Svenska-Gaeilge FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2024-10-10
language: sv; ga
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-are (affix)
-éir
  ger "andraformen" vid komparation vid adjektiv och adverb som kompareras genom regelbunden böjning; formen i fråga, komparativ, används för att tala om att något har den egenskap som adjektivet eller adverbet betecknar i större utsträckning än något annat
  används vid namn på platser eller invånare vid speciella platser, vanligt förekommande vid städer
  (vid verb) bestämmer en person som utför en handling av ett verb

-arki (affix)
-arcacht
  substantivsuffix som betecknar styre, välde, makt

-ast (affix)
-air
  skapar superlativform av ett adjektiv vid regelbunden komparation

-cid (affix)
--mharú
  dödande, bekämpande (både som adjektiv och substantiv)

-era (affix)
-áit
  skapar verb av vissa från de romanska språken importerade rötter, däribland framför allt substantiv

-essa (affix)
ban-
  läggs till ordet för att få den kvinnliga motsvarigheten, särskilt om finare titlar

-fyt (affix)
-fít

-grafi (affix)
-grafaíocht

-het (affix)
-acht

-i (affix)
-ach
  skapar abstrakta substantiv, ofta tillstånd eller företeelser

-ig (affix)
-ach
  ändelse för ett flertal adjektiv; läggs ibland till efter substantiv för att bilda adjektiv

-inna (affix)
ban-

-isk (affix)
scoth-
  suffix som talar om tillhörighet eller tillstånd; efterled som ändrar ett ord till adjektiv

-it (affix)
-íteas
  ändelse för vissa beteckningar för personer, ofta rörande trosbekännelse eller härkomst
  ändelse för inflammationer

-iv (affix)
-ach
  skapar adjektiv som hör till en process eller ett tillstånd

-krat (affix)
-laithí
  substantivsuffix som betecknar anhängare, deltagare, medlem eller utövare av den klass eller annan företeelse som anges före suffixet

-krati (affix)
-lathas

-ling (affix)
-án

-log (affix)
eolaí

-logi (affix)
eolaíocht

-na (affix)
an
  läggs till på vissa substantiv i plural för att bilda bestämd form

-s (affix)
de
  genitiv; ändelse för substantiv eller adjektiv för att ange ägande eller egenskap

2-hydroxipropansyra (n, ut)
aigéad lachtach

Aachen (n, neut)
Aachen
  tysk stad i Nordrhein-Westfalen

Abchazien (n, neut)
Abcáis
  en autonom republik i norra Georgien

Abessinien (n, neut)
Aibisín
  äldre namn på Etiopien

Abidjan (n, neut)
Abidjan
  huvudstad av Elfenbenskusten

Abu Dhabi (n)
Abú Daibí
  huvudstad av Förenade arabemiraten

Abuja (n, neut)
Abúise
  huvudstad av Nigeria

Accra (n, neut)
Accra
  huvudstad av Ghana

Adam (n, ut)
Ádhamh
  i den kristna, judiska och islamska läran den första människan på jorden, tillsammans med Eva urfader för hela människorasen

Addis Abeba (n, neut)
Adas Ababa
  Etiopiens huvudstad

Adriatiska havet (n)
Muir Aidriad
  en vik av Medelhavet mellan Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Albanien

Afghanistan (n, neut)
Afganastáin, An Afganastáin
  en stat i Centralasien

Afrika (n, neut)
Afraic, An Afraic
  en av världsdelarna

Afrodite (n, ut)
Afradaíté
  kärlekens och fruktbarhetens gudinna i grekisk mytologi

Akterskeppet (n, neut)
Deireadh na Loinge
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Puppis (i genitiv: Puppis)

Alaska (n, neut)
Alasca
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48"))

Albanien (n, neut)
Albáin, an Albáin
  en stat på Balkan i sydöstra Europa

Albert (n, ut)
Ailbhe
  ett mansnamn

Alexander (n, ut)
Alastar
  ett mansnamn

Alger (n)
Cathair na hAilgéire
  huvudstad av Algeriet

Algeriet (n, neut)
Ailgéir, An Ailgéir
  stat i Nordafrika

Allah (n, ut)
Allah
  Gud i islamska sammanhang

Alperna (n, neut)
Alpa
  en bergskedja i Centraleuropa

Alsace (n, neut)
Alsáis
  en region i nuvarande östra Frankrike som genom historien pendlat mellan att vara fransk och tysk mark

Altaret (n, neut)
an Altóir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Ara (i genitiv: Arae)

Alzheimers sjukdom (n)
aicíd Alzheimer
  storskalig nervcellsförlust i hjärnan på grund av upplagring av tauprotein med debut före 90 års ålder

Amerika (n, neut)
Meiriceá
  världsdel omgiven av Atlanten i öster och Stilla havet i väster och bestående av de två mindre världsdelarna Nordamerika (som inkluderar Centralamerika) och Sydamerika

Amerikanska Samoa (n, neut)
Samó Mheiriceá
  en ögrupp tillhörande USA i södra Stilla havet.

Amerikas förenta stater (n)
Stáit Aontaithe Mheiriceá
  en stat i Nordamerika

Amsterdam (n, neut)
Amstardam
  den officiella huvudstaden i Nederländerna

Anatolien (n, neut)
An Áise Bheag
  den halvö i västra Asien som upptar större delen av Turkiet

Anderna (n, neut)
Aindéis

Anders (n, ut)
Aindriú
  ett mansnamn

Andorra (n, neut)
Andóra
  en stat i sydvästra Europa, på gränsen mellan Frankrike och Spanien

Andromeda (n)
Andraiméide
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Andromeda (i genitiv: Andromedae)

Angola (n, neut)
Angóla, Poblacht Angóla
  stat i södra Afrika

Anguilla (n, neut)
Angaíle
  ögrupp tillhörande Storbritannien i Västindien

Ankara (n)
Ankara
  huvudstad i Turkiet

Anna (n, ut)
Áine
  ett kvinnonamn

Antarktis (n, neut)
Antartaice
  världsdel som ligger omkring sydpolen

Antigua och Barbuda (n, neut)
Antigua agus Barbúda
  stat i Västindien

Antikrist (n, ut)
Ainchríost
  motståndare till Kristus

Anton (n, ut)
Antaine
  ett mansnamn

Antwerpen (n, neut)
Antuairp
  en hamnstad i norra Belgien

Apollon (n, ut)
Apalló
  en grekisk gud

Apostlagärningarna (n, ut)
Gníomhartha na nAspal
  bok i Nya Testamentet av Bibeln, handlar om Jesu lärjungar (apostlarna) och deras gärningar

Arabiska havet (n, neut)
Muir Arabach
  den del av Indiska oceanen som är belägen mellan Pakistan och Arabiska halvön

Ares (n, ut)
Airéas
  en krigsgud i grekisk mytologi som råder över krig, ursinne och det besinningslösa våldet

Argentina (n, neut)
Airgintín
  stat i Sydamerika

Arkansas (n, neut)
Arkansas
  en delstat i södra USA

Arktis (n, neut)
Artach

Armenien (n, neut)
Airméin, An Airméin
  stat i Kaukasus på gränsen mellan Europa och Asien, som har landgräns mot Georgien i norr, Azerbajdzjan i öst, Turkiet i väst och Iran i söder

Artemis (n, ut)
Artaimís
  en gudinna i den grekiska mytologin som var kyskheten och jaktens gudinna samt beskyddare av kvinnorna

Aruba (n, neut)
Arúba

Asgård (n, neut)
Ascar
  boplats för asarna i nordisk mytologi

Asien (n, neut)
Áise

Asunción (n)
Asunción
  huvudstad i Paraguay

Aten (n, neut)
Aithin, Ataen
  huvudstad i Grekland

Atlanten (n, ut)
Atlantach

Australien (n, neut)
Astráil, An Astráil
  stat i Oceanien
An Astráil, Astráil
  kontinent; största delen av Australien (1)

Avogadros tal (n, neut)
tairiseach Avogadro

Azerbajdzjan (n, neut)
Asarbaiseáin, An Asarbaiseáin
  en stat i nordvästra Asien

Azorerna (n, neut)
Asóir

Babylon (n, neut)
Bablóin
  forntida (gammaltestamentlig) stad, huvudstad i Babylonien, Mesopotamien, tvåflodslandet

Bagdad (n)
Bagdad
  huvudstad av Irak

Bahamas (n, neut)
Bahámaí

Bahrain (n, neut)
Bairéin

Baku (n, neut)
Bakı
  huvudstaden i Azerbajdzjan

Balearerna (n, neut)
Na hOileáin Bhailéaracha
  en ögrupp i västra Medelhavet och region i Spanien

Balkanhalvön (n, ut)
Leithinis Bhalcánach
  halvö i sydöstra Europa

Bangkok (n, neut)
Bancác
  huvudstaden i Thailand

Bangladesh (n, neut)
Bhanglaidéis

Barbados (n, neut)
Barbadós

Barcelona (n, neut)
Barcelona, Barsalóin
  stad i provinsen Katalonien i Spanien

Baskien (n, neut)
Tír Bhascach
  en region i norra Spanien och sydvästra Frankrike, huvudstad Vitoria

Basseterre (n, neut)
Basseterre
  huvudstaden i Saint Kitts och Nevis

Beirut (n)
Béiriút
  huvudstad i Libanon

Belarus (n, neut)
Poblacht na Bealarúise

Belfast (n)
Béal Feirste
  huvudstad av Nordirland

Belgien (n, neut)
Beilg, Ríocht na Beilge, An Bheilg
  stat i nordvästra Europa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Luxemburg

Belgrad (n)
Béalgrád
  huvudstad i Serbien

Belize (n, neut)
Bheilís, An Bheilís

Belmopan (n, neut)
Belmopan
  Belizes huvudstad

Benelux (n, neut)
Benelux

Benin (n, neut)
Beinin
  stat i västra Afrika, norr om Beninbukten; stat vid tidigare namn Dahomey

Benjamin (n, ut)
Biniáimin
  ett mansnamn; den yngste av Jakobs söner i Gamla Testamentet

Berenikes hår (n, neut)
Folt Bheirnicé
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Coma Berenices (i genitiv: Comae Berenicis)

Berlin (n, neut)
Beirlín
  Tysklands huvudstad

Bermuda (n, neut)
Beirmiúda

Bern (n)
Beirn
  huvudstad i förbundsrepubliken Schweiz

Betlehem (n, neut)
Beitheal
  stad på Västbanken

Bhutan (n, neut)
Bhútáin, An Bhútáin
  en stat i södra Asien

Bildhuggaren (n, neut)
an Dealbhóir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sculptor (i genitiv: Sculptoris)

Bisjkek (n, neut)
Bíscéic
  huvudstad i Kirgizistan

Björnvaktaren (n, neut)
an tAoire
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Bootes (i genitiv: Bootis)

Bolivia (n, neut)
Bholaiv, An Bholaiv

Bombay (n, ut)
Bombay
  delstatshuvudstad i Maharashtra, Indien

Borneo (n, neut)
Boirneo
  en av de större öarna i ögruppen Sundaöarna, belägen med Malackahalvön och Sumatra i väster, Java i söder, Sulawesi i öster, och i nordöst Filippinerna

Bosnien (n, neut)
An Bhoisnia
  norra regionen i staten Bosnien och Hercegovina på Balkanhalvön

Bosnien och Hercegovina (n, neut)
Bhoisnia agus Heirseagaivéin
  en stat på Balkanhalvön i Europa, som gränsar till Kroatien, Serbien och Montenegro, och som utgörs av regionerna Bosnien och Hercegovina med huvudstaden Sarajevo

Bosnien-Hercegovina (n, neut)
Bhoisnia agus Heirseagaivéin
  stat i sydöstra Europa

Boston (n, neut)
Bostún
  en stad i Massachusetts i USA

Botswana (n, neut)
Bhotsuáin, Botsuáin

Bottniska viken (n, neut)
Murascaill Bhotnia
  Östersjöns nordligaste vik som ligger mellan Sverige och Finland

Bouvetön (n, ut)
Oileán Bouvet

Brasilien (n, neut)
Bhrasaíl, An Bhrasaíl

Bratislava (n, neut)
Bhratasláiv
  huvudstaden i Slovakien

Brazzaville (n)
Brazzaville
  huvudstad av Kongo

Bridgetown (n)
Bridgetown
  huvudstad av Barbados

Brittiska Jungfruöarna (n, neut)
Oileáin Bhriotanacha na Maighdean

Brittiska territoriet i Indiska oceanen (n, neut)
Críoch Aigéan Indiach na Breataine

Brunei (n, neut)
Brúiné

Bryssel (n, neut)
Bruiséil, an Bhruiséil
  Belgiens huvudstad

Budapest (n, neut)
Búdaipeist
  huvudstaden i Ungern

Buenos Aires (n)
Buenos Aires
  huvudstad av Argentina

Bukarest (n, neut)
Búcairist

Bulgarien (n, neut)
Bhulgáir, An Bhulgáir
  land i sydöstra Europa

Burkina Faso (n, neut)
Buircíne Fasó

Burma (n, neut)
Burma

Burundi (n, neut)
Bhurúin, An Bhurúin

Bägaren (n, neut)
an Cupán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crater (i genitiv: Crateris)

Böhmen (n, neut)
An Bhoihéim
  område som utgörs av västra Tjeckien

Calcutta (n, ut)
Calcúta
  delstatshuvudstad i Västbengalen, Indien

Canberra (n, neut)
Canberra
  huvudstaden i Australien

Cardiff (n, neut)
Caerdydd
  huvudstaden i det brittiska furstendömet Wales

Cassiopeja (n, neut)
Caiseoipé
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cassiopeia (i genitiv: Cassiopeiae)

Castries (n)
Castries
  huvudstad av Saint Lucia

Caymanöarna (n, neut)
Oileáin Cayman

Centralafrikanska republiken (n, ut)
Poblacht na hAfraice Láir

Centralamerika (n, neut)
Meiriceá Láir

Centraleuropa (n, neut)
Eoraip Láir
  en löst definierad region i mitten av Europa mellan de Nordeuropa, Östeuropa, Västeuropa, Sydeuropa och sydöstra Europa

Cepheus (n, neut)
Ceiféas
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cepheus (i genitiv: Cephei)

Ceres (n, ut)
Ceiréas
  en dvärgplanet, den största och mest massiva himlakroppen i asteroidbältet
  gudinna för växter och moderlig kärlek

Charon (n, ut)
Carón
  en satellit till, eller, på grund av likheten i massa, snarare kompanjon i dubbeldvärgplanetsystemet till, dvärgplaneten (asteroiden, tidigare räknad som planet) Pluto
  underjordens odödlige färjekarl som förde de dödas själar över floden Acheron eller Styx till Hades

Chile (n, neut)
tSile, Sile

Chișinău (n)
Císineá
  huvudstad i Moldavien

Cirkelpassaren (n, neut)
an Compás
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Circinus (i genitiv: Circini)

Colombia (n, neut)
Cholóim

Colombo (n, neut)
Colombo
  största stad och kommersiell huvudstad i Sri Lanka

Colorado (n, neut)
Colaradó

Cooköarna (n, neut)
Oileáin Cook
  en självstyrande ögrupp i Stilla havet och associerad stat till Nya Zeeland

Cornwall (n)
Corn na Breataine

Costa Rica (n, neut)
Cósta Ríce

Cypern (n, neut)
An Chipir, an Chipir
  ö i östra Medelhavet
an Chipir
  stat på ön Cypern (1)

Dakar (n)
Dakar
  huvudstad av Senegal

Damaskus (n)
An Damaisc
  huvudstad i Syrien

Daniel (n, ut)
Dónall
  en biblisk person

Danmark (n, neut)
Danmhairg, an Danmhairg
  en stat i Skandinavien i norra Europa

David (n, ut)
Dáithí, Dáibhí
  ett mansnamn

Delfinen (n, neut)
an Deilf
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Delphinus (i genitiv: Delphini)

Dionysos (n, ut)
Diníseas
  en gud inom grekisk mytologi som tillhör olympierna och vördades från början som fruktbarhetsgud men senare även (och främst) som vingud och beskyddare av dramat

Djibouti (n, neut)
Djibouti

Doha (n, neut)
Doha
  huvudstaden i Qatar

Dominica (n, neut)
Doiminice

Dominikanska republiken (n, ut)
Phoblacht Dhoiminiceach
  en stat i Västindien, som upptar den mellersta och östra tredjedelar av ön Hispaniola

Donau (n, neut)
Danóib

Dorotea (n)
Doreen
  ett kvinnonamn

Draken (n, neut)
an Dragan
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Draco (i genitiv: Draconis)

Dublin (n, neut)
Baile Átha Cliath
  huvudstad på Irland

Dusjanbe (n, neut)
Dushanbe
  huvudstaden i Tadzjikistan

Duvan (n, neut)
an Colm
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Columba (i genitiv: Columbae)

Döda havet (n, neut)
Muir Mharbh
  saltsjö vid slutet av Jordanfloden

EU-kommissionen (n, ut)
Coimisiún Eorpach

Ecuador (n, neut)
Eacuadór

Edinburgh (n, neut)
Dùn Èideann, Dún Éideann
  huvudstaden i Skottland

Edvard (n, ut)
Éadbhard
  ett mansnamn

Egeiska havet (n)
Muir Aeigéach
  del av Medelhavet som ligger mellan grekiska halvön och Anatoliens västkust

Egypten (n, neut)
Éigipt, An Éigipt

Ekvatorialguinea (n, neut)
Ghuine Mheánchriosach, Guine Mheánchiorclach
  stat i västra Afrika

El Salvador (n, neut)
tSalvadóir, Salvadóir

Elfenbenskusten (n, ut)
Cósta Eabhair, An Cósta Eabhair
  stat i västra Afrika

Elisabeth (n, ut)
Eilís
  ett kvinnonamn

England (n, neut)
Sasana
  land som ligger på ön Storbritannien och utgör [1]

Enhörningen (n, neut)
Aonbheannach
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Monoceros (i genitiv: Monocerotis)

Eris (n)
Eris
  en dvärgplanet i Kuiperbältet, solsystemets största dvärgplanet, tidigare känd under det preliminära namnet Xena

Eritrea (n, neut)
Eiritré

Eros (n, ut)
Earós
  kärleksguden i grekisk mytologi

Esra (n, ut)
Easdras
  en biblisk person

Ester (n, ut)
Eistir
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Estland (n, neut)
Eastóin

Etiopien (n, neut)
Aetóip

Eufrat (n, neut)
Eofrait
  en flod i dagens Irak som utgör den västra floden av flodparet Eufrat och Tigris

Eurasien (n, neut)
Eoráise
  benämningen på den sammanhängande landmassan Europa och Asien

Europa (n, neut)
Eoraip
  en av världsdelarna, som befinner sig norr om Afrika, väster om Asien
  Jupiters fjärde största måne

Europaparlamentet (n, neut)
Parlaimint na hEorpa
  en lagstiftande kammare i Europeiska unionen

Europeiska unionen (n, ut)
an tAontas Eorpach, Aontas Eorpach
  union mellan europeiska stater

Fenix (n, neut)
Féinics
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Phoenix (i genitiv: Phoenicis)

Fiji (n, neut)
Fidsí

Filip (n, ut)
Pilib
  ett mansnamn

Filippinerna (n, neut)
Na hOileáin Fhilipíneacha
  en stat i sydöstra Asien

Finland (n, neut)
Fionlainn, an Fhionlainn, An Fhionlainn
  stat i norra Europa med gräns mot Ryssland i öster, Norge i norr och Sverige i nordväst (längs Torne älv)

Finska viken (n, neut)
Murascaill na Fionlainne
  den östligaste viken i Östersjön som befinner sig mellan Finland och Estland

Fiskarna (n, neut)
Na hÉisc
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Pisces (i genitiv: Piscium), och symbolen ♓

Floden Eridanus (n, neut)
Abhainn
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Eridanus (i genitiv: Eridani)

Florens (n, neut)
Flórans
  en stad i den italienska regionen Toscana

Flygfisken (n, neut)
Iasc Eitilte
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Volans (i genitiv: Volantis)

Frankrike (n, neut)
Frainc, an Fhrainc
  ett land i västra Europa (egennamn)

Franska Guyana (n, neut)
Guáin na Fraince
  ett franskt departement i Sydamerika

Franska Polynesien (n, neut)
Polainéis na Fraince

Freetown (n, neut)
Freetown
  huvudstaden i Sierra Leone

Färöarna (n, neut)
Oileáin Fharó
  ögrupp i norra Atlanten, självstyrande del av Danmark

Förbundsrepubliken Tyskland (n)
Poblacht Chónaidhme na Gearmáine

Förenade arabemiraten (n, neut)
Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (n, ut)
Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann
  stat i nordvästra Europa omfattande delstaterna England, Wales, Skottland och Nordirland, inofficiell ofta kallad Storbritannien

Förenade kungariket (n, neut)
An Ríocht Aontaithe

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland (n, neut)
Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann
  stat i nordvästra Europa omfattande Storbritannien och Nordirland; kallas normalt Storbritannien

Förenta staterna (n)
Stáit Aontaithe
  kortform av Amerikas förenta stater

Gabon (n, neut)
Ghabúin, An Ghabúin

Galatien (n, neut)
Galáit

Gallien (n, neut)
Gaill
  en region i Västeuropa som motsvarar dagens Frankrike, Belgien, västra Schweiz samt de delar av Tyskland och Nederländerna som ligger väster om floden Rhen.

Gambia (n, neut)
Ghaimbia, An Ghaimbia
  stat i västra Afrika

Gamla Testamentet (n)
Sean-Tiomna
  första delen av Bibeln

Gazaremsan (n, neut)
Stráice Gaza

Genua (n, neut)
Genova
  en stad vid Medelhavskusten i nordvästra Italien

Genève (n, neut)
Ginéiv
  näst största stad i Schweiz, belägen i sydvästra delen; kommun och huvudstad i kantonen med samma namn

Georgia (n, neut)
tSeoirsia, Georgia
  en delstat i USA

Georgien (n, neut)
tSeoirsia, An tSeoirsia

Ghana (n, neut)
Gána

Gibraltar (n, neut)
Giobráltar

Giraffen (n, neut)
Sioráf
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Camelopardalis (i genitiv: Camelopardalis)

Gobiöknen (n, ut)
Gaineamhlach Ghóibí
  en stor öken i Mongoliet och nordvästra Kina

Golgata (n, neut)
Calvaire
  den plats där Jesus korsfästelse ägde rum i Jerusalem enligt Nya Testamentet

Gravstickeln (n, neut)
Siséal
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Caelum (i genitiv: Caeli)

Grekland (n, neut)
Gréig, An Ghréig

Grenada (n, neut)
Greanáda

Grönland (n, neut)
An Ghraonlainn
  ö i Nordatlanten, självstyrande del av Danmark

Guatemala (n, neut)
Guatamala

Gud (n, ut)
Dia
  den ende guden (framförallt i islam, judendomen och kristendom); allsmäktig härskare

Guernsey (n, neut)
Geansaí

Guinea (n, neut)
Ghuine, An Ghuine

Guinea-Bissau (n, neut)
Guine-Bissau
  stat i västra Afrika som gränsar till Senegal i norr och till Guinea i söder och öster

Guyana (n, neut)
Ghuáin
  stat i Sydamerika

Göran (n, ut)
Seoirse
  ett mansnamn

Haag (n, neut)
An Háig

Haiti (n, neut)
Háítí
  stat i Västindien, som upptar den västra tredjedelen av ön Hispaniola

Hamburg (n, neut)
Hamburg
  hamnstad i Europa vid floden Elbe

Haren (n, neut)
Giorria
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lepus (i genitiv: Leporis)

Haumea (n, ut)
Haumea
  en dvärgplanet i Kuiperbältet med två månar kallade Hiʻiaka och Namaka

Havanna (n, neut)
La Habana
  Kubas huvudstad

Hawaii (n, neut)
Haváí
  huvudön i den ovannämnda ögruppen
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48")), bestående av ögruppen (1)

Helena (n, ut)
Léan
  ett kvinnonamn

Helsingfors (n, neut)
Heilsincí
  Finlands huvudstad

Henrik (n, ut)
Anraí
  ett mansnamn

Hera (n, ut)
Héire
  en gudinna i den grekiska mytologin, gudarnas drottning och gudinnan för äktenskap och barnafödsel som var hustru till Zeus

Hercegovina (n, neut)
Heirseagaivéin
  region i västra Balkan som utgör södra delen av landet Bosnien och Hercegovina

Herkules (n, neut)
Earcail
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Hercules (i genitiv: Herculis)

Herodes (n, ut)
Héaród
  namnet på kungen i Jerusalem i Nya Testamentets tid

Herre (n, ut)
Tiarna
  namn (titel) på Gud

Herrens bön (n)
Paidir

Holland (n, neut)
Ollainn
  region (före 1840 provins) i Nederländerna

Honduras (n, neut)
Hondúras
  stat i Centralamerika som gränsar till Guatemala och El Salvador i nordväst och Nicaragua söder, med kust mot Karibiska havet i norr och Stilla havet i söder

Hongkong (n, neut)
Hong Cong
  en särskild administrativ region i sydöstra Kina

Honiara (n, neut)
Hóiniára
  huvudstaden på Salomonöarna

Indianen (n, neut)
Indiach
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Indus (i genitiv: Indi)

Indien (n, neut)
India, An India

Indiska oceanen (n, ut)
Aigéan Indiach
  världshav mellan Afrika och Oceanien

Indonesien (n, neut)
Indinéis, An Indinéis

Ingusjien (n, neut)
Iongúiséit
  delrepublik i Ryssland i norra Kaukasus

Irak (n, neut)
Iaráic, An Iaráic

Iran (n, neut)
Iaráin
  stat i sydvästra Asien

Irish coffee (n)
caife Gaelach
  dryck baserad på varmt kaffe med whiskey, grädde och socker

Irland (n, neut)
Éire
  en ö väster om Storbritannien
Poblacht na hÉireann, Éire
  stat på Irland (1); även kallad "republiken Irland" för att särskilja från ön

Islamabad (n, neut)
Islamabad

Islamiska staten (n, ut)
Stát Ioslámach
  väpnad salafijihadistisk terrormilis främst aktiv i Irak och Syrien

Island (n, neut)
Íoslainn, An Íoslainn
  ö och stat i norra Atlanten

Isle of Man (n, neut)
Oileán Mhanann, Manainn
  en brittisk ö i Irländska sjön geografiskt belägen mellan Storbritannien och Irland, vilken är en besittning som lyder under den brittiska monarken, men är inte en del av Förenade kungariket.

Israel (n, neut)
Iosrael

Istanbul (n, ut)
Iostanbúl

Italien (n, neut)
Iodáil, An Iodáil

Jakarta (n, neut)
Iacárta
  Indonesiens huvudstad

Jakob (n, ut)
Séamas, Séamus
  ett mansnamn
  flera andra bibliska personer, i Nya Testamentet
Séamus
  biblisk person, patriark i Gamla Testamentet

Jakthundarna (n, neut)
Madraí Fiaigh
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Canes Venatici (i genitiv: Canum Venaticorum)

Jamaica (n, neut)
Iamáice

Japan (n, neut)
Seapáin, an-tSeapáin
  ett land i östra Asien

Java (n, neut)
Iáva
  tättbefolkad ö i Indonesien med huvudstaden Jakarta, belägen med Sumatra i nordväst, Bali i öst, Borneo i nordöst och Julön i söder

Jehovas vittne (n)
Finné Iáivé
  medlem av trossamfundet Jehovas vittnen

Jemen (n, neut)
Éimin

Jeremia (n, ut)
Irimia
  en biblisk person

Jerevan (n, neut)
Eireaván
  huvudstaden i Armenien

Jerusalem (n, neut)
Iarúsailéim
  stad i Israel; huvudstad i Israel och proklamerad huvudstad i Palestina

Jesaja (n, ut)
Leabhar Íseáia, Íseáia
  en biblisk person

Jesus (n, ut)
Íosa
  man i Nya Testamentet som grundade kristendomen

Job (n, ut)
Iób
  en biblisk person

Johan (n, ut)
Seán, Eóin
  ett mansnamn

Johanna (n, neut)
Siobhán
  ett kvinnonamn

Johannes (n, ut)
Eoin
  framstående karaktär i Nya testamentet, möjligen författare till Johannesevangeliet

Joniska havet (n)
Muir Iónach
  en del av Medelhavet mellan Grekland och södra Italien

Jordan (n)
Iordáin
  flod i Jordanien och Israel

Jordanien (n, neut)
Iordáin

Josef (n, ut)
Seosamh
  ett mansnamn

Josua (n, ut)
Iósua
  en biblisk person

Judas (n, ut)
Iúd
  en person i Nya Testamentet, ofta kallad Jesu bror
  Judas Iskariot i Nya Testamentet, som förrådde Jesus för 30 silverpenningar

Jugoslavien (n, neut)
Iúgslaiv

Jultomten (n, ut)
Daidí na Nollag
  den rödklädde man som kommer med julklappar vid juletid

Julön (n, neut)
Oileán na Nollag
  ö tillhörande Australien i östra Indiska oceanen, söder om Jakarta

Jungfru Maria (n)
Maighdean Bheannaithe
  mor till Jesus från Nasaret, som enligt Nya Testamentet (och även Koranen) födde Jesus trots att hon var jungfru; det främsta helgonet inom den romersk-katolska och den ortodoxa kyrkan; ett tecken från Gud till mänskligheten och kvinnan av världens kvinnor inom islam (den enda kvinna som nämns vid namn (Maryam) i Koranen)

Jungfrun (n, neut)
Maighdean
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Virgo (i genitiv: Virginis), och symbolen ♍

Jupiter (n, neut)
Iúpatar
  den femte planeten i vårt solsystem, räknat från solen
Xúpiter, Iúpatar
  den högste guden i den romerska mytologin, make till Juno

Jylland (n, neut)
Iútlainn

Jörgen (n, neut)
Seoirse
  ett mansnamn

Kain (n, ut)
Cáin
  Adams och Evas förste son som dödade sin yngre bror Abel

Kairo (n, neut)
Caireo
  huvudstaden och den största staden i Egypten

Kalifornien (n, neut)
Calafóirn

Kalmar (n, ut)
máthair shúigh
  en ort i Kalmar län

Kambodja (n, neut)
Chambóid, An Chambóid
  stat i sydvästra Asien; hette tidigare Kampuchea

Kameleonten (n, neut)
Caimileon
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Chamaeleon (i genitiv: Chamaeleontis)

Kamerun (n, neut)
Camarún
  stat i Afrika

Kampuchea (n, neut)
Campúisia

Kanada (n, neut)
Ceanada
  stat i norra Nordamerika

Kanarieöarna (n, neut)
Na hOileáin Chanáracha

Kap Verde (n, neut)
Rinn Verde

Kappadokien (n, neut)
Capadóic
  en forntida region i centrala Mindre Asien, mellan Pontos i norr, Svartahavskusten i nordost, Armenien i öst, Kilikien och Syrien i söder Galatien i väst

Kapstaden (n, neut)
Cape Town
  Sydafrikas näst största stad

Karahavet (n, neut)
Muir Chara
  Norra ishavet öster om Novaja Zemlja

Karelen (n, neut)
Cairéil

Karibiska havet (n, neut)
Muir Chairib
  den södra delen av Amerikanska medelhavet, belägen mellan Antillerna, Centralamerika och Sydamerika

Karl (n, ut)
Séarlas
  ett mansnamn

Karpaterna (n, neut)
Sléibhte Cairp
  en bergskedja i östra Centraleuropa

Kaspiska havet (n, neut)
Muir Chaisp
  den största insjön i världen

Katalonien (n, neut)
an Chatalóin
  autonom region i nordöstra Spanien runt staden Barcelona

Katarina (n, ut)
Caitríona, Caitlín
  ett kvinnonamn

Katmandu (n, neut)
Kathmandu
  huvudstaden i Nepal

Kaukasus (n, neut)
Sléibhte Cugais
  en bergskedja som sträcker sig mellan Svarta havet i väster och Kaspiska havet i öster, med Europa i norr och Asien i söder

Kazakstan (n, neut)
Kazakhstan, Chasacstáin

Kentauren (n, neut)
Ceinteár
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Centaurus (i genitiv: Centauri)

Kenya (n, neut)
Chéinia, An Chéinia
  stat i östra Afrika

Khartum (n)
Cartúm
  huvudstad av Sudan

Kiev (n, neut)
Cív
  huvudstaden i Ukraina

Kikaren (n, neut)
Teileascóp
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Telescopium (i genitiv: Telescopii)

Kina (n, neut)
tSín, Sín
  en stat i östra Asien

Kingston (n)
Kingston
  huvudstad av Jamaika

Kinshasa (n, neut)
Kinshasa
  huvudstaden i Kongo (Kongo-Kinshasa)

Kirgizistan (n, neut)
Chirgeastáin

Kiribati (n, neut)
Cireabaití
  en stat i Oceanien

Komorerna (n, neut)
Oileáin Chomóra
  en östat i västra Indiska oceanen, tillhörande världsdelen Afrika

Kompassen (n, neut)
Compás an Mhairnéalaigh
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pyxis (i genitiv: Pyxidis)

Kongo-Brazzaville (n, neut)
Poblacht an Chongó
  en stat i Afrika

Kongo-Kinshasa (n, neut)
Poblacht Dhaonlathach an Chongó

Konungariket Sverige (n, neut)
Ríocht na Sualainne
  det officiella namnet för Sverige

Koranen (n, ut)
Córan
  islams heliga skrift

Korea (n, neut)
Cóiré

Korpen (n, neut)
Préachán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corvus (i genitiv: Corvi)

Korsika (n, neut)
Corsaic
  ö i Medelhavet som tillhör Frankrike

Kosovo (n, neut)
Cosaiv

Kraków (n, neut)
Kraków
  stad i Polen

Kreml (n, ut)
Creimil
  muromgärdad stadsborg i ryska städer; i synnerhet i Moskva vid Röda torget

Krim (n, neut)
an Chrimé
  en halvö i norra Svarta havet

Kristoffer (n, ut)
Críostóir
  ett mansnamn

Kristus (n, ut)
Críost

Kroatien (n, neut)
Chróit, Cróit
  stat i Europa

Kräftan (n, neut)
Portán
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Cancer (i genitiv: Cancri), och symbolen ♋

Kuala Lumpur (n)
Cuala-Lumpair
  huvudstaden i Malaysia

Kuba (n, neut)
Cúba

Kusken (n, neut)
Ara
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Auriga (i genitiv: Aurigae)

Kuwait (n, neut)
Cuáit
  stat i sydvästra Asien

Kölen (n, neut)
Cíle
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Carina (i genitiv: Carinae)

Köln (n, neut)
Köln

Köpenhamn (n, neut)
Cóbanhávan
  huvudstaden i Danmark

Laos (n, neut)
Laos

Lappland (n, neut)
Laplainn
  svenskt landskap i norra Norrland
  Sameland

Lars (n, ut)
Labhrás
  ett mansnamn

Latinamerika (n, neut)
Meiriceá Laidineach

Lejonet (n, neut)
Leon
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Leo (i genitiv: Leonis), och symbolen ♌

Leningrad (n, neut)
Leningrad
  namn på ryska staden Sankt Petersburg åren 1924–1991; dessförinnan Petrograd 1914–1924

Leo (n, ut)
León
  ett mansnamn

Lesotho (n, neut)
Leosóta

Lettland (n, neut)
Laitvia, An Laitvia

Levanten (n, ut)
an Leiveaint
  Främre Asien; Medelhavets östra kusttrakter

Libanon (n, neut)
Liobáin
  stat i sydvästra Asien

Liberia (n, neut)
Libéir

Libyen (n, neut)
Libia, An Libia
  stat i norra Afrika

Liechtenstein (n, neut)
Lichtinstéin
  stat i Europa

Lika barn leka bäst. (proverb)
is bách iad lucht aon cheirde

Lilla björnen (n, neut)
Béar Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Ursa Minor (i genitiv: Ursae Minoris)

Lilla hunden (n, neut)
Madra Beag
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Canis Minor (i genitiv: Canis Minoris)

Lilla hästen (n, neut)
Capall Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimmeln, med det latinska namnet Equuleus (i genitiv: Equulei)

Lilla lejonet (n, neut)
Leon Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Leo Minor (i genitiv: Leonis Minoris)

Lilla vattenormen (n, neut)
Péist Bheag
  en stjärnbild på södra stjärnhimmeln, med det latinska namnet Hydrus (i genitiv: Hydri)

Lima (n, neut)
Líoma
  huvudstad i Peru

Lissabon (n, neut)
Liospóin
  Portugals huvudstad

Litauen (n, neut)
Liotuáin, An Liotuáin

Liverpool (n, neut)
Learpholl
  en hamnstad i nordvästra England

Ljubljana (n)
Liúibleána
  Sloveniens huvudstad

Lodjuret (n, neut)
Lincse
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lynx (i genitiv: Lyncis)

Lombardiet (n, neut)
Lombaird

London (n, neut)
Londain
  Englands och Storbritanniens huvudstad

Londonbo (n, ut)
Londaineach
  person som bor i London

Los Angeles (n, neut)
Cathair na nAingeal
  en miljonstad på USA:s västkust (egennamn)

Louisiana (n, neut)
Louisiana
  en delstat i USA

Luanda (n, neut)
Luanda
  huvudstad av Angola

Luftpumpen (n, neut)
Aerchaidéal
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Antlia (i genitiv: Antliae)

Lukas (n, ut)
Lúcás
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Lukasevangeliet

Luxemburg (n)
Lucsamburg
  europeisk stat som ligger mellan Belgien, Frankrike och Tyskland
  Luxemburgs huvudstad
  provins i Vallonien, Belgien
  en av de tolv kantonerna i Luxemburg (landet), i vilken huvudstaden ingår

Lyon (n, neut)
Lyon
  stad i västra Frankrike

Lyran (n, neut)
Lir
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lyra (i genitiv: Lyrae)

Madagaskar (n, neut)
Madagascar
  stat och ö i södra Afrika

Madrid (n, neut)
Maidrid
  Spaniens huvudstad

Maine (n, ut)
An Mhaing
  delstat i USA

Makedonien (n, neut)
Macadóine
  tidigare namn på den europeiska stat som nu kallas Nordmakedonien

Makemake (n, ut)
Makemake
  en dvärgplanet i Kuiperbältet

Malawi (n, neut)
Mhaláiv

Malaysia (n, neut)
Mhalaeisia

Maldiverna (n, neut)
Oileáin Mhaildíve

Mali (n, neut)
Mailí

Mallorca (n, neut)
Mallarca

Malta (n, neut)
Málta
  stat på Malta (1.)

Managua (n, neut)
Managua
  huvudstad i Nicaragua

Manchester (n, neut)
Manchain
  stad i nordvästra England

Manila (n, neut)
Mainile
  Filippinernas huvudstad

Margareta (n, ut)
Máiréad
  ett kvinnonamn

Maria (n, ut)
Máire
  biblisk karaktär, Jesu moder

Markus (n, ut)
Marcas
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Markusevangeliet

Marmarasjön (n, ut)
Muir Mharmara
  medelhav mellan Bosporen (Svarta havet) och Dardanellerna (Medelhavet)

Marocko (n, neut)
Maracó
  stat i norra Afrika

Mars (n, ut)
Mars
  krigets gud
Máirt, Mars
  den fjärde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Marseille (n, neut)
Marseille
  en stad vid kusten i franska Provence

Marshallöarna (n, neut)
Oileáin Marshall

Martin (n, ut)
Máirtín
  ett mansnamn

Matteus (n, ut)
Maitiú, Mathúin
  ett mansnamn

Mauretanien (n, neut)
An Mháratáin

Mauritius (n, neut)
Oileán Mhuirís

Medelhavet (n, neut)
an Mheánmhuir
  hav som skiljer Afrika och Europa

Medien (n, neut)
Méide
  forntida region och imperium i vad som idag är nordvästra Iran

Melanesien (n, neut)
Meilinéis
  en etnografisk region i Oceanien nordväst om Australien, med Moluckerna längst i väst, Norfolkön i söder och Fijiöarna i öst

Mellanvästern (n, neut)
Iarthar Láir
  ett område (12 delstater) i mellersta, nordliga USA

Mellanöstern (n, neut)
Meánoirthear
  ett område i sydvästra Asien och nordöstra Afrika, bestående av länderna Bahrain, Egypten, Förenade arabemiraten, Irak, Iran, Israel, Jemen, Jordanien, Kuwait, Oman, Qatar Saudiarabien och Syrien, och ibland räknas även Cypern, Libyen, Sudan dit

Menorca (n, neut)
Mionarca
  en spansk medelhavsö i ögruppen Balearerna

Merkurius (n)
Mearcair
  romersk gud som var skyddspatron för handel och köpmän, användes ibland som budbärare
  den planet som befinner sig närmast solen i vårt solsystem

Mesopotamien (n, neut)
an Mheaspatáim

Mexico City (n, neut)
Cathair Mheicsiceo

Mexikanska golfen (n)
Murascaill Mheicsiceo
  ett innanhav mellan USA, Mexiko, Kuba och Jamaica

Mexiko (n, neut)
Meicsiceo
  stat i Nordamerika, belägen söder om USA

Mikael (n, ut)
Micheál, Mícheál
  ett mansnamn

Mikronesien (n, neut)
Micrinéis
  en etnografisk region i Oceanien i västra Stilla havet, med en yta på cirka 2,7 milj km2 bebodd av ca 400 000 invånare, som är uppdelat på östaterna Kiribati, Marshallöarna, Mikronesiens federerade stater, Nauru och Palau, samt territorierna Gilbertöarna, Guam, Karolinerna, Marianerna, Nordmarianerna och Wake; gemensamt för Mikronesien är att befolkningen till huvudsak består av mikroneser

Mikronesiens federerade stater (n)
Stáit Chónaidhme na Micrinéise
  stat i Oceanien

Mikroskopet (n, neut)
Micreascóp
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Microscopium (i genitiv: Microscopii)

Milano (n, neut)
Milano
  huvudstad i den italienska provinsen Lombardiet i norra Italien

Minsk (n, neut)
Minsc

Mogadishu (n, neut)
Mogaidisiú

Moldau (n, neut)
An Mholdóiv
  en flod i Tjeckien

Moldavien (n, neut)
An Mholdóiv
  stat i Europa

Monaco (n, neut)
Monacó

Mongoliet (n, neut)
An Mhongóil
  stat i Asien

Monrovia (n, neut)
Monrovia
  huvudstad av Liberia

Montenegro (n, neut)
Montainéagró

Montréal (n, neut)
Montréal
  en stad i provinsen Québec i Kanada

Montserrat (n, neut)
Montsarat

Mose (n, ut)
Maoise
  judiska folkets ledare i Gamla Testamentet av Bibeln

Moskva (n, neut)
Moscó
  Rysslands huvudstad

Moçambique (n, neut)
Mósaimbíc

Muskat (n)
Muscat
  huvudstad av Oman

Myanmar (n, neut)
Maenmar

Målaren (n, neut)
Péintéir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pictor (i genitiv: Pictoris)

München (n, neut)
München

Namibia (n, neut)
Namaib, An Namaib

Nassau (n)
Nassau
  huvudstad i Bahamas

Nato (n)
ECAT
  Nordatlantiska fördragsorganisationen

Nauru (n, neut)
Nárú
  stat och ö i Oceanien

Neapel (n, neut)
Napoli
  en stad i Italien
  en provins i regionen Kampanien i Italien

Nederländerna (n, neut)
Ísiltír
  stat i västra Europa

Nederländska Antillerna (n, neut)
Aintillí na hÍsiltíre

Nehemja (n, ut)
Nihimiá
  en biblisk person

Nepal (n, neut)
Neipeal

Neptunus (n)
Neiptiún
  den åttonde och mest avlägsna planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  en havsgud i romersk mytologi

New Delhi (n, ut)
Deilí Nua
  Indiens huvudstad

New England (n, neut)
Sasana Nua

New Jersey (n, neut)
New Jersey

New Mexico (n, neut)
Nua-Mheicsiceo
  en delstat i USA

New Orleans (n)
New Orleans
  den största staden i delstaten Louisiana i USA

New York (n, neut)
Nua-Eabhrac
  en kuststad i den ovannämnda delstaten

Newfoundland (n, ut)
Talamh an Éisc
  ö i västra Atlanten, utanför Kanadas sydöstra kust

Nicaragua (n, neut)
Nicearagua

Nicosia (n, neut)
Leafcóis
  huvudstad i Cypern

Niger (n)
Nígir
  stat i Afrika mellan Algeriet, Benin, Burkina Faso, Libyen, Mali, Nigeria och Tchad

Nigeria (n, neut)
Nigéir, An Nigéir

Niklas (n, ut)
Nioclás
  ett mansnamn

Nilen (n, neut)
Níl

Nils (n, ut)
Nioclás
  ett mansnamn; en kortform av Niklas

Niue (n, neut)
Niue

Noak (n, ut)
Naoi
  profet i Gamla testamentet som räddade sin familj och världens djur undan syndafloden

Nordamerika (n, neut)
Meiriceá Thuaidh
  en (mindre) världsdel omfattande norra halvan av superkontinenten Amerika (och geografiskt sett även Grönland) och med gräns mot Sydamerika genom Panamanäset och, i Alaska längst i nordväst, maritim gräns mot Sibirien

Norden (n, neut)
tuaisceart
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Nordirland (n, neut)
Tuaisceart Éireann

Nordkorea (n, neut)
Chóiré Thuaidh
  land i Östasien omfattande norra halvan av Koreahalvön och med gräns mot Sydkorea längs den 38:e breddgraden och mot Kina i norr genom mestadels Yalufloden

Nordmakedonien (n, neut)
an Mhacadóin Thuaidh
  stat på Balkanhalvön norr om Grekland och väster om Bulgarien (på svenska tidigare kallad Makedonien)

Nordossetien (n, neut)
an Oiséit Thuaidh
  en autonom republik i södra Ryssland belägen i norra Kaukasus

Nordpolen (n, ut)
Mol Thuaidh

Nordsjön (n, neut)
an Mhuir Thuaidh

Norge (n, neut)
Iorua, An Iorua
  en stat i Skandinavien i norra Europa

Norra ishavet (n, neut)
Aigéan Artach
  världens nordligaste hav

Norra kronan (n, neut)
Coróin an Tuaiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Borealis (i genitiv: Coronae Borealis)

North Carolina (n, neut)
Carolina Thuaidh
  en delstat i USA

North Dakota (n, neut)
Dakota Thuaidh
  en amerikansk delstat

Nur-Sultan (n, neut)
Nur-Sultan
  huvudstaden i Kazakstan (före 2019 kallad Astana)

Nya Guinea (n)
an Nua-Ghuine

Nya Kaledonien (n, neut)
Nua-Chaladóin

Nya Sydwales (n, neut)
New South Wales

Nya Testamentet (n)
Tiomna Nua
  andra och sista delen av Bibeln, även den som skrevs nyligast

Nya Zeeland (n, neut)
Nua-Shéalainn

När man talar om trollen så står de i farstun. (proverb)
tagann gach aon rud lena iomrá ach madadh rua agus marbhán
  sägs när ämnet av en diskussion plötsligt och oväntat framträder mitt under diskussionens gång

Oceanien (n, neut)
an Aigéine, Aigéine
  en världsdel

Oden (n, ut)
Óidin
  den äldste, störste och visaste av asagudarna i den fornnordiska mytologin, även de dödas gud, skaldekonstens gud, en av krigsgudarna och runornas skapare.

Oidipus (n, ut)
Éideapús
  man som ovetande dödar sin far Laios och gifter sig med sin mor Iokaste

Oktanten (n, neut)
Ochtamhán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Octans (i genitiv: Octantis)

Oman (n, neut)
Óman
  stat på Arabiska halvön i sydvästra Asien

Ontario (n, neut)
Ontáirio

Orion (n, neut)
Bodach
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Orion (i genitiv: Orionis)

Orkneyöarna (n, ut)
Inse Orc
  brittisk ögrupp strax norr om det skotska fastlandet

Ormbäraren (n, neut)
Fear na bPéisteanna
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Ophiuchus (i genitiv: Ophiuchi)

Ormen (n, neut)
Péist
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Serpens (i genitiv: Serpentis)

Oslo (n, neut)
Osló
  Norges huvudstad

Ottawa (n)
Ottawa
  Kanadas huvudstad

Oxen (n, neut)
an Tarbh
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Taurus (i genitiv: Tauri), och symbolen ♉

Oxford (n, neut)
Áth na nDamh
  en stad i södra Englands centrala inland vid floden Themsen

Pakistan (n, neut)
An Phacastáin, Pacastáin
  stat i södra Asien

Palau (n, neut)
Oileáin Palau

Palestina (n, neut)
An Phalaistín

Panama (n, neut)
Panama
  sydligaste staten i Centralamerika som i norr gränsar till Costa Rica och syd till Colombia

Pangea (n, neut)
Pangaea
  historisk superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften splittrade upp den till dagens kontinenter

Papua Nya Guinea (n, neut)
Nua-Ghuine Phapua

Paradisfågeln (n, neut)
Éan Parthais
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Apus (i genitiv: Apodis)

Paraguay (n, neut)
Paragua

Paris (n, ut)
Páras
  huvudstad i Frankrike

Patagonien (n, neut)
Patagóin
  den sydligaste delen av Sydamerika

Paul (n)
Pól

Paulus (n)
Naomh Pól
  en apostel i Nya Testamentet av Bibeln

Pegasus (n, neut)
Capall Eitilte
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pegasus (i genitiv: Pegasi)

Peking (n, neut)
Béising
  huvudstaden i landet Kina

Pendeluret (n, neut)
Clog
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Horologium (genitiv: Horologii)

Pennsylvania (n, neut)
Peinnsiolváin
  en amerikansk delstat

Per (n, ut)
Peadar
  ett mansnamn; en kortform av Peter

Perseus (n, neut)
Peirséas
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Perseus (i genitiv: Persei)

Peru (n, neut)
Peiriú

Petrus (n, ut)
Peadar
  en av Jesus apostlar, med en mycket viktig roll i kristen tradition (se Wikipediaartikeln)

Philadelphia (n, neut)
Philadelphia
  den största staden i delstaten Pennsylvania i USA

Pilen (n, neut)
Saighead
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sagitta (i genitiv: Sagittae)

Pitcairnöarna (n, neut)
Oileáin Phiotcairn

Pluto (n, ut)
Plútón
  en dvärgplanet, en mindre himlakropp utanför den yttersta planeten i solsystemet, vilken tidigare räknades som den nionde planeten räknat från solen
  romersk gud av underjorden

Podgorica (n, neut)
Podgairítse
  huvudstaden i Montenegro

Polen (n, neut)
An Pholainn, Poblacht na Polainne

Polynesien (n, neut)
Polainéis
  en etnografisk region i Oceanien som sträcker sig från Nya Zeeland i sydväst, Hawaiiöarna i norr och Påskön i öst

Port of Spain (n)
Port of Spain
  huvudstad av Trinidad och Tobago

Port-au-Prince (n, neut)
Port-au-Prince
  huvudstaden i Haiti

Portugal (n, neut)
an Phortaingéil, Portaingéil
  ett land i sydvästra Europa

Prag (n, neut)
Prág
  huvudstaden i Tjeckien

Pretoria (n, neut)
Pretoria
  huvudstad av Sydafrika

Preussen (n, neut)
Prúis
  hertigdöme vid den baltiska östersjökusten, senare konungarike och till sist en delstat i Tyskland

Puerto Rico (n, neut)
Pórtó Ríce, Pórtó Rícó
  ö tillhörande USA i Karibien

Pyongyang (n, neut)
Pyongyang

Pytagoras sats (n)
teoirim Phíotagarásach

Påfågeln (n, neut)
Péacóg
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pavo (i genitiv: Pavonis)

Påskön (n, ut)
Oileán na Cásca
  ö i södra Stilla havet väster om Sydamerika, i den chilenska regionen Valparaíso

Qatar (n, neut)
Catar

Quito (n)
Quito
  huvudstad av Ecuador

Québec (n, neut)
Québec

Rabat (n, neut)
Rabat

Reformationen (n)
Reifirméisean
  kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl

Reykjavik (n, neut)
Réicivíc

Rhen (n)
Réin
  en flod i vestra Europa, rinner genom Schweiz, Liechtenstein, Österrike, Tyskland, Frankrike och Nederländerna

Rhenlandet (n, neut)
Dúiche na Réine
  område väster om floden Rhen i västra Tyskland

Rhode Island (n, neut)
Oileán Rhode
  en amerikansk delstat

Richard (n, ut)
Risteard

Rickard (n, ut)
Risteard

Riga (n, neut)
Rigé, Ríge
  Lettlands huvudstad

Riyadh (n)
Riyadh
  huvudstad av Saudiarabien

Robert (n, ut)
Riobard

Rom (n, neut)
Róimh
  huvudstad i Italien

Rombiska nätet (n, neut)
Líontán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Reticulum (i genitiv: Reticulu)

Roseau (n)
Roseau
  huvudstad av Dominica

Rumänien (n)
Romàinia, an Rómáin

Rut (n, ut)
Rút
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Rwanda (n, neut)
Ruanda
  stat i östra Afrika

Ryssland (n, neut)
Rúis, An Rúis
  en stat i östra Europa och norra Asien, formellt omnämd som Ryska federationen

Räven (n, neut)
Sionnach
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Vulpecula (i genitiv: Vulpeculae)

Saint Kitts och Nevis (n, neut)
San Críostóir-Nimheas
  stat i Västindien som har varit självständig sedan 1983

Saint Lucia (n, neut)
San Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna (n)
San Uinseann agus na Greanáidíní
  en stat och ögrupp i Västindien

Salomonöarna (n, neut)
Oileáin Sholomón
  en stat i västra Stilla havet

Samoa (n, neut)
Samó
  en stat i södra Stilla havet

Samuel (n, ut)
Samúéil
  ett mansnamn

San Marino (n)
San Mairíne

San Salvador (n)
San Salvador
  huvudstad av El Salvador

Sankt Petersburg (n)
Cathair Pheadair
  stad i Ryssland

Sarajevo (n, neut)
Sairéavó
  huvudstaden i Bosnien och Hercegovina

Sardinien (n, neut)
Sairdín
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Saturnus (n, neut)
Satarn
  den sjätte planeten i solsystemet från solen räknat

Saudiarabien (n, neut)
Araib Shádach, An Araib Shádach

Schlesien (n, neut)
An tSiléis
  historisk region i Centraleuropa belägen kring floden Oders övre lopp som idag är politiskt delat av Polen, Tjeckien och Tyskland

Schweiz (n, ut)
An Eilvéis
  land i Centraleuropa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Italien, Liechtenstein och Österrike

Scout (n, ut)
treoraigh
  person mellan 8 och 25 år som deltar i Scouternas scoutprogram

Seglet (n, neut)
Seolta
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Vela (i genitiv: Velorum)

Senegal (n, neut)
Seineagáil
  en stat i västra Afrika som gränsar till Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Mali och Mauretanien

Serbien (n, neut)
Seirbia

Sextanten (n, neut)
Seiseamhán
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Sextans (i genitiv: Sextantis)

Seychellerna (n, neut)
Poblacht na Séiséal
  en stat och ögrupp utanför Afrikas östkust

Shetland (n, neut)
Inse Shealtainn
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Shetlandsöarna (n, ut)
Inse Shealtainn
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Sibirien (n, neut)
An tSibéir
  (område omfattande) asiatiska Ryssland (delen av Ryssland mellan Uralbergen och Berings sund)

Sicilien (n, neut)
Sicil
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Sierra Leone (n, neut)
Siarra Leon
  stat i Västafrika som gränsar till Guinea i norr och Liberia i söder med kust mot Atlanten i väst

Singapore (n, neut)
Singeapór
  land i Asien, officiellt namn: Republiken Singapore

Själland (n, neut)
Séalainn

Skandinavien (n, neut)
Críoch Lochlann
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Norge och Sverige

Skandinaviska halvön (n)
Críoch Lochlann

Skorpionen (n, neut)
Scairp
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Scorpius (i genitiv: Scorpii) inom astronomin, eller Scorpio inom astrologin, och symbolen ♓

Skottland (n, neut)
Albain

Skytten (n, ut)
Saighdeoir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Sagittarius (i genitiv: Sagittarii), och symbolen ♐

Skölden (n, neut)
Sciath
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Scutum (i genitiv: Scuti)

Slovakien (n, neut)
Slóvaic

Slovenien (n, neut)
Slóivéin

Sofia (n)
Sóifia
  Bulgariens huvudstad

Somalia (n, neut)
Somáil

South Carolina (n, neut)
Carolina Theas
  en delstat i USA

South Dakota (n, neut)
Dakota Theas
  en amerikansk delstat

Sovjetunionen (n, neut)
An tAontas Sóivéadach
  forna union av republiker i Asien och Östeuropa

Spanien (n, neut)
An Spáinn, an Spáinn
  ett land i sydvästra Europa (egennamn)

Sparta (n, neut)
Sparta
  en historisk stad i antikens Grekland

Sri Lanka (n)
Srí Lanca
  land i Sydasien, på ön Sri Lanka (1)

Stefan (n, ut)
Steafán, Stíofán
  ett mansnamn

Stenbocken (n, neut)
an Gabhar
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Capricornus (i genitiv: Capricorni), och symbolen ♑

Stilla havet (n, neut)
An tAigéan Ciúin
  världshav med Asien och Oceanien i väster och Nord- och Sydamerika i öster

Stockholm (n, neut)
Stócólm
  Sveriges huvudstad

Stora barriärrevet (n, neut)
an Mhórsceir Bhacainneach

Stora björnen (n, neut)
Béar Mór
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Ursa Major (i genitiv: Ursae Majoris)

Stora hunden (n, neut)
Madra Mór
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Canis Major (i genitiv: Canis Majoris)

Storbritannien (n, neut)
Breatain, Breatain Mhór
  en ö som huvuddelen av staten Storbritannien utgörs av

Sudan (n, neut)
An tSúdáin
  stat i nordöstra Afrika

Surinam (n, neut)
Suranam

Svanen (n, neut)
Cros an Tuaiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Cygnus (i genitiv: Cygni)

Svarta havet (n)
an Mhuir Dhubh
  bihav beläget mellan sydöstra Europa och Mindre Asien

Sverige (n, neut)
Sualainn, An tSualainn
  stat i Skandinavien i norra Europa

Svärdfisken (n, neut)
an Colgán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Dorado (i genitiv: Doradus)

Swaziland (n, neut)
Suasalainn

Sydafrika (n, neut)
Afraic Theas, An Afraic Theas

Sydamerika (n, neut)
Meiriceá Theas

Sydkorea (n, neut)
Chóiré Theas, Cóiré Theas
  land i Östasien, gränsar till Nordkorea, officiellt namn: Republiken Korea.

Sydpolen (n, ut)
Mol Theas

Sydsudan (n, neut)
Súdáin Theas
  en östafrikansk stat förklarad självständig från Sudan 2011

Sydtyrolen (n)
an Tioróil Theas

Syrien (n, neut)
tSiria, An tSiria
  stat i Mellanöstern

São Tomé och Príncipe (n, neut)
São Tomé agus Príncipe
  en stat utanför Västafrika

Södra fisken (n, neut)
Iasc an Deiscirt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Piscis Austrinus (i genitiv: Piscis Austrini)

Södra korset (n, neut)
an Chros
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crux (i genitiv: Crucis)

Södra kronan (n, neut)
Coróin an Deiscirt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Australis (i genitiv: Coronae Australis)

Södra triangeln (n, neut)
Triantán an Deiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum Australe (i genitiv: Trianguli Australis)

Söul (n, neut)
Súl, Seoul

T-korsning (n, ut)
T-acomhal
  plats där tre vägar möts och bildar ett mönster likt ett "T"

T-shirt (n, ut)
t-léine
  kortärmad tröja som, när upphållen rätt, formar ett T

T-tröja (n, ut)
t-léine
  kortärmad tröja

Tadzjikistan (n, neut)
Táidsíceastáin

Taffelberget (n, neut)
Tábla
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Mensa (i genitiv: Mensae)

Taiwan (n, neut)
Téaváin
  land och ö i Östasien

Tallinn (n, neut)
Taillinn
  Estlands huvudstad

Tanzania (n, neut)
Tansáin, An Tansáin
  en stat i östra Afrika som gränsar till Kenya och Uganda i norr, Rwanda, Burundi och Kongo-Kinshasa i väster och Zambia, Malawi och Mozambique i söder samt i öster en kust mot Indiska oceanen

Tasmanien (n, neut)
Tasmáin
  en australisk ö och delstat söder om Australien

Tchad (n, neut)
Sead

Texas (n, neut)
Téacsas
  en amerikansk delstat

Thailand (n, neut)
Téalainn

Themsen (n)
an Tamais, Tamais
  en flod i södra England, och Englands längsta

Thrakien (n, neut)
an Tráicia
  en historisk och geografisk region på sydöstra Balkanhalvön mellan Svarta havet, Egeiska havet och Marmarasjön.

Tibet (n, neut)
Tibéid
  region i Folkrepubliken Kina, officiellt autonoma regionen Tibet
  tidigare stat i Centralasien

Tirana (n, neut)
Tiorána
  Albaniens huvudstad

Titan (n, ut)
Tíotán
  Saturnus största måne

Tjeckien (n, neut)
Poblacht na Seice, Seic

Tjeckoslovakien (n, neut)
an tSeicslóvaic

Tjetjenien (n, neut)
Seisnia
  en autonom delrepublik i sydvästra Ryssland med gräns mot Georgien

Tjuvasjien (n, neut)
an tSuvais
  en delrepublik i europeiska Ryssland

Togo (n, neut)
Tóga

Tokyo (n, neut)
Tóiceo

Tor (n, ut)
Túr
  asagud i nordisk mytologi, son till asen Oden och asynjan Jord, make till asynjan Siv, som skapar åska när dennes stridshammare Mjölner anslår i fiender (inom viss mån en åskgud)

Tranan (n, neut)
Corr
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Grus (i genitiv: Gruis)

Transnistrien (n, neut)
an Tras-dnístiria

Triangeln (n, neut)
Triantán
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum (i genitiv: Trianguli)

Trinidad och Tobago (n, neut)
Tríonóide agus Tobága

Tripoli (n)
Tripilí
  huvudstad av Libyen

Troja (n, neut)
an Traí
  en antik stad i dagens Turkiet

Tukanen (n, neut)
Túcán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Tucana (i genitiv: Tucanae)

Tunis (n)
Túinis
  huvudstad av Tunisien

Tunisien (n, neut)
An Túinéis, Túinéis

Turkiet (n, neut)
Tuirc, An Tuirc
  en stat i Asien och Europa

Turkmenistan (n, neut)
Tuircméanastáin
  stat i Centralasien

Tuva (n)
Túva
  en rysk delrepublik belägen i södra Sibirien, med gräns mot Altajrepubliken, Chakassien, Burjatien, Krasnojarsk kraj och Irkutsk oblast i Ryssland samt i söder mot Mongoliet och vars huvudstad kallas Kyzyl

Tuvalu (n, neut)
Tuvalu
  en stat i sydvästra Stilla havet

Tvillingarna (n, neut)
an Cúpla
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Gemini (i genitiv: Geminorum), och symbolen ♊

Tyska demokratiska republiken (n, neut)
Poblacht Dhaonlathach na Gearmáine

Tyskland (n, neut)
Gearmáin, an Ghearmáin, An Ghearmáin

US-amerikansk (adj)
Meiriceánach
  som rör USA; som kommer från eller tillhör staten USA

USA (n, neut)
SAM
  en stat i Nordamerika; en av världens supermakter

Uganda (n, neut)
Uganda

Ugnen (n, neut)
Foirnéis
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Fornax (i genitiv: Fornacis)

Ukraina (n, neut)
Úcráin, An Úcráin

Ungern (n, neut)
Ungáir, An Ungáir
  en stat i Europa

Uranus (n, neut)
Uránus, Úránas
  den sjunde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Uruguay (n, neut)
Uragua

Uzbekistan (n, neut)
Úisbéiceastáin, An Úisbéiceastáin

V-ringning (n, ut)
V-mhuineál
  V-formad halsskärning på klädesplagg

Valfisken (n, neut)
Míol Mór
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Cetus (i genitiv: Ceti)

Valletta (n, neut)
Vaileite
  Maltas huvudstad

Vanuatu (n, neut)
Vanuatú, Poblacht Vanuatú
  stat i Stilla havet

Vargen (n, neut)
Faolchú
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lupus (i genitiv: Lupi)

Vatikanstaten (n, neut)
Vatacáin

Vattenormen (n, neut)
Hydra
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Hydra (i genitiv: Hydrae)

Vattumannen (n, neut)
Iompróir an Uisce
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Aquarius (i genitiv: Aquarii), och symbolen ♒

Venedig (n, neut)
Veinéis
  stad i nordöstra Italien belägen i en lagun vid Adriatiska havet

Venezuela (n, neut)
Veiniséala

Venus (n)
Véineas
  den romerska gudinnan för fruktsamhet och kärlek
Venus, Véineas
  den andra planeten från solen räknat i vårt solsystem

Vientiane (n)
Vientiane
  huvudstad av Laos

Vietnam (n, neut)
Vítneam
  stat i sydöstra Asien

Vilhelm (n, ut)
Liam, Uilliam
  ett mansnamn, försvenskad stavning av Wilhelm

Vilnius (n)
Vilnias
  Litauens huvudstad

Vinkelhaken (n, neut)
Riail
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Norma (i genitiv: Normae)

Vintergatan (n, ut)
Bealach na Bó Finne
  den galax i vilken vårt solsystem är beläget, synlig på natthimlen som ett disigt band av vitt ljus

Vitryssland (n, neut)
Bhealarúis
  äldre namn på landet Belarus

Väduren (n, neut)
An Reithe
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Aries (i genitiv: Arietis), och symbolen ♈

Västafrika (n, neut)
Afraic Thiar
  geografiskt område bestående av västra delen av den afrikanska kontinenten

Västbanken (n, ut)
An Bruach Thiar
  landområde längs västra stranden (banken) av floden Jordan och Döda havet

Västeuropa (n, neut)
Iarthar na hEorpa
  västra Europa

Västindien (n, neut)
Indiacha Thiar
  samlande benämning på öarna öster om Centralamerika

Västtyskland (n, neut)
Iar-Ghearmáin

Vågen (n, neut)
Meá
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen

Wales (n, neut)
Breatain Bheag

Warszawa (n, neut)
Vársá

Washington (n, neut)
Washington, D.C.
  informellt namn på Washington, D.C. (huvudstaden i USA)

Washington, D.C. (n)
Washington, D.C.

Wellington (n)
Wellington
  huvudstad av Nya Zeeland

West Virginia (n, neut)
Virginia Thiar
  en amerikansk delstat

Wien (n)
Vín
  huvudstad i Österrike

Wikipedia (n, ut)
Vicipéid

Wikisource (n, ut)
Vicífhoinse

Wiktionary (n, ut)
Wikishinari, Vicífhoclóir

Wisła (n, ut)
An Viostúile
  Polens viktigaste och längsta flod

X-kromosom (n, ut)
X-chrómasóm

Y-kromosom (n, ut)
Y-chrómasóm

York (n, neut)
Eabhrac
  en stad i England

Zagreb (n, neut)
Ságrab
  huvudstaden i Kroatien

Zambia (n, neut)
Saimbia

Zaragoza (n, neut)
Zaragoza
  en stad och kommun i Aragonien i nordöstra Spanien
  en provins i Aragonien, Spanien

Zeus (n, ut)
Séas
  en gud, nämligen gudarnas konung

Zimbabwe (n, neut)
Siombáib

abacus (n, ut)
abacas
  den översta fyrkantiga plattan över en pelare
  fornromersk räknetavla; kulram

abakus (n, ut)
abacas

abbedissa (n, ut)
ban-ab

abborre (n, ut)
péirse
  en art (Perca fluviatilis) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten abborre

abborrpinne (n, ut)
péirse
  liten abborre

abbot (n, ut)
ab

abbotsdöme (n, neut)
abacht

abbreviation (n, ut)
giorrú
  förkortning

abbé (n, ut)
ab
  fransk katolsk präst

abchazier (n, ut)
Abcáiseach
  person tillhörande en georgisk folkgrupp i Abchazien

abchazisk (adj)
Abcáiseach
  som rör Abchazien eller abchazierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

abchaziska (n, ut)
Abcáisis
  nordvästkaukasiskt språk som talas i Abchazien

abdikation (n, ut)
tabhairt suas
  lämnande av en tron, avsägelse av regentskap

abdikera (v)
tabhair suas

abdomen (n, neut)
abdóman
  buk
  bakkropp hos insekter, kräftdjur och andra leddjur

abduktor (n, ut)
matán abduchtach
  muskel som drar en kroppsdel från kroppens sagittalplan

aberration (n, ut)
difear
  avvikelse

abessinier (n, ut)
Aibisíneach
  (katt av en viss) kattras

abessinsk (adj)
Aibisíneach
  som rör Abessinien och dess språk

abietinsyra (n)
aigéad aibiteach
  syra som består av kol, väte och syre, (CH₃)₄C15H17COOH

abiogenes (n, ut)
aibithghineas
  process genom vilken liv uppstår ur ickelevande materia

abiotisk (adj)
aibitheach
  som inte rör eller härrör från biologiska organismer

abnorm (adj)
mínormálta
  onormal, mycket långt ifrån att vara normal, onaturlig, felaktig

abnormitet (n, ut)
ainspiantacht
  medicinsk avvikelse eller missbildning

abominabel (adj)
gráiniúil
  avskyvärd, vedervärdig

abonnemang (n, neut)
liostáil
  löpande beställning; ett avtal om att köpa en regelbundet nyutkommande vara eller tjänst för en viss tid, och då ha tillgång till nya exemplar av varan eller tjänsten under hela denna tid

abonnent (n, ut)
síntiúsóir
  en som abonnerar (t.ex. på en tidning el. telefon), prenumerant, kund, köpare, beställare

abonnera (v)
foscríobh
  enligt ett avtal ha tillgång till en viss tjänst eller vara på en kontinuerlig basis

aborigin (n, ut)
bundúchasach
  person som tillhör en ursprungsbefolkning

abort (n, ut)
ginmhilleadh
  legalt avbrytande av graviditet
anabaíocht
  missfall

abrasion (n, ut)
scríobchaitheamh
  nötning av berg

abrupt (adj)
gearrbhéalach
  plötslig, oväntad

absens (n, ut)
asláithreacht
  tankspriddhet, sinnesfrånvaro
  frånvarande, frånvaro (alltså ej närvarande, presens)

absid (n, ut)
cúlbhá
  halvrund utbyggnad (spec. på en kyrka)

absint (n, ut)
apsaint

abskissa (n, ut)
aibsíse
  den första, vanligtvis hörande till den horisontella axeln, koordinaten i ett kartesiskt koordinatsystem

absolut (adj)
absalóid
  som är utan inskränkning, fullständig, fullkomlig

absolut (adv)
amach is amach

absolut magnitud (n)
dearbhmhéid

absoluta nollpunkten (n)
dearbhnialas
  den lägsta temperatur som går att uppnå; −273,15 &deg;C eller 0 K

absolutbelopp (n, neut)
méid
  för ett reellt tal a: betecknas |a| och är lika med a utan tecken, avståndet till origo (0) på den reella tallinjen, d.v.s. |a|=\sqrt{a^2}= \left\{\begin{matrix}
  för ett komplext tal z: betecknas |z| och är lika med avståndet till origo i det komplexa talplanet, d.v.s. |z| = |a+b i| = \sqrt{z\bar{z}} = \sqrt{a^2 + b^2}; generaliserat gäller även motsvarande för hyperkomplexa tal

absolution (n, ut)
aspalóid
  syndernas förlåtelse

absolutism (n, ut)
abstaine
  total avhållsamhet från alkohol
absalóideachas
  styrelseskick som innebär en form av envälde
  lära som står för objektiva sanningar och absoluta världen

absorbera (v)
sáith
  suga upp, uppsuga, suga in, insuga, suga åt sig, uppta, ta upp, ta åt sig, uppsluka, förtära

absorption (n, ut)
ionsú
  uppsugning, upptagning

absorptionslinje (n, ut)
líne ionsúcháin

abstinens (n, ut)
abstaine
  avhållsamhet (t.ex. från alkohol), drogfrihet, nykterhet
abstanaid
  abstinensbesvär, fysiska och psykiska problem vid avvänjning från en drog

abstrahera (v)
achomaireacht
  bortse från det oväsentliga, utelämna oviktiga detaljer

abstrakt (adj)
achomaireacht
  något som bildats genom abstraktion.

abstrakt (n)
achomaireacht
  sammanfattning, referat

abstrakt substantiv (n)
ainm teibí
  ord som tillhör ordklassen abstrakta substantiv;

abstraktion (n, ut)
achoimre
  tankeskapelse, teoretisk framställning (med de mest väsentliga dragen och utan oviktiga detaljer), svårighetskänslig skapelse, svårbegriplighet, teoretisering, djupsinnighet

abundans (n, ut)
flúirse

acceleration (n, ut)
luasghéarú
  ökning av hastighet eller fart per tidsenhet; hastighetens tidsderivata

accelerera (v)
luathaigh
  ge ett föremål en acceleration; förändra ett föremåls hastighet
  ökas, gå snabbare

accent (n, ut)
blas
  betoning, intonation

accentuera (v)
aiceannaigh
  tala eller sjunga med betoning

accentuering (n, ut)
béim
  betoning, framhållandet (av ngt)
  tyngdpunkt, ökning
  framhävandet av vissa toner genom större tonvikt

accept (n, ut)
glacadh
  godkännande av växel

acceptans (n, ut)
glacadh

acehnesiska (n, ut)
Aicinéis
  ett sunda-sulawesiskt språk i den austronesiska språkfamiljen, som talas främst Aceh i Indonesien och i delar av Malaysia

acetaldehyd (n, ut)
aicéataildéad
  etanal

acetat (n, neut)
aicéatáit
  anjon av ; salt eller ester av

aceton (n)
aicéatón
  ett flyktigt lösningsmedel; den enklaste representanten av gruppen ketoner, systematiskt namn propanon

acetylen (n, neut)
aicéitiléin
  trivialnamn för etyn; ett gasformigt kolväte med molekylformel C₂H₂ (ofta använt till svetsning)

acetylsalicylsyra (n, ut)
aigéad aicéitiolsalaicileach

aciditet (n, ut)
aigéadacht

ack (interjection)
abhó
  ett utropsord som ofta uttrycker en sorts vemod, sorg eller saknad

ackompanjatör (n, ut)
tioncalaí
  person som ackompanjerar en solist

ackompanjemang (n, neut)
tionlacan
  musikalisk stöttning till melodistämma

ackompanjera (v)
tionlaic
  stötta musikaliskt, beledsaga

ackord (n, neut)
corda
  ett antal toner som ljuder samtidigt i viss harmoni

ackumulation (n, ut)
tiomsú
  ansamling av något så att mängden eller halten ökar över tid

ackumulator (n, ut)
bailitheoir
  anordning för lagring av elektrisk energi; kemisk spänningskälla som går att ladda om
  särskilt processorregister, litet minnesutrymme för temporär lagring av beräkningsresultat i dator eller liknande; adderare försett med register som minns föregående resultat och kan använda det som operand till nästa beräkning, för att kunna summera (ackumulera flera tal)

ackumulera (v)
tiomsaigh
  gradvis, över tid, öka i mängd

ackumulering (n, ut)
tiomsú
  det att ackumulera

ackurat (adj)
beacht

ackurat (adv)
iomlán

ackusativ (n)
áinsíoch
  ett ord som står i detta kasus

ackuschörska (n, ut)
bean chabhrach

action (n)
gníomhaíocht
  actionfilm (om genren och ibland om enskilda filmer)

adamsäpple (n, neut)
úll na brád
  synlig utbuktning på halsen (i synnerhet hos män) som orsakas av en tydligt framträdande främre del av struphuvudet

adaptera (v)
oiriúnaigh
  anpassa

addition (n, ut)
agús
  en räkneoperation vars resultat blir en summa; processen att addera två tal

additionell (adj)
breise

adekvans (n, ut)
leorgacht
  det att vara adekvat; korrekt, träffande

adel (n, ut)
uaisle
  samhällsklass med nedärvda privilegier garanterade av staten såsom skattefrihet, rätt till reserverade ämbeten och rätt till anspråk på kronan: adelsman

adelsdam (n, ut)
bean uasal
  kvinna som tillhör adeln

adelskap (n, neut)
uaisleacht

adenin (n, neut)
adainín

adenokarcinom (n, neut)
adanacarcanóma
  elakartad epitelial tumör av celler som bildar körtelstrukturer eller är av sådant ursprung (körtelceller)

adenom (n, neut)
adanóma
  godartad epitelial tumör av celler som bildar körtelstrukturer eller är av sådant ursprung (körtelceller)

adenosintrifosfat (n, neut)
trífhosfáit adanóisín
  en nukleosidtrifosfat med kvävebasen adenin, sockret ribos och tre fosforgrupper, vilken är cellens huvudsakliga energibärande molekyl

adept (n, ut)
deisceabal
  lärjunge i hemlig orden eller liknande
  lärjunge, elev i allmän betydelse, t.ex. i sportsammanhang

adiabatisk (adj)
aidiabatach

adjektiv (n, neut)
aidiacht
  ord som normalt betecknar en egenskap och som grammatiskt kan fungera som bestämning till ett substantiv eller ett pronomen; en ordklass

adjektivisk (adj)
aidiachtach

adjö (interjection)
go ngnóthaigh Dia duit, slán agat, slán leat, beannacht
  avslutande hälsningsfras; hej då

adla (v)
ridire
  förläna adelskap åt; tilldela någon adlig rang; vara orsak till någons adelskap

administratör (n, ut)
riarthóir
  person som förvaltar eller handhar viss verksamhet eller vissa ärenden för någons räkning, jfr administration

adolescens (n, ut)
ógántacht
  ngdomsålder, tidig vuxenålder, som motsvarar perioden efter puberteten i sena tonåren efter att individen fysiskt fullständigt har passerat puberteten, men psykosocialt och fysiskt för övrigt fortfarande genomgår en kraftig utveckling mot helt självständigt vuxenliv

adoption (n, ut)
uchd-mhacachd

adrenalin (n, neut)
aidréanailín
  en katekolamin som är ett hormon (stresshormon) som insöndras från binjuremärgen (tillsammans med en mindre mängd noradrenalin)

adress (n, ut)
seoladh
  anger läge, position i form av position för minnescell i ett elektroniskt minne

adressat (n, ut)
seolaí
  den eller de person(er) som står som mottagare på ett brev eller ett paket

adressera (v)
seoladh
  förse med adress, skriva adress på

adsorbera (v)
asúigh

aducera (v)
ainéal
  göra mjukare, särskilt om metall

advent (n, neut)
Aidbhint
  del av kyrkoåret som börjar första söndagen i advent

adverb (n, neut)
dobhriathar
  ord som beskriver ett verb, ett adjektiv eller ett annat adverb

advokat (n, ut)
dlíodóir, abhcóide
  (titel för) person vars yrke är att genomföra rättsliga processer och juridiska uppdrag åt klienter; för advokat i Sverige gäller dessutom att man är medlem av Sveriges advokatsamfund

advokatyr (n, ut)
aisiléireacht
  utspekulerad men ohållbar bevisföring; spetsfundig lagtolkning

adygeiska (n, ut)
Adaigéis
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas av totalt omkring 500 000 personer, varav en dryg femtedel är bosatta i Adygeiska republiken i Ryska federationen

aerob (adj)
aeróbach

aerodrom (n, ut)
aeradróm
  område där flygplan kan landa och lyfta. Aerodromen bestod av ett runt fält så att flygplan alltid kunde landa rakt mot vinden.

aerodynamik (n, ut)
aeraidinimic
  läran om gasers rörelse

aerodynamisk (adj)
aeraidinimiciúil
  som har att göra med aerodynamik

aerosol (n, ut)
aerasól
  tätt med småpartiklar i luft eller annan gas (t ex dimma, rök); ett besprutningsmedel mot växtsjukdomar

afar (n, ut)
Afáiris
  ett kushitiskt språk som talas i Etiopien, Eritrea och Djibouti
  (medlem av) en etnisk folkgrupp på omkring en och en halv miljon människor på Afrikas horn och som tillsammans talar språket afariska

afasi (n, ut)
afáise
  ett tillstånd där en person på grund av en skada i centrala nervsystemet till större eller mindre grad förlorat förmågan att använda eller förstå språk i form av tal eller skrift

afficiera (v)
téigh i bhfeidhm ar
  beröra, påverka; angripa, smärta

affinitet (n, ut)
cleamhnas

affirmativ (adj)
dearfach
  jakande; bekräftande

affisch (n, ut)
póstaer
  reklam- eller informationsanslag

affischera (v)
postálaí
  sätta upp affischer, tillkännage med affischer

affrikata (n, ut)
aifricéad
  språkljud som består av en kombination av en klusil ("stoppljud") omedelbart följd av en frikativa ("väsljud").

affär (n, ut)
siopa
  lokal avsedd för handel med bruksvaror
aontas
  avtal; speciellt som handlar om att köpa eller sälja något
rud
  kärleksaffär (vänsterprassel) utanför förhållandet
  politisk händelse, med negativ inverkan för de inblandade

affärsman (n, ut)
fear gnó

affärstransaktion (n, ut)
déanamh
  handling där parter utbyter varor eller tjänster mot betalning

afghan (n, ut)
Afganastánach
  relativt stor långhårig hundras

afghansk (adj)
Afganastánach

aforism (n, ut)
nathaíocht
  kort citat eller påstående som kan väcka tankar

afrikaans (n)
Afracáinis
  språk som härstammar från nederländska som framförallt talas i Sydafrika och Namibia av (ättlingar till) de europeiska kolonisatörerna.

afrikan (n, ut)
Afracach
  person från Afrika

afrikansk (adj)
Afracach
  som rör Afrika

afroamerikan (n, ut)
meiriceánaigh afracacha

afroamerikansk (adj)
meiriceánaigh afracacha
  som avser afroamerikaner

afton (n, ut)
tráthnóna
  evenemang som hålls på kvällen

aftonfalk (n, ut)
fabhcún cosdearg

aftonmåltid (n, ut)
dinnéar
  måltid som äts på kvällen

agat (n, ut)
agáit

agave (n, ut)
agáibhe
  en suckulent växtart (Agave americana), i familjen agaveväxter (Agavaceae); exemplar av denna art

agens (n)
gníomhaireacht
  handlingskraft, förmåga, fri vilja, självständighet

agent (n, ut)
brathadóir
  ett företag som säljer varor för ett annat företags räkning
  person eller företag som assisterar idrottsmän, författare m.fl. vid kontraktsförhandlingar
  person som i hemlighet arbetar med underrättelseverksamhet
  satsdel som förekommer i passiva satser
  begrepp inom semantiken

agentur (n, ut)
gníomhaireacht
  ett företag som företräder ett annat företags ekonomiska intressen, genom att exempelvis sälja det andra företagets varor, jfr agent

agg (n, neut)
fala
  stark känsla av illvilja eller fientlighet mot viss person, särskilt den som behandlat en illa

aggregat (n, neut)
aonad
  system eller enhet bildad av samverkande tekniska delar

aggressiv (adj)
ionsaitheach
  angripande, påträngande, utmanande

aggressor (n, ut)
ionsaitheoir
  angripare

agitator (n, ut)
gríosóir
  person som agiterar, medvetet hetsar upp stämningen

agitera (v)
feachtas

agn (n)
cáith
  skal av frö

agnosticism (n, ut)
agnóisí

agnostiker (n, ut)
agnóisí
  person som anser att det inte går att avgöra om det finns någon gud eller ej

agnostisk (adj)
agnóisíoch
  om någon som inte tror att det går att bevisa huruvida det existerar någon gud
  om någon som inte tror att det går att få kännedom om de yttersta grunderna för tillvaron

agrikultur (n, ut)
talmhaíocht
  jordbruk

agrikulturell (adj)
talmhaíoch
  som rör agrikultur, jordbruks-, lantbruks-

agronom (n, ut)
geilleagraí, talmhaíocht
  utbildad lantbrukare / jordbrukare; lantbrukskunnig person som ofta ger råd till och upplyser lantbrukare; person med examen från lantbrukslinje på högskola

agronomi (n, ut)
geilleagar talmhaíochta
  lantbruksvetenskap

aids (n)
SEIF
  dödlig virussjukdom kännetecknat av starkt nedsatt immunförsvar, orsakad av hivviruset

aj (interjection)
aidhe
  sjömansslang för ja

akacia (n, ut)
acáise
  planta av någon av de växter som hör till släktet akacior (Acacia) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

akademi (n, ut)
acadamh
  samfund för främjande av vetenskap eller konst

akademiker (n, ut)
céimí

akademiledamot (n, ut)
acadamhaí
  medlem av en akademi, se akademi

akademisk (adj)
acadúil
  som tillhör en akademi eller livet vid en akademi t.ex. akademiska lärare, akademisk kvart, akademiska betyg
  teoretisk, abstrakt eller konstruerat

akkadiska (n, ut)
Acáidis

akleja (n, ut)
colaimbín
  en trädgårdsväxt, Aquilegia vulgaris, som ibland även förekommer förvildad på Skandinaviska halvön, mer frekvent på kontinenten

akne (n, ut)
aicne
  hudsjukdom som orsakar finnar, det vill säga inflammation i talgkörtlar

akrobat (n, ut)
cleasaí, gleacaí
  person som genom god uthållighet, styrka, rörlighet och koordinationsförmåga utför avancerade rörelser med kroppen, ofta med hjälp av diverse redskap, ofta på cirkus eller varieté

akrofobi (n, ut)
acrafóibe

akromegali (n, ut)
acraimeigileacht
  tillstånd som orsakas av för hög blodkoncentration av tillväxthormon hos en person som slutat växa på längden, vilket resulterar i förstoring av mjuk vävnad och tillväxt av ben i ansikte, händer och fötter

akronym (n, ut)
acrainm
  initialförkortning (förkortning bildad genom att använda den första bokstaven i varje ord i uttrycket)

akrosom (n, ut)
acrasóm
  struktur på huvudet hos en spermie vilken innehåller proteolytiska enzymer som krävs för att spermien skall kunna befrukta en äggcell

akrostikon (n, neut)
acrastach

akt (n, ut)
nocht
  konstnärlig framställning av en naken människokropp; nakenstudie
aoidh
  uppmärksamhet, avsikt; ordet används i dag endast i vissa fraser (se fraser nedan)

akter (n, ut)
deireadh
  bakdelen av en båt

akterdäck (n, neut)
lárbhord
  bakre del av fartygsdäcket

akterspegel (n, ut)
trasnán
  den bakre, oftast raka, delen av skrovet på en båt

akterut (adv)
sa deireadh
  i riktning mot aktern, bakom fartyget

aktie (n, ut)
stoc
  ägarandel i aktiebolag

aktieägare (n, ut)
scairshealbhóir
  någon som innehar aktier i ett företag

aktin (n, neut)
aictin
  klotformat protein som i celler bildar aktinfilament som medger mekanisk hållfasthet och rörelseförmåga i celler i allmänhet och muskelkontraktion i muskelceller i synnerhet (tillsammans med motorproteinet myosin)

aktinium (n, neut)
achtainiam

aktion (n, ut)
gníomhaíocht

aktiv (adj)
fónamh
  verksam; sysselsatt inom en viss verksamhet

aktivitet (n, ut)
fuadar
  sysselsättning, handling, verksamhet
  tillståndet att vara aktiv, i rörelse
  mått för hur aktivt ett radioaktivt ämne är
  den reaktiva substansmängden vid en reaktion

aktivum (n)
faí ghníomhach
  en diates, en verbform som markerar att satsens subjekt utför en handling

aktning (n, ut)
ardmheas
  respekt, vördnad, uppskattning

aktsam (adj)
aireach

aktualisera (v)
achtáil
  göra något aktuellt, göra något relevant, sätta något på dagordningen
beoigh
  förnya, uppdatera

aktualisering (n, ut)
achtáil
  det att aktualisera

aktualitet (n, ut)
achtáil
  nyheter i mycket vid bemärkelse, det som är nytt
  giltighet, betydelse, relevans i nutid (ögonblicket/månaden/året/vår livstid)
  realitet, verklighet

aktuarie (n, ut)
achtúire
  (förr) tjänstetitel för vissa befattningshavare med statistiskt betonade arbetsuppgifter

aktuell (adj)
am i láthair
  som relaterar till eller tilldrar sig i nuet; som relaterar till något som nyss skett eller som sker just nu
tábhachtach
  angelägen
  gällande, rådande; uppdaterad
i gceist
  ifrågavarande

aktör (n, ut)
aisteoir
  skådespelare; person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

akupunktur (n, ut)
snáthaidpholladh
  en kinesisk metod för sjukdomsbehandling (instick av nålar på vissa ställen av kroppen)

akustik (n, ut)
acústaic
  läran om ljud, framförallt hur ljud sprider sig i ett rum
  kvalitativ egenskap hos ett rum, som anger hur ljud i rummet sprids

akustisk (adj)
acústach
  som avser akustik
  som avser ljud eller instrument som ej är elektriskt förstärkt eller behandlat

akut accent (n)
agúid
  accenttecknet ´ t.ex. i tecknet é i ordet idé

akutmottagning (n, ut)
Timpistí agus Éigeandáil
  läkarmottagning för plötsligt insjuknade

akvamarin (adj)
cloch mhuirghorm
  som har en färg skiftande mellan svagt blå och grönt

akvamarin (n, ut)
cloch mhuirghorm
  ett slags grönblåskiftande ädelsten, transparent variant av beryll med svagt blå eller grönblå färg

akvarell (n, ut)
dobharlí
  målning utförd i, ofta inte täckande, vattenfärg
  vattenfärg

akvarellfärg (n, ut)
dobharlí

akvarium (n, neut)
uisceadán
  vattenbehållare, vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast, oftast avsedd att hysa levande fiskar, kräftdjur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja akvariefiskar med mera.

akvatisk (adj)
uisciúil

akvifer (n, ut)
uiscíoch
  geologisk bildning som lagrar grundvatten i så stor mängd att det kan utvinnas

al (n, ut)
fearnóg
  tidigt blommande hängeträd eller buske inom alsläktet (Alnus) i familjen björkväxter

alabaster (n, ut)
albastar

alanin (n, neut)
alainín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ala, A, 2-aminopropansyra)

alarm (n, neut)
aláram
  signal eller kallelse att möta viss fara

alba (n, ut)
ailb
  vit mässkjorta av linne

alban (n, ut)
Albánach
  man från Albanien

albansk (adj)
Albánach

albanska (n, ut)
Albáinis
  språk som framförallt talas i Albanien och i Kosovo

albatross (n, ut)
albatras
  individ inom familjen stormfåglar (Diomedeidae)

albinism (n, ut)
ailbíneachas
  medfödd total avsaknad på färgpigment (melanin) i huden hos människor och djur, avsaknad av melanin hos växter

albino (n, ut)
ailbíneach
  person eller djur med albinism

album (n, neut)
albam
  bok med tomma blad eller pärm med blad speciellt framställd för att fyllas med fotografier, frimärken, poesi, autografer eller dylikt.
  beteckning för mapp till förvaring av grammofonskivor, typ LP
  beteckning för samling av musik på godtyckligt media

aldehyd (n, ut)
aildéad

alder (n, ut)
fearnóg
  al, klibbal; trädet Alnus glutinosa

aldosteron (n, neut)
aldaistéarón
  ett steroidhormon, den viktigaste mineralkortikoiden som produceras i zona glomerulosa i binjurebarken, och som ökar njurarnas reabsorption av natrium och vatten och utsöndring av kalium, och vars insöndring stimuleras av hög extracellulär kaliumkoncentration och av hormonet angiotensin II

aldrig (adv)
ariamh, go deo

ale (n)
leann
  överjäst öl, i första hand av traditionell engelsk typ

alert (adj)
airdeallach
  uppmärksam, vaken, energisk; beredd på vad som kan komma att hända

alfa (n, neut)
alfa
  namn på den grekiska bokstaven alpha, Α (gement: α)

alfabet (n, neut)
aibítir
  uppräkning av de skrivtecken, där varje tecken motsvarar ett ljud (fonem), som används för att skriva vissa språk

alfabetisk (adj)
aibítre
  som följer ett språks alfabet

alfahelix (n, ut)
alfa-héilics

alfahydroxipropansyra (n, ut)
aigéad lachtach

alfågel (n, ut)
cuisneoir

alg (n, ut)
alga

algebra (n, ut)
ailgéabar
  studiet av algebror i allmänhet

algebraisk (adj)
ailgéabrach

algoritm (n, ut)
algartam
  begränsad och väldefinierad uppsättning instruktioner för att lösa en uppgift, ofta i flera steg, och ofta i beräkningssyfte; systematisk procedur utformad för att lösa ett visst problem

alka (n, ut)
falcóg
  individ från familjen alkor (Alcidae)

alkalie (n, ut)
alcaile
  basiskt ämne

alkalinitet (n)
alcaileacht
  mått på vattnets förmåga att motstå försurning

alkalisk (adj)
alcaileach
  basisk; med ett pH högre än 7

alkan (n, ut)
alcán

alkekung (n, ut)
falcóg bheag
  en art (Alle alle) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten alkekung

alkemi (n, ut)
ailceimic
  tankesystem (filosofi) innehållande idéer om ett urämne, "de vises sten", som alla andra ämnen skapades ifrån och tillämpning i vilken försök att framställa guld och ett livselixir ingår

alkemist (n, ut)
ailceimiceoir
  den som ägnar sig åt alkemi

alkohol (n, ut)
alcól
  ett ämne tillhörande den kemiska gruppen alkoholer, som innehåller hydroxylgruppen -OH
  alkoholen (1.) etanol, vilken förekommer i många drycker, är beroendeframkallande och kan ge allvarliga skador på lever och njurar

alkoholhaltig (adj)
alcólach
  som innehåller alkohol

alkoholist (n, ut)
alcólach
  person som är beroende av alkohol

alkoholpåverkad (adj)
alcól

all (pronoun)
uile

alla (pronoun)
gach aon duine

alla helgons dag (n)
Lá Fhéile na Naomh Uile
  en kristen högtid som firas till alla helgons ära och också är en allmän minnesdag för de döda vilken firas genom att man tänder ljus och vakar över anhörigas gravar; högtiden infaller (sedan 1953) lördagen mellan den 31 oktober och 6 november (till skillnad från allhelgonadag som alltid firas den 1 november)

alla hjärtans dag (n)
Lá Fhéile Vailintín
  årlig högtidsdag för romantik och kärlek som firas 14 februari (helgonet Sankt Valentins dag) med bland annat utbyte av gåvor och kort

allaredan (adv)
cheana

alldaglig (adj)
gnáth-
  vardaglig, helt vanlig, slätstruken

alldeles (adv)
iomlán

alldenstund (conjunction)
arae
  eftersom, emedan, enär

allegori (n, ut)
fáthchiall
  metafor, bild, en framställning av någon/något i form av en bildlig metafor, t.ex en flicka beskrivs som en ros, döden som en man med lie

allel (n, ut)
ailléil

allena (adj)
aonraic
  ensam, solo

allena (adv)
ach

allenast (adv)
aonraic

allenast (conjunction)
dá

allergi (n, ut)
ailléirge
  det att en person inte tål ett visst, i vanliga fall, ofarligt ämne (i normala mängder), på grund av immunförsvarets reaktion; överkänslighet för ett ämne

allergisk (adj)
ailléirgeach
  ha en allergi mot visst ämne; överkänslig
  (kraftig) aversion mot någon/något

allians (n, ut)
comhaontas
  förbund, koalition, union; kan ingås mellan stora enheter som grupper av länder, länder, företag, partier, till små grupper av människor
  förbund, giftermål

alligator (n, ut)
ailigéadar
  kräldjur av släktet Alligator tillhörande ordningen krokodildjur, som endast förekommer i Amerika och Kina

allitteration (n, ut)
uaim
  typ av rim där på varandra följande ord inleds med samma bokstav; rim där närstående ord, ofta de betonade, börjar på samma konsonant eller likljudande konsonant, eller på vokal

allmosa (n, ut)
almsa
  gåva till nödlidande eller hjälpbehövande

allmän (adj)
poiblí
  tillgänglig för allmänheten

allmänhet (n, ut)
daoine
  vanliga människor; de flesta människor; generellt för hela befolkningen

allmänmänsklig (adj)
comhchoiteann

allmänning (n, ut)
coimín
  område som inte omfattas av privat äganderätt utan kan utnyttjas av envar, alla lokala invånare eller alla som tillhör det kollektiv (den samfällighet) som förvaltar allmänningen

allmänt (adv)
de ghnáth
  ; på ett allmänt sätt, i allmänhet

allmänt val (n)
olltoghchán
  val där den röstberättigade allmänheten kan rösta fram sina företrädare till en direktvald, offentlig, beslutande församling (till exempel parlamentet eller kommunfullmäktige)

allofon (n, ut)
allafón

allomorf (adj)
allamorfach
  som upp­träder som allomorf

allomorf (n, ut)
allamorf

allopati (n, ut)
alapaite
  vanlig läkekonst

allotrop (n, ut)
allatróp
  variant av ett ämne som skiljer sig åt i molekyl- eller kristallstruktur och därmed har skiljande egenskaper

allra (adv)
gach rud
  mest av alla, i högsta grad

alls (adv)
ar bith
  över huvud taget, ens

allsmäktig (adj)
uilechumhachtach

allt (n, neut)
cruinne
  universum

allt (pronoun)
gach rud
  allting

allt som allt (adv)
ar fad
  allt tillsammans, allt medräknat

allt som oftast (adv)
go minic
  tämligen ofta; mycket ofta

alltefter (preposition)
dar le
  beroende på

alltför (adv)
ró-

alltid (adv)
i gcónaí
  vid varje tillfälle; ständigt
an [[t-am]] ar fad
  i alla fall, trots något som sagts tidigare

allting (pronoun)
gach rud

alltjämt (adv)
i dtólamh

alltså (adv)
mar sin
  som följer av det nyss sagda

alltså (interjection)
ar fónamh
  när man inte exakt vet vad man ska säga

alludera (v)
ailléidigh
  anspela eller syfta på händelser, personer och litteratur

allusion (n, ut)
ailléideach
  begrepp när man i ett konstnärligt verk syftar på någonting annat, utanför verket

allvar (n, neut)
dáiríre
  något som är seriöst och viktigt

allvarlig (adj)
dáiríre
  som inte skämtar; inte skämtsam
  seriös; som inte är att skämta om; som är på allvar
aithrinneach
  svår

allvarlighet (n, ut)
anróiteacht
  det att vara allvarlig

allvarligt (adv)
dáiríre

allvetande (adj)
uilefheasach

allé (n, ut)
deis
  en väg med en rad planterade träd på vardera sidan

alm (n, ut)
leamhán
  exemplar, underart eller trädslag i släktet almar

almanacka (n, ut)
féilire

alpacka (n, ut)
alpaca
  en art (Vicugna pacos) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten alpacka

alphorn (n, neut)
alpchorn
  ett blåsinstrument med rötterna i Alperna

alpin (adj)
Alpach
  som avser Alperna

alpkråka (n, ut)
cág cosdearg
  en art (Pyrrhocorax pyrrhocorax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten alpkråka

alster (n, neut)
toradh
  någonting som har skapats genom en konstnärlig eller kreativ process

alstra (v)
meas
  skapa, ge upphov till (speciellt elektrisk ström); producera genom en kreativ eller skapande process

alt (n, ut)
alt
  musikalisk stämma lägre än sopran och högre än tenor; mörk goss- eller kvinnostämma
  person eller instrument som sjunger eller spelar altstämma

altare (n, neut)
altóir
  bordsliknade upphöjning för religiösa kulthandlingar

alternativ (adj)
rogha
  som är en av flera valmöjligheter
  som inte är den tidigare nämnda möjligheten; en annan

alternativ (n, neut)
rogha
  en av två eller flera valmöjligheter

alternativmedicin (n, ut)
míochaine mhalartach
  samlingsbegrepp för behandlingar av åkommor, sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättningar som inte har prövats vetenskapligt enligt de regler som gäller behandlingar i den etablerade hälso- och sjukvården, eller som har prövats vetenskapligt och fastslagits vara overksamma

alternera (v)
ailtéarnaigh
  växla mellan

altfiol (n, ut)
vióla
  slags stråkinstrument, något större och något lägre stämd än violin gemenligen kallad fiol

altitud (n, ut)
airde
  en himlakropps höjd över horisonten angiven i grader

altruism (n, ut)
altrúchas
  osjälviskhet, det att sätta andras intressen framför sina egna, att vara oegennyttig
  doktrin inom etiken, formulerad av den franske filosofen Auguste Comte (1798 -1857)

aluminium (n, neut)
alúmanam

aluminiumoxid (n)
ocsaíd alúmanaim
  kemisk förening av aluminium och syre, Al₂O₃

alun (n)
ailím
  ett aluminiumsalt använt bl a som blodstillande medel

alv (n, ut)
ealbh
  övernaturligt väsen i folktro och i fornnordisk religion
fo-ithir
  lager närmast under matjorden

alveol (n, ut)
ailbheolas

amaryllis (n, ut)
amairillídí
  hybrid i familjen amaryllisväxter

amason (n, ut)
Amasóin
  fysiskt stark och krigisk kvinna

amatol (n)
amatól
  typ av AN-sprängämne; sprängämnesblandning av ammoniumnitrat och trotyl

amatör (n, ut)
amaitéarach

amatöraktig (adj)
tútach
  som beter sig som en amatör

ambassad (n, ut)
ambasáid

ambassadör (n, ut)
ambasadóir
  statens sändebud som är chef för en ambassad

ambitiös (adj)
aidhmeannach

ambitransitiv (adj)
dé-aistreach
  som kan vara både transitiv eller intransitiv utan att genomgå en morfologisk förändring

ambrosia (n, ut)
ambróise
  gudarnas föda i grekisk och romersk mytologi som gav evigt liv

ambulans (n, ut)
otharcharr

amen (interjection)
áiméan
  ord som av anhängare av abrahamitiska religioner används efter att man har bett en bön

amenorré (n, ut)
aimhíostrú
  utebliven menstruation hos kvinna i fertil ålder, antingen hos en kvinna som aldrig haft menstruation tidigare (primär amenorré) eller hos en kvinna som tidigare haft regelbundna menstruationer som upphört (sekundär amenorré)

americium (n, neut)
aimeiriciam

amerikan (n, ut)
Meiriceánach
  person, främst man, från USA

amerikansk (adj)
Meiriceánach
  som rör den amerikanska kontinenten

amerikansk bläsand (n)
rualacha Mheiriceánach

amerikansk fotboll (n)
peil Mheiriceánach
  en bollsport mellan två lag som utvecklats ur fotboll och rugby

amerikansk tundrapipare (n)
feadóg bhuí Mheiriceánach

ametist (n, ut)
aimitis
  en violett eller purpurfärgad mineral och ädelsten av som egentligen är en variant av kvarts

amfibie (n, ut)
amfaibiach
  en klass av ryggradsdjur, groddjur, vetenskapligt namn: Amphibia
  fordon som kan användas både på land och vatten, ofta använt som förled i sammansatta ord, typ amfibieplan
  om något (allmänt) som kan befinna sig både på land och vatten

amfibisk (adj)
amfaibiach
  som kan leva både på land och i vatten

amfotär (adj)
amfaiteireach

amhariska (n, ut)
Ámáiris

amid (n, ut)
aimíd

amin (n, ut)
aimín

aminosyra (n, ut)
aimínaigéad
  ämne som både är en karboxylsyra och en amin

amiral (n, ut)
aimiréal
  högsta militära graden i ett lands flotta

amiralitet (n, neut)
aimiréalacht
  i vissa länder (ej i Sverige) högsta sjömilitära myndigheten

amish (n)
Amanach
  en anabaptistisk kristen grupp, omfattande drygt 308 000 människor, boende främst i Pennsylvania, Ohio och Indiana i USA och i delar av Kanada

amma (n, ut)
banaltra chíche
  kvinna, vars arbete är att ge bröstmjölk åt någon annans barn

amma (v)
beathú cíche a thabhairt
  låta spädbarn suga mjölk från bröstet

ammoniak (n, ut)
amóinia

ammonit (n, ut)
amainít
  en sorts numera utdöda bläckfiskar (kända från fossiler)
  form av AN-sprängämnet amatol

ammonium (n, neut)
amóiniam

ammoniumjon (n, ut)
amóiniam

ammunition (n, ut)
armlón
  samlingsnamn för rörliga föremål (som kan innehålla sprängämne eller inte) för engångsbruk avsedda att rikta energi mot ett objekt med syfte att oskadliggöra det

amnesi (n, ut)
aimnéise
  minnesförlust

amnesti (n, ut)
maithiúnas
  hel eller delvis eftergift för åtal eller straff, benådning; ofta i politiskt färgade sammanhang; beslut fattas av högsta statsledningen utan att någon begäran först måste lämnas in

amortering (n, ut)
aisíoc

ampel (n, ut)
soilse
  upphängd skål avsedd för växter

amper (adj)
géar
  barsk (särskilt om kvinnor)
  (om smak) kärv, skarp, stickande, bitter

ampere (n, ut)
aimpéar
  SI-enheten för elektrisk ström, betecknas "A"; den strömstyrka som enheten ampere ovan motsvarar

amperemeter (n, ut)
aimpmhéadar
  ett mätinstrument för elektrisk ström

amperetimme (n, ut)
aimpéaruair
  den laddning som motsvarar en strömstyrka på en ampere i en timmes tid

amplitud (n, ut)
aimplitiúid
  (den positiva) avvikelsen relativt en definierad referenspunkt/-linje hos någon variabel kvantitet; variationen kan vara av godtycklig typ: periodisk, icke-periodisk, i rum eller tid; se Wikipedia för olika sätt att definiera avvikelsen: momentant, medelvärde, topp-till-topp osv.
  mätvärde hos instrument som mäter en variabel kvantitet av något slag

amputation (n, ut)
teascadh
  avlägsnandet av en extremitet från kroppen genom ett kirurgiskt ingrepp

amusant (adj)
greannmhar
  lustig, roande

amylas (n, ut)
amaláis

amylnitrit (n)
nítrít aimile
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

amylos (n)
amalós
  polysackarid som utgörs av en lång ogrenad kedja av glukosrester bundna via α-1,4-glykosidbindningar

amöba (n, ut)
aiméibe
  en sorts encellig organism

ana (v)
bí san amhras

anabol (adj)
anabalach
  som rör anabolism

anabolism (n, ut)
anabalacht
  den del av ämnesomsättningen som står för att bygga upp komplexa ämnen ur enklare

anaerob (adj)
anaeróbach

anakonda (n, ut)
anacanda
  ett släkte (Eunectes) i familjen boaormar (Boidae) med fyra arter som lever i och runt floder i Sydamerika; individ av dessa ormar

anakoret (n, ut)
ancaire
  person som lever som eremit (av religiösa skäl), eremitisk munk eller nunna

anakronism (n, ut)
mí-aimsearthacht
  otidsenlighet; en företeelse i en fiktiv berättelse som är tagen från en annan tidsperiod, vanligen en senare

anakronistisk (adj)
mí-aimseartha
  otidsenlig, antikverad, opassande för nutiden

anal (adj)
anasach
  som rör ändtarmsöppningen

analfabet (n, ut)
ainléannta

analfabetisk (adj)
neamhliteartha
  som är analfabet

analfabetism (n, ut)
neamhlitearthacht

analgetika (n)
anailgéiseach
  samlande benämning på smärtstillande läkemedel

analog (adj)
analógach
  likformig; som är /uppbyggt/ på samma eller motsvarande sätt som något annat
  som bygger på information som anges med kontinuerliga värden, vilket bl a gör att kopiering ger upphov till små fel; som inte rör datorer

analogi (n, ut)
analach

analsex (n, neut)
gnéas tóna
  sexuell aktivitet där anal och/eller rektum stimuleras med fingrar, penis, läppar eller annat föremål, vanligen avsett penetration av anus

analys (n, ut)
anailís
  mycket noggrann undersökning av något, sönderdelning av en helhet i sina beståndsdelar

analysera (v)
anailísigh

analytiker (n, ut)
anailísí
  person som (yrkesmässigt) utför något slags analys

analytisk (adj)
anailíseach

anamma (v)
tóg
  ta till sig och därefter leva efter

ananas (n, ut)
anann
  en växt i familjen Bromeliaceae, ananasväxter
  frukten från ovanstående växt

anapest (n, ut)
anaipéist
  versfot som består av två svagt betonade stavelser framför en starkt betonad (som i ordet anapest)

anarki (n, ut)
ainriail

anarkism (n, ut)
ainrialachas

anarkist (n, ut)
ainrialaí

anarkistisk (adj)
ainrialachais
  som inte inordnar sig under lagar, som inte har några lagar, laglös

anatom (n, ut)
anatamaí
  forskare i anatomi

anatomi (n, ut)
anatamaíocht
  del av vetenskapen biologi som studerar hur organismer är uppbyggda av olika vävnader och organ

anblick (n, ut)
scinn
  det att få syn på något; ögonkast, snabb blick

anbringa (v)
habal
  fästa, fastsätta; applicera, placera

anbud (n, neut)
ofráil

and (n, ut)
lacha
  en sjöfågel ur underfamiljen andfåglar (Anatinae)

anda (n, ut)
sprid
  allmän sinnesstämning (som en grupp av människor kan ha gemensamt)
airigh
  (underförstått) inneboende mening eller innebörd; andemening

andaktsfull (adj)
cráifeach
  andäktig, vördnadsfull, försjunken i stilla bön

andande (n, neut)
aeráil

andas (v)
análaigh
  föra luft ut ur, och in i, lungorna

andas ut (v)
asanálaigh
  blåsa ut luft ur lungorna

ande (n, ut)
sprid
  immateriell självständig substans motsatt kroppen; den högsta formen av (människans) medvetande; (gudomlig) livskraft hos människor och även andra levande varelser
  övernaturligt, okroppsligt, personligt väsen

andedräkt (n, ut)
anáil
  luft som kommer ut ur lungor, ibland med tanke på dess lukt; luft som någon har andats ut

andetag (n, neut)
anáil

andin (n, ut)
Aindéiseach
  person från området kring bergskedjan Anderna

andinsk (adj)
Aindéiseach

andlig (adj)
spioradálta
  som hör till anden, till andelivet, religiös

andning (n, ut)
riospráid

andningsstillestånd (n, neut)
aipnia

andorran (n, ut)
Andórach
  person från eller invånare i Andorra, särskilt man

andra (pronoun)
an mhuintir eile
  bestämd form singular av annan

andra (v)
am i láthair
  presentera som argument

andra världskriget (n)
An Dara Cogadh Domhanda

andrake (n, ut)
bardal
  hane av vildand

androgen (n, ut)
andraigin
  hormon tillhörande familjen av manliga könshormoner (vara alla naturliga är steroidhormoner), som bland annat inkluderar testosteron och dihydrotestosteron, och som främst produceras i testiklar och i zona reticularis i binjurebarken

androgyn (adj)
andraigíneach
  som har både manliga och kvinnliga karakteristika

andunge (n, ut)
lachín
  unge till and

anemi (n, ut)
anaemacht
  tillstånd där blodets förmåga att ta upp och transportera syre är nedsatt på grund av brist på fungerande röda blodkroppar

anemisk (adj)
anaemach, neamhfholach
  som lider av anemi (blodbrist)

anemon (n, ut)
anamóine
  individ av växtart i sippsläktet (Anemone) i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae), samt vissa andra arter i familjens övriga släkten

anestesi (n, ut)
ainéistéise
  oförmåga att uppfatta känselintryck; bedövning

anfalla (v)
ionsaigh
  gå till anfall, angripa, attackera, överfalla

anfallare (n, ut)
ar aghaidh

anfang (n, ut)
ceannlitir

anförtro (v)
cuir in iontaoibh
  med förtroende överlämna någonting till någon för att detta ska förvaras på ett säkert sätt i ens frånvaro; ge i uppdrag

ange (v)
sonraigh
  lämna information om något förhållande
  lämna information om brottsling till polisen, utpeka, svika, bedra

angelägen (adj)
mórluachach
  som är eller känns viktig
amhnas
  som anser något väldigt viktigt
práinneach
  brådskande

angelägenhet (n, ut)
bain do
  (aktuellt) ärende som berör någon

angenäm (adj)
aiteasach

angiografi (n, ut)
angagrafaíocht
  röntgenfotografering av blodkärl, vaskulär radiologi

angla (v)
cúinne
  fiska med krok/angel

anglicism (n, ut)
Béarlachas
  engelskt ord eller uttryck när det används i ett annat språk, särskilt när det inte är allmänt accepterat

anglosaxare (n, ut)
Angla-Shacsanach
  germanska folkstammar som under folkvandringstiden slog sig ned i Britannien

angolan (n, ut)
Angólach

angolansk (adj)
Angólach
  som rör Angola eller dess folk

angrepp (n, neut)
ruaig
  anfall, attack, påhopp, överfall, det att ge sig på någon eller något

angripa (v)
ruaig
  anfalla, ge sig på; försöka skada

angripare (n, ut)
ionsaitheoir
  någon eller något som utför ett angrepp, d.v.s. en person eller liknande som (med våld) attackerar någon, några eller något

angå (v)
bain do
  vara relevant för eller beroende av; ha att göra med; gälla; röra; beröra; vara någons eller någots sak

anhörig (n)
duine muinteartha

anilin (n)
ainilín
  kemisk förening som bl a används vid färgframställning

animalisk (adj)
ainmhí

animatör (n, ut)
beochantóir
  person som animerar något, i synnerhet film

animera (v)
beocht a chur i
  liva, egga, sporra, uppmuntra

animerad (adj)
ceolmhar
  livad, levandegjord;
  tecknad

animism (n, ut)
anamachas
  tron att allting i naturen har en själ

aning (n, ut)
tuaileas
  idé eller gissning, vag förmodan

anis (n, ut)
ainís
  en art (Pimpinella anisum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ eller grupp individer av arten anis
síol ainíse
  krydda bestående av fröna från växten anis, ofta använd som brödkrydda

anisotropi (n, ut)
aeólatrópacht
  det att ha olika egenskaper i olika riktningar, det att vara anisotrop

anjon (n, ut)
ainian
  negativt laddad jon

anka (n, ut)
lacha
  domesticerad and

ankare (n, neut)
ancaire
  lämpligt format tungt föremål som kan släppas ner till bottnen, med långt rep eller kedja fastsatt i båt eller fartyg, avsett att hindra farkosten att driva iväg

ankel (n, ut)
alt na coise
  vrist, fotknöl

anklaga (v)
coirigh

anklagelse (n, ut)
cúiseamh
  påstående att någon är skyldig till ett brott eller något annat klandervärt

anknytning (n, ut)
cleamhnas
  förbindelse

ankomst (n, ut)
teacht

ankunge (n, ut)
lachín
  unge till anka

anledning (n, ut)
fáth

anlete (n, neut)
aghaidh
  ansikte

anlita (v)
fostaigh
  (vanligen mot betalning) låta någon annan person eller organisation ta hand om ett arbete åt en

anlägga (v)
cuir ar bun
  skapa något som sedan ska fortsätta utvecklas delvis av egen kraft
gualainn
  rikta skjutvapen mot något (lägga an)

anläggning (n, ut)
bunaíocht
  industriell eller teknisk konstruktion med många ingående komponenter
  placering emot (kontakt)yta

anmärka (v)
ailm

anmärkningsvärd (adj)
ar leith

annalkande (adj)
achomair
  kommande; som närmar sig i tid (bildligt) eller rum (objektivt)

annan (pronoun)
eile

annandag jul (n)
Lá 'le Stiofáin

annandag pingst (n)
Luan Cincíse

annandag påsk (n)
Luan Cásca

annars (adv)
dála an scéil
  förresten; anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga

annorlunda (adj)
difriúil

annorstädes (adv)
in áit éigin eile
  på annat ställe

annuell (n, ut)
bliantúil
  ettårig växt

annulus (n, ut)
annalas

anod (n, ut)
anóid
  positivt laddad elektrod

anomali (n, ut)
aimhrialtacht
  avvikelse (från det vanliga)

anonym (adj)
dí-ainm

anonymitet (n, ut)
díth ainm
  det att vara anonym

anordna (v)
coinnigh

anordning (n, ut)
adhmad
  apparat, instrument

anoxi (n, ut)
anocsacht
  total avsaknad av syre; total syrebrist

anpassa (v)
oiriúnaigh
  förändra något till ett läge som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden
  förändra sig till något som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden

anpassning (n, ut)
ceartú

ansa (v)
meang
  vårda, rensa, sköta

anse (v)
creid
  ha som åsikt

ansikte (n, neut)
aghaidh
  framsidan av en människas huvud, från ögonbrynen och nedåt, eller föremål som ska avbilda detta

ansiktsdrag (n, neut)
gnéchlár
  utmärkande egenskap i en persons ansikte

ansiktshår (n, neut)
gruaig aghaidhe
  hår i ansiktet på en människa

ansiktsuttryck (n, neut)
dreach
  känslouttryck i ansiktet; varierbart sätt som ansiktet är format på, med vilket personen visar sig ha någon viss känsla

ansjovis (n, ut)
ainseabhaí
  Engraulis encrasicolus; art inom familjen ansjovisfiskar

anskaffa (v)
bain

anslag (n, neut)
tíolacadh
  en summa pengar som delas ut till en myndighet eller annan institution för ett visst ändamål, vanligen från stat eller kommun

anslutning (n, ut)
ceangal
  förbindelse

anspråksfull (adj)
gaisciúil

anspråkslös (adj)
neamh-mhóiréiseach

anstalt (n, ut)
carcair
  fängelse

anstiftare (n, ut)
neartaitheoir
  person som anstiftar till olaglig handling

ansträngning (n, ut)
iarracht

anställa (v)
fostaigh

anställd (n)
fostaí

anställning (n, ut)
feidhmeannas

anställningsbar (adj)
infhostaithe
  som är möjlig (och lämplig) att anställa

anständig (adj)
gnaíúil
  som anstår någon eller något; lämplig, passande, rejäl

anstötlig (adj)
aindílis
  som väcker anstöt, obehag

ansvar (n, neut)
freagracht
  (juridisk eller moralisk) förpliktelse att se till att något (speciellt) går i uppfyllelse samt skyldighet att stå till svars och ta vissa konsekvenser om så icke sker

ansvarighet (n, ut)
freagracht
  det att vara ansvarig

ansvarslös (adj)
neamhfhreagrach
  som inte kan eller vill ta ansvar; fri från ansvar

ansvarslöshet (n, ut)
neamhfhreagracht
  det att vara ansvarslös

ansöka (v)
cuir i bhfeidhm
  lämna in en formell begäran till en organisation eller myndighet om att få något (en speciell status, en tjänst eller utbildningsplats, ekonomisk ersättning etc.)

ansökan (n, ut)
iarratas
  det att ansöka; det att (formellt) begära (något); det att begära inträde i verksamhet
  ansökningshandling, ansökningsblankett

anta (v)
amas
  utgå från något; mentalt under en viss tid bestämma sig för att något är sant, kanske för att komma fram till en hypotes
creid
  tro
cáiligh
  ge /någon som uppfyllt formella krav/ en plats (inom en utbildning, ett arbete eller en tävling)

antagande (n, neut)
foshuíomh

antagligen (adv)
is dócha (go)

antagning (n, ut)
admháil
  det att anta (3)

antagonisera (v)
cuir as do
  hetsa, reta
  motverka

antal (n, neut)
uimhir

antarktisk (adj)
Antartach
  som rör Antarktis

anteckna (v)
nótáil
  snabbt skriva ner (text, en illustration eller någon annan typ av information) på en papperslapp, i en datorfil eller liknande, ofta emedan en människas eget minne inte litas på; skapa en anteckning över

anteckning (n, ut)
nótáil
  en papperslapp, datorfil eller liknande med en kortare text, illustration eller annan form av information nedskriven i syfte att bli läst vid ett senare tillfälle, särskilt om detta görs för att en människas eget minne inte kan litas på

anteckningsblock (n, neut)
ceap nótaí

anteckningsbok (n, ut)
leabhar nótaí
  bok i vilken man för anteckningar

antenn (n, ut)
aintéine, adharcán
  leddjurens känselspröt
adharcán, aeróg
  tråd, spole, metallstruktur eller annan anordning för uppfångande eller utsändande av radiovågor

anti- (affix)
anta-
  anger en motverkande effekt (bekämpande verkan) eller en motstridig hållning

antibiotikum (n, neut)
antaibheathach, frithbheathach
  läkemedel som är verksamt mot bakterier

antigen (n, neut)
antaigin
  (den) molekyl, eller del av molekyl, som mycket specifikt kan binda till ett immunoglobulin eller en T-cellsreceptor och därmed initiera ett specifikt immunsvar (i det specifika immunförsvaret)

antihjälte (n, ut)
ana-laoch
  huvudperson i en berättelse som beter sig moraliskt förkastligt och olikt andra hjältar

antik (adj)
ársa
  som rör Grekland eller Rom och deras kulturer under antiken
  urmodig, mycket gammal

antiklimax (n, ut)
frithbhuaic
  utebliven höjdpunkt; oväntat dåligt slut (efter höga förväntningar)

antikropp (n, ut)
antashubstaint
  immunoglobulin som utsöndras från en effektor-B-cell (plasmacell) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop) som en del av det specifika immunförsvaret, vilket leder till opsonisering av patogener, komplementaktivering och neutralisering av patogener och toxiner

antikvarie (n, ut)
ceannaí seandachtaí
  tjänsteman vid vissa inrättningar för fornminnesvård

antikverad (adj)
seanchaite
  föråldrad

antilop (n, ut)
antalóp

antimateria (n, ut)
frithdhamhna
  materia uppbyggd av antipartiklar

antimon (n, neut)
antamón

antingen (conjunction)
ceachtar
  introducerar det första av två alternativ
an
  introducerar ett av två alternativ vilka dock är likgiltiga

antioxidant (n, ut)
frithocsaídeoirí

antipartikel (n, ut)
fritcháithníní
  partikel motsvarande en "normal" partikel fast med motsatt laddning; bygger upp antimateria

antipod (n, ut)
frithionaid

antisemitisk (adj)
frith-Sheimíteach
  som rör antisemitism, som stöder antisemitism

antisemitism (n, ut)
frith-Sheimíteachas
  hat eller fientlighet mot judar baserat oftast på dess religion (judendom) eller ras

antiseptisk (adj)
antaiseipteach
  bakteriedödande

antracit (n, ut)
clochghual
  en sorts glansigt stenkol med hög kolhalt

antropocentrisk (adj)
antrapalárnach
  som sätter människan i centrum

antropolog (n, ut)
antraipeolaí
  forskare i antropologi

antropologi (n, ut)
antraipeolaíocht
  läran om människan; vetenskapen om människan eller människosläktet

antropologisk (adj)
antraipeolaíoch
  som rör antropologi

antropomorfism (n, ut)
antrapamorfachas
  förmänskligande; uppfattningen att t ex det gudomliga har mänsklig gestalt eller mänskliga egenskaper

antyda (v)
mol
  (utan onödig uppmärksamhet) låta förstå, låta påskina
  ge tecken om

antändbar (adj)
inadhainte
  som kan antändas

anus (n, neut)
anas
  ändtarmens öppning mot kroppens utsida varigenom avföring lämnar kroppen

anvisa (v)
tíolacadh
  bevilja eller tilldela medel och resurser (för ett specifikt syfte)

anvisning (n, ut)
díriú
  det att anvisa; information eller upplysning om vad som skall göras och på vilket sätt

använda (v)
ócáidigh

användare (n, ut)
úsáideoir
  person eller föremål som använder något

användarnamn (n, neut)
ainm úsáideora
  pseudonym som ofta används i datorsammanhang för att logga in på ett nätverk eller använda som smeknamn för att slippa avslöja sin riktiga identitet

användbar (adj)
acrach

användning (n, ut)
úsáid

aorist (n, ut)
éigríocht
  tempus (i grekiska, sanskrit och vissa andra språk) som betecknar dåtid, verb i detta tempus

aorta (n, ut)
aorta

apa (n, ut)
moncaí
  vardaglig beteckning på djur ur ordningen primater, Primates

apati (n, ut)
dímhothú
  sjuklig håglöshet, handlingsförlamning, orkeslöshet, depression

apatisk (adj)
fuarchúiseach

apelsin (n, ut)
oráiste
  söt orangefärgad citrusfrukt (Citrus sinensis)

apelsinjuice (n, ut)
sú oráiste
  juice gjord av apelsiner

apelsinträd (n, neut)
crann oráistí

aperitif (n, ut)
greadóg
  aptitretande dryck före måltid

apertur (n, ut)
cró
  öppning som beroende på storlek släpper in en viss mängd ljus

aphelium (n)
aiféilean

apkoppor (n, ut)
bolgach Moncaí
  en ovanlig sjukdom som orsakas av infektion med apkoppsvirus, främst förekommande i västra och centrala Afrika

apné (n)
aipnia

apogeum (n)
apaigí

apokalyps (n, ut)
apacailipsis
  (egentligen avslöjande) uppenbarelse om framtiden

apokalyptisk (adj)
apacailipteach
  som har att göra med apokalyps, ofta med en bildlig uppenbarelse om en framtida undergång

apokope (n, ut)
coimriú deiridh
  bortfall av ljud i slutet av ett ord

apokryf (n, ut)
apacrafa
  (egentligen undangömd) biblisk skrift som inte blivit allmänt erkänd som äkta (och därför inte finns med i de vanliga biblarna)

apokryfisk (adj)
apacrafúil
  icke erkänd som biblisk urkund

apoplexi (n, ut)
apaipléis

apoptos (n, ut)
apaptóis
  programmerad celldöd som en del av en organisms naturliga tillväxt och utveckling

apostel (n, ut)
aspal

apostolisk (adj)
aspalach
  som hänför sig till apostlarna eller deras tid; apostoliska fäder: de äldsta kyrkofäderna (före tiden omkring år 150 e.Kr.)

apostrof (n, ut)
aitheasc
  skrivtecknet ', utelämningstecken

apotek (n, neut)
cógaslann, poitigéireacht
  butik i vilken läkemedel säljes

apotekare (n, ut)
cógaiseoir
  person anställd på apotek, farmaceut; person med utbildning i farmaci

app (n, ut)
aip
  applikation, applikationsprogram; mjukvara tillgänglig för nedladdning, framförallt för mobiltelefoner och surfplattor och till en viss del även persondatorer

apparat (n, ut)
gléasra

apparatur (n, ut)
fearas

appell (n, ut)
achomharc
  vädjan

appellativ (n, neut)
ainmfhocal coitianta
  en grupp substantiv som benämner ting med ett namn gemensamt för alla av dess slag (t. ex. bok, berg, sjö – i motsats till specificerade egennamn: Harry Potter och de vises sten, Kebnekajse och Vättern)

appendix (n, neut)
aguisín
  fristående tillägg till en artikel, bok eller någon annan skriven framställning, innehållande (ofta viktig) information som inte är huvudpoängen med framställningen
  blindtarmens maskformiga bihang

applicera (v)
cuir i bhfeidhm
  tillämpa, vanligen i nytt sammanhang
  lägga på

applikation (n, ut)
feidhmiú
  tillämpning
  ett datorprogram

applådera (v)
boiseog
  ge applåder, klappa (i) händerna

apposition (n, ut)
comhaisnéis
  en sorts bestämning till substantiv

appreciera (v)
ardaigh
  höja värdet på (t ex en valuta)

approchera (v)
ionsaí

aprikos (n, ut)
aibreog
  en frukt av släktet Prunus med gul till orange färg, mjuk yta och hård kärna
  en art (Prunus armeniaca) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae) som bär ovan nämnda frukt
  en färg som liknar aprikosfruktens färg

aprikosfärgad (adj)
aibreog
  med en slags blekt gulorange färg likt den hos aprikosfrukten

april (n, ut)
Aibreán
  årets fjärde (4.) månad

aprilskämt (n, neut)
amadán Aibreáin
  skämt eller narraktighet på första april

apropå (adv)
dála an scéil

apropå (preposition)
dála an scéil
  på tal om

aptit (n, ut)
dúil
  matlust

ar (n)
ár
  ett ytmått som motsvarar 100 m²

arab (n, ut)
Arabach
  person tillhörande folk som talar arabiska

arabisk (adj)
Arabach
  som rör det arabiska språket
  som rör arabvärlden eller den arabiska kulturen

arabisk siffra (n)
uimhir Arabach

arabiska (n, ut)
Araibis
  språk som främst brukas i arabvärlden och inom religionen islam

aragonska (n, ut)
Aragóinis
  ett iberoromanskt språk som talas främst i den spanska regionen Aragonien

araknofobi (n, ut)
aracnafóibe

arameisk (adj)
Aramais
  som rör araméerna eller det arameiska språket

arameiska (n, ut)
Aramais

arbeta (v)
saothraigh
  utföra en handling genom att använda sina krafter för att uppnå något resultat av nytta för sig själv eller andra

arbetare (n, ut)
oibrí

arbetarklass (n, ut)
lucht oibre

arbete (n, neut)
obair
  en fysikalisk storhet som ofta mäts i SI-enheten joule; förbrukad energi, produkt av kraft och sträcka
  sysselsättning som kräver ansträngning och medför förväntan om resultat

arbetsam (adj)
saothrach
  som fordrar arbete, mödosam, arbetskrävande, jobbig

arbetsbok (n, ut)
leabhar oibre
  övningsbok

arbetsförmedling (n, ut)
jabionad

arbetsgivare (n, ut)
fostóir

arbetshäst (n, ut)
capall
  häst som utför (fysiskt) arbete (t.ex. åt en bonde), ofta genom att dra något efter sig
  någon eller något som får arbeta mycket hårt (vanligen fysiskt) och tungt

arbetslös (adj)
dífhostaithe
  som saknar och därför oftast söker (betalat) arbete

arbetslöshet (n, ut)
dífhostaíocht
  förhållande för personer som vill och kan jobba men saknar anställning
  statistiskt mått på andelen personer som vill arbeta men saknar anställning

arbetsmarknad (n, ut)
margadh an tsaothair

arbetsrum (n, neut)
seomra staidéir
  rum där arbete utförs

arbetsstation (n, ut)
stáisiún oibre
  /kraftfull/ stationär mikrodator (skrivbordsdator) /avsedd för krävande vetenskapligt eller tekniskt arbete och en användare åt gången/

arbetsuppgift (n, ut)
dualgas
  uppgift (beting, syssla) som kräver arbete eller ingår i anställning

arbiträr (adj)
ansmachtúil

area (n, ut)
achar

areal (n, ut)
achar

arg (adj)
cochallach

arganträd (n, neut)
crann argáin
  ett träd (Argania spinosa) i familjen sapotillväxter (Sapotaceae) endemiskt för sydvästra Marocko; exemplar av denna växt

argbigga (n, ut)
agóid
  argsint kvinna

argentinare (n, ut)
Airgintín
  man från Argentina

argentinska (n, ut)
Airgintín
  Kvinna från Argentina

arginin (n, neut)
argainín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Arg, R)

argon (n, neut)
argón

argument (n, neut)
argóint
  bit information (skäl) som används för att motivera/styrka en slutsats

argumentera (v)
áitigh

aritet (n)
nárthacht

aritmetik (n, ut)
uimhríocht

aritmetisk (adj)
uimhríochta

ark (n)
leathanach
  pappersblad, skrivpapper
áirc
  husliknande flatbottnat fartyg
  skrin, kista

arkaisk (adj)
ársa
  som har arkaismer (äldre språkdrag som bevarats i vissa uttryck eller dialekter, men som har försvunnit i språket i övrigt)
  som har abstrakt gammalmodighet eller fornåldrighet; som bär prägel av en tidig period eller en begynnande, primitiv kultur; även fornåldrig, ålderdomlig
  inte längre bruklig eller använd, gammaldags, ålderdomlig

arkeikum (n, ut)
Aircéach
  den näst äldsta geologiska eonen (efter hadeikum) som sträcker sig från 4,0 miljarder år sedan till 2,5 miljarder år sedan

arkeisk (adj)
Aircéach
  som rör eller tillhör eonen arkeikum

arkeolog (n, ut)
seandálaí
  person som ägnar sig yrkesmässigt åt arkeologi

arkeologi (n, ut)
seandálaíocht

arkipelag (n, ut)
oileánra
  övärld, örikt hav; större system av öar, vanligen större öar på visst avstånd från varandra och fastlandet

arkitekt (n, ut)
ailtire

arkitektur (n, ut)
ailtireacht
  konsten och vetenskapen att formge och planera byggnader och rum
  sätt hur en enskild byggnad är utförd, särskilt rörande utssende och struktur

arkiv (n, neut)
aircív, cartlann
  samling dokument, ofta som inte aktivt används

arkivera (v)
aircív
  flytta skriftligt material (dokument, information) i en eller annan form från ett aktivt tillstånd till ett mindre aktivt tillstånd; skapa ett arkiv, som ofta sparas för referens

arktisk (adj)
Artach
  som hör samman med nordpolen

arm (n, ut)
géag, lámh
  lång och smal del av ett föremål som skjuter ut från en central kropp

armband (n, neut)
bráisléad
  smycke som bärs på handleden

armbandsklocka (n, ut)
cathais
  klocka som man har på handleden

armbandsur (n, neut)
uaireadóir

armborst (n, neut)
crosbhogha
  slags skjutvapen som avfyrar pilar, kraftig pilbåge med spännanordning

armbåge (n, ut)
uillinn
  den anatomiska region i människans kropp som förenar överarmen med underarmen och omfattar armbågsleden och armvecksgropen; konturen kring utskjutande benutskottet på armbågsbenet mellan överarmen och underarmen

armenier (n, ut)
Airméanach

armenisk (adj)
Airméanach

armeniska (n, ut)
Airméinis, Armenio
  språk som framförallt talas i Armenien

armerad betong (n)
coincréit threisithe
  betong som är förstärkat med stänger av kolstål

armhävning (n, ut)
caidéal
  gymnastisk övning för att stärka överkroppens muskelstyrka, genom att låta kroppsvikten fördelas mellan tår och händer och därifrån med armarna pressa upp kroppen från marken

armhåla (n, ut)
ascaill
  utrymme direkt under axelleden, mellan överarmen och axeln, där det finns många svettkörtlar och hårsäckar

armod (n, neut)
bochtaineacht
  svår fattigdom

armstöd (n, neut)
géag

armé (n, ut)
arm

arom (n, ut)
dea-bholadh

aromaticitet (n, ut)
aramatacht
  egenskap hos vissa kemiska föreningar, däribland aromatiska kolväten

aror (n)
Altóir
  fågelsläkte inom familjen papegojor

arrangemang (n, neut)
feidhm
  tillställning, (festlig) aktivitet
ceartú
  bearbetning av musikstycke för andra instrument eller i en annan stil
  sätt att ordna eller strukturera något på

arrangera (v)
ceartaigh

arrangör (n, ut)
dialann
  person som arrangerar något kulturellt, sportsligt eller annat evenemang

arrendator (n, ut)
tionónta
  person som arrenderar

arrende (n, neut)
léasaigh

arrendera (v)
léasaigh

arrestera (v)
gabh

arrogans (n, ut)
anuaill

arrogant (adj)
ainteann
  som upplevs (alltför) otrevlig; intresserad av sig själv och ointresserad av andra individer och deras ståndpunkter, ibland rent överlägsen och föraktande andra individer eller deras ståndpunkter

arsel (n, neut)
clasán
  stjärt, rumpa
  idiot, dumskalle

arsenik (n, ut)
arsanaic, airsnic

art (n, ut)
speiceas
  uppsättning av väsentliga egenskaper
  grupp av individer, föremål eller begrepp vilka på grund av gemensamma väsentliga egenskaper sammanfattas till ett begrepp
  en nivå inom den biologiska och geologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer och stenar

arteriell (adj)
artaireach
  som har med artärer att göra

artificiell (adj)
saorga
  konstgjord, konstruerad
  syntetisk
  onaturlig, godtycklig; som inte har någon naturlig motivering

artificiell intelligens (n, ut)
intleacht shaorga
  av datorer uppvisad intelligens

artig (adj)
béasach

artikel (n, ut)
airteagal, alt
  (kortare) text i ett ämne (i t ex en tidning eller tidskrift) eller beskrivningen av ett uppslagsord (i t ex ett uppslagsverk)
airteagal
  ord eller del i ett ord (suffix) som markerar bestämd eller obestämd form av ett substantiv
  föremål som är utbjudet till försäljning (och som oftast förekommer i flera, likadana exemplar)

artikulation (n, ut)
urlabhairt
  frambringande av språkljud; (tydligt) uttal

artikulera (v)
fuaimnigh
  tydligt uttala, uttrycka klart

artilleri (n, neut)
airtléire
  samlingsnamn för tyngre eldvapen såsom kanoner och haubits
  militär truppstyrka som nyttjar dylika vapen

artist (n, ut)
ealaíontóir
  person som inför publik framför ett konstnärligt verk, vanligen musik

artrikedom (n, ut)
bithéagsúlacht
  det att ett stort antal arter av biologiskt liv förekommer (på en viss plats); antalet arter av biologiskt liv som förekommer (på en viss plats)

artär (n, ut)
artaire
  blodkärl som transporterar blod bort från hjärtat

arumänska (n, ut)
Arómáinis
  ett romanskt språk som utvecklats ur vulgärlatin och rumänska, som talas av ungefär 40 000 arumäner i Makedonien, norra Grekland och östra Albanien

arv (n, neut)
oidhreacht

arvedel (n, ut)
oidhreacht

arvinge (n, ut)
beangán

arvode (n, neut)
táille
  finansiell ersättning för visst utfört (tillfälligt) arbete eller uppdrag

arvsynd (n, ut)
peaca an tsinsir
  uppfattningen inom kristen teologi att människan är benägen att begå synd redan från födseln, som resultat av Adams olydnad

arvtagare (n, ut)
beangán
  person som ärver

arvtagerska (n, ut)
banoidhre
  kvinnlig arvtagare

arête (n, neut)
airéit

as (n)
ablach
  dött, avlidet djur

asbest (n, ut)
aispeist

asfalt (n, ut)
asfalt
  jordbeck, ett kolvätehaltigt ämne

asfaltera (v)
asfalt a chur ar
  belägga med asfalt

asfyxi (n, ut)
plúchadh

asiat (n, ut)
Áiseach
  person från Asien

asiatisk (adj)
Áiseach

ask (n, ut)
luaith
  ett trädslag (Fraxinus excelsior) i familjen syrenväxter; exemplar av detta träd
bosca
  liten förslutningsbar låda

aska (n, ut)
luaith

asket (n, ut)
aiséiteach
  person som lever mycket enkelt och med sträng disciplin och självbehärsking med avhållsamhet från nöjen (såsom sex och spritdrycker)

asketisk (adj)
aiséitiúil
  som helt avstår från njutningar och som bara nätt och jämnt tillfredsställer livsbehoven
  mycket sparsam med uttrycksmedel

askfat (n, neut)
luaithreadán

askkopp (n, ut)
luaithreadán

askonsdag (n, ut)
Céadaoin an Luaithrigh
  dagen efter fettisdagen, första dagen i fastan

askorbinsyra (n, ut)
aigéad ascorbach
  ett vattenlösligt vitamin (vitamin C) som bland annat behövs för människans kollagensyntes

asp (n, ut)
crann creathach
  en art (Populus tremula) inom växtfamiljen videväxter (Salicaceae); individ av arten asp
asp
  en art (Leuciscus aspius tidigare Aspius aspius) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

aspekt (n, ut)
dreach
  sätt att betrakta eller analysera något (i ett visst avseende)
  inom grammatiken en böjningskategori av verb (se wikipedia)

aspiration (n, ut)
análú
  förhoppning eller strävan (ofta i plural)
  språkljud som utgörs av ett utandningsljud (före eller) efter en konsonant
  inandning

aspirera (v)
análaigh
  uttala språkljud med efterföljande luftstöt

aspirin (n)
aigéad aicéitiolsalaicileach
  acetylsalicylsyra

assamesiska (n, ut)
Asaimis

assistent (n, ut)
cúntóir
  person som hjälper, assisterar någon och som inte har fullt ansvar för det som ska göras

assistera (v)
cabhair
  ge hjälp åt; stödja

associativ (adj)
comhthiomsaitheach
  sådan att identiteten (a⋅b)⋅c&nbsp;=&nbsp;a⋅(b⋅c) gäller
  minne eller dyl. adresserbart på andra sätt än genom ett heltal
  som gör liknelser, som associerar

associativitet (n, ut)
comhthiomsaitheacht

assonans (n, ut)
amas
  halvrim, inrim

assurera (v)
cuir árachas ar

assyrisk (adj)
Aisiriach
  som rör Assyrien

astat (n, neut)
astaitín

astenosfär (n, ut)
astanaisféar

aster (n, ut)
astar
  växt i släktet astrar (vetenskapligt namn: Aster)

asterisk (n, ut)
réalta
  benämning på tecknet *

asteroid (n, ut)
astaróideach, mionphláinéad

astma (n, ut)
asma
  andnöd, försvårad andning till följd av t ex kramp i luftrören

astmatisk (adj)
asmach
  som lider av sjukdomen astma

astrobiologi (n, ut)
réalt-bhitheolaíocht
  vetenskapen om (biologiskt) liv i universum, speciellt utanför jorden

astrofysik (n, ut)
réaltfhisic
  astronomi med fysikens metoder; världsrymdens och stjärnornas fysik

astrolog (n, ut)
astralaí

astrologi (n, ut)
astralaíocht
  konsten att finna samband mellan himlakroppars placering och händelser i människors liv, stjärntydningsläran

astrologisk (adj)
astralaíoch
  som har med astrologi att göra

astronaut (n, ut)
spásaire
  person som är utbildad för och ska genomföra, eller redan har genomfört, en resa utanför jordens atmosfär, i synnerhet om resan skett inom USAs och Europas rymdprogram

astronom (n, ut)
réalteolaí
  person med expertkunskap inom astronomi

astronomi (n, ut)
réalteolaíocht
  vetenskapen om himlakroppar och den strålning som objekt i universum avger

astronomisk enhet (n)
aonad réalteolaíoch

asturier (n, ut)
Astúiris
  person från Asturien, en region på den norra sidan av iberiska halvön

asturisk (adj)
Astúiris
  som rör Asturien eller det asturiska språket

asturiska (n, ut)
Astúiris
  ett romanskt språk som talas i Asturien i Spanien

asymmetri (n, ut)
aisiméadracht

asätare (n, ut)
bailitheoir

ateism (n, ut)
aindiachas
  åskådning som uttryckligen förnekar existensen av gudar
  åskådning som inte tar ställning till gudars existens; avsaknad av tro på huruvida gudar existerar

ateist (n, ut)
aindiachaí

ateistisk (adj)
aindiach

ateljé (n, ut)
stiúideo
  arbetslokal för en konstnär

atlantisk (adj)
Atlantach
  som rör Atlanten eller ha med Atlantpakten att göra

atlas (n, ut)
atlas
  kartbok; en samling av kartor över ett visst område (eventuellt hela världen)

atmosfär (n, ut)
atmaisféar, aerbhrat
  det gasfyllda område som eventuellt omger en himlakropp (vanl. en planet)
aerbhrat, atmaisféar
  stämning, känsloläge
  föråldrad enhet för tryck, lika med atmosfärtrycket vid jordytan, 101,325 kPa

atmosfärisk (adj)
atmaisféarach
  som rör atmosfären

atmosfärtryck (n, neut)
brú an atmaisféir
  /det vanliga/ (luft)trycket i atmosfären /på jorden vid markytan/

atoll (n, ut)
atall
  ringformigt korallrev som omger en grund sjö

atom (n, ut)
adamh
  element i en partiellt ordnad mängd som täcker 0

atombomb (n, ut)
buama adamhach

atomfysik (n, ut)
fisic adamhach

atomisera (v)
adamhaigh
  göra till atomer

atomisk (adj)
adamhach
  som avser atomer; som har att göra med atomer
  som består av enskilda atomer
  odelbar
  sådan att det för varje element b > 0 finns en atom a sådan att b ≥ a > 0

atomkärna (n, ut)
núicléas adamhach

atommassa (n, ut)
mais adamhach

atommassenhet (n, ut)
aonad maise adamhaí

atomnummer (n, neut)
uimhir adamhach

atomär (adj)
adamhach

atonal (adj)
atonúil
  som inte har toner (i fasta steg enligt en skala)

att (conjunction)
go

attack (n, ut)
aimsiú
  plötslig offensiv åtgärd för att (fysiskt) försöka (och eventuellt lyckas) skada eller förstöra någon eller något
  intellektuell attack (1.) i form av häftig kritik eller dylikt

attackera (v)
ionsaigh

attention (n, ut)
aoidh

attest (n, ut)
teastas
  intyg

attisk (adj)
Atacach
  som rör grekiska staden Aten eller mer korrekt om landskapet Attika, där staden ligger

attityd (n, ut)
mana
  en persons medvetna eller omedvetna, öppet visade eller dolda, kognitiva eller emotionella, inställning till något

attrahera (v)
aom
  dra till sig
  vara lockande för

attraktion (n, ut)
caithis
  dragningskraft (i bildlig betydelse, särskilt om sexuell dragningskraft)

attraktiv (adj)
atractivo

attrapp (n, ut)
balbhán
  föremål som skall se ut att vara något annat än det är (t ex ett trästycke format som en pistol)

attribut (n, neut)
aitreabúid
  egenskap som beskriver något

attributiv (adj)
aitreabúideach
  som beskriver, som hör till något

aubergine (n, ut)
ubhthoradh
  växtart (lat. Solanum melongena) som tillhör familjen potatisväxter
  frukt från auberginen (1.)

audiogram (n, neut)
closghram
  diagram som visar en testpersons uppmätta hörtröskel vid olika ljudfrekvenser

auditorium (n, neut)
halla éisteachta
  stort rum för föreläsningar; föreläsningssal, lärosal, hörsal, aula

augusti (n, ut)
Lúnasa
  årets åttonde (8.) månad

auktion (n, ut)
ceant, ceantáil

auktoritet (n, ut)
urlámhas
  person med anseende för viss sakkunskap

aula (n, ut)
halla éisteachta
  större sal för samlingar, gärna högtidliga sådana, t ex på en skola eller läroverk

australier (n, ut)
Astrálach
  man från Australien

australisk (adj)
Astrálach
  som rör Australien

autarki (n, ut)
neamhthuilleamaíocht eacnamaíochta

autenticitet (n, ut)
barántúlacht
  äkthet; egenskapen att vara autentisk

autentisk (adj)
barántúil
  som sanningsenligt återger verkligheten; som verkligen är det eller så som det förefaller

autism (n, ut)
uathachas
  tillstånd eller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som kan kännetecknas av till exempel försjunkenhet i den egna världen, känslomässig isolering från omgivningen och en oförmåga att förstå andra och göra sig förstådd

autograf (n, ut)
síniú
  egenhändig namnteckning

autoimmun (adj)
uath-imdhíonachta
  som rör eller tillämpar autoimmunitet

autokrati (n, ut)
uathlathas
  statsskick där både den verkställande och den lagstiftande makten ligger hos en och samma enskild person

autokton (adj)
uatheascarthach
  ursprunglig

automorfi (n, ut)
uathmhorfacht

automorfism (n, ut)
uathmhorfacht

autonom (adj)
féinrialaitheach
  delvis självständig, självbestämmande och/eller självstyrande

autonomi (n, ut)
féinriail
  visst självstyre för region eller provins inom en stat

autopilot (n, ut)
uathphíolóta

autostrada (n, ut)
motárbhealach
  bred väg för motortrafik, motorväg

autotrof (adj)
uatrófach
  som har förmågan att ur oorganiska föreningar bilda organiska föreningar

autotrof (n)
uatrófach
  organism som har förmågan att ur oorganiska föreningar bilda organiska föreningar

autotyp (n, ut)
atáirgeadh
  självtryck, i faksimil utgiven upplaga av äldre tryck

av (n)
Ab
  en månad i den judiska kalendern; den elfte månaden i det civila livet och den femte månaden i det religiösa året

av och till (adv)
anois agus arís
  då och då, stundtals, periodvis, emellanåt, stundom

avancera (v)
ionsaigh

avbarka (v)
rúisc
  avlägsna bark, barka av

avbildning (n, ut)
atáirgeadh
  bild eller kopia som återger en annan bild
aip
  funktion

avbrott (n, neut)
bris
  det att något råkat ut för en störning och därmed inaktiverats eller satts ur funktion (för en längre eller kortare stund)
  paus från aktivitet

avbryta (v)
cealaigh
  göra så att en enskild process eller händelse upphör och slutar att existera

avböja (v)
aife
  tacka nej till ett erbjudande

avdelning (n, ut)
acaire
  gradering
  del av större enhet

avdrift (n, ut)
saoirse
  förflyttning (av fartyg) i sidled på grund av vind eller ström

avenbok (n, ut)
crann sleamhain
  (exemplar av) trädslaget släktet Carpinus och/eller arten Carpinus betulus

aveny (n, ut)
aibhinne
  bred trädplanterad gata

aversion (n, ut)
drogall
  motvilja

avestisk (adj)
Aivéistis
  som rör fornspråket avestiska

avestiska (n, ut)
Aivéistis
  ett iranskt språk som är utdött som talspråk, men som används som sakralt språk inom zoroastrismen

avfall (n, neut)
dríodar
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges
  avhopp, omvändelse från en viss övertygelse, det att en person som tidigare varit anhängare av en trosuppfattning eller ideologi överger denna, utan att nödvändigtvis ansluta sig till ett tydligt alternativ

avfart (n, ut)
bagair

avfolkning (n, ut)
bánú
  folkminskning, det att (en bygd) avfolkas

avfärd (n, ut)
cluiche

avge (v)
astaigh

avgift (n, ut)
táille

avgrund (n, ut)
aibhéis
  mycket stort, snarast omätligt, djup (i nedåtgående riktning), bottenlös klyfta

avgränsning (n, ut)
teorannú

avguda (v)
adhair
  dyrka

avgudadyrkan (n, ut)
íolacht
  dyrkan som vore det en gud

avgudadyrkare (n, ut)
íoladhraitheoir
  person som utför någon form av avgudadyrkan

avgå (v)
íoschéimnigh
  lämna en förtroendepost i en organisation

avgång (n, ut)
cluiche
  det att ett fordon /som transporterar många passagerare/ påbörjar en resa

avgöra (v)
cinn

avhängig (adj)
spleách
  som helt beror på något; som på ett avgörande sätt påverkas av något; styrd, bestämd eller betingad av något

avhållsamhet (n, ut)
abstanaid

aviatör (n, ut)
eitleoir
  flygare

avisa (n, ut)
nuachtán
  tidning

avisa (v)
dí-oighrigh

avkastning (n, ut)
géill slí

avklara (v)
críochnaigh
  bli klar med

avklinga (v)
beagaigh
  (kontinuerligt och monotont) avta i intensitet eller omfattning (och på så sätt vara på väg att helt försvinna)

avkok (n, neut)
urbhruith
  (vatten)lösning beredd genom kokning av något

avkomma (n, ut)
clann
  produkt av fortplantning, barn, avkomling

avla (v)
póraigh
  föröka sig; fortplanta sig

avlida (v)
faigh bás
  dö (särskilt av sjukdom)

avliva (v)
maraigh
  göra så att någon (oftast ett icke-mänskligt djur) dör; ofta när detta anses lämpligt för den egna individens skull

avljud (n, neut)
ablabht, grádaíocht

avlopp (n, neut)
draein
  dike eller ränna avsedd för att leda bort vatten

avloppsledning (n, ut)
séarach
  ledning (i hus eller gata) för avlopp (avloppsvatten)

avlyssna (v)
éist

avlyssning (n, ut)
buacaire
  det att avlyssna

avlägsen (adj)
iargúlta
  belägen (mycket) långt bort
  belägen (mycket) långt bort
  i svag relation

avlägsna (v)
scaoil
  förflytta något längre bort från

avokado (n, ut)
abhacád
  en art (Persea americana) inom växtfamiljen lagerväxter (Lauraceae); individ av arten avokado
  päronformad frukt från växten avokado (1)

avpollettera (v)
cuir díot
  skicka iväg, avskeda

avresa (n, ut)
fág
  start av en resa

avresa (v)
fág
  påbörja en resa

avrinningsområde (n, neut)
abhantrach

avrunda (v)
cruinn
  minska antalet värdesiffror som används för att ange ett tal

avrätta (v)
básaigh

avrättare (n, ut)
básadóir
  (mindre brukligt, inte i SAOL) den person som (ofta yrkesmässigt) avrättar en dödsdömd, verkställer dödsstraff, dödar någon (delvis offentligt) för statens eller samhällets skull

avrättning (n, ut)
bású
  det att döda en individ som dömts till dödsstraff
  mord under "avrättningsliknande former"

avsaknad (n, ut)
uireasa
  (total) brist, umbärande, saknad

avse (v)
ceachartha
  syfta på, åsyfta; mena
tá faoi
  ha för avsikt, planera; tänka
bain do
  ha (ett) (starkt) samband med, hänföra sig till

avseende (n, neut)
dreach
  hänsyn, påseende, konsideration, betraktande
baint
  förhållande, relation

avsikt (n, ut)
plean
  plan, det att ha bestämt sig för att göra en viss sak

avskaffa (v)
aisghair

avskala (v)
rúisc
  avlägsna skal

avsked (n, neut)
urscaoil
  uppsägning från tjänst

avskeda (v)
creach

avskildhet (n, ut)
príobháideachas

avskriva (v)
cealaigh
  avföra ur räkenskaperna, sätta ner det monetära värdet (av anläggningstillgång)
cóip
  göra en avskrift, återge (skriva ner) en text utifrån en förlaga

avskrivning (n, ut)
dímheas
  det att avskriva

avskräcka (v)
aireagal
  genom skrämsel eller information försöka få en annan part att inte utföra en viss aktivitet

avsky (n, ut)
déistin

avsky (v)
adhfhuathaigh
  tycka mycket illa om, hata

avskyvärd (adj)
gráiniúil

avslag (n, neut)
dearadh
  nekande svar, beslut som innebär att något önskat nekas
lacáiste
  detsamma som avdrag, reducering, minskning, att slå av på priset, slå av på farten

avsluta (v)
dlúth

avslå (v)
eitigh
  neka vad som har begärts eller önskats formellt

avslöja (v)
foilsigh

avslöjande (n, neut)
nochtadh

avsnitt (n, neut)
rannóg
  del av bok eller dylikt
clár
  enskild /kort/ film i (TV-) serie av /korta/ filmer

avspegla (v)
athfhill
  återkasta (bilden av), återge (som spegelbild)

avstyra (v)
coisc
  avvärja, förhindra

avstå (v)
tabhair suas

avstånd (n, neut)
aga

avsugning (n, ut)
diúl
  benämning på fellatio, akt av sexuell karaktär varvid mannens penis stimuleras oralt till utlösning

avsätta (v)
meas
  frambringa, skapa, åstadkomma

avta (v)
síothlaigh
  minska i intensitet

avtal (n, neut)
conradh

avtala (v)
aontaigh

avund (n, ut)
formad

avundas (v)
formad
  känna olust eller hat mot någon för dennes lycka eller egendom och vilja ha de fördelarna själv

avundsjuk (adj)
éad a bheith agat/ort
  som mår dåligt eller är arg eftersom någon annan har eller får göra någonting man själv önskar och ej kan få

avundsjuka (n, ut)
formad
  det att vara avundsjuk; den närmast sjukligt starka känslan av avund eller missunnsamhet mot någon eftersom denne äger en sak eller gör grejer man själv eftersöker

avvakta (v)
fan
  invänta mer information, skjuta upp beslutsfattande

avvara (v)
an

avveckla (v)
cuir ar scor

avvikelse (n, ut)
cor bealaigh
  skillnad mellan önskat eller väntat tillstånd eller värde och det faktiska eller observerade tillståndet eller värdet

avvisa (v)
eitigh
  vägra att acceptera något, t.ex. förslag, begäran, beskyllning; säga "nej" till något; inte gå med på något; inte bry sig om något

avvänja (v)
scoith
  få att överge visst beteende

avvärja (v)
coisc
  hålla på avstånd

aväta (v)
ith
  äta; inta en festmåltid

ax (n, neut)
croithleog
  en blomsterställning där blommorna sitter, utan skaft, direkt på en ogrenad stjälk, vanligt hos gräs
féasóg
  den del av en nyckel som direkt påverkar låset

axel (n, ut)
gualainn
  en kroppsdel; ovan- och yttersidan av armens fäste i torson
acastóir
  hjulaxel; stångliknande maskindel som hjul (eller något annat) roterar runt
  drivaxel; långsträckt, roterande maskindel för överföring av mekanisk effekt (i form av rotationsfrekvens och vridmoment)
  tänkt mittlinje kring vilken något roterar eller (symmetriskt) grupperar sig
ais
  koordinataxel; rät linje utifrån vilken man definierar koordinater

axiell (adj)
aiseach

axiom (n, neut)
aicsím
  fundamental sats som ej kan bevisas, utan antages sann och fungerar som utgångspunkt för vidare satser
  något som antages vara sant utan "bevis", ofta något som anses som självklart

axiomatisk (adj)
aicsímeach
  som rör eller avser axiom

axla (v)
gualainn
  ansätta mot axeln
  överta; ta på sig en börda (bokstavligt eller bildligt)

axolotl (n)
acsalatal
  en sorts amfibisk salamander som lever i högt belägna sjöar i Mexiko med det vetenskapliga namnet Ambystoma mexicanum inom familjen mullvadssalamandrar (Ambystomatidae); individ av denna art

axon (n, neut)
acsón
  långt (ibland över en meter) utskott från en nervcells cellkropp, längs vilket en aktionspotential kan färdas, från axonhalsen fram till axonets ände, där nervcellen bildar en synaps antingen med annan nervcell eller med en effektorcell (t.ex. en muskelcell)

azalea (n, ut)
asáilia
  växtarter inom det historiska släktet Azalea (som nu ingår i släktet rhododendron) i familjen ljungväxter; individ av dessa arter

azer (n, ut)
Asarbaiseánach
  person från Azerbajdzjan eller av azeriskt ursprung

azerbajdzjansk (adj)
Asarbaiseánach

azerbajdzjanska (n, ut)
Asarbaidseáinis
  språket i Azerbajdzjan

azerisk (adj)
Asarbaiseánach

azeriska (n, ut)
Asairis
  kvinna från Azerbajdzjan
Asarbaiseáinis
  språk som framförallt talas i Azerbajdzjan

azimut (n, ut)
asamat

aztek (n, ut)
Astaicis
  person tillhörande indianfolket aztekerna som mellan 1300-talet och 1500-talet bebodde nuvarande Mexikos höglandsområden

aztekisk (adj)
Astaicis
  som rör indianfolket aztekerna

azur (n, ut)
gorm
  den blå himlen; himmelsblå färg

b-förtecken (n, neut)
cothrom
  tecknet ♭, ett förtecken i notskrift som anger att efterföljande toner skall sänkas ett halvt tonsteg

babord (adj)
calafort
  på, i, vid eller i riktning mot babordssidan

babord (n)
calafort
  (sett framåt från aktern) vänster sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

babylonier (n, ut)
Bablóinis
  person från Babylonien

back (n, ut)
cúlaí
  spelare i vissa lagsporter som oftast innehar en mer defensiv roll
deic thosaigh
  främre delen av fördäck (vanligtvis för om masten)

backa (v)
aisiompaigh
  röra sig eller framföra ett färdmedel i riktningen (rakt motsatt färdriktningen) man har ryggen (bakåt)
cúlaigh
  ångra eller återkalla (ett påstående, ett förslag och dylikt, framförallt om det kritiseras)

backe (n, ut)
ardú
  markområde som lutar; markområde som inte är horisontell
  snöbeklädd backe (1) som det åks skidor på
  mark; omgivning; område

backig (adj)
cnocach
  full av backar

backlash (n, ut)
ligean
  kraftig reaktion eller protest, ofta mot viss samhällsutveckling, eller resultatet av sådan reaktion

backsvala (n, ut)
gabhlán gainimh

bacon (n)
bagún
  rökt sidfläsk, vanligen skuret i tunna skivor

bada (v)
folc
  (vanligen frivilligt) befinna sig omgiven av vatten (normalt i ett badkar, en simbassäng eller en naturlig vattenansamling, t.ex. sjö eller hav), ofta i rengörings- eller njutningssyfte; (vanligen frivilligt) vara omgiven av något annat flytande ämne, eller en större samling av till storleken mindre, fasta ämnen, såsom bollar i ett bollhav för barn
  helt vara omgiven av något; äga väldigt mycket av något

baddräkt (n, ut)
culaith shnámha
  klädesplagg för kvinna i ett stycke, vilket täcker bröst, mage, underliv och (delvis) rygg och flanker, med hål för armar och ben, avsett att användas när personen badar

badhandduk (n, ut)
tuáille folctha
  större handduk som ska kunna torka hela kroppen

badkar (n, neut)
dabhach fholctha

badrock (n, ut)
fallaing folctha

badrum (n, neut)
seomra folctha

badstrand (n, ut)
trá
  strand som lämpar sig att bada vid

badvakt (n, ut)
garda tarrthála

baffel (n)
sciath
  slags skärm som leder gas, vätska eller ljud

bagage (n, neut)
bagáiste
  väskor och resväskor som innehåller de tillhörigheter någon har med sig under en resa

bagagelucka (n, ut)
clár deiridh
  dörr som stänger till ett bagageutrymme (särskilt om sådan på fordon)

bagagevagn (n, ut)
carr
  enklare vagn som kan lånas för att köra bagage inom ett område, ofta en större järnvägsstation eller flygplats

bagare (n, ut)
báicéir
  person som yrkesmässigt bakar matbröd och liknande

bagatell (n, ut)
réadán
  fråga som inte anses vara särskilt viktig

bageri (n, neut)
bácús
  plats där man bakar (och säljer) bröd, kakor och bakelser m.m.

bagge (n, ut)
reithe
  hane av däggdjuret får

bahaman (n, ut)
Bahámaíoch

bahamansk (adj)
Bahámaíoch
  som rör Bahamas eller dess folk

bahrainare (n, ut)
Bairéanach

baisse (n, ut)
béarmhargadh

bajsa på (v)
cac
  oavsiktligt bajsa när man inte vill det

bajskorv (n, ut)
cac
  korvformad massa av avföring, d.v.s. vanligtvis illaluktande restprodukter som har sitt utlopp i ändtarmen

bak (n)
tóin
  kroppsdel hos ryggradsdjur som är belägen bakom bäckengördeln och analöppningen, utgångspunkt för svansen bland ryggradsdjur som har sådan

baka (v)
bácáil
  tillverka bröd och kakor
  tillaga något i ugn utan att det steker i fett

bakad potatis (n)
práta bácáilte
  en maträtt bestående av hela och oskalade potatisar som ugnsbakats

bakben (n, neut)
cos deiridh
  något av de två bakre benen hos ett fyrbent djur (eller en fyrbent möbel eller liknande)

bakdel (n, ut)
tóg
  bakre del av något
  ända, rumpa

bakelse (n, ut)
pastae
  sött bakverk i portionsstorlek

bakfylla (n, ut)
póit

bakgata (n, ut)
cúlsráid
  perifer, mindre besökt sidogata

bakgrund (n, ut)
cúlra
  den del av ett visuellt medium som är längre bort från åskådarens synvinkel

bakhuvud (n, neut)
cúlphlaic
  baksidan av huvudet

baklucka (n, ut)
búit
  förvaringsutrymmet mellan bakluckan (1) och baksätet

baklängeskonstruktion (n, ut)
ais-innealtóireacht
  tekniken att ifrån en färdig produkt ta fram detaljerade ritningar och specifikationer på hur produkten fungerar

bakom (adj)
leasc
  dum, ointelligent

bakom (preposition)
ar chúl
  placerad på motsatt sida av ett objekt i förhållande till betraktaren
  placerad på motsatt sida av ett objekts framsida eller front

bakom lyckta dörrar (adv)
i gcúirt iata
  utan allmän insyn; i hemlighet

bakplåtspapper (n, neut)
páipéar párach

bakpulver (n, neut)
púdar bácála

bakre (adj)
tóg
  belägen längre bak

baksida (n, ut)
droim
  sida vänd åt andra hållet

baksmälla (n, ut)
póit
  negativa konsekvenser av berusning dagen efter, innebärande ångest, illamående och/eller huvudvärk

baksäte (n, neut)
suíochán deiridh

baktala (v)
aighneas
  i hemlighet tala illa om (någon)

baktericid (adj)
baictéiricídeach
  bakteriedödande

baktericid (n, ut)
baictéiricíd
  bakteriedödande medel, bekämpningsmedel mot bakterier

bakterie (n, ut)
baictéar
  prokaryot (utan cellkärna) encellig organism som utgör en av tre domäner

bakteriell (adj)
baictéarach
  som innehåller, angår eller orsakas av bakterier

bakteriofag (n)
baictéarafagach
  virus som infekterar bakterier

bakteriologi (n, ut)
baictéareolaíocht
  vetenskapen om bakterierna och deras verksamhet (särskilt från medicinsk synpunkt)

bakverk (n, neut)
pastae

bakåt (adv)
cúil

bal (n, ut)
bál
  högtidlig fest med dans
burla
  packe

balalajka (n, ut)
balaláice
  ryskt stränginstrument med trekantig resonanskropp och tre strängar

balans (n, ut)
fuílleach
  jämvikt

balansera (v)
fuílleach
  hålla balansen
  utjämna ojämn fördelning av massan på roterande hjul

balanssinne (n, neut)
fuílleach
  det sinne som fastställer kroppens (strikt taget huvudets) acceleration (orsakad främst av tyngdkraften)

balearisk lira (n)
cánóg Bhailéarach

balett (n, ut)
bailé
  ett slags dansform anpassad för scen

balettdansare (n, ut)
damhsóir bailé
  person som dansar balett

balettdansös (n, ut)
cailín bailé
  kvinnlig balettdansare

balinesisk (adj)
Bailíoch
  som rör den indonesiska ön Bali eller dess folk balineser

balinesiska (n, ut)
Bailís
  ett austronesiskt språk med cirka 3,9 miljoner talare främst på öarna Bali, Lombok och Java i Indonesien

balk (n, ut)
bandán
  långsträckt, eventuellt bärande byggnadselement, bjälke
  lag(samling) av särskild vikt; ursprungligen en avdelning eller ett större kapitel av en större lag eller lagbok
  diagonal linje över vapnet

balkong (n, ut)
balcóin

ball (adj)
fuaraigh
  cool

ballad (n, ut)
bailéad
  sång med berättande text

ballerina (n, ut)
cailín bailé
  kvinnlig balettdansare

ballistik (n, ut)
balaistíocht

ballistisk (adj)
balaistíoch
  som rör ballistik
  som en kanonkula, som en kastad kropp eller avfyrad projektil utan egen motor

ballong (n, ut)
balún
  ofta någorlunda rund "påse" i mycket flexibelt material som innehåller luft eller annan gas, använd för lek eller för dekoration, ofta i samband med någon festlighet
  luftfarkost styrd av vinden, med stort, starkt och lätt tyg fyllt med lätt gas, särskilt för transport av människor

balsam (n, neut)
balsam
  en sorts välluktande växtsaft

balsamblad (n, neut)
gormshúileach
  en art (Tanacetum balsamita) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten balsamblad

balsamera (v)
balsamaigh

balsamvinäger (n, ut)
fínéagar balsamach
  vinäger med en mild och söt smak

balsaträd (n)
balsa
  en trädsart (Ochroma pyramidale) i familjen malvaväxter (Malvaceae)

baltisk (adj)
Baltach

baluch (n, ut)
Balúcais
  person med etnisk härkomst från folkgruppen balucher i Baluchistan

baluchiska (n, ut)
Balúcais
  ett indoariskt språk som talas främst i regionen Baluchistan uppdelat mellan länderna Pakistan, Iran, och Afghanistan

baluster (n, ut)
balastar
  kraftig pelare i en balustrad

balustrad (n, ut)
balastráid
  räckverk, räcke med pelare vid balkonger, trappor o dyl

bambara (n, ut)
Bambairis
  ett språk bland mandespråken som talas i Mali samt till mindre del i Burkina Faso och Senegal

bambu (n, ut)
bambú
  grupp (underfamiljen "Bambusoideae") av höga gräs med vedartad stam, som växer i tropikerna
  träliknande material, som utgör stjälkarna av gräs i underfamiljen "Bambusoideae"

bana (n, ut)
fithisigh
  väg som någon eller något färdas (på), både konkret och bildligt
  enskild (längre och namngiven) järnvägssträcka, i vissa fall även inklusive mindre sidolinjer
  järnväg
  område där en sport eller annan tävling äger rum
  mängden \{ gs: g \in G \}
  mängden av punkter som en fix initialpunkt avbildas på vid olika tidpunkter under ett flöde eller under iterationerna av ett diskret dynamiskt system
céim
  spelplan i datorspel, särskild spelplan i datorspel

banan (n, ut)
banana
  en långsmal lätt böjd frukt med tjockt oätligt gult skal, botaniskt egentligen ett bär

bananskal (n, neut)
craiceann banana

band (n, neut)
banna
  musikgrupp eller orkester

bandage (n, neut)
bindealán

bandit (n, ut)
tóraí
  (egentligen bannlyst) bov, förbrytare

bandkniv (n, ut)
scian fonsa
  kniv med två handtag, använd bland annat av tunnbindare

bandspelare (n, ut)
téipthaifeadán
  apparat för inspelning och återgivning (av ljud, data, video) på magnetband

baneman (n, ut)
marfóir

bangladeshier (n, ut)
Banglaidéiseach

bangladeshisk (adj)
Banglaidéiseach

bangladeshiska (n, ut)
Banglaidéiseach

bangård (n, ut)
stáisiún traenach
  spårsystem vid en större järnvägsstation, särskilt där lok och vagnar förvaras, kopplas isär och kopplas ihop

banjo (n, ut)
bainseó, bainseo

bank (n)
banc
  inrättning som (framför allt) ägnar sig åt att låna in och låna ut pengar
  kontor eller byggnad i vilken ovanstående inrättning har sitt säte
  lager där något samlas i stor mängd

bankett (n, ut)
fleá
  festlig formell måltid

bankettera (v)
cóisir
  delta i en bankett

bankir (n, ut)
baincéir

bankkonto (n, neut)
cuntas bainc
  konto hos en bank

bankrutt (adj)
busta
  som har gått i konkurs

bankrutt (n, ut)
féimheacht
  konkurs, cession

bankrånare (n, ut)
robálaí bainc
  person som rånar eller har rånat en bank

bannlysning (n, ut)
coinnealbhá
  utestängning från kyrklig gemenskap (som straff för allvarliga förseelser som villolära och ohörsamhet mot kyrkomyndighet); numera (i vardagligt tal) även utestängning från annan gemenskap som ett forum, sociala medier, m.m.

banta (v)
aiste bia
  medelst olika åtgärder försöka gå ned i vikt

bar (adj)
nocht
  blottad; inte täckt av något (som till exempel klädesplagg eller snötäcke)

bar (n, ut)
bar
  enhet för tryck vilken används huvudsakligen inom meterologin och högtryckshydrauliken; 1 bar = 100 kPa = 100000 N/m²
  plats för utskänkning av alkoholhaltiga drycker

bara (adv)
amháin
  endast, blott, varken mer eller mindre än (något)

barack (n, ut)
beairic
  lägerhydda, skjul, enkel byggnad för mer tillfälligt bruk

barbadier (n, ut)
Barbadach

barbadisk (adj)
Barbadach

barbar (n, ut)
barbarach

barbarisk (adj)
ainchríostúil
  ociviliserad

barberare (n, ut)
bearbóir

bard (n, ut)
bard
  keltisk skald och sångare

bardisan (n, ut)
claonpháirteach

barfota (adj)
cosnochta
  som saknar fotbeklädnad

barium (n, neut)
bairiam

bark (n, ut)
coirt
  yttre skikt på stammar, rötter och grenar hos träd och buskar

barm (n, ut)
broinne
  bröst, byst; mellanrum mellan bröst och bröstbeklädnad; bröst tänkt som säte för känslor, själslivet eller livet i allmänhet, famn

barmhärtig (adj)
atruach
  som visar medkänsla och medlidande genom handling

barmhärtighet (n, ut)
trócaire
  det att bespara någon lidande eller obehag genom handling; uppträdande som visar medkänsla, medlidande, sympati och förståelse

barn (n, neut)
páiste, leanbh
  minderårig människa; människa under 13 år eller under 18 år (det finns olika definitioner); människa tillhörande lägsta ålderskategorin (till skillnad från t ex ungdom, tonåring, vuxen, äldre) (ibland även om djur)
  avkomling till förälder oavsett ålder

barnbarn (n, neut)
clann clainne

barnbidrag (n, neut)
sochar linbh

barnflicka (n, ut)
buime

barnförbjuden (adj)
aosach
  som barn inte får se på, använda etc.

barnhem (n, neut)
dílleachtlann

barnleksak (n, ut)
bréagán

barnläkare (n, ut)
péidiatraí
  läkare som specialiserat sig på barn (och sjukdomar typiska hos barn)

barnlös (adj)
gan chlann, gan chúram
  som är utan barn

barnmorska (n, ut)
bean chabhrach
  sjukvårdsutbildad person som hjälper till vid förlossning

barnslig (adj)
leanbaí
  som beter sig (alltför mycket) som ett barn

barnstol (n, ut)
ardchathaoir
  stol som i form och storlek är avsedd för barn

barnvagn (n, ut)
cóiste linbh, naíchóiste
  handdriven vagn som skjuts framför föraren avsedd att transportera (späd-) barn

barnvakt (n, ut)
feighlí páistí
  person som under en kortare tid tar hand om andra barn än sina egna

barnvåldtäkt (n, ut)
gnéasach

baron (n, ut)
barúin
  en adelstitel

baronessa (n, ut)
banbharún
  maka till en baron (särskilt om utländska förhållanden)

barr (n)
snáthaid
  små långsmala hårda spetsiga blad från barrväxter
barr
  handräcke för balettövningar

barrikadera (v)
baracáid

barriär (n, ut)
fál

bartender (n, ut)
buachaill tábhairne

baryon (n, ut)
barón

bas (n, ut)
mol
  arbetsledare
uiríseal
  något man utgår ifrån eller använder som grund
  den anslutning på en transistor som styr transistorns arbete
  stödjepunkt; plats där personal, utrustning och/eller stridsledning finns
bun
  kemiskt ämne som upptar vätejoner
  ett ämne som, eventuellt i vattenlösning, har ett pH-värde över 7
bunuimhir
  tal som upphöjs i en potens; exempelvis 2 i 210 = 1024
  tal som ligger till grund för ett positionssystem

basalt (n, ut)
basalt
  en sorts vulkanisk bergart

baseboll (n, ut)
daorchluiche

basidium (n, neut)
baisidiam

basilika (n, ut)
basal
  växt vars blad används som krydda
baisleac
  slags kyrkobyggnad

basisk (adj)
alcaileach
  med högt pH-värde

basist (n, ut)
dordóir

basjkiriska (n, ut)
Baiscíris
  ett nordvästligt turkspråk, nära besläktat med tatariskan, talat i huvudsak av basjkirer, främst i Basjkirien i Ryssland, men även i Kazakstan och Uzbekistan

bask (n, ut)
Bascach
  person från Baskien eller med baskisk härkomst

basker (n, ut)
beiré
  en platt och oftast rund sorts mössa i filt utan skärm

basket (n, ut)
cispheil
  en lagsport som går ut på att kasta en boll genom en högt placerad korg och därmed erhålla poäng

basketboll (n, ut)
cispheil
  boll som används för att spela basket
  basket; bollsport som går ut på att kasta en basketboll (1) genom en basketkorg

baskisk (adj)
Bascach
  som har med Baskien, basker eller språket baskiska att göra

baskiska (n, ut)
Bascais, Bhascais
  språk som talas i regionen Baskien i Spanien och Frankrike

baslinje (n, ut)
bonnlíne
  linje som olika mått utgår ifrån

bassäng (n, ut)
dabhach
  större, öppen vattenbehållare, oftast konstgjord, försänkt i golv eller mark och ofta avsedd för bad

bast (n, neut)
bhliain
  år, främst om en persons ålder

bastu (n, ut)
sabhna
  varmt ångbad

basun (n, ut)
trombón
  ett slags bleckblåsinstrument

batalj (n, ut)
coimhlint
  fältslag, strid; slagsmål

bataljon (n, ut)
cathlán
  bataljon är en militär underavdelning till en brigad eller ett regemente

batong (n, ut)
smachtín
  kort rund käpp av gummi eller trä; dagg

batteri (n, neut)
cadhnra
  anordning som producerar elektricitet genom kemiska reaktioner
  grupp av kanoner
  två (eller flera) pjäser på samma kolumn eller diagonal
  överfört grupp av likadana objekt
  uppsättning av trummor
  (finlandssvenska) radiator; värmeelement

batting (n, ut)
leaid

bautasten (n, ut)
gallán
  förhistorisk (fornnordisk) upprest minnessten, främst (med inte nödvändigtvis) utan inskrift

baxa (v)
eitil
  olovligt ta någons annans egendom

bayersk (adj)
Bavárach
  som rör det tyska förbundslandet Bayern

bayerska (n, ut)
Bavárach
  tysk dialekt som främst talas i Österrike, samt i delstaterna Bayern (Tyskland) och Sydtyrolen (Italien)

be (v)
guigh
  framföra bön; rikta sig till gudom i bön

beagle (n, ut)
pocadán
  en korthårig hundras som främst används som drevhund; individ av hundrasen beagle

beakta (v)
meas
  vara medveten om och ta hänsyn till; ta med i beräkningen

beaktande (n, neut)
dearc ar

bearbeta (v)
próiseáil

bebis (n, ut)
leanbh
  spädbarn under period fram till ett par år gammalt, då detta är hjälplöst

bebo (v)
áitrigh
  bo i, använda som stadigvarande hemvist

beck (n, neut)
pic
  det som blir över när tjära destilleras; segflytande mörk massa

beckkol (n)
scaird
  ett svart, glänsande mineral som är en varietet av stenkol eller brunkol

beckmörk (adj)
chomh dubh le pic
  mycket mörk

becksvart (adj)
ciardhubh

bedra (v)
cúigleáil
  svika, besvika

bedragare (n, ut)
calaois

bedriva (v)
ruthag
  utöva, idka

bedrägeri (n, neut)
calaois
  det att lura eller vilseleda någon med avsikt att få orättvis, oförtjänt och/eller olaglig ekonomisk eller annan slags fördel

bedräglig (adj)
fabhtach
  svekfull och lögnaktig i sitt agerande eller till sina verkningar (i synnerhet i ekonomiska förhållanden)

bedröva (v)
cráigh

bedrövad (adj)
anacrach
  ; som har bedrövats; mycket ledsen

bedrövlig (adj)
aimléiseach

beduin (n, ut)
Beidiúnach

bedyra (v)
ráthaíocht
  försäkra; lova

bedöma (v)
breitheamh
  utgående från kända fakta försöka komma fram till ett korrekt påstående (t.ex. om en lämplig handling) eller en korrekt värdering; göra en bedömning

bedömning (n, ut)
measúnacht
  det att bedöma något, eller resultatet av en sådan aktivitet

bedövningsmedel (n, neut)
ainéistéiseach

befalla (v)
achtaigh
  ge order om

befara (v)
is eagal le
  misstänka att något negativt är sant; vara rädd för att något /negativt/ är fallet

befattning (n, ut)
cuaille

befattningshavare (n, ut)
fostaí
  person som innehar en tjänst

befinna (v)
bí
  vara på ett visst ställe; vara belägen
  må, känna sig

befjädra (v)
cleite

befogad (adj)
bailí
  som det finns fog eller skäl för

befolkning (n, ut)
daonra

befolkningstäthet (n, ut)
dlús an daonra
  antal (boende) människor per ytenhet i ett definierat geografiskt område (såsom en stad eller jordens yta)

befordra (v)
ardaigh
  ge en medlem eller anställd högre rang, tjänstetitel eller status

befordran (n, ut)
ardú
  byte från en lägre tjänst till en högre

befria (v)
fuascail

befrielse (n, ut)
fuascailt
  det att bli fri från förtryck eller instängt tillstånd, särskilt politiskt
faoiseamh
  lättnad; positiv känsla av att slippa svårigheter, bli fri från någon börda

befrukta (v)
leasaigh
  ge möjlighet att utvecklas till ny individ

befruktning (n, ut)
toirchiú

befälhavare (n, ut)
ceannasaí
  militär som är chef för en enhet eller liknande

befästa (v)
daingnigh
  förstärka någots sammanhang, stadighet, hållbarhet eller motståndskraft, göra (mer) stabil

begagna (v)
úsáid
  använda sig av ett föremål eller metod, ofta i perfekt particip om föremål och saker som säljs använda

begrava (v)
adhlaic
  gräva ner i jorden, särskilt om döda människor och djur
  täcka över något med jord, snö etc.

begrava stridsyxan (v)
an chloch a chaitheamh as an muinchille
  upphöra att kriga, avsluta våldsam kamp; sluta fred

begravning (n, ut)
sochraid
  (ofta religiös) ceremoni i anslutning till en människas bortgång

begravningsentreprenör (n, ut)
adhlacóir
  person som arbetar på en begravningsbyrå

begravningsplats (n, ut)
reilig
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

begrepp (n, neut)
coincheap
  förmåga att begripa

begripa (v)
tuig
  förstå något

begriplig (adj)
intuigthe

begrunda (v)
athfhill
  grundligt fundera igenom något

begränsa (v)
cum
  sätta gränser, komma med inskränkningar

begränsad (adj)
teoranta

begränsning (n, ut)
cinnteacht

begynna (v)
tosaigh
  börja, starta, sätta igång

begynnelse (n, ut)
tosach
  början

begär (n, neut)
aimirne

begära (v)
iarr
  anhålla om, kräva
ar an gcaolchuid
  önska sig att äga, ha begär efter

begåvad (adj)
tréitheach

begåvning (n, ut)
bua

behag (n, neut)
aer
  välmående

behaga (v)
sásaigh
  ge välmående och tillfredsställelse, göra någon nöjd

behagfull (adj)
spéiriúil
  full av charm och tilltalande egenskaper

behaglig (adj)
aiteasach

behandla (v)
pléigh le
  ta hand om en patients sjukdom eller skada
cóireáil
  bete sig /mot någon/
lámhaigh
  hantera

behov (n, neut)
gá
  det att behöva något, särskilt att viss brist försvinner eller att den inte uppstår

behärska (v)
ceansaigh

behärskning (n, ut)
ceansaigh

behå (n, ut)
cíochbheart
  klädesplagg som håller upp brösten på en kvinna

behålla (v)
coimeád
  ha kvar i sin omgivning eller ägo

behållare (n, ut)
soitheach

behörig (adj)
cáilithe
  med (erforderlig) lämplighet och behörighet

behörighet (n, ut)
agús
  uppfyllande av lämplighet och/eller formella krav (för exempelvis en utbildning, ett arbete eller ett mästerskap)

behöva (v)
is gá do
  inte kunna utföra en viss aktivitet utan något som framgår av sammanhanget; ha ett behov

behövande (n)
díothach
  det att behöva; om en person är fattig och kan inte uppfylla sitt uppehälle

behövd (adj)
acrach

beige (adj)
béas
  som har en (något obestämd) grågul färg, färgen beige

beira (n, ut)
beoir

bekant (adj)
aitheantach
  som man känner till

bekant (n, ut)
aitheantas

bekanta (v)
aitheantach
  göra sig bekant med; lära sig något om; lära känna (om person)

beklaga (v)
aiféala
  säga att man är ledsen för något
bí ag clamhsán
  säga att man inte är nöjd med något

beklagansvärd (adj)
acaointeach
  som man rimligtvis kan beklaga; olycklig /omständighet/; tråkig, sorglig

beklaglig (adj)
aimseach
  som rimligtvis kan beklagas

bekläda (v)
deasaigh
  sätta kläder på; dekorera

beklämmande (adj)
brónach
  inte bra, dåligt, gärna på ett sådant sätt att det kan uppfattas som "pinsamt"

bekräfta (v)
daingnigh

bekräftelse (n, ut)
diongbháil

bekväm (adj)
compordach
  med en tilltalande (fysisk) känsla

bekvämlighet (n, ut)
compord
  tekniska och organisatoriska lösningar som gör livet enklare och minskar behov av egen insats
drogall
  en persons benägenhet att undvika egen insats; maklighet, lojhet, flegma, indolens

bekymmer (n, neut)
imní
  anledning till oro

bekymmersam (adj)
anacrach
  som vållar bekymmer, som ger anledning till oro

bekymra (v)
cráigh
  göra (någon) orolig eller bekymrad
cuir imní ar
  oroa sig; se pessimistiskt på något specifikt

bekymrad (adj)
imní a bheith ort
  ; orolig; som mår (lätt) dåligt på grund av (ovissheten kring) något som kan gå dåligt

bekänna (v)
admhaigh

bekännelse (n, ut)
admháil

belarusier (n, ut)
Bealarúisis
  person från Belarus

belarusisk (adj)
Bealarúiseach
  som rör landet Belarus, dess folk eller språket belarusiska

belarusiska (n, ut)
Bealarúisis
  slaviskt språk som talas i Belarus

belgier (n, ut)
Beilgeach
  person från Belgien

belgisk (adj)
Beilgeach

belizier (n, ut)
Beilíseach
  invånare i Belize eller med belizisk härkomst

belladonna (n, ut)
lus na hoíche
  en medicinalväxt (som innehåller det pupillvidgande giftet atropin samt hyoscyamin)

belopp (n, neut)
suim
  summa pengar

belysa (v)
maisigh
  upplysa

beläggning (n, ut)
áitíocht
  andel av utnyttjande i en verksamhets kapacitet

belägra (v)
imdhruid
  inta och sedan stanna kvar ("sätta läger i"), ha under belägring

belägring (n, ut)
léigear
  det att belägra

belåna (v)
morgáiste
  erbjuda som ekonomisk säkerhet (för att kunna ta ett lån), ta ut lån på

belåten (adj)
sásta

belöning (n, ut)
duais
  gåva för visad uppskattning vid prestation

bemedlad (adj)
go maith as
  som har goda ekonomiska förhållanden

bemärkt (adj)
ábhartha
  som påverkar något som anses viktigt

bemöta (v)
cóireáil
  visa en attityd mot en person eller grupp; motta; ta emot
  hantera en situation; ta sig an

bemötande (n, neut)
ionsaí
  ; det sätt på vilket en person (ofta tjänstgörande inom en organiserad verksamhet) beter sig mot en annan (ofta enskild) person

ben (n, neut)
cos
  kroppsdel som djur eller människa går med eller står på
  hög och smal del (ofta flera stycken) av ett föremål som föremålet står på; föremål som liknar ett ben (1.)
cnámh
  del av ett inre skelett

benbildning (n, ut)
cnámhú
  uppbyggnad av bensubstans

bengal (n, ut)
Beangálach
  en korthårig kattras; individ av denna ras
  person från historiska provinsen Bengalen i dagens Bangladesh och östra Indien
  slags mindre fyrverkeripjäs

bengali (n, ut)
Beangáilis
  ett indoariskt språk som talas i främst Bangladesh och östra Indien, där det är ett officiellt språk

benlös (adj)
díchnámhaithe
  som saknar skelett

benmärg (n, ut)
corda an dromlaigh

bensen (n, neut)
beinséin
  cykliskt ämne med formeln C₆H₆; det enklaste aromatiska kolvätet

bensin (n, ut)
peitreal
  slags bränsle för en viss typ av förbränningsmotorer där bränslet sprutas in i en kammare och aktivt antänds av en gnista; består av en blandning av olika flytande kolväten

bensinpump (n, ut)
pumpa peitril
  inrättning på en bensinstation där man tankar bilar, vardagligt bara kallat pump

bensinstation (n, ut)
stáisiún breosla
  anläggning med bensinpumpar för tankning av fordon

benskörhet (n, ut)
oistéapóróis
  sjukdom som innebär minskad benstyrka genom och urkalkning av skelettet

bensoesyra (n, ut)
aigéad beansóch

benstomme (n, ut)
creatlach
  skelett

benved (n, ut)
crann feorais

beordra (v)
ordaigh

bepansra (v)
armúr
  förse med extra pansar; förse med tillägg av pansarskydd

berber (n, ut)
Beirbeireach
  (person tillhörande) icke-semitiska folkgrupper talande en egen gren av afroastiatiska språk i västra Nordafrika

bereda (v)
deasaigh

beredd (adj)
réidh

beredskap (n, ut)
inleadh
  Att vara förberedd /på någon möjlig negativ händelse/

beredvillig (adj)
fonnmhar
  beredd att göra något, villig, färdig att göra något utan invändning

berg (n, neut)
sliabh
  topografisk formation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

bergamott (n, ut)
beirgeamat
  en citrusfrukt som framkommit som en hybrid mellan storcitrus (Citrus ×aurantium) och suckatcitron (Citrus medica)

bergart (n, ut)
carraig

bergek (n, ut)
dair neamhghasánach
  (exemplar av) trädslaget (Quercus petraea) i släktet ekar

bergfink (n, ut)
breacán

bergig (adj)
sléibhteach
  med hög förekomst av berg; där det finns många berg

bergkristall (n)
carraigchriostal
  farglös kristall av kvarts

berglärka (n, ut)
fuiseog adharcach

bergochdalbana (n, ut)
rollchóstóir
  sluten bana (baserad på en speciell räls) med särskilt krokig sträckning i rummet på vilken flera vagnar med sittplatser för människor åker med en fart som gör att accelerationens belopp i horisontella och vertikala kurvor blir högre än vad människorna normalt upplever men ändå någorlunda ofarligt, i syfte att erbjuda människor spännande upplevelser

bergsbestigning (n, ut)
sléibhteoireacht
  det att bestiga ett berg

bergsknalle (n, ut)
cnoc
  brant men ofta mindre berg, klint, klippa eller kläpp; även om toppen på sådan

bergstopp (n, ut)
uachtar
  /området kring/ högsta punkten på (en del av) ett berg

bergtunga (n, ut)
leith bhallánach
  en fiskart (Microstomus kitt) inom ordningen plattfiskar (Pleuronectiformes); individ av denna art

berguv (n, ut)
rí-ulchabhán Eoráiseach

berkelium (n, neut)
beircéiliam

berlinerblå (adj)
gorm phrúiseach
  mörkblå som färgämnet berlinerblått

berlinerblått (n)
gorm phrúiseach
  färgämne av mörkblå (berlinerblå) kulör, ett salt av järnferrocyanid

berlock (n, ut)
briocht
  hängsmycke i armband eller i klockkedja

bermudier (n, ut)
Beirmiúdach
  invånare från brittiska ögruppen Bermuda i västra Atlanten; person med bermudisk härkomst

bermudisk (adj)
Beirmiúdach
  som rör Bermuda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

bero (v)
braith
  vara avhängig eller helt och hållet påverkad av något

beroende (adj)
spleách
  ; som beror på något eller någon; som påverkas eller berörs av något eller någon; som inte klarar sig utan; som har med någon eller något att göra; i behov; som behöver

beroende (n, neut)
andúil
  anpassning i hjärnan som gör att frånvaro av en substans eller beteende utlöser besvär eller lidande, vilket försvårar återvändande till det tidigare friska tillståndet

berusad (adj)
ar meisce
  ; påverkad av t ex etanol (sprit)

berusning (n, ut)
meisce
  av alkohol eller droger framkallat fysiologiskt tillstånd

beryll (n, ut)
beiril
  slags ädelsten (Be₃Al₂(SiO₃)₆) som kan uppträda i många färger eller vara färglös (bl a smaragd och akvamarin)

beryllium (n, neut)
beirilliam
  den enklaste alkaliska jordartsmetallen och det fjärde lättaste grundämnet; grundämne med symbol Be och atomnummer 4

beräkna (v)
comhair
  via intellektet erhålla "ny" kunskap från premisser, räkna ut något, utföra en beräkning

beräkning (n, ut)
ríomh
  det att utföra aritmetiska operationer på tal för att få fram något slags information
  planering; uppskattning eller gissning om vad som kommer att hända

beräkningskraft (n, ut)
comhair
  förmåga (hastighet) att utföra beräkningar

berätta (v)
abair le
  säga (eller skriva) något (som innehåller speciellt relevant information) till en annan individ

berättelse (n, ut)
scéal

beröm (n, neut)
clú
  påpekande av annans goda färdighet

berömd (adj)
cáiliúil
  välkänd och mer eller mindre positivt värderad

berömmelse (n, ut)
alladh
  det att vara berömd (=känd och omtyckt av allmänheten)

beröra (v)
bain do
  röra vid, ha lätt kontakt med något
  skapa en stark känsla som får någon att gråta eller bli ledsen

beröring (n, ut)
coscrach
  verkligt vidrörande; kontakt

bese (v)
cathais
  se på och studera

besegra (v)
buaigh ar
  uppnå positivt resultat /gentemot en motståndare/ (oftast inom en väpnad konflikt)

besegrande (n, neut)
áitheas

besitta (v)
bí + object + ag + subject
  inneha i praktiken, kunna förfoga över

besittning (n, ut)
gabháltas
  faktisk rådighet över saker eller rättigheter

besjäla (v)
beocht a chur i
  låta betrakta någonting som om det vore levande

besk (adj)
domlasta
  som har en smak karakteristisk för malört, gentianarot, galla och liknande

beskatta (v)
cáin
  belägga med skatt

besked (n, neut)
ráisteas cuntais
  (officiell) upplysning, meddelande

beskedlig (adj)
réidh
  som i alltför ringa grad hävdar sin vilja eller sina anspråk, alltför foglig eller medgörlig

beskickning (n, ut)
ambasáid
  suverän stats representation hos en annan suverän stat, bestående av ett eller flera sändebud och dennes anställda biträden

beskjutning (n, ut)
lámhach
  det att beskjuta eller bli beskjuten

besksöta (n, ut)
dréimire gorm
  Solanum dulcamara, art i potatissläktet

beskydda (v)
ainic

beskylla (v)
coirigh

beskära (v)
meang
  klippa bort (oönskade) delar från något; skära av; skära ned

beslag (n, neut)
forghabháil
  det att någon i överordnad position tar ett föremål från någon, antingen för att det är bevismaterial eller för konfiskation (eventuellt under begränsad tid)

beslagta (v)
coigistigh
  ta föremål från någon, antingen för att det är bevismaterial eller för konfiskation

beslut (n, neut)
cinneadh

besluta (v)
cinn
  fatta ett beslut, ofta ett formellt eller mer eller mindre slutgiltigt sådant; vid privata beslut används ofta reflexiv form

beslutsfattande (n, neut)
cinnteoireacht
  aktiviteten att komma till ett beslut

besläktad (adj)
gaolmhar

bespisa (v)
beathaigh

best (n, ut)
beithíoch
  (vilt) argsint djur; odjur
  omänskligt grym människa

bestiga (v)
dreap
  klättra upp till toppen på något

bestraffa (v)
pionósaigh
  straffa, ge bestraffning, utdela påföljd (mot någon som överträder lagen, regler eller dylikt)

bestraffning (n, ut)
pionós
  det att utsätta någon för något för vederbörande negativt (såsom böter eller frihetsberövande), vanligen som ett svar på något vederbörande gjort tidigare som inte anses acceptabelt (t.ex. ett straffbart lagbrott), i många samhällen som en del av rättsväsendet

beströ (v)
easraigh
  strö över

beställa (v)
bail
  begära att få något, speciellt något som tar tid att få levererat; speciellt om mat på restaurang och produkter eller tjänster som måste begäras i förväg
cuir in áirithe
  att reservera en tid i förväg hos en tjänstegivare.

beställning (n, ut)
bail

bestämd (adj)
diongbháilte
  som inte går med på att ändra uppfattning i en viss fråga

bestämdhet (n, ut)
cinntiúchán
  det att vara bestämd

bestämma (v)
cinn
  besluta, decidera, avgöra

bestämmelse (n, ut)
agó
  en viss regel (i en lag, en förordning eller ett avtal)

bestörtning (n, ut)
anbhá
  häpnad, förskräckelse, skräckblandad häpenhet

besudla (v)
truailligh
  smutsa ner något, särskilt i symbolisk eller moralisk betydelse

besvara (v)
freagair

besvika (v)
cuir díomá ar
  inte leva upp till förväntningar; göra besviken

besvikelse (n, ut)
díomá
  upplevelse av att en önskan inte blivit uppfylld; känslan när någon är besviken

besviken (adj)
díomá a bheith ort
  ; som upplever en (ofta lätt) negativ känsla orsakad av att något i omvärlden inte utfallit så som individen önskat och hoppats, som haft förväntningar som inte infriats; som känner besvikelse

besvär (n, neut)
aimpléis

besvära (v)
stró
  utsätta någon för besvär

besvärja (v)
oirbhire
  uttala besvärjelse (magiska ord) för att försöka besegra eller lugna andeväsen, naturkrafter e.dyl.
ceistigh
  (med åberopande av något heligt eller dyrbart) vädja till någon

besvärlig (adj)
aimpléiseach

besynnerlig (adj)
iasachta
  konstig, märkvärdig, som skiljer sig från andra eller annat; som man har svårt att förstå sig på

besättning (n, ut)
criú
  uppsättning personer som sköter viss enhet (t.ex. fartyg, flygplan, stridsfordon, fästning, e.d.)

besök (n, neut)
ar cuairt

besöka (v)
ar cuairt

beta (n)
béite
  den andra bokstaven i det grekiska alfabetet, betecknad β (Β som versal)
  den näst ljusstarkaste stjärnan i en stjärnbild
biatas
  ett släkte växter i familjen Amaranthaceae, samt arten Beta vulgaris i detta släkte

beta (v)
bí ag innilt
  äta av växtlighet; gå på bete, använda (fält, mark, äng) för bete

betala (v)
díol
  ge pengar eller något annat värdefullt till någon annan, ofta för att erhålla något i utbyte

betalning (n, ut)
íocaíocht

bete (n)
gosaint
  stor (hörn)tand som då det handlar om djurs betar ofta används som (gräv)verktyg eller vapen
cluain
  det att låta djur äta av växtlighet; plats där detta sker

bete (v)
iompair

beteende (n, neut)
iompraíocht
  det sätt en varelse (eller grupp) eller ting uppför sig på (medvetet eller omedvetet)

betesmark (n, ut)
féarach
  lantlig mark där djur (främst idisslare som nötkreatur, får och getter samt hästar) betar

betingelse (n, ut)
bail
  förutsättning

betjäning (n, ut)
feidhmeannas
  det att betjäna; utförande av uppgift(er) åt kund(er) som led i försäljning eller tjänster

betjänt (n, ut)
searbhónta

betona (v)
béim
  framhäva något för att markera att det har betydelse
  lägga speciell kraft på uttalet av ett visst ord eller stavelse/ljud

betonad (adj)
aiceanta
  perfektparticip av betona

betong (n, ut)
coincréit
  byggnadsmaterial som består av bergmaterial (ballast) sammanbundet av cementpasta (cement och vatten)

betongera (v)
coincréitigh
  bygga med (gjuta i, täcka med) betong

betoning (n, ut)
béim
  det att framhäva betydelsen av något för att markera dess vikt

betrakta (v)
cathais
  se på
dearc ar
  anse som

betsel (n, neut)
srian
  remtyg och bett som används för att behärska och styra en häst eller annat rid- eller dragdjur

bett (n, neut)
bain greim as
  det att bita
  något som bitits av; en tugga
  uppsättning tänder

betvivla (v)
aincheas
  ha tvivel om/på något

betyda (v)
abair
  ha som innebörd
ceachartha
  vara viktig (för någon)
  med säkerhet resultera i

betydande (adj)
tábhachtach
  viktig

betydelse (n, ut)
tábhacht
  bidragande faktor (vikt) i ett visst sammanhang eller för en viss person

betydelselös (adj)
gan chiall

betydenhet (n, ut)
tábhacht
  vikt, betydelse, egenskapen att betyda något

betydlig (adj)
maor

betygsätta (v)
grád
  bestämma betyget för något

betynga (v)
muirear
  tynga, betunga

betäcka (v)
araoid
  om en hingst para sig med en sto

betäckning (n, ut)
araoid
  skydd

bevaka (v)
bí i bhfeighil

bevakning (n, ut)
cathais
  det att någon bevakar något

bevara (v)
caomhnaigh
  skydda från förändringar, vidmakthålla (något) i ursprungligt skick

beveka (v)
cuir abhaile ar
  genom att påverka någons känslor förmå någon att göra som man önskar, ändra eller mildra inställning hos någon

bevekelsegrund (n, ut)
fáth
  ofta känslobaserat, underliggande motiv för visst handlande

bevilja (v)
tíolacadh
  godkänna att någon får något som den begärt, till exempel en viss summa pengar eller ett tillstånd (att göra något)

bevingad (adj)
eiteach
  som har vingar

bevis (n, neut)
díonmhar
  resonemang eller fakta som visar riktigheten i något
  omisskännligt tecken på något
teastas
  skriftligt försäkrande som formellt påstår något och anses som trovärdigt

bevisa (v)
clár
  för sig själv eller annan person göra det uppenbart att något är sant

bevisligen (adv)
is cosúil go
  uppenbarligen, tydligen

bevisning (n, ut)
fianaise
  det att bevisa

bevittna (v)
teisteoir
  vara ett vittne till någon händelse; observera något; se något

beväpna (v)
armáil

bhutanes (n, ut)
Bútánach
  invånare i Bhutan eller med bhutanesisk härkomst

bi (n, neut)
beach
  en typ av solitära eller sociala/kolonibildande steklar, livnär sig på pollen och nektar och producerar honung; mer specifikt om ett fåtal arter som sköts om av människor för produktion av honung, särskilt det europeiska honungsbiet

bibba (n, ut)
allatán

bibehålla (v)
coinnigh

bibel (n, ut)
Bíobla
  exemplar av Bibeln; bok som innehåller det gamla och det nya testamentet eller de största och viktigaste delarna från de båda testamentena; upplaga av nämnda bok; text som för någon besitter samma auktoritet som bibeln gör för en kristen

bibetydelse (n, ut)
fochiall
  sekundär betydelse, underförstådd betydelse

bibliofil (n, ut)
leabharbhách

bibliotek (n, neut)
leabharlann
  byggnad avsedd att innehålla en större mängd böcker, tidskrifter o.dyl., skött av speciell personal
  samling av böcker, tidskrifter och dylikt
  samling av hela program eller delar av program som hör ihop

bibliotekarie (n, ut)
leabharlannaí
  person som arbetar i ett bibliotek, bland annat med att hjälpa människor med litteratur; en yrkestitel

bidrag (n, neut)
ranníocaíocht
  någon form av (ekonomiskt) stöd
  insats som del av större helhet
iontráil
  det man deltar med i en tävling

bienn (n, ut)
débhliantóg
  tvåårig växt; växt som lever två år

biffig (adj)
díograiseoir
  muskulös och kraftig

biflod (n, ut)
craobh-abhainn

bifoga (v)
ceangail
  lägga till något ytterligare till ett dokument

big bang (n, neut)
ollphléasc
  händelsen för cirka 13,8 miljarder år sedan som bildade universum; starten på universums expansion och bildandet av all materia och alla fysikaliska lagar

bigami (n, ut)
biogamacht
  form av polygami där en person är gift med precis två andra personer

bijektiv (adj)
détheilgeach

bikt (n, ut)
faoistin
  syndabekännelse inför en (katolsk) präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse; avlösning, bekännelse

bikta (v)
admhaigh
  bekänna sina synder inför en präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse

biktfader (n, ut)
athair faoistine
  präst som tar emot bikt

bikupa (n, ut)
beachaire
  behållare tillverkad av människor, i vilken bin hålls för sin honung

bil (n, ut)
carr
  automobil, personbil, bil (2.) avsedd för transport av ett fåtal personer (lastbilar och bussar ingår inte)

bila (n, ut)
tua
  yxa med bred, rundad egg; som används för att göra fyrkantiga bjälkar av stockar

bila (v)
carr
  köra bil ofta eller långa sträckor

bilabial (adj)
déliopach
  som artikuleras med båda läpparna

bilaga (n, ut)
ceangaltán

bilateral (adj)
déshleasach
  ömsesidig, som innefattar två parter

bilbälte (n, neut)
crios sábhála
  säkerhetsbälte som finns vid ett säte i en bil och som spänns över den passagerare som sitter i sätet och skyddar denna vid en eventuell kollision genom att hålla fast passageraren på sätet

bild (n, ut)
pictiúr
  visuell, vanligen tvådimensionell, representation av ett föremål; något som kan uppfattas med synen, särskilt ett fotografi eller en illustration
  den (spontana) föreställning någon har om något; hur någon tänker eller föreställer sig något

bilda (v)
dreach
  skapa; utgöra; vara delarna i
cuir ar bun
  skapa i fråga om att organisera exempelvis organisationer eller sammanslutningar
báire
  ingjuta kunskap; undervisa någon med fokus på faktisk kunskap, jämför med utbilda

bildad (adj)
léannta
  - om person som besitter kunskaper med fokus på egentligt kunnande snarare än formell utbildning

bildning (n, ut)
léann
  utveckling av en persons kunskaper och (intellektuella) färdigheter, speciellt genom studie av god litteratur (och som även medför en förfinad eller mer sofistikerad personlighet)

bildruta (n, ut)
cuir i bhfráma
  enskild bild i en film eller video

bildskärm (n, ut)
scáileán
  utmatningsenhet för tv, dator etc. vilken visar en bild; det finns flera typer av bildskärmar

bilirubin (n, neut)
bilearúibin
  gul nedbrytningsprodukt av de röda blodkropparnas hemoglobin (närmare bestämt av hemgrupperna)

biliverdin (n, neut)
biliveirdin
  ett grönt tetrapyrrol, en produkt av hemkatabolism som ansvarar för den grönaktiga färg som ibland ses vid blåmärken

biljard (n, ut)
billéardaí
  spel som spelas på tygklädda bord med bollar och käpp och som indelas i tre grenar: pool, carambole (karamboll) och snooker

biljett (n, ut)
ticéad
  färdbevis; intyg (i pappersform i form av ett kort eller digitalt och normalt köpt för pengar) som visar att en passagerare betalat erforderlig avgift för att få resa med ett färdmedel (tåg, buss, flygplan, m.m.)

billig (adj)
saor
  som har lågt pris; som inte kostar mycket
  som tillhandahåller lågt pris
  som uppnås genom låga och ovärdiga medel
ciallmhar
  som inte är i överkant; skälig

billigt (adv)
saor

biltrafik (n, ut)
luaileach

bilväg (n, ut)
slí bheatha

binda (v)
cuibhrigh
  knyta ihop något

bindande (adj)
cumhdach
  förpliktande

bindebåge (n, ut)
aithisigh
  båge som förbinder två nothuvuden, används vid notskrift för att markera att noterna ska bindas samman

bindeord (n, neut)
cónasc
  ord som binder samman; konjunktion

bindestreck (n, neut)
fleiscín
  skiljetecknet "-", använt för att avstava och i vissa speciella sammansättningar (t.ex. ”7-åring”, "SVT-satsning”, ”CO₂-molekyl”, ”Harry Potter-fantast” och ”hund- och kattmat”)

bindning (n, ut)
biorán
  det att binda
  resultatet av att binda
  anordning med vilken man fäster en skida eller snowboard vid foten
  dragningskraft som håller ihop atomer, joner och molekyler med varandra
  situation då en attackerad pjäs inte kan flyttas utan att exponera en mer värdefull pjäs

bindväv (n, ut)
fíochán tacaíochta
  typ av vävnad i en familj av vävnadstyper som utgör stödjematerial i kroppen (fyller ut, skyddar, stödjer, isolerar, binder ihop) och består av diskreta celler utspridda i en omfattande extracellulär matris (som produceras och underhålls av cellerna); vissa författare räknar benvävnad, broskvävnad och fettvävnad som bindväv (utöver den fibrösa bindväven i t.ex. huden, GI-kanalen och senor)

binge (n, ut)
creach
  säng

binjure (n, ut)
faireog aidréineach
  endokrin körtel (glandula suprarenalis) precis ovanför varje njure

binturong (n, ut)
biontúrang
  en storvuxen art av viverider (Arctictis binturong) i familjen viverrider (Viverridae) hemmagörande i södra Asien; individ av denna art

bio- (affix)
bith-

biobesök (n, neut)
ar cuairt

biobiljett (n, ut)
pictiúrlann

biobränsle (n, neut)
bithbhreosla
  förnybart bränsle som framställs ur levande organismer

biodlare (n, ut)
beachaire
  person som håller honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biodling (n, ut)
beachadóireacht
  det att hålla honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biodrivmedel (n, neut)
bithbhreosla
  drivmedel från naturliga källor såsom växter

biofilm (n, ut)
scannán
  film som visas på biografer

biogas (n, ut)
bithghás
  gasformigt biobränsle som bildas vid anaerob (syrefri) nedbrytning av organiskt material och kan ersätta fossilgas

biogeografi (n, ut)
bithgheografaíocht
  vetenskapen om djurs och växters geografiska utbredning

biograf (n, ut)
pictiúrlann
  (större) lokal (salong) i vilken film visas (för betalande gäster) på stor bildskärm eller duk (med projektor) tillsammans med ljud, oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
beathaisnéisí
  levnadstecknare, person som skriver en biografi

biografi (n, ut)
beathaisnéis
  redogörelse (berättelse) om en (verklig) persons liv

biokemi (n, ut)
bithcheimic, paiteolaíocht cheimiceach

biolog (n, ut)
bitheolaí

biologi (n, ut)
bitheolaíocht
  vetenskapen om levande organismer och deras samspel

biologibok (n, ut)
x
  bok om biologi

biologisk (adj)
bitheolaíoch
  som rör vetenskapen biologi

biologisk mångfald (n)
bithéagsúlacht
  Ett kvalitetsmått på omfattningen av (sällsynta) biotoper och arter och av den genetiska inomartsvariationen i ett geografiskt område

bioluminiscens (n, ut)
bithlonracht
  utsändning av ljus från levande varelser

biom (n, neut)
bithóm
  ansamling av levande organismer (växter och djur)

biomassa (n, ut)
bithmhais
  massa på all materia som ingår i levande organismer i ett område
  inte längre levande biologisk massa som kan användas till energiutvinning

biosfär (n, ut)
bithsféar
  summan av alla jordens ekosystem; summan av allt biologiskt liv (på en himlakropp)

bioteknik (n, ut)
biteicneolaíocht
  användning av biologiska processer i tekniska tillämpningar; teknik som nyttjar organismer, celler, enzymer, DNA etc. för att uppfylla mänskliga behov

biotisk (adj)
bitheach

bira (n, ut)
beoir

bisarr (adj)
áit
  underlig, besynnerlig, egendomlig

bisats (n, ut)
fochlásal

bisexuell (adj)
déghnéasach
  som känner sexuell attraktion till andra personer av båda könen

biskop (n, ut)
easpag
  föreståndare för ett kyrkligt stift

biskopsstav (n, ut)
bachall
  ut­smyckad herdestav som ut­gör tecken på en biskops värdighet

bisonoxe (n, ut)
bíosún
  en art (Bison bison) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten bisonoxe

bisp (n, ut)
easpag
  biskop

bit (n, ut)
giotán
  stycke, del; något som inte är hela, utan bara en del av, något konkret
  den minsta enheten för data som kan svara mot ett eller noll, utrymmet som tas upp av en binär siffra
  (måttenhet för) datamängd (bestående av binära siffror)

bita (v)
bain greim as
  ta tag i något med tänderna (särskilt för att äta eller attackera)

bitas (v)
bain greim as
  bita någon, oftast olovligt, oftast vanemässigt

biträde (n, neut)
teachta

bitsk (adj)
anglánta
  stridslysten

bitter (adj)
domlasta
  (sinnesintryck) besk, skarp
  (sinnesstämning) nedstämd och hatisk

bittersöt (adj)
dréimire gorm
  både bitter och söt

bitvarg (n, ut)
béar
  tvär och vresig och ilsken person (ofta om äldre man)

biverkning (n, ut)
fo-iamhairt
  oönskad effekt, exempelvis av läkemedel

biätare (n)
beachadóir
  en art (Merops apiaster) inom fågelfamiljen biätare (Meropidae); individ av arten biätare
  individ inom familjen biätare

bjuda (v)
cóireáil
  ge utan kostnad eller betala i stället för (någon annan)
ceistigh
  låta (någon) komma som gäst
ofráil
  ge en offert

bjäbba (v)
sceamh
  (särkskilt om små hundar) gläfsa, småskälla, bjäfsa, bjäffa

bjälke (n, ut)
balc
  balk tillverkad av timmerstock
  horisontal linje över vapnet

bjällra (n, ut)
clog
  en slags mindre klocka (slagverk), ibland stängd nedtill med en korsöppning eller annan perforering med en instängd lös kula som kläpp

bjässe (n, ut)
arracht
  en stor varelse, sak eller person, ofta använt i överförd betydelse

björk (n, ut)
beith
  exemplar eller trädslag i släktet björkar (Betula)

björkticka (n, ut)
leathar rásúir
  en svampart (Piptoporus betulinus) i familjen Fomitopsidaceae; exemplar av denna art

björktrast (n, ut)
sacán

björn (n, ut)
béar, béar donn
  individ av någon art inom familjen Ursidae, valigtvis från släktet Ursus; stort rovdjur med tjock päls

björnbär (n, neut)
sméar dhubh

björnloka (n, ut)
feabhrán
  en art (Heracleum sphondylium) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten björnloka

björnunge (n, ut)
coileán béir
  unge till björn

black (n, ut)
cuibhrigh
  boja

blackjack (n)
smachtín
  ett kortspel som liknar kortspelet tjugoett, vanligt på kasinon
  giv i blackjack (1) där spelaren får 21 poäng med sina två första kort

blad (n, neut)
duilleog
  del av växt som sticker ut från stammen eller stjälken
leathanach
  pappersark, exempelvis i en bok
brobh
  nedersta delen på exempelvis en ishockeyklubba eller innebandyklubba
nuachtán
  tidning
lann
  platt del av skärande verktyg eller vapen, egg
cárta
  spelkort

blanda (v)
boscáil

blandad (adj)
measctha
  perfektparticip av blanda

blandning (n, ut)
cumasc
  något som består av flera olika komponenter eller aspekter sammanfogade

blank (adj)
lonrach
  med en skinande, vanligen ren yta
bán
  tom, oftast om huvuden eller ark/papper

blanksteg (n, neut)
spásáil

blasfemisk (adj)
blaisféimeach
  hädisk

bleckblåsinstrument (n, neut)
copar
  blåsinstrument med klockformat munstycke, vanligen tillverkade av mässing

blek (adj)
cuaille
  som upplevs ha sämre lyster än vad som förväntas

blekfet (adj)
pastae
  blek och fet

blekna (v)
cas

bli (v)
éirigh
  börja vara, genomgå förändring till nytt varande
tá
  använt före perfektparticip för att bilda dynamisk passiv

bli av (v)
ar aghaidh leat
  komma till stånd, inträffa
tor
  ta vägen
caill
  (tillsammans med med) bli kvitt/fri från

blick (n, ut)
dreach

blicka (v)
amharc

blid (adj)
tláith
  mild, vänlig

blidka (v)
ceansaigh
  göra blid; stilla någons vrede och göra mildare till sinnes; göra mer vänligt inställd

blind (adj)
dall
  som innebär total avsaknad av syn, som inte kan se; som har ett synfel

blinda fläcken (n)
caochspota
  det område på näthinnan där synnerven lämnar ögat och som saknar sinnesceller (tappar och stavar)

blindhet (n, ut)
daille

blindlykta (n, ut)
laindéar súile
  lykta (handlykta, ljuslykta) med lucka som kan stängas, så att ljuset döljs

blindtarm (n, ut)
caochán
  den första delen (caecum) av tjocktarmen

blinkljus (n, neut)
treotháscaire
  körriktningsvisare; anordning på vägtrafikfordon och spårvagnar, med vilken föraren visar sin avsikt att svänga

bliva (v)
tá

blixt (n, ut)
tintreach
  (den strimma av ljus som synes på himlen vid en) atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska
splanc
  mycket ljusstark lampa på fotokamera, avsedd att vid fotografi lysa upp motivet framför kameran

blixtlås (n, neut)
sip
  anordning för att kunna snabbt sammanfoga och skilja tygstycken gång på gång

blockera (v)
coisc

blockflöjt (n, ut)
taifeadán
  träblåsinstrument

blod (n, neut)
fuil
  röd vätska som cirkulerar i levande djur och tillhandahåller cellerna med näring och syre och består av blodplasma och blodkroppar

blodapelsin (n, ut)
oráiste craorag
  typ av apelsin som har rödaktigt fruktkött och odlas främst på Sicilien

blodgrupp (n, ut)
fuilghrúpa

blodhund (n, ut)
madra fola
  en hundras (känd för dess goda luktsinne)

blodig (adj)
crólinnteach

blodigel (n, ut)
súmaire

blodkropp (n, ut)
cill fola
  en av de celler som ingår i rent blod

blodkärl (n, neut)
fuileadáin
  någon mer eller mindre välavgränsad del av det rörsystem som tillhör cirkulationssystemet och som transporterar blod i kroppen

blodplasma (n, ut)
fuilphlasma
  grundvätskan i rent blod; består till 90&nbsp;% av vatten

blodpudding (n, ut)
lúbán dubh
  pudding som huvudsakligen görs på blod, blodpalt

blodrot (n, ut)
néalfartach
  en ört (Potentilla erecta) i släktet fingerörter i familjen rosenväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

blodröd (adj)
craorag
  som har färgen blodrött; som har samma eller liknande färg som (torkat) blod eller rost har

blodrött (n, ut)
craorag
  blodröd färg; samma eller liknande färg som (torkat) blod eller rost har

blodsugare (n, ut)
súmaire (fola)
  något djur (mygg, fästing, igel eller annat) som suger blod
  person som försöker ta så mycket från andra som möjligt; obarmhärtig fordringsägare

blodsutgjutelse (n, ut)
doirteadh fola
  det att människor skadas eller dödas

blodtransfusion (n, ut)
fuilaistriú
  blodöverföring; medicinsk procedur där en patient erhåller blod från en blodgivare tillsatt i sitt blodomlopp

blodtryck (n, neut)
brú fola
  vätsketrycket i ett blodkärl (ofta underförstått en av de stora artärena direkt efter hjärtat)

blodtörstig (adj)
fuilteach
  som tenderar att ta till våld

blodvite (n, neut)
créacht
  blödande sår

bloga (v)
fuiligh

blogg (n, ut)
blag

blogga (v)
blag

blomkål (n, ut)
cóilis
  grönsak som är en varietet av arten kål (Brassica oleracea); det vetenskapliga namnet på varieteten är Brassica oleracea var. botrytis

blomma (n, ut)
blàth
bláth
  del av fröväxt, avsedd för fortplantning (medelst frukt och frö), ofta färgglad, vackert formad och doftande, blomster
  blomsterväxt: växt (särskilt ört) med vackert färgade, formade och doftande fortplantningsdelar (blommor)

blomma (v)
bláth
  utveckla, bilda eller ha blommor

blommig (adj)
bláthach
  utsmyckad med mönster som föreställer blommor

blomster (n, neut)
bláth
  blomma, blomkorg eller växt med blommor

blond (adj)
fionn
  med en mycket ljust gul hårfärg

blondin (n, ut)
bánach

bloss (n, neut)
beo
  brinnande sticka; fackla
bladhm
  flammande sken
smiot
  det att dra in tobaksrök

blota (v)
íobairt
  förrätta blot d.v.s. rituellt offra gåvor till fornnordiska gudar

blott (adv)
ach
  endast, bara

blott (conjunction)
ach
  bara

blues (n, ut)
gruaim
  slags musikstil som är baserad på bluesskalor

bluff (n, ut)
leathaill
  lögn och bedrägeri; försök att verka bättre än man är

bluffa (v)
leathaill

blus (n, ut)
blús

bly (n, neut)
luaidhe
  ett grundämne med atomnummer 82, atommassa 207 och symbolen Pb

blya (v)
luaidhe
  tillsätta bly (till bensin)

blyertspenna (n, ut)
peann luaidhe

blyg (adj)
coimhthíoch
  som i sociala sammanhang är (väldigt) försiktig och rädd (för att t ex göra något fel)

blygd (n, ut)
pit
  kvinnans yttre könsorgan

blyghet (n, ut)
cotadh
  det att vara blyg

blygsam (adj)
adhnáireach
  som inte skryter utan är ödmjuk och endast i mycket ringa omfattning berättar om sin egen förträfflighet, speciellt när den senare är nämnvärd
  obetydlig, ointressant, liten, måttligt imponerande, inte anmärkningsvärd

blygsamhet (n, ut)
adhnáire
  karaktärsdrag av att vara blygsam; det att inte skryta eller framhäva sig själv

blygsel (n, ut)
adhnáire
  det att blygas

blä (interjection)
uch
  uttrycker äckel (speciellt i samband med smakupplevelser) eller allmänt (starkt) ogillande

bläck (n, neut)
dúch
  färgad vätska som används för att göra färgade märken på en yta, till exempel för att framställa text och bilder
  mörkt färgad vätska som bläckfiskar sprutar ut för att förvirra och förblinda förföljare

bläckfisk (n, ut)
ochtapas, máthair shúigh

bläckhorn (n, neut)
dúchán

bläckpenna (n, ut)
peann

bläddra (v)
comhla
  vända blad

blända (v)
caoch
  göra blind; beröva synen

blänka (v)
taitin

bläs (n, ut)
las
  smal vit fläck i pannan på en häst; häst med bläs

bläsand (n, ut)
rualacha

bläsgås (n, ut)
gé bháneadanach

blästra (v)
blast

blå (adj)
gorm
  som har färgen blått; som har samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; som har en färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; som har en färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret

blå kärrhök (n)
cromán na gcearc

blåaktig (adj)
scothghorm

blåbär (n, neut)
fraochán
  rikgrenig växt av arten Vaccinium myrtillus i familjen ljungväxter

blådåre (n, ut)
fear mire
  idiot, galning, person som är helt från vettet

blåfågel (n, ut)
gormóg
  sialia, fågel av släktet Sialia eller arten Sialia sialis (östsialia)

blåhaj (n, ut)
siorc gorm
  en stor broskfisk (Prionace glauca); individ av denna art

blåhake (n, ut)
ghormphíb

blåklint (n, ut)
coirce gorm
  en art (Centaurea cyanus) inom växtfamiljen korgblommiga växter; individ av arten blåklint

blåklocka (n, ut)
méaracán gorm
  en blomma (Campanula rotundifolia), blå till färgen och formad som en klocka

blåmes (n, ut)
meantán gorm
  en art (Parus caeruleus) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten blåmes

blåmärke (n, neut)
ball gorm

blåregn (n, neut)
visteáiria
  växt (träd, buske) av släktet Wisteria, i synnerhet arten Wisteria sinensis

blåsa (n, ut)
clog
  liten rundad böld på huden som innehåller vätska, orsakad av retning eller infektion
lamhnán
  inre rundad bildning för vätska eller gas, som självständigt ord ofta om urinblåsan

blåsa (v)
séid
  skicka utandningsluften i en alkoholmätare för att polisen kan avgöra om personen druckit alkohol och därmed begått rattfylleri

blåsig (adj)
gaofar
  med mycket blåst
  med mycket blåsor

blåsippa (n, ut)
aelus
  fanerogam av arten Hepatica nobilis; exemplar av denna art

blåslampa (n, ut)
séidlampa
  apparat för passande bränsle (flytande eller gas) för att åstadkomma en riktad värmestråle eller eldslåga

blåst (adj)
ainbhiosach
  dum, enfaldig

blåst (n, ut)
gaoth
  ihållande vind

blåstjärt (n, ut)
earrghorm rua-chliathánach
  ett föråldrat trivialnamn för fågelarten Tarsiger cyanurus, numera uppdelad i de två tidigare underarterna tajgablåstjärt och himalayablåstjärt

blåtira (n, ut)
súil dhubh

blått (n, neut)
dath
  blå färg; samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med öppet vatten

blåval (n, ut)
míol mór gorm
  en art (Balaenoptera musculus) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten blåval

blåögd (adj)
gormshúileach
  som har blåa ögon

blöda (v)
cuir fuil
  förlora blod från cirkulationssystemet

blöja (n, ut)
clúidín
  plagg för spädbarn och yngre barn som ännu inte lärt sig att gå på pottan eller toaletten som fångar upp barnets avföring och urin

blöt (adj)
fliuch
  som har på sig vatten eller annan sorts vätska
  som involverar (omfattande) intagande av alkohol
  användning som innebär mjukhet

blöta (v)
báigh
  lägga något i vatten eller spruta vatten på för att göra det blött

blötdjur (n, neut)
moileasc
  individ eller art som tillhör blötdjuren (1.)

blött (adj)
fliuch
  ; som har blötts, som har gjorts fuktig

bo (n, neut)
nead
  plats utsökt eller utbyggd av vissa djur (särskilt fåglar) där dessa kan sova, föda upp ungar, m.m.

bo (v)
bí i do chónaí

bock (n, ut)
poc
  hane av get och vissa andra hovdjur

bocka (v)
bogha
  buga

bockhornsklöver (n, ut)
seamair ghréagach
  en växtart (Trigonella foenum-graecum), en ettårig ört i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna ört
  ovanstående växtart (1) använd som krydda

bockrot (n, ut)
ainís fhiáin
  en art (Pimpinella saxifraga) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten bockrot

bockskägg (n, neut)
cab féasóige
  slags hakskägg hos män

boende (n)
tithe
  plats där någon bor

bofink (n, ut)
rí rua
  en art (Fringilla coelebs) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten bofink

bog (n, ut)
ceann
  skulderparti hos större djur
gualainn
  avrundad sida på ömse sidor av förstäven på fartyg
  styckningsdel, kött omkring skulderblad

boggi (n, ut)
bógaí
  underrede vridbart mot ett fordons eller en vagns kaross med oftast fyra hjul (två på varje sida), vilka sprider fordonets eller vagnens last på fler axlar, ökar lastförmågan och förbättrar kurvtagningen

bohrium (n, neut)
bóiriam

boj (n, ut)
baoi
  flytande anordning avsedd för t.ex. förtöjning eller navigering; större flöte

boja (n, ut)
iarnach
  lås runt handled, fotled eller hals på en människa i fångenskap

bojkott (n, ut)
baghcat
  avbrytande av förbindelserna med person eller företag; beslut att inte driva affärer med ett visst land eller visst företag

bojkotta (v)
baghcatáil

bok (n, ut)
leabhar
  större mängd text som har, ska eller skulle kunna tryckas på ett större antal pappersark som är sammanfogade i en kant
  större antal hophäftade pappersark, utan hänsyn till eventuell text
feá
  (exemplar av) trädslaget (Fagus sylvatica) i familjen bokväxter

boka (v)
cuir in áirithe
  beställa något: t.ex. biljett, tjänst; bestämma en tid och plats för något

bokaffär (n, ut)
siopa leabhar

bokföra (v)
cuir in áirithe
  föra anteckningar över affärstransaktioner

bokhylla (n, ut)
ar

bokhållare (n, ut)
cuntasóir
  person med uppgiften att ta hand om den administrativa bokföringen

boklus (n, ut)
léitheoir craosach
  insekt som äter främst mögel men kan också livnära sig på lim i papper och bokryggar

bokmal (n, ut)
léitheoir craosach
  epitet som ges en hängiven läsare av böcker

bokmärke (n, neut)
leabharmharc
  tunt objekt, ofta av papper, avsett att läggas i en bok för att märka en viss sida (avsedd att hitta till)
  digitalt lagrad webblänk som snabbt kan nås

bokmål (n, neut)
Bocmál
  skriftspråk för det norska språket som används av större delen av den norsktalande befolkningen

bokrygg (n, ut)
cúil

bokstav (n, ut)
litir
  skrivtecken i ett alfabet som (oftast) motsvarar ett språkljud

bokstavlig (adj)
beacht
  ordagrann

bolag (n, neut)
comhlacht
  företag

bolagsman (n, ut)
páirtnéir
  delägare i ett handelsbolag eller kommanditbolag

bolivian (n, ut)
Bolavach

boliviansk (adj)
Bolavach
  som rör Bolivia

bolivianska (n, ut)
Bolavach

boll (n, ut)
liathróid
  runt, ofta mjukt föremål och ofta med förmåga att studsa, använt i vissa lekar och sporter

bollinnehav (n, neut)
gabháltas
  andelen tid av en match som ett lag har haft bollen inom laget (innehavet av bollen)

bollplank (n, neut)
bonn braite
  en eller flera personer som hjälper till med att se tankar och idéer ur ett annat perspektiv eller kommer med kommentarer och förbättringsförslag

bolmört (n, ut)
gafann
  en växtart (Hyoscyamus niger) inom familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

bolsjevik (n, ut)
Boilséiveach
  äldre beteckning för rysk kommunist, särskilt om medlem i den ena av de två fraktioner som bildades efter en splittring av Rysslands socialdemokratiska arbetareparti 1903

bolsjevism (n, ut)
Boilséiveachas
  kommunism, socialism i Lenins tappning

bolster (n)
adhairt
  större kudde, duntäcke

bom (interjection)
bum
  ljudhärmande interjektion för en explosions läte

bom (n, ut)
crann
  en rund stång fäst vid masten på en segelbåt, även om bog­sprötets fasta förlängning samt om olika (våg­räta) stänger för hissning

bomb (n, ut)
buama
  sprängladdning, föremål avsett att sprängas i syfte att orsaka skada på personer och/eller egendom

bomberjacka (n, ut)
casóg píolóta
  slags midjejacka som från början bars av stridspiloter

bombman (n, ut)
buamadóir
  person som utför en bombning

bombplan (n, neut)
eitleán buamála

bomma (v)
bar
  stänga med bom(mar), noggrant tillsluta byggnad eller dylikt (vanligen för längre tid)
airigh ó
  missa, misslyckas med att träffa ett mål (med ett skott)
bundún
  tigga, låna (ofta pengar av närstående person)

bomull (n, ut)
cadás
  ett växtsläkte, (Gossypium), vars långa fröhår, fibrer ofta används för att tillverka tyg (tyg av bomull)
  textil tillverkad av fiber från bomullsplantan

bomullspinne (n, ut)
baitín cadáis
  liten pappers-, plast- eller träpinne med bomull på ändarna

bondböna (n, ut)
pónaire leathan
  ärtväxt av arten Vicia faba i vickersläktet; även om själva bönan

bonde (n, ut)
feirmeoir
  lantarbetare som äger egen bondgård
ceithearnach
  en schackpjäs, vilken vardera spelaren har åtta stycken av i spelets början

bondeoffer (n, neut)
ceap milleáin
  oskyldig person som får lida för andras skull

bondestenålder (n, ut)
Neoiliteach
  tidsålder som kännetecknas av att människor började odla grödor och hålla sig med boskap (i Sverige från omkring år 4000 f.v.t. genom migration söderifrån)

bondgård (n, ut)
feirm

bondläpp (n, ut)
cábóg
  person som bor på landsbygden

bondstuga (n, ut)
feirm
  stuga för en bondfamilj

boning (n, ut)
adhbha
  bostad

boota (v)
bróg
  dra igång från noll, i synnerhet starta upp en dator

bor (n, neut)
bórón

borat (n)
bóráit
  ett av de salter av borsyra

bord (n, neut)
bord, tábla
  slags möbel bestående av plan skiva som står på marken med hjälp av (oftast fyra) ben; ofta äter och arbetar människor vid bord sittande runtom på stolar eller golvet, men bord kan även användas för att placera föremål på

bordercollie (n)
cóilí teorann
  en hundras som används som vallhund

bordlägga (v)
bord
  uppskjuta beslut eller behandling av ärende

bordsbön (n, ut)
cairde
  bön som bes före en måltid, ofta som tack för den mat man äter

bordssalt (n, neut)
salann mín
  natriumklorid

bordsuppsats (n, ut)
lárscaraoid
  dekoration som ställs på matbordet

bordtennis (n, ut)
ping pang
  sport som spelas med två gummibeklädda racketar på ett bord med nät

bordun (n, ut)
bumbóg
  liggande ton som ackompanjerar en melodi

borg (n, ut)
cathair
  om medeltida–tidigmodern befäst bostadsbyggnad med försvarsmur, ibland vallgrav med mera

borgen (n)
bannaí
  personlig garanti för någon annans skuldförbindelse, åtagande eller plikter
  en misstänkt släpps i väntan på rättegång, mot en ekonomisk garanti

borgenär (n, ut)
cobhthach
  den som har en fordran på någon; person som har ett krav på att få betalt

borgerlig (adj)
buirgéiseach
  som hör till staden (borgen), borgarna och borgerskapet; inte till staten, adeln, kyrkan eller landsbygden

borgmästare (n, ut)
méara

bornyr (n, ut)
bláth
  det skummande lager som bildas på öl och andra kolsyrade drycker

borr (n)
druilire
  verktygmaskin som används för att borra, kort för borrmaskin

borra (v)
druilire
  göra hål

borrning (n, ut)
leadránach
  det att borra

borst (n, neut)
síoda
  styvt hår (som t.ex. hos vildsvin); litet tunt spröt som ej sticks (som t.ex. hos nässlor)

borstnejlika (n, ut)
lus na gile
  en art (Dianthus barbatus) i växtfamiljen nejlikväxter (Caryophyllaceae); individ av arten borstnejlika

borsyra (n, ut)
aigéad bórach
  en oorganisk syra med formeln H₃BO₃

bort (adv)
ar fad
  i riktning från en själv eller annan referenspunkt

borta (adj)
caillte
  förvirrad; ej sinnesnärvarande; onykter
ar shiúl
  död

borta (adv)
ar fad
  inte hemma, på ursprunglig bostadsort eller vanlig plats
ar shiúl
  på okänd plats, försvunnen

bortbyting (n, ut)
carrachán linbh
  trollunge som av trollen i hemlighet bytts ut mot ett människobarn

bortfalla (v)
imigh as amharc
  förgå, gå förlorad; försvinna, upphöra; bli ogiltig, ogiltigförklarad; utgå, bli utelämnad

bortgång (n, ut)
bás

bortgången (adj)
ar shlí na fírinne
  perfektparticip av gå bort

bortom (preposition)
le cois
  (långt vidare) på andra sidan av något
  utöver, utom, mer än något abstrakt

bortröva (v)
fuadach
  kidnappa

boskap (n, ut)
stoc
  (samling av) vissa husdjur, särskilt nötboskap och hovdjur som t.ex. hästar, får och getter

bosnier (n, ut)
Boisniach
  invånare i Bosnien och Hercegovina

bosnisk (adj)
Boisniach

bosniska (n, ut)
Boisniach
  slaviskt språk som talas främst i Bosnien-Hercegovina nära besläktat med kroatiska, serbiska och montenegrinska

boss (n, ut)
mol

bossig (adj)
tiarnúil
  som har en tendens att ge order till andra, särskilt när det är oberättigat

bostad (n, ut)
abhaile
  hus eller lägenhet som man bor i

bostadsadress (n, ut)
ábaltacht

bostadslån (n, neut)
morgáiste
  lån (t.ex. på bank) för att finanisera köp av bostad

bot (n)
cáin
  påtvingat straff, numera i fråga om pengautbetalning
leasaigh
  medel som tar bort sjukdomar eller andra brister

bota (v)
leasaigh
  få att bli fri från sjukdom; göra frisk
  avlägsna sjukdom genom att göra bäraren frisk

botanik (n, ut)
luibheolaíocht

botanisk (adj)
luibheolaíocht
  som tillhör botaniken eller har med botanik att göra

botemedel (n, neut)
leigheas
  något, exempelvis en medicin eller en handling, som helt och hållet botar en viss åkomma (jämför med lindrande medel, som endast lindrar åkomman)

botswanier (n, ut)
Botsuánach
  invånare i Botswana eller med botswansk härkomst

botten (n, ut)
íochtar
  den nedersta delen av något, den understa sidan av ett föremål (och ofta även parallell med marken)

bottenskrap (n, neut)
amhaisc
  det som skrapas bort från botten av en kastrull eller dylikt
  det allra sämsta, det minst åtråvärda

boulevard (n, ut)
búlbhard
  bred trädplanterad gata

bov (n, ut)
bithiúnach

bovaktig (adj)
bithiúnta
  som beter sig som en bov

bovete (n, neut)
ruán
  gryn av denna växt

bowla (v)
bolla
  spela bowling

bowling (n, ut)
Bol

bowlingkägla (n, ut)
biorán
  spelpjäs (kägla, i form av en flaska) som ska slås ned av ett bowlingklot

box (n, ut)
bosca
  liten eller större låda /formad som ett rätblock/

boxer (n, ut)
bocsaeir
  en ras till djurarten hund

boxershorts (n, ut)
fobhríste dornálaí
  kalsonger med vida ben

boxning (n, ut)
dornálaíocht
  sport i vilken två motståndare slår varandra med knytnävarna

boägg (n, neut)
cillín
  konstgjort ägg som läggs i fjäderfärede för att inte redet skall överges när de riktiga äggen tas från det

bra (adj)
maith
  som har tillfredsställande egenskaper, som fyller berättigade anspråk, god, gynnande
  duktig, skicklig, dugande
sláintiúil
  frisk, kry; återställd

bragd (n, ut)
aicsean
  tapper och självuppoffrande gärning

bralla (n, ut)
bríste
  (pluralformen (brallor) ofta använd i singulär mening) byxa

brand (n, ut)
tine
  (oftast icke önskvärt) utbrott av eld som förhärjar ett fordon, en byggnad eller ett område

brandbil (n, ut)
inneall dóiteáin

brandgul (adj)
oráiste

brandgult (n)
crann oráistí

brandkår (n, ut)
rannóg tine

brandman (n, ut)
fear dóiteáin
  person som yrkesmässigt arbetar med att /förebygga och/ släcka bränder

brandmur (n, ut)
balla dóiteáin
  brandgavel eller brandvägg

brandpost (n, ut)
coca dóiteáin
  vattenkran avsedd för brandbekämpning

brandsläckare (n, ut)
múchtóir dóiteáin
  (oftast bärbar) apparat (och behållare) som används för att släcka (måttliga) bränder genom att spruta t.ex. skum eller vatten

brandstation (n, ut)
stáisiún dóiteáin
  byggnad för brandredskap, inklusive brandbilarnas garage, samt för tjänstgörande brandkårspersonal

brandvägg (n, ut)
balla dóiteáin
  skiljevägg i hus (eller mellan hus) för att minska risken för brandspridning
  program eller fysisk enhet för kontroll av nätverkstrafik

bransch (n, ut)
tábhacht
  affärsgren, yrkesgren

brant (adj)
crochta
  som har stark lutning

brant (n, ut)
broinne
  hotande fara

brasa (n, ut)
tine
  anhopning av kvistar, ved e.d. som brinner; eld; kase

brasilian (n, ut)
Brasaíleach
  person, vanligen man, från Brasilien

brasiliansk (adj)
Brasaíleach
  som rör Brasilien

braska (v)
cuisnigh
  knastra av köld (frost), frysa (till is), vara mycket kall

brasklapp (n, ut)
agús

braxen (n, ut)
bran

bred (adj)
fairsing
  som sträcker sig långt i en dimension, särskilt längs marken; som har hög bredd

breda (v)
leath
  sprida ut något så att det täcker en (större) yta

bredd (n, ut)
leithead
  mått på ett föremåls endimensionella utsträckning längs någon riktning, ofta längs marken och mätt längs föremålets kortare sträcka, alternativt om en sida kan anses mycket viktigare än de andra: denna sidas längd
gualainn ar ghualainn
  det att ta upp eller behandla många olika ämnen

brednäbbad simsnäppa (n)
falaróp gobmhór

bredsida (n, ut)
go cliathánach
  den bredare sidan hos något materiellt objekt
  den totala och samtidiga eldkraften från en av de båda långsidorna på ett örlogsfartyg

bredså (v)
croith
  så genom att sprida frö (korn) fritt (med handen); inte i rader

bredsådd (adj)
craol
  sådd vitt och brett; inte i rader;

bredsådd (n, ut)
craol
  sådd på bredden; inte i rader

bredvid (adv)
in aice le

breton (n, ut)
Briotáinis
  invånare av Bretagne i Frankrike samt person som är född och uppväxt i Bretagne

bretonsk (adj)
Briotáinis

bretonska (n, ut)
Bhriotáinis, Briotáinis
  keltiskt språk som talas i Bretagne i Frankrike

brev (n, neut)
litir
  skriven text oftast förpackad i ett kuvert avsedd att skickas till annan person eller organisation

brevduva (n, ut)
colúr frithinge

brevinkast (n, neut)
bosca litreach

brevlåda (n, ut)
bosca litreach

brevpapper (n, neut)
litir
  (finare) papper avsett att skriva brev på

brevpress (n, ut)
tromán páipéir
  en tyngd som håller brev och papper på plats, så de inte blåser bort

brexit (n, neut)
Breatimeacht
  Storbritanniens utträde ur EU (vilket röstades fram 2016 och ska verkställas 2019)

bricka (n, ut)
tráidire
  en slags skiva som används för att bära saker
  en hålförsedd platta som vanligtvis används för att fördela belastningen i ett skruvförband
  märke, polett, tjänstetecken
  pjäs (i ett spel), även bildligt om person

bridge (n, ut)
beiriste

briljant (adj)
lonrach
  mycket bra eller skicklig (om person)

bringa (n, ut)
brollach
  kött från kroppsdelen (hos nötboskap)

bringa (v)
tabhair
  föra (fram), föra med sig; medföra, orsaka
  försätta, få (att); åstadkomma

brinna (v)
dóigh
  /förstöras genom att/ reagera med syre under det att eld uppkommer

brist (n, ut)
uireasa
  tillstånd då något (önskvärt) antingen föreligger i alltför liten mängd eller saknas helt
fabht
  dålig egenskap

brista (v)
pléasc
  gå sönder, gå i bitar; spricka

bristfällig (adj)
díothach
  som är behäftad med brister och därför fungerar illa

brittisk (adj)
Briotanach
  som rör Storbritannien
Briotainis
  som rör de brittiska språken, en undergrupp till de keltiska språken.

brittiska (n, ut)
Béarla
  den variant av det engelska språket som talas i Storbritannien

bro (n, ut)
droichead
  konstruktion som är upphöjd över någon form av hinder (normalt en sjö eller annat vattendrag, en järnväg eller annan väg som passerar i tunnel under, eller en dalgång) och sammanbinder två platser belägna på varsin sida av hindret, och därigenom gör det möjligt för gående människor eller transportmedel att färdas över hindret

broccoli (n, ut)
brocailí
  grönsak tillhörande arten kål (Brassica oleracea); den vetenskapliga beteckningen på varieteten är cymosa

brodd (n, ut)
dias
  pigg, dubb (under sko, hästsko, käpp)
eascróg
  knopp, skott, späd planta av säd eller gräs

broder (n, ut)
deartháir

brodera (v)
bróidnigh

broderi (n, neut)
bróidnéireacht
  hantverk som skapas genom att med tråd eller garn sy på tyg eller annat mjukt material med hjälp av en nål på ett annat material

broderlig (adj)
bráithriúil
  som delas ömsesidigt likt bröder emellan

broderskap (n, neut)
bráithreachas
  det att vara bröder
  broderligt gemenskap; solidaritet mellan personer, likt den mellan bröder

brofäste (n, neut)
ceann droichid
  mark och grundläggning under endera änden av en bro

brohuvud (n, neut)
ceann droichid
  militär stödjepunkt upprättad av en framskjuten styrka för att säkra huvudstyrkans landsättning på en kust eller flodövergång;

brokad (n, ut)
broicéad
  sidentyg med invävda guld- eller silvertrådar

brom (n, neut)
bróimín

bromat (n)
brómáit
  salt av bromsyra med anion BrO-

broms (n, ut)
creabhar
  insektsfamilj (Tabanidae) av ordningen tvåvingar och underordningen flugor vars honor suger blod; individ av denna familj

bronk (n, ut)
broncas
  större luftväg (rörformat organ) som leder andningsluft i lungorna

bronkit (n, ut)
broincíteas
  luftrörskatarr; inflammation som sitter djupt ner i luftrören

brons (n)
cré-umha
  en legering av främst koppar och tenn, vanligen med ytterligare någon metall
  kort för bronsmedalj, medalj av brons (eller bronsfärgad) som vanligtvis delas ut till den som kommer på tredje plats i en tävling

bronsmedalj (n, ut)
bonn cré-umha

bronsålder (n, ut)
Cré-umhaois
  den tidsepok då bronset var råmaterialet för redskap och vapen

bror (n, ut)
deartháir
  manligt syskon

brorsa (n, ut)
deartháir

brorsdotter (n, ut)
neacht

brorson (n, ut)
nia

broschyr (n, ut)
bróisiúr
  liten flersidig trycksak, litet häfte, småskrift

brosk (n, neut)
loingeán
  typ av vävnad, mjukare än ben, som tillsammans med andra sorters vävnad bygger upp och ger stöd åt en organism

brospann (n, neut)
seal
  del av en bro som överbryggar distansen mellan två stödpunkter

brott (n, neut)
bris
  brytning, det att bryta något
cairéal
  ställe där brytning sker; särskilt om anläggning för gruvdrift med brytning av någon fyndighet ur marken
bearna
  överträdelse, kränkning
cion
  (enskild) olaglig eller kriminell handling; förbrytelse

brottning (n, ut)
iomrascáil
  tvekamp där kämparna söker att med muskelstyrka bryta ned eller kasta omkull varandra; särskilt i fråga om tvekamp efter bestämda regler bedriven såsom sport

brottslighet (n, ut)
cion
  (summa av) aktiviteter som strider mot lagen; brottslig verksamhet

brottsling (n, ut)
coirpeach
  person som begår brottsliga (olagliga) handlingar

brottspåföljd (n, ut)
abairt
  rättslig konsekvens av att ha begått ett brott

brownie (n)
donnóg
  en mjuk kaka med smak av choklad som serveras uppskuren i fyrkantiga bitar

brud (n, ut)
brídeach
  (kvinnlig) person eller kristen församling som känner sig omfattad av Kristi kärlek
bean bhreá
  yngre, attraktiv kvinna; laddat av ett visst mått av objektifiering

brudbröd (n, neut)
greabhán
  en växtart (Filipendula vulgaris) i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

brudgum (n, ut)
buachaill óg

brudklänning (n, ut)
gúna pósta
  (ofta enfärgat vit och tämligen stor och dekorerad) klänning som en kvinna bär under sitt bröllop

brudsäng (n, ut)
leaba lánúine
  säng som ett nygift par tillbringar första natten i som gifta

brudtärna (n, ut)
cailín coimhdeachta

brugd (n, ut)
liamhán gréine
  en fiskart (Cetorhinus maximus); individ av arten brugd

bruk (n, neut)
úsáid
  användning /av något/

brukare (n, ut)
Úsáideoir
  användare, person som använder vissa språk, substanser, hjälpmedel

brun (adj)
donn
  som har färgen brunt; som har samma eller liknande färg som choklad eller rost har; som har en blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brun dvärg (n)
abhac donn

brunand (n, ut)
poiseard

brunbjörn (n, ut)
béar donn
  en art (Ursus arctos) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten brunbjörn

brunett (n, ut)
bean dhonn
  person (i synnerhet kvinna) som har en brun hårfärg

brunn (n, ut)
tobar

brunråtta (n, ut)
francach donn
  en art (Rattus norvegicus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten brunråtta

brunst (n, ut)
adhall
  parningsdrift

brunt (n, neut)
dath
  brun färg; samma eller liknande färg som choklad eller rost har; blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brus (n, neut)
callán
  störning i en signal; störning vid radiomottagningen eller tevemottagningen; störning i elektroniskt eller digitalt överfört ljud eller bild; slumpmässig signal utan användbart innehåll

brushane (n, ut)
rufachán

brutal (adj)
brúidiúil

bruten (adj)
briste
  ; som har brutits

brutet räkenskapsår (n)
deighil
  räkenskapsår som ej överensstämmer med kalenderåret

bry (v)
miste
  bekymra sig, fundera på
  sörja för, visa omsorg

bryderi (n, neut)
amhras
  förhållandet eller tillståndet att vara förvirrad, osäker eller besvärad; ovisshet eller tvekan om vad man bör göra

brygga (n, ut)
cé
  artificiell gångväg som sträcker sig ut i vatten (utan att nå andra sidan) och ofta används för att förtöja båtar, bada eller fiska
droichead
  styrcentral på fartyg
  parallell sammankoppling av två spänningsdelare (d.v.s. två resistorer i serie)
  kroppsställning där kroppen är böjd bakåt och stödd av armarna som är placerade över axlarna
  tandprotes som överbryggar en tandlucka

bryggeri (n, neut)
grúdlann

bryna (v)
faobhraigh
  vässa, slipa, skärpa
donnaigh
  steka livsmedel så att det blir brunt på ytan

brysk (adj)
borb
  ovänlig, tvär och hård, vanligtvis sträng

brysselkål (n, ut)
bachlóg Bhruiséile
  en sorts kål (Brassica oleracea) av varieteten gemmifera

bryta (v)
bris
  få något skört att spricka sönder i mindre delar (ofta genom kraftig böjning)
  (om löfte) sluta följa ett löfte, en ed, sitt ord, e.dyl. som man själv bestämt
  (om färg, smak) ge nyans till den angivna färgen/smaken; blanda färg/smak till önskad kulör/smak
caith amach
  åstadkomma något genom kraftutveckling; forcera ett motstånd
  (genom kraftutveckling) förstöra något som självständig enhet; ofta överfört
  få något att upphöra att fungera, förlöpa o. dyl.; göra slut på ett förhållande, en verksamhet o. dyl.
  tala med främmande accent
  (om stämning) förändra en stämning, atmosfär
  förhindra att motståndarlaget lyckas utföra en passning
bua
  utvinna malm, extrahera en mineral ur malm
ciontaigh
  (om lag, regel) inte följa en lag, regel, e.dyl. som samhället påtvingar
athraon
  om ljus eller annan elektromagnetisk strålning: ändra riktning vid övergång mellan två olika ämnen

brytare (n, ut)
maidhm
  någon eller något som bryter

brytning (n, ut)
blas
  tydliga spår av annat språk i ett språks uttal
mianadóireacht
  ändring av riktning, konflikt, strid (mellan åsikter)

brytningsindex (n, neut)
an
  kvoten c/v mellan ljusets fart i vakuum c och ljusets (effektiva) fart v i ett visst medium

bräda (n, ut)
clár
  platt utsågat relativt långt stycke trä, tunnare än en planka

brädd (n, ut)
banc
  kust, strand; strandkant, strandbank; grus- eller sandrygg i vatten

bräde (n, neut)
clár
  skiva (vanligtvis av trä men även av t.ex. plast) som bearbetats för särskilt ändamål
  underlag för vissa typer av spel

bränna (v)
dóigh
  utsätta för eld för att få att brinna upp; kausativ av brinna
  skriva data till vissa slags förvaringsmedium, exempelvis CD eller DVD

brännas (v)
cealg
  svida, vålla svidande smärta vid beröring
dóigh
  som känner brännande varmt vid beröring; som är het nog att det orsakar brännskador

brännskada (n, ut)
dóigh
  skada på huden som orsakats av för stark hetta

bränsle (n, neut)
breosla
  substans som genom förbränning eller annan process kan omvandlas så att användbar energi frigörs

bräsch (n, ut)
bearna
  hål i mur eller fortifikation som uppkommit genom sprängning eller uppbrytning (genom vilken stormning kan ske); öppning

bräss (n, ut)
faireog thímis
  tymus

bråck (n, neut)
heirne
  ett tillstånd när delar från kroppens inre tränger ut genom defekt i kroppens vävnader (t.ex. bukväggen) eller en naturlig öppning

brådmogen (adj)
seanchríonna

brådmogenhet (n, ut)
seanaimsearthacht

brådska (n, ut)
deabhadh
  situation där det råder tidsbrist eller som kräver skyndsamhet

brådskande (adj)
práinneach
  presensparticip av brådska

bråk (n, neut)
bruíon
  det att bråka; (oftast) aggressivt och högljutt slagsmål eller samtal om något som inte går att komma överens om (oftast p.g.a. olika uppfattningar eller åsikter)
codán
  matematiskt uttryck (vanl. lika med ett tal) bestående av två deluttryck, täljaren och nämnaren, avgränsade av ett bråkstreck; uttryckets värde är lika med kvoten mellan täljaren och nämnaren

bråka (v)
áitigh
  (ofta på ett högljutt och mindre trevligt sätt) föra slagsmål, oväsen och/eller samtal om något som inte är lätt att komma överens om och acceptera (vanligtvis p.g.a. olika uppfattningar eller åsikter om vad som är rätt eller fel)

bråkmakare (n, ut)
clampróir
  person som ofta ställer till bråk

bråte (n, ut)
crainn leagtha
  skräp, skrot, avfall

bråttom (adv)
deabhadh

bröd (n, neut)
arán
  baslivsmedel oftast bakat av mjöl på en någon form av säd, vanligtvis med tillsats av jäst

brödbit (n, ut)
an

brödburk (n, ut)
cófra aráin
  behållare avsedd att rymma bröd (vanligen förpackningar av bröd eller limpa från butik), vanligen i form av en metall- eller träkonstruktion med lock som kan tas bort eller fällas upp och vanligen i ett utförande som medger att den permanent står framme väl synlig i köket

brödfrukt (n, ut)
toradh aráin
  frukt av brödfruktträdet

brödfruktträd (n, neut)
crann toraidh aráin
  ett träd (Artocarpus altilis) i jackfruktsläktet i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

brödföda (n, ut)
slí bheatha
  levebröd, en persons eller familjs inkomst

brödgran (n, ut)
arócar
  ett barrträd (Araucaria araucana) inom familjen araukariaväxter (Araucariaceae) som förekommer naturligt i södra Chile och avgränsade delar av Argentina; exemplar av denna art

brödkavel (n, ut)
crann fuinte
  köksredskap för tillplattning av deg vid bakning

brödkniv (n, ut)
scian aráin
  kniv avsedd att skära bröd med

brödkorg (n, ut)
ciseán aráin
  korg för servering av bröd och andra bakelser

brödraskap (n, neut)
braithreachas
  En sammanslutning av personer som har långtgående gemenskap och solidaritet. I ett brödraskap utövar man broderskap.

brödrost (n, ut)
tóstaer

bröllop (n, neut)
pósadh
  vigsel samt fest i samband med ceremonin

bröllopstårta (n, ut)
cáca bainise
  tårta som serveras vid bröllop

bröst (n, neut)
brollach
  övre och främre delen av bålen
brollach, cíoch
  endera av två upphöjningar på framsidan av vuxna kvinnors kroppar som innehåller mjölkkörtlar, ibland om motsvarande upphöjningar hos man

bröstben (n, neut)
cnámh uchta

bröstcancer (n, ut)
ailse chíche
  cancer i bröst

bröstkorg (n, ut)
cliabhrach
  del av en människas skelett som omger hjärtat och lungorna och som består av bröstkotor, revben, revbensbrosk och bröstben

bröstmjölk (n, ut)
bainne

bröstpump (n, ut)
pumpa cíche
  apparat för att pumpa ut bröstmjölk ur en ammande kvinnas bröst

bröstsim (n, neut)
bang brollaigh
  simsätt i vilket man har magen neråt och driver kroppen framåt genom vattnet genom att föra fram, ut och bak armarna och genom att sparka med benen likt en groda

bröstvårta (n, ut)
sine
  rosa eller brun utskutande del på vardera bröst på kvinna eller man

bubbla (n, ut)
boilgeog
  sfärisk inneslutning av gas (ofta luft) i en vätska
  litet sfäriskt hålrum i ett fast ämne
  övervärdering inom en marknad

bud (n, neut)
teachtaireacht
  budskap; mängd viktig information som skall nå en annan person
eachlach
  sändebud; person som överbringar meddelande eller försändelse
ofráil
  erbjudande på exempelvis auktion eller finansmarknad

buda (v)
eachlach
  skicka något med bud, varubud

budbärare (n, ut)
eachlach

buddism (n, ut)
Búdachas
  en religion och filosofi grundad av den indiske läraren och filosofen Siddhartha Gautama

buddist (n, ut)
Búdaí

buddistisk (adj)
Búdaí
  som avser buddhism

budget (n, ut)
buiséad

budgetera (v)
buiséad
  beräkna, ta med i budgeten

budoar (n, ut)
lúibín coille
  en dams privata (och eleganta) rum

budskap (n, neut)
teachtaireacht
  (innehållet i) ett meddelande
  (koncis) sammanfattning av en lära, ett politiskt program el dyl

buffel (n, ut)
buabhall
  flera arter av oxdjur

buffelaktig (adj)
gamalach
  klumpig och ohövlig

bufflighet (n, ut)
amscaíocht
  det att vara bufflig; beteende som är buffligt

buffé (n, ut)
gread
  måltid med ett stort antal rätter att välja mellan där man får plocka som man vill

buga (v)
bandán
  böja överkroppen och huvudet framåt i uppskattning, vördnad eller inställsamhet till någon

bugg (n, ut)
feithid
  felaktighet eller problem i programvara som bör fixas

buginesiska (n, ut)
Buiginis
  ett austronesiskt språk med ungefär 3,5 miljoner talare på ön Sulawesi i Indonesien

buk (n, ut)
bolg
  en kroppsdel: hos människan framsidan av bålen nedanför bröstet, i vardagligt tal ungefär detsamma som magen

bukett (n, ut)
cumhracht

bukhinna (n, ut)
seicin
  hinna som omsluter bukens inre organ hos högre ryggradsdjur

bukhinneinflammation (n, ut)
peireatóiníteas
  inflammation av bukhinnan

bukig (adj)
urbholgach
  som har en stor mage

bukspottkörtel (n, ut)
paincréas
  körtelorgan i kroppen (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

bukt (n, ut)
bá
  bred och mjukt rundad havsvik

buktaleri (n, neut)
bolgchaint

bulgar (n, ut)
Bulgárach
  man från Bulgarien

bulgarisk (adj)
Bulgárach
  som rör Bulgarien

bulgariska (n, ut)
Bulgáiris
  språk som talas främst i Bulgarien

buljong (n, ut)
anraith

bulldozer (n, ut)
ollscartaire
  schaktmaskin, traktor med bred skovel framtill

bulle (n, ut)
borróg
  mindre bakverk, oftast rundaktigt, sött och vetebrödsbaserat

buller (n, neut)
callán
  dovt, utdraget ljud; (åsk)muller

bullersam (adj)
callánach
  som bullrar mycket; bildligt larmuppfylld

bullrig (adj)
callánach
  som bullrar

bult (n, ut)
bolta
  liten ogängad (cylindrisk) metallstång avsedd att hålla ihop olika delar i exempelvis en maskin, som (till skillnad från en nit) låses med hjälp av friktion alternativt en sprint eller spännstift
  liten gängad (cylindrisk) metallstång med huvud avsedd att foga samman olika delar, som ofta låses med hjälp av en mutter vilken skruvas till den

bunden (adj)
ag triall ar
  ; som har ett rep eller snöre runt sig; ifall runt en person: så att denne inte kan röra sig överhuvudtaget

bunke (n, ut)
bolla
  skål med avrundade kanter för att det ska vara lätt att röra och vispa i den

bunsenbrännare (n, ut)
dóire Bunsen
  gasbrännare för laboratoriebruk som blandar den brännbara gasen med en av användaren justerbar mängd luft utanför lågan

bunt (n, ut)
allatán
  packad samling (papper)

bunta (v)
cuach
  lägga i bunt(ar)

bur (n, ut)
cás
  ofta gallerförsett utrymme i vilket djur hålls, och som djuren inte kan komma ur på egen hand

bura in (v)
cuir i bpríosún

burgare (n, ut)
borgaire
  korform av hamburgare

burgen (adj)
borrúil

burk (n, ut)
bosca
  mindre behållare eller förpackning för förvaring, ofta cylindrisk och försedd med lock, vanligt förekommande vid förvaring och konservering av mat och dryck
  apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

burmesisk (adj)
Burmach
  som rör Burma/Myanmar, det burmesiska språket eller folket

burmesiska (n, ut)
Burmais
  språk som talas främst i Burma/Myanmar

burundier (n, ut)
Burúnach
  person från Burundi eller med burundiskt påbrå

burushaski (n, ut)
Buraiseascais
  ett isolatspråk som talas i Karakorumbergen i norra Pakistan av ungefär 100 000 människor

bus (n, neut)
callán
  stoj, oväsen, leverne
dochar
  rackartyg, ofog där ett godlynt uppsåt i allmänhet är underförstått

bus eller godis (interjection)
cleas nó cóir
  fras som sägs av barn på halloween i samband med dörrknackning för att bli tilldelade godis

busig (adj)
anmhailíseach
  som hittar på småelaka saker att göra, men lite på skoj

business class (n)
grád gnó
  en exklusivare bekvämlighetsnivå för resenärer med flyg, tåg och dylikt

buske (n, ut)
tor
  flerårig växt med förvedade stammar som grenar ut sig från marken

buskskvätta (n, ut)
caislín aitinn

buspojke (n, ut)
alfraits
  pojke eller yngling som ställer till bus och hyss, som busar, ung buse

buss (n, ut)
bus
  större vägfordon som transporterar främst personer; (formellt enligt lag) bil med fler än åtta passagerarplatser (utöver föraren)
  databuss; flera parallella ledningar som bildar en huvudväg för signaler mellan olika delar i ett datorsystem

busstation (n, ut)
busáras
  (större) station bestående av flera hållplatser, även kallad terminal, avsedda för bussar i linjetrafik att stanna vid för på- eller avstigning (eller bådadera för en buss som ej har ändhållplats på stationen)

butelj (n, ut)
buidéal
  flaska för dryck gjord av glas, numera oftast om gammaldags, finare flaska

buteljera (v)
buidéalaigh
  tappa upp på flaska

butik (n, ut)
siopa
  (mindre) byggnad/affär eller annan plats i/på vilken varor säljes

butikschef (n, ut)
bainisteoir siopa
  föreståndare (chef) för en butik, platschef inom detaljhandeln

butter (adj)
cantalach
  surmulen, trumpen; ofta tvär och ovänlig

butternutpumpa (n, ut)
puimcín imchnó

buxbom (n, ut)
bosca
  någon av de arter inom släktet (Buxus) inom växtfamiljen buxbomsväxter (Buxaceae); individ av dessa arter

by (n, ut)
sráidbhaile
  litet tätbebyggt område; (vanligtvis en) glesbefolkad småort eller tätort

byffé (n, ut)
cornchlár
  matsalsskåp

bygga (v)
tóg
  skapa ett föremål, såsom en byggnad, maskin eller en apparat, genom att foga olika delar till varandra

bygge (n, neut)
foirgneamh
  uppförandet av en byggnad, byggprocessen

byggnad (n, ut)
foirgneamh

byggnadskonst (n)
ailtireacht
  arkitektur

byggnadsställning (n, ut)
scafalra
  (tillfällig) konstruktion vanligen bestående av ihopsatta stålstänger, plana bryggor och stegar mellan nivåer av bryggor, typiskt uppställd intill en byggnads sida/sidor (eventuellt täckande hela sidan/sidorna som ett skal eller yttre skelett), vilken arbetare då kan använda för att komma åt hela byggnadens utsida vid t.ex. konstruktion eller renovering

byka (v)
anallas
  tvätta

byracka (n, ut)
amhsán
  hund, individ av arten Canis lupus familiaris

byrå (n, ut)
cliabhrach
  en typ av förvaringsmöbel med lådor i
oifig
  ämbetsverk, kontor

byråkrat (n, ut)
maorlathaí
  ämbetsman som noga håller på det formella

byråkrati (n, ut)
maorlathas
  funktionärsvälde i samhället
  överdrivet formell (och därför långsam) behandling av ärenden; onödigt krångel

byråkratisk (adj)
maorlathach
  som har att göra med byråkrati

bysantinsk (adj)
Biosántach
  som hör ihop med Bysans (det gamla namnet på Istanbul, Konstantinopel); östromersk

byst (n, ut)
busta
  kvinnobröst
  figurbild; skulptur som visar huvud, hals, skuldror och en del av bröstet

byta (v)
athraigh
  ersätta något med något annat, till exempel om två personer där den ena personen ger den andra ett föremål, och samtidigt erhåller ett annat föremål från den andra personen
malairt
  ömsesidigt ge eller göra något

byta om (v)
athraigh
  byta kläder (från en klädsel till en annan)

byte (n)
malartaíocht
  spelarbyte; när en spelare frånträder planen och en i och med det tillträder den
creach
  det som ett rovdjur jagar, bytesdjur

bytesbalans (n, ut)
cuntas reatha
  mått på skillnaden mellan vad som produceras och vad som förbrukas inom ett land

byteshandel (n, ut)
malairt

byxa (n, ut)
osán
  ena delen av ett par byxor, ena byxbenet

byxben (n, neut)
osán
  endera av de två tubformade delarna av ett par byxor

byxor (n, ut)
bríste
  plagg med två byxben (byxor, en byxa) ansedda för att värma eller skydda benen

bäck (n, ut)
sruth, sruthán

bäcken (n, neut)
peilbheas
  den (skålformade) skelettgördel i människobålens nedre del som utgörs av de parvisa blygdbenen, sittbenen och tarmbenen samt korsbenet och svansbenet och som bär upp ryggradens rörliga ryggkotor och vilar mot lårbenen; även övriga däggdjur samt fiskar och fåglar har en motsvarande skelettgördel

bädd (n, ut)
leaba
  säng, sovplats, viloplats

bägare (n, ut)
eascra
  en behållare, oftast av kartong, i vilken glass kan avnjutas

bägge (pronoun)
araon

bälte (n, neut)
crios
  rem som bärs kring midjan eller runt höfterna och visar kunskap i vissa kampsporter

bältesspänne (n, neut)
búcla
  anordning för att fästa ett bälte

bänk (n, ut)
binse
  möbel, inomhus eller utomhus, på vilken flera människor kan sitta samtidigt

bänka (v)
binse
  låta en spelare agera avbytare under en match, istället för att vara en av de ordinarie spelarna
  vara kapabel till att lyfta en viss vikt i bänkpress

bär (n, neut)
caor

bära (v)
iompair
  förflytta något med hjälp av kroppen genom att hålla det ovanför underlaget; gå med en börda
caith
  ha på sig

bärbar dator (n)
ríomhaire glúine

bärga (v)
tarrtháil
  föra havererat fordon eller föremål till säker plats

bärgning (n, ut)
tarrtháil
  det att lyfta upp ett vrak; transport av ett förlist skepp

bärgningsbil (n, ut)
trucail tarraingthe

bärkasse (n, ut)
cailleach
  mjuk behållare med handtag avsedd för transporter

bärnsten (n, ut)
ómra
  stelnat fossilt harts, ursprungligen avsöndrad som kåda av träd, framförallt barr

bärs (n, ut)
beoir
  (vardagligt) öl

bärsa (n, ut)
beoir
  (en flaska) öl

bästis (n, ut)
dlúthchara
  bästa vän, bäste vän

bättra (v)
ceartaigh

bäva (v)
bí
  starkt oroa sig eller vara rädd för något

bävan (n, ut)
adhfhuathaigh
  det att bäva, stark oro

bäver (n, ut)
béabhar
  samlingsnamn för stora gnagare på norra halvklotet med bred svans som bygger dammar av fällda träd och grenar, tillhör familjen Castoridae

båda (pronoun)
araon

både (conjunction)
... agus ... le chéile
  såväl den ena som den andra; syftar på att något inte bara gäller för den ena utan även för den andra, av två saker

båge (n, ut)
arc
  del av (randen av en) cirkel
  del av en kurva

bågminut (n, ut)
nóiméad

bål (n)
tine chnámh
  stor brasa, särskilt med höga, flammande lågor; vanligen antänd på trave av ved eller dylikt; ofta offentligt för att fira något; förr som begravningsritual och dödsstraff
breocharn
  hög uppstaplad av ved eller andra brännbara ämnen avsedd för antändning
  straff genom bränning på bål (hög av ved)
búit
  människans överkropp (bestående av bröstkorg och magparti, förutom huvud och extremiteter)
puins
  lättare, spritsig, ofta frukt- och alkoholbaserad dryckesblandning som ofta serveras i en bålskål; förr mestadels punsch

bålgeting (n, ut)
cearnabhán
  en insekt; större art (Vespa crabro) i familjen getingar (Vespidae); exemplar av denna art

bålverk (n, neut)
bábhún
  avspärrande förskansning
daingean
  värn, skydd

bångstyrig (adj)
aimhleasta
  svår att få bukt med, svår att kontrollera

bår (n, ut)
cróchar
  anordning för att bära en liggande person eller avliden persons kropp

bård (n, ut)
ciumhais

bårhus (n, neut)
marbhlann
  rum eller avdelning där döda kroppar förvaras i väntan på begravning eller kremering

bås (n)
both
  avbalkning av större rum, i bland annat kontorslandskap, ladugårdar och offentliga toaletter.

båt (n, ut)
bád
  mindre fartyg

bödel (n, ut)
básadóir
  (förr) den person som avrättade en dödsdömd, verkställde dödsstraff, dödade någon för statens eller samhällets skull

bög (n, ut)
aerach
  homosexuell man

bögig (adj)
aerach
  som uppträder på ett sätt likt eller uppfattas attributivt för homosexuella män

böja (v)
cas
  göra bågformig eller krokig, bilda en båge eller vinkel
bogha
  avvika från rak ställning
aife
  ändra grundformen av ett ord för att grammatiskt passa in i en sats

böjlig (adj)
aclaí
  som kan böjas

böjning (n, ut)
bogha
  det att böja (sig); bugning, bock
  det att böja sig; diffraktion
cuaire
  något som är böjt
réimniú
  systematisk förändring i ett ords form med grammatisk betydelse; flexion

böla (v)
caoin
  gråta

böld (n, ut)
neascóid
  en infektion som kan uppkomma i hår- och talgkörtlar

böldpest (n, ut)
plá bhúbónach
  en form av pest som leder till bölder på huden

bölja (n, ut)
tonn
  jämn och regelbunden eller orolig och våldsam vågrörelse

bölja (v)
tonn
  gå i vågor, bilda vågor

bömare (n, ut)
Boihéamach
  person från Böhmen (västra Tjeckien)

bön (n, ut)
guí, paidir
  hänvändelse till Gud (helgon, fetisch o. d.)

böna (n, ut)
Pónaire
  ärtväxt av arten Phaseolus vulgaris i släktet Phasoleus
  frökapsel hos Phaseolus vulgaris eller liknande frukter

böna (v)
pléadáil
  be, framföra bön

bönepall (n, ut)
stól urnaí
  möbel på vilken någon kan bedja till gud, bestående av en stoppad dyna att falla på knä över, med en inbyggd hylla för böcker

börda (n, ut)
muirear
  något som belastar, betungar; används ofta symboliskt

börja (v)
preab
  ändra beteende så att något som inte tidigare utförts, utförs regelbundet eller konstant
  ändra beteende från att inte pågå till att pågå, eller från att vara inaktiv till att vara aktiv
  vara den som först utför något
  göra som första aktivitet (och därefter göra något annat)
  ha som första del
  ändra dagsrutin och studera eller arbeta på en annan plats än tidigare

början (n, ut)
tosach

börs (n, ut)
aonach
  marknadsplats där man köper och säljer olika saker till marknadspris
  liten behållare för pengar

böta (v)
cáin
  betala böter

caesarsallad (n, ut)
sailéad chaesair
  sallad vanligen bestående av romansallat, krutonger, parmesanost, kokt ägg, svartpeppar och caesardressing, och ofta serverad med kyckling eller räkor

californium (n, neut)
calafoirniam

call (n, ut)
glao

calla (v)
glao

campa (v)
campáil
  medelst tält eller annan bärbar hysningsanordning uppehålla sig på allmän eller privat plats, ibland med avsikt att nå ett innan givet mål
  spela defensivt genom att stå stilla på ett (taktiskt fördelaktigt) ställe (ofta vid spawn) och invänta motståndare, ofta nedlåtande om någon som spelar fegt

campus (n, neut)
campas
  skolområde eller skolbyggnader (särskilt rörande eftergymnasial utbildning), oftast inkluderande hela området och andra tillhörande byggnader

cancer (n, ut)
ailse
  samlingsnamn på ett antal sjukdomar som kännetecknas av att celler delar sig okontrollerat och kan spridas till nya ställen i kroppen, d.v.s. maligna neoplasmer (tumörer)

cannabis (n, ut)
cannabas
  psykoaktiv drog som framställs av växtdelar av underarterna Cannabis indica eller Cannabis sativa, klassad som narkotika i de flesta länder

cape (n, ut)
clóca

cashewnöt (n, ut)
cnó caisiú
  nöt från cashew

cd-skiva (n, ut)
ceirnín dlúth
  optiskt, cirkulärt lagringsmedium för datorer; används speciellt till musik

cd-spelare (n, ut)
seinnteoir CDanna
  elektronisk apparat som läser roterande cd-skivor, antingen för anslutning till värdenhet (t.ex. dator) eller för direkt uppspelning av digitalt ljud via inbyggd eller ansluten högtalare eller hörlur

ceder (n, ut)
céadar
  ett barrträd; (exemplar av) någon art i cedersläktet (Cedrus)
  cederträ; trä från cederträd

cedilj (n, ut)
straithín
  liten krok under en bokstav, som den franska bokstaven ç

celesta (n, ut)
ceileiste
  klaverinstrument med klubbor som slår mot metallstavar

celibat (n, neut)
aontumha
  förhållandet att vara ogift
  avhållsamhet från sexuellt umgänge

cell (n, ut)
cill
  biologisk byggsten i alla levande organismer
  ett litet, låst rum i till exempel häkte eller anstalt
  en anordning för att producera elektricitet, till exempel solcell

cellbiologi (n, ut)
bitheolaíocht cheallach
  gren av biologin som beskriver den levande cellens struktur, funktion och samspel med sin omgivning

cellist (n, ut)
dordveidhleadóir
  person som spelar cello

cellkärna (n, ut)
núicléas
  membranomsluten (dubbelt membran) organell som innehåller cellens arvsmassa; de flesta celler har precis en (1) cellkärna, men somliga celltyper saknar helt cellkärna eller har flera cellkärnor

cellmembran (n, neut)
cillscannán
  (förekomst av) det membran som utgörs främst av ett dubbellager av fosfolipider men också av stora mängder kolesterol och proteiner, och som avgränsar en cell

cello (n, ut)
dordveidhil
  stråkinstrument med register mellan basfiol och altfiol som spelas sittande normalt, med instrumentet stående på golvet mellan benen

cellplasma (n, ut)
cíteaplasma

cembalist (n, ut)
cruitchláraí
  person som spelar cembalo

cembalo (n, ut)
cruitchlár

cement (n)
stroighin
  blandning av kalksten och lera som används i betong

cementera (v)
stroighnigh
  gjuta i cement (kalkbruk)

cent (n, ut)
ceint
  namn för flera länders undervalutor /som motsvarar en hundradel av huvudvalutan/

center (n)
ionad
  spelare som spelar i mitten av spelplanen i vissa lagsporter som fotboll, ishockey och innebandy

centimeter (n, ut)
ceintiméadair, ceintiméadar

central (adj)
cae
  om något grundläggande eller viktigt, eller om något i mitten av ett ämnesområde

central (n, ut)
ionad
  (stationerad) plats eller säte för viss verksamhet eller för lokal styrelse

centralbank (n, ut)
banc ceannais

centraleuropeisk (adj)
Lár na hEorpa
  som rör Centraleuropa

centraleuropé (n, ut)
Lár na hEorpa
  person från Centraleuropa

centrera (v)
ionad
  göra så att något hamnar i mitten /av stycket/

centrifugalkraft (n, ut)
fórsa lártheifeach
  skenbar kraft som försöker dra en roterande kropp bort från dess rotationscentrum

centripetalkraft (n, ut)
fórsa láraimsitheach

centromer (n, ut)
ceintrimír
  (någorlunda centralt) område i en kromosom (som består av två systerkromatider) där de två systerkromatiderna sitter ihop med varandra

centrum (n, neut)
ionad

cerise (adj)
silín
  som har cerise färg

cerium (n, neut)
ceiriam
  ett grundämne med atomnummer 58, atommassa 140 och symbolen Ce

certifikat (n, neut)
teastas
  intyg (på papper); skriftligt tillstånd
  datafil som består av användaruppgifter och kryptonycklar, kan användas för kryptering, digitala signaturer och autentisering

cesium (n, neut)
caeisiam

chalazion (n, neut)
calaisín
  cysta på ögonlocken bildad av sekretretention i en av de meibomska körtlarna; en kronisk vagel

champagne (n, ut)
seaimpéin
  mousserande vitt vin eller rosévin från distriktet Champagne i östra Frankrike

champinjon (n, ut)
beacán cnaipe
  individ av släktet champinjoner (Agaricus), särskilt om denna använd såsom matsvamp (i synnerhet om de vanligast odlade arterna Agaricus bisporus och Agaricus campestris)

chans (n, ut)
deis
  möjlighet (att något önskvärt eller bra inträffar, att lyckas med något förfarande, att få deltaga i något önskvärt sammanhang etc.)

chargera (v)
cúram
  ladda (en kvarn eller smältugn) med material

charkuterist (n, ut)
búistéir
  persom som tillverka och sälja charkuterivaror som korv och kött

charpi (n, neut)
línolann
  linneskav, uppristat linne till förband

chatt (n)
caislín
  datorprogram för utbyte av korta skrivna meddelanden

chatta (v)
caislín
  skicka textmeddelanden via internet e.dyl. i realtidskommunikation

chattare (n, ut)
aighneas
  person som chattar

chattrobot (n, ut)
róbat comhrá
  programvara som simulerar ett samtal (bland annat använd inom kundtjänst)

chaufför (n, ut)
tiománaí
  person som har som uppgift att medelst ett fordon transportera personer eller gods

chauvinist (n, ut)
seobhaineach
  person med överdriven fosterlandskärlek

chauvinistisk (adj)
seobhaineach
  som karaktäriseras av chauvinism eller chauvinister

check (n, ut)
seic
  betalningsmedel; skriftlig ersättning för fysiska pengar

checka (v)
coisc
  kontrollera
  passa

cheddar (n, ut)
céadar
  en hårdost med engelska anor som normalt har en mild och friskt syrlig smak; stycke av denna ost

chef (n, ut)
bas
  person som leder en grupp personer och fattar beslut i den
barr
  en horisontell linje över en skölds topp; en ginstam

cherokesiska (n, ut)
Seiricis
  ett irokesiskt språk som talas av cherokeserna i Förenta staterna

chevaleresk (adj)
ridiriúil
  ädelsinnad, ridderlig, hövlig, artig
  älskvärd

chikan (n, ut)
aisiléireacht
  förolämpning, skymf; skam; renons (i trumf m.m.)
  tätt på varandra följande kurvor på en väg

chilenare (n, ut)
Sileach

chilensk (adj)
Sileach
  som rör Chile

chimär (n, ut)
ciméara
  illusion, fantasi, synvilla, inbillning, falsk föreställning, orimlighet

chipp (n)
smiot
  skott nära målet med en hög båglik bollbana oftast för att kunna få bollen över målvakten in i målet
  mycket liten, aktiv enhet i dator

chock (n)
suasán
  kroppsligt tillstånd av handlingsförlamning orsakat av svår kroppsskada eller traumatisk händelse som kännetecknas av hög puls, blodtryckssänkning och blek, kallsvettig hud granatchock

chocka (v)
suasán
  meddela information som väcker starka känslor av negativ överraskning eller rädsla

chockvåg (n, ut)
tonn turrainge
  efterverkning av något överraskande (till exempel en obehaglig nyhet) som orsakar starka reaktioner

choke (n, ut)
tachtaire

choklad (n)
seacláid
  typ av konfekt som består av kakaomassa, kakaosmör, socker, vanilj, ofta med tillsättning av olika aromer och smaksättare och ofta blandat med mjölk (mjölkchoklad)
  varm eller kall dryck gjord på kakao, socker och mjölk

chokladkaka (n, ut)
barra seacláide
  större (regelbundet) stycke choklad
cáca seacláide
  bakverk innehållande choklad

chokladpralin (n, ut)
donn seacláide
  mindre, ofta approximativt kubisk, sfärisk eller cylindrisk och max ett par–tre kubikcentimeter stor, ätbar bit av choklad och eventuella mindre tillägg, ofta vackert dekorerad och tillverkad med god smak som primärt mål, och som intages för smakens och njutningens skull och ofta ges bort i present i chokladaskar

ciborium (n, neut)
cuach abhlann
  välvd överbyggnad över altare vilande på fyra kolumner i katolska kyrkor
  förvaringskärl för nattvardsbrödet

cider (n, ut)
ceirtlis, leann úll
  alkoholhaltig mousserande dryck av jäst frukt, oftast på äpplen eller päron

cigarett (n, ut)
toitín
  särskild pappersrulle fylld med finskuren tobak (och ofta ett filter i ena änden) för rökning; rökverk

cigarettfimp (n, ut)
sprioc
  sista stumpen av en cigarett, det som är kvar efter att en cigarett rökts

cigarettändare (n, ut)
lastóir
  handhållen apparat för att framställa eld

cigarr (n, ut)
toitín
  rökverk tillverkat av fermenterad och ofta lagrad tobak rullad i ett eller flera tobaksblad

cigg (n, ut)
toitín
  kortform för cigarett

cikada (n, ut)
bod
  insekt (bl. a. i Medelhavsländerna) som ger ifrån sig ett mycket genomträngande läte (från ett ljudorgan på hanarnas buksida)

cinnober (n, ut)
cionnabar
  ett kvicksilvermineral bestående av kvicksilver och svavel; ett rött färgämne som har framställts ur detta mineral

cirka (adv)
i leith
  ungefär, omkring; i storleksordning som framgår av sammanhanget (förkortas ca)

cirkadiansk (adj)
laethúil
  cyklisk med en period av ungefär ett dygn, som styrs av organismens inre, biologiska klocka; som därmed är subjektiv och kan skilja sig från det objektiva dygnet

cirkel (n, ut)
ciorcal
  figur bestående av punkter i ett plan som alla har samma avstånd till någon given punkt

cirkelbåge (n, ut)
arc

cirkla (v)
ciorcal
  röra sig i cirkelformig bana

cirkulationsplats (n, ut)
compal
  plats där tre eller fler bilvägar ansluts till en gemensam enkelriktad (moturs vid högertrafik och medurs vid vänstertrafik, sett ovanifrån) cirkelring kring en cirkelformad mittyta (rondell), som ett alternativ till en klassisk vägkorsning mellan tre eller fyra vägar

cirkulationssystem (n, neut)
cardashoithíoch
  det organsystem som utgörs av hjärtat och blodkärlen (och blodet), och som bland annat svarar för transport av syre och näringsämnen till kroppens alla celler, transport av koldioxid och avfallsämnen från vävnaderna, transport av immunförsvarets celler, kommunikation (via signalmolekyler som hormoner och cytokiner) och reglering av kroppstemperaturen

cirkulär (adj)
ciorclach

cirkumflex (n, ut)
cuairín
  ett diakritiskt tecken, format som en triangel utan bas, ett "tak", och placerat ovanför bokstav

cirkumpolär (adj)
impholach

cirkus (n, ut)
sorcas
  nöjes- och konstform med tonvikt på förevisning av akrobater, jonglörer, luftartister, clowner och dresserade djur, i en rund arena kallad manege

cirkusdirektör (n, ut)
máistir sorcais
  en person som äger eller håller i en cirkus

ciselera (v)
aimsigh

citat (n, neut)
rá

citera (v)
luaigh
  återge ett citat

citrat (n, neut)
ciotráit
  anjon av ; salt eller ester av

citron (n, ut)
líomóid
  en gul och sur citrusfrukt (Citrus limon)

citronmeliss (n, ut)
lus na meala líomóide
  citrondoftande växt, Melissa officinalis

citronsyra (n, ut)
aigéad citreach
  en organisk syra, formellt namn 2-hydroxi-1,2,3-propantrikarboxylsyra, C₆H₈O₇; vanligt förekommande i i synnerhet citrusfrukter

citronverbena (n, ut)
beirbhéine líomóideach
  en art (Aloysia citrodora) inom växtfamiljen verbenaväxter (Verbenaceae); individ av växtarten citronverbena

citrus (n)
crann citris

citrusfrukt (n, ut)
citreas

cittra (n, ut)
siotar
  ett stränginstrument

civil (adj)
sibhialta

civil olydnad (n)
easumhlaíocht shibhialta
  form av protest där man öppet och utan våld vägra att följa vissa lagar eller order från en etablerad auktoritet (såsom myndigheter), eftersom de anses moraliskt felaktiga eller skadliga

civilisation (n, ut)
sibhialtacht

civilperson (n, ut)
sibhialtach
  person som utgör del av civilsamhället

civilrätt (n, ut)
dlí sibhialta
  rättsreglerna för förhållandena mellan enskilda (familjerätt, arvsrätt m m)

clown (n, ut)
áilteoir

coach (n, ut)
reithe
  person som vägleder till något bättre

coacha (v)
bus

colombian (n, ut)
Colómach

colombiansk (adj)
Colómach
  som rör Colombia

concertina (n, ut)
consairtín
  en variant av dragspel utvecklad i England och något senare även Tyskland

container (n, ut)
coimeádán

cool (adj)
fuaraigh
  tuff, häftig, ball
  som inte visar känslor, som har en känslomässig distans

copernicium (n, neut)
coparnaiciam, coipeirniciam
  ett grundämne med atomnummer 112 och symbolen Cn

cornflakes (n, neut)
calóga arbhair
  frukostflingor av majskorn som valsats och rostats

coronavirus (n, neut)
coróinvíreas, víreas corónach
  en sorts virus som i förstoring ser ut som en kungakrona

cosinus (n)
comhshíneas
  förhållandet mellan närliggande katet och hypotenusa i en rätvinklig triangel
  allmännare, den transcedenta funktionen med Taylorserie 1-z^2/2!+z^4/4!+... konvergent för alla komplexa tal z

costarican (n, ut)
Cósta Ríceach
  person från Costa Rica eller med costaricanskt påbrå

costaricansk (adj)
Cósta Ríceach
  som rör Costa Rica eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

country (n, ut)
ceol tuaithe
  en bred musikgenre med ursprung i Sydstaterna i USA

cover (n, ut)
araoid

cowboy (n, ut)
buachaill bó

crack (n, neut)
pléasc
  /rent/ kokain

crawl (n, ut)
bí ag lámhacán
  ett snabbt simsätt där man växelvis paddlar med armarna och samtidigt sparkar benen upp och ner, i tävlingssammanhang använt vid frisim

crawla (v)
bí ag lámhacán
  simma med simsättet crawl; simma genom att växelvis paddla med armarna och samtidigt sparka benen upp och ner

cree (n)
Craís
  ett algonkinspråk som talas av creefolk i delar av Kanada

croissant (n, ut)
croissant
  slags böjt bakverk av smördeg populärt till frukost i Kontinentaleuropa

cup (n, ut)
cupán
  tävling, turnering eller tävlingsserie inom idrott

curium (n, neut)
ciúiriam

curling (n, ut)
curláil

curry (n, ut)
anlann curaí

cyan (adj)
turcaidghorm
  färgad blågrön

cyan (n)
cian
  färg som uppträder om du tar bort röd från vitt ljus

cyberattack (n, ut)
cibirionsaí
  attack eller intrång mot datorsystem, såsom infrastruktur, datornätverk eller persondatorer, med syfte att stjäla, ändra eller förstöra visst mål

cyberrymd (n, ut)
an cibearspás
  datasimulerad dimension av verkligheten tillgänglig genom internet

cykel (n, ut)
rothar
  pedaldrivet fordon med sadel och styre och antingen (vanligast) tvåhjuligt med framhjul rakt framför bakhjulet eller (mindre vanligt) trehjuligt med framhjul framför sadeln och ett hjulpar baktill, eller vice versa

cykeldäck (n, neut)
aerbhonn

cykelhjul (n, neut)
roth

cykelhjälm (n, ut)
cafarr
  hjälm avsedd att användas vid färd på cykel

cykelkorg (n, ut)
pardóg

cykelstyre (n, neut)
hanlaí
  vridbar del med två handtag kopplad till framhjulet på en cykel, vilken används för att styra cykeln i olika riktningar

cykelstöld (n, ut)
goid
  det att stjäla en cykel

cykeltjuv (n, ut)
gadaí
  person som stjäl eller har stulit en cykel

cykla (v)
rothar
  färdas på en cykel

cyklamen (n)
ciclimin
  växtsläkte inom familjen ardisiaväxter med cirka 20 arter som förekommer vilt i medelhavsområdet mellan Spanien till Iran

cyklande (adj)
rothaíocht
  ; som cyklar

cykling (n, ut)
rothaíocht
  det att cykla, aktivitet där en använder cykel för transport

cyklisk (adj)
ciorclach
  periodisk, som upprepas i cykler eller utgör en cykel

cyklist (n, ut)
rothaí

cyklon (n, ut)
cioclón
  lågtryck; ett vädersystem som karakteriseras av att lufttrycket däri är lägre än normalt
  tropisk cyklon som bildats över Indiska oceanen eller Stilla havet nära Australien och vars vindar når orkanstyrka (33 m/s)

cylinder (n, ut)
sorcóir
  den yta i rummet som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på två identiska, parallella, plana (och ofta, men inte nödvändigtvis slutna) kurvor längs hela kurvan
  tredimensionell geometrisk kropp som avgränsas av två identiska och parallella plana ytor (basytor) och den yta (mantelyta) som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på båda basytorna längs basytornas hela omkrets

cylinderhatt (n, ut)
hata ard
  hög hatt klädd med fälbtyg

cymbal (n, ut)
ciombal
  ett slags klockspel

cypriot (n, ut)
Cipireach
  person från Cypern eller med cypriotisk härkomst

cypriotisk (adj)
Cipireach
  som rör Cypern eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

cysta (n, ut)
cist
  svulst med flytande eller geléartat innehåll

cytologi (n, ut)
bhitheolaíocht cheallach
  vetenskapen om cellerna, förr även om cellbiologi

cytoplasma (n, ut)
cíteaplasma
  området innanför en cells plasmamembran, men utanför (den eventuella) cellkärnan

cytosin (n, neut)
cíotóisín

dadaism (n, ut)
Dadachas
  en avantgardistisk konstinriktning inom modernismen

dadel (n, ut)
dáta

dadelpalm (n, ut)
pailm dhátaí
  palm som ger dadlar

daemon (n, ut)
daeman
  program som arbetar i bakgrunden istället för under direkt kontroll av en användare

dag (n, ut)
lá

dagbarnvårdare (n, ut)
feighlí páistí
  person som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning

dagbok (n, ut)
dialann

dagbrott (n, neut)
cairéal

dager (n, ut)
lá
  dag

dagfjäril (n, ut)
féileacán
  fjäril av grupperingen Rhopalocera som huvudsakligen är aktiva om dagen

dagg (n, ut)
drúcht
  vattendroppar som bildas på föremål på morgonen och kvällen genom kondensering av vattenånga som finns i varm fuktig luft

daggkåpa (n, ut)
dearna Mhuire
  en växt i sektionen Alchemilla vulgaris eller en växt av släktet Alchemilla (daggkåpor)

daggmask (n, ut)
agaill
  individ av någon art i familjen daggmaskar (Lumbricidae) inom klassen gördelmaskar (Clitellata)

daggpunkt (n, ut)
drúchtphointe
  temperatur vid vilken luftfuktigheten når mättnad

dagjämning (n, ut)
cónocht
  tidpunkt på året då tiden mellan soluppgång och solnedgång är precis tolv timmar och dag och natt är lika långa

daglig (adj)
laethúil
  som händer, utkommer o.s.v. varje dag

dagligen (adv)
in éadan

dagmamma (n, ut)
feighlí páistí
  dagbarnvårdare; kvinna som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning.

dagsljus (n, neut)
solas an lae
  ljus på dagen, av sol

dagstidning (n, ut)
páipéar laethúil
  tidning som i regel utkommer dagligen

dagteckna (v)
coinne
  förse med datum

dagtid (n, ut)
lá
  den del av dygnet då det är ljust (särskilt om den tid som normalt anses arbetstid)

daktyl (n, ut)
dachtal
  versfot med en tryckstark (starkt betonad) stavelse följd av två trycksvaga (t ex ordet versfötter)

dal (n, ut)
gleann

dala (v)
ísligh
  röra sig nedåt; (sakta) sjunka

dalmatinerhund (n, ut)
Dalmátach

dalmatisk (adj)
Dalmátach
  som rör det kroatiska landskapet Dalmatien eller dess befolkning

dalmatiska (n, ut)
Dalmáitis
  ett utdött romanskt språk som talades i Dalmatien i Kroatien

dalripa (n, ut)
cearc fhraoigh

dam (n, ut)
bean uasal
  kvinna (av stånd)
banríon
  en av de starkaste schackpjäserna
  ett spel som kan spelas på ett schackbräde

damask (n, ut)
síol oisre
  ben- eller fotskydd av tyg eller läder

damast (n, ut)
damasc
  en sorts mönstrad vävnad (bl.a. i dukar)

damm (n)
linn
  vattenmagasin, vattenreservoar, regleringsmagasin; (större) konstgjord vattensamling i ett med en fördämning (dammbyggnad) uppdämt vattendrag (som används för att tillvarata energi för t.ex. kvarnverksamhet eller elproduktion)
deannach
  små torra partiklar (antingen i luften eller ansamlat, oftast då likvärdigt med smuts)

damma (v)
púdráil
  (transitivt) torka bort damm (medelst en tygtrasa)

dammråtta (n, ut)
caoireoil

dammsuga (v)
folús

dammsugare (n, ut)
folúsghlantóir, húvar
  städapparat som suger upp damm och annat skräp

dans (n, ut)
damhsa, rince
  aktiveteten att dansa
damhsa
  en viss typ av dans, exempelvis med specifika rörelser och till en speciell typ av musik
  ett tillfälle där dans utövas

dansa (v)
rinc
  röra kroppen rytmiskt på ett sätt som anses estetiskt tilltalande, ofta i par eller i grupp

dansare (n, ut)
damhsóir
  person som dansar, ofta någon som är tränad i att göra det och eventuellt gör det professionellt

dansgolv (n, neut)
urlár rince

dansk (n, ut)
Danar, Danmhargach

dansk skalle (n)
poc leis an gceann
  det att med stor kraft slå sin panna mot en motståndares ansikte

danska (n, ut)
Danmhairgis
  ett språk som främst talas i Danmark

danssal (n, ut)
scoil damhsa
  rum avsedd för dansträning

dansör (n, ut)
damhsóir
  manlig dansare

darmstadtium (n, neut)
darmstaidtiam

darra (v)
creath
  göra små och hastiga svängningsrörelser; ofrivilligt göra små skakningar med (del av) kroppen

darwinräv (n, ut)
sionnach Darwin
  en sydamerikansk däggdjursart (Lycalopex fulvipes) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

daskig (adj)
salach
  sjaskig, urvattnad, färglös, urblekt; som helt mist sin fräschhet

dass (n, neut)
bosca
  (mindre) utrymme (ofta i form av en mindre byggnad "utomhus") avsett för uträttandet av sina naturbehov

data (n, ut)
sonraí
  information

databas (n, ut)
bunachar sonraí
  en databashanterare (ett datorprogram) för sådana databaser

datafil (n, ut)
comhad
  fil; mängd digital information som är lagrad på ett beständigt medium under ett speciellt namn

datavetenskap (n, ut)
eolaíocht ríomhaireachta
  vetenskap som behandlar principer för programvara i datorer

datera (v)
coinne

dativ (adj)
tabharthach
  som har att göra med eller som liknar dativ

dativ (n)
tabharthach
  kasus som används i vissa språk (t.ex. latin, ryska, tyska) för att beskriva att ett substantiv eller pronomen är indirekt objektet för handlingen.

dator (n, ut)
ríomhaire
  elektronisk maskin som används för att behandla data

datorisera (v)
ríomhairigh
  göra om ett befintligt system eller arkiv så att det blir baserat på datorer och annan digital teknik

datormoln (n, neut)
néalríomhaireacht
  teknik där stora skalbara resurser, exempelvis processorkraft, lagring och funktioner, tillhandahålls som tjänster på internet

datormus (n, ut)
luch, luchóg
  mekanisk eller optisk apparat till dator som används för att med handen flytta muspekaren på datorskärmen och därmed välja en position på den senare och också utföra kommandon (vanligen baserat på den valda positionen)

datorprogram (n, neut)
ríomhchlár
  uppsättning instruktioner för dator, normalt sparade som en exekverbar fil eller mapp (vanligtvis med filtillägget .exe på Windows-datorer)

datorspel (n, neut)
cluiche ríomhaire
  spel som spelas med hjälp av en dator

datum (n, neut)
dáta
  tidsangivelse för dag; gjort genom att ange månad samt vilken dag i månaden det gäller (eventuellt även vilket år om detta ej är underförstått)

davidsstjärna (n, ut)
Réalta Dháiví

de (article)
á
  bestämd artikel plural, oftast enbart vid adjektiv

de (pronoun)
siad
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i subjektsform; personligt pronomen i tredje person plural nominativ

de sju dödssynderna (n)
seacht bpeacaí marfacha
  sju synder som leder till andra synder

de vises sten (n)
órchloch
  ett eftersökt ämne som enligt gamla tiders alkemister skulle kunna förvandla oäkta metaller till guld (och bota alla slags sjukdomar)

deadline (n, ut)
sprioc-am
  den tidpunkt vid vilket ett tidsbegränsat arbete ska vara klart, speciellt om en journalistisk text

debutant (n, ut)
amhránaí

debutroman (n, ut)
aonú

december (n, ut)
Nollaig, Mí na Nollag
  årets tolfte (12.) och sista månad

decimal (n, ut)
deachúil
  siffra som står till höger om decimaltecknet i ett tal

decimalpunkt (n, ut)
pointe deachúlach

deckare (n, ut)
bleachtaire
  detektiv

dedicera (v)
tíolaic
  tillägna, oftast gällande att tillägna någon ett konstnärligt verk

dedikation (n, ut)
tíolacadh
  tillägnan

dedikera (v)
tíolaic
  reservera; avsätta eller tilldela för ett specifikt ändamål

defekt (adj)
easpach
  bristfällig, ofullständig, skadad

defektiv (adj)
uireasach
  som saknar vissa böjningsformer

defendera (v)
cosain

defilera (v)
salaigh

definiera (v)
sonraigh
  bestämma vad som avses med ett ord eller begrepp; skapa en definition

definition (n, ut)
sainmhíniú

deg (n, ut)
taos
  tjock blandning av framförallt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller på annat vis tillagas; även annat material av liknande konsistens
  pengar

degig (adj)
taosach
  vars konsistens liknar deg

degradera (v)
ísligh
  sänka någons militära grad; flytta till en lägre tjänsteställning; nedsätta

deism (n, ut)
dias

dejt (n, ut)
coinne
  träff med en älskare eller potentiell älskare, även mer allmänt om intimare träff med en annan person
  person som någon går på dejt (1) med

dekad (n, ut)
deichniúr
  tiodagarsvecka under franska revolutionen

dekadens (n, ut)
meath

dekadent (adj)
meatach

dekagon (n, ut)
deacagán

dekanterglas (n, neut)
eascra
  cylinderformad bägare av glas med en hällpip

deklaration (n, ut)
dearbhú
  förkunnande, tillkännagivande; något som deklareras

deklarera (v)
admhaigh
  högtidligt förklara
  avge deklaration, redovisa för sin inkomst

deklinera (v)
aife
  böja av, vika åt sidan
  böja

dekokt (n, ut)
urbhruith
  avkok på växter (förr ofta använt som läkemedel)

dekoration (n, ut)
maisiúchán
  extra utplacerade föremål eller modifikationer av existerande föremål i syfte att åstadkomma högre skönhet

dekorativ (adj)
maiseach
  som avser dekoration

dekorera (v)
maisigh

dekret (n, neut)
acht
  tvingande påbud som gäller som lag från myndighet eller annan auktoritet

del (n, ut)
cuid
  en lite mindre bit eller några saker som helt ingår i en större helhet, oftast lätt urskiljbar och naturligt avgränsad

dela (v)
roinn
  dividera
  gemensamt med någon ha eller åtnjuta något (t.ex. egenskap, åsikt, glädje, sorg); tillsammans vara med om något eller ta del i något

dela ut (v)
fuascail
  lämna, ge ut

delaktighet (n, ut)
bain do
  det att vara delaktig (i något)

delegation (n, ut)
tiomnú
  grupp personer (delegater) som sänds ut för att diskutera med en motpart; även för att göra studiebesök eller uppvaktning

delfin (n, ut)
deilf
  vattenlevande däggdjur tillhörande familjen delfiner (Delphinidae).

delge (v)
Comaoineach a ghlacadh

delgivningsbeslut (n, neut)
feidhmeannas

delgrupp (n, ut)
foghrúpa

delikat (adj)
blasta
  som smakar mycket gott
leice
  ömtålig (bildl.), känslig, fin /gräns/, svårbalanserad

delmängd (n, ut)
fo-thacar

delning (n, ut)
urrann
  operation som anger kvoten mellan två tal; division

dels (conjunction)
cuid
  inte bara

delstat (n, ut)
stát

delta (v)
rannpháirtigh

deltagande (adj)
rannpháirteach
  ; ; som deltar

deltagare (n, ut)
rannpháirtí

deltid (n, ut)
páirtaimseartha
  mindre än full arbetstid som reglerat av lagstiftning eller arbetsmarknadsavtal

delägare (n, ut)
caidreamhach

dem (pronoun)
iad
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i objektsform; personligt pronomen i tredje person plural ackusativ och dativ och efter preposition

demens (n, ut)
néaltrú
  försämring av högre intellektuella funktioner såsom minne och logiskt tänkande på grund av degenerativa förändringar i hjärnan

dementi (n, ut)
éaradh

demo- (affix)
daon-
  folk-

demografi (n, ut)
déimeagrafaíocht

demokrat (n, ut)
daonlathaí
  någon som /enligt sig själv/ stödjer demokratin

demokrati (n, ut)
daonlathas
  det att tillsammans bestämma över gemensamma angelägenheter; ett sätt att styra ett land (eller annat administrativt område) där folket har möjlighet att genom allmänna val eller folkomröstningar avgöra hur samhällsangelägenheterna skall skötas; en form av bestämmande i en icke-offentlig organisation (eller grupp) där beslut i organisationens namn (ytterst) avgörs av dess medlemmar
  stat där alla röstberättigade människor har möjlighet att rösta och deltaga i beslutandeprocessen

demokratisera (v)
daonlathaigh
  införa demokrati; göra mer folklig

demokratisk (adj)
daonlathach

demon (n, ut)
deamhan
  ond ande, djävul

demonstrant (n, ut)
agóideoir
  person som protesterar offentligt mot något, som deltar i demonstration

demonstration (n, ut)
taispeántas
  det att en person visar hur något fungerar eller skall göras
  större sammankomst på allmän plats för att protestera mot något

demonstrativt pronomen (n, neut)
forainm taispeántach
  benämning på ett ord som tillhör demonstrativa pronomen

demotisk (adj)
coiteann
  folkspråklig, folklig; som används av folket

den (article)
an

den (pronoun)
ea

den breda vägen (n)
peaca
  syndens väg

den där (pronoun)
sin

den här (pronoun)
seo

denguefeber (n, ut)
deinge
  en infektion som orsakas av dengueviruset och som överförs och sprids genom stickmyggor

denim (n, ut)
deinim
  jeanstyg, en typ av bomullstyg

denna (pronoun)
seo
  den här
  den här

densitet (n, ut)
dlús
  en storhet, anger massa per volymenhet

dental (adj)
déadach
  som rör tänder, tand-
  hörande till tandljuden (d, l, n, r, s, t)

deoxiribonukleinsyra (n, ut)
aigéad dí-ocsairibeanúicléasach
  vanligen dubbelsträngad nukleinsyra i form av två komplementära polymerer av nukleotider med sockret deoxiribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och tymin

departement (n, neut)
ministreacht
  i Sverige och en rad andra länder beteckning för en enhet inom regeringens kansli

depesch (n, ut)
oifig

deplacement (n, neut)
buacacht
  ett fartygs totalvikt (= vikten av det undanträngda vattnet)

deponens (n, ut)
diúscartach
  deponentiellt verb

deponentiell (adj)
diúscartach

deponera (v)
sil-leagan

deppig (adj)
suas
  ledsen, nere

depression (n, ut)
easca
  känsla av stark nedstämdhet; (strikt psykiatrisk sjukdomsdefinition) tillstånd karakteriserat av starkt minskad livsglädje (oftast orsakad av bakomliggande sjukdom eller plötsliga snabba förändringar i kroppen eller miljön), ofta till den graden att en överhängande risk för självmord samt självskadebeteende föreligger
  kraftig lågkonjunktur
  landområde som är lägre än omgivande landområden, speciellt om landområde under havets yta

deprimerad (adj)
in ísle brí

deprimerande (adj)
gruama
  ; nedslående, beklämmande

deras (pronoun)
a

dermatologi (n, ut)
deirmeolaíocht

desertera (v)
tréig
  rymma ur krigstjänst; svika sin plikt

design (n, ut)
dearadh

designa (v)
dearadh

desinformation (n, ut)
bréagaisnéis
  avsiktligt vilseledande information

desmeknopp (n, ut)
moscadal
  en art (Adoxa moschatellina) inom växtfamiljen desmeknoppsväxter (Adoxaceae); individ av arten desmeknopp

desperation (n, ut)
anbhá

despot (n, ut)
forlámhaí
  envåldshärskare, autokrat, diktator, auktoritär ledare; ibland även förtryckare
  bysantinsk hovtitel, motsvaras av svenska "herre"

despotism (n, ut)
forlámhas
  envälde; förtryck

dess (adv)
ansin
  viss angiven tidpunkt

dess (pronoun)
a

dessert (n, ut)
milseog

dessutom (adv)
le cois
  förutom detta; (anger att något ytterligare skall nämnas, som styrker vad som tidigare sagts)

destillat (n, neut)
driogáit

destillation (n, ut)
driogadh
  separation av vätskor med olika kokpunkter med hjälp av värme

desto (adv)
an

destruktion (n, ut)
adhmhilleadh
  förstörelse, ödeläggelse

destruktiv (adj)
arganach
  förstörande, ödeläggande

det (article)
ea
  bestämd artikel singular neutrum av den

det (pronoun)
sé
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har t-genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ neutrum
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i objektsform om den omtalade har t-genus; personligt pronomen i tredje person singular ackusativ och dativ neutrum
  personligt pronomen som används som formellt subjekt

det där (pronoun)
sin

detaljist (n, ut)
miondíoltóir
  person eller firma som sysslar med detaljhandel

detektiv (n, ut)
bleachtaire

detektor (n, ut)
brathadóir
  upptäckare, känselorgan; (inom elektronik) likriktande diod, huvudkomponenten i en kristallmottagare

determinant (n, ut)
cinntitheach
  en skalär storhet som beror på en kvadratisk matris, som är given som summan av alla produkter av ett element från varje rad och kolonn i matrisen där varje term i summan tas med tecken beroende på tecknet av den permutation av de raderna och kolonnerna som används.

detonation (n, ut)
madhmadh
  häftig knall, explosion

detonera (v)
pléasc
  explodera

detronisera (v)
fianaise a thabhairt

detsamma (adv)
go cothrom
  ord som antyder att man tycker samma sak som den talaren talar med

detta (pronoun)
seo
  det här, något i närheten (neutrum av denna)

devanagarisk (adj)
Déiveanágraí
  som rör skriftspråket devanagari

devot (adj)
cráifeach
  underdånig, krypande

diafragma (n, ut)
scairt
  bländare (i kamera eller kikare)

diagonal (adj)
trasnán
  på tvären löpande

diagonal (n, ut)
trasnán
  något som går på tvären
  rät linje i en fyrkant som löper på snedden från ett hörn till det motsatta
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från ett hörn till det motstående hörnet
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från en kant till en annan

diagonalmatris (n, ut)
maitrís thrasnánach

diagram (n, neut)
graf
  schematisk framställning över statistiska data

diakon (n, ut)
deagánach
  yrkestitel inom kyrkan, ofta med inriktning på social arbete

diakonissa (n, ut)
bandeagánach
  kvinnlig motsvarighet till diakon

diakritiskt tecken (n)
comhartha diaicritice
  litet skrivtecken som läggs till en bokstav (över, under eller ovanpå) som har en särskiljande funktion, för att indikera annat uttal, betoning eller betydelse

dialekt (n, ut)
canúint
  variant inom språket (ofta geografiskt begränsad)

dialektik (n, ut)
dialachtaíocht
  logiskt förfarande där begrepp sätts i motsats mot andra; slutledningskonst, logik

diamant (n, ut)
diamant, diamaint

diameter (n, ut)
trastomhas, lárlíne

diarré (n, ut)
buinneach, scaoing
  tillstånd vid sjukdom med lös avföring

diaspora (n, ut)
diaspóra

diates (n, ut)
faí

diesel (n, ut)
díosal
  bil som drivs med dieselmotor

diesellok (n, neut)
inneall gluaiste díosail
  lok som drivs av en dieselmotor

dieselmotor (n, ut)
inneall díosail
  motortypen som uppfanns av och är uppkallad efter tysken Rudolf Diesel; kännetecknas av att bränslet komprimeras i en kolv tills det självantänder

diet (n, ut)
aiste bia
  allt det som man äter; ofta det att man utesluter och inte äter viss mat (ofta för att man inte tål det eller vill leva nyttigare); levnadssätt i mat och dryck

differens (n, ut)
difríocht
  det att vara different
  resultatet av en subtraktion

diffus (adj)
idirleata
  svår att urskilja, oskarp, dunkel, vag

diffusion (n, ut)
idirleathadh

difteri (n, ut)
diftéire
  en allvarlig infektionssjukdom som orsakas av Corynebacterium diphtheriae

diftong (n, ut)
défhoghar
  ett (glidande) ljud som består av två vokaler (t ex au i augusti)

dig (pronoun)
thú
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade (du) i objektsform; personligt pronomen i andra person singular ackusativ och dativ

diger (adj)
il-leabhrach
  som har stor storlek, stor och tung, tjock och tung
  som har stort omfång

diglossi (n, ut)
débhéascna
  fenomenet att språkbrukare i ett samhälle använder två (närbesläktade) språk men växlar beroende på situationer

dignitet (n, ut)
maorgacht
  grad av värde eller rang, placering på rangskala
cumas
  produkt av ett antal lika faktorer hopmultiplicerade

digraf (n, ut)
délitir
  två bokstäver som tillsammans betecknar ett enda ljud (t ex ng i sång)

dike (n, neut)
díog
  grävd fåra i mark, normalt avsedd att avvattna mark, grävd ränna

dikt (n, ut)
dán
  konstnärligt stycke text skrivet i bunden form, ofta med rim och rytm

dikt an (adv)
sruthlaigh
  tätt intill, helt motliggande, full sidokontakt

dikta (v)
graf
  skapa dikter, skriva poesi

diktamen (n, ut)
deachtú

diktare (n, ut)
bard

diktator (n, ut)
deachtóir
  nationell ledare som härskar enväldigt och inte ger folket något inflytande

diktatur (n, ut)
deachtóireacht
  styrelseform där all statsmakt ligger i händerna på en person eller en (mindre) grupp; även om landet som sådant

dikvävemonoxid (n)
ocsaíd nítriúil
  kemisk förening av kväve och syre

dildo (n, ut)
bod bréige
  sexleksak utformad som en penis, tänkt att ersätta den naturliga penisen vid penetrerande sex

dilemma (n, neut)
aincheist

dill (n, ut)
lus mín
  krydda, bestående av delar från växten dill

dimension (n, ut)
toise
  aspekt eller synsätt på någonting
  utsträckning i en given riktning, exempelvis höjd, bredd eller djup
  antalet linjärt oberoende element i ett vektorrum

dimetylbensen (n, neut)
xiléin
  någon av de tre kemiska föreningar som kan bildas genom att två metylgrupper sätts på en bensenring, närmare bestämt 1,2-dimetylbensen (orto-xylen), 1,3-dimetylbensen (meta-xylen) eller 1,4-dimetylbensen (para-xylen)

diminutiv (adj)
díspeagadh

diminutiv (n, neut)
díspeagadh
  ordbildning för att uttrycka att något är litet och/eller familjärt

dimljus (n, neut)
lampa ceo
  främre strålkastare som är vinklade för att ge bästa möjliga upplysning vid dimmiga förhållanden

dimma (n, ut)
ceo

dimmig (adj)
ceomhar
  som på grund av dimma (luft nära marken mättad med vattenånga kondenserad på partiklar av rök, stoft eller damm i luften) – d.v.s. oklar luft – inte framträder tydligt och/eller inte är möjlig att se genom
  som har nedsatt sinnestillstånd eller oklar tankeskärpa på grund av starka känslor, förgiftning eller ohälsa
  oklar, otydlig

din (pronoun)
do
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den tilltalade (du) om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; possessivt pronomen i andra person singular med huvudordet i singular utrum

dinar (n, ut)
lón
  benämning på valutorna i valuta i Algeriet, Bahrain, Irak, Jordanien, Serbien, Kuwait, Libyen och Tunisien

dinera (v)
bricfeasta
  äta mat

dinosaurie (n, ut)
dineasár
  någon av de många kräldjur i jättesläktet dinosaurier (Dinosauria, oftast behandlad som en överordning), främst avseende utdöda dito (men ibland även levande fåglar) som levde under eran mesozoikum, vars variation hade arter som var de största landlevande djuren i historien

diod (n, ut)
dé-óid

diplomat (n, ut)
taidhleoir
  tjänsteman som företräder sitt lands regering, periodvis placerad på beskickning hos främmande makt

dipp (n, ut)
claonas
  sås använd som tillbehör för tilltugg som doppas däri

diptyk (n, ut)
diptic

direkt (adj)
deachtaigh
  som är i kontakt med något annat utan omvägar i tid, rum eller abstrakt

direkt (adv)
go díreach
  ; vid närmast följande tidpunkt, omedelbart

direktiv (n, neut)
treoir

direktör (n, ut)
bainisteoir
  högt uppsatt chef inom ett företag eller annan organisation

dirigent (n, ut)
stiúrthóir

dirigera (v)
béasa
  ange en riktning för, ge riktning åt; anföra (en orkester eller en kör)

discipel (n, ut)
dalta
  elev, lärjunge

disciplin (n, ut)
araíonacht
  upprätthållande av ordning; följande av regler
  vetenskapsgren
  sportgren

disciplinera (v)
araíonacht
  vänja vid tukt och ordning

disciplinär (adj)
smachtaithe
  som hör ihop med disciplin

disk (n, ut)
cáidheach
  smutsiga eller precis rengjorda husgeråd
  rengöring av smutsiga husgeråd
ceirnín
  platta av brosk som finns mellan kotorna i ryggraden
  hårddisk
cuntar
  avlångt bord eller skåp som dels skiljer försäljare från köpare, dels används för att förevisa varan

diska (v)
na soithí a ní
  rengöra föremål för matlagning och förtäring av livsmedel

diskant (n, ut)
tribil
  övre delen av vårt tonomfång eller av klaviaturen på t ex ett piano; högsta stämman i blandad kör; röst i högt tonläge

diskare (n, ut)
miasniteoir
  person som diskar, ofta anställd på restaurang eller bar

diskbänk (n, ut)
doirteal
  bänk i ett kök avsedd för diskning, vanligen försedd med diskho och med yta av plåt i rostfritt stål

diskmaskin (n, ut)
miasniteoir

diskmedel (n, neut)
glantach

diskografi (n, ut)
dioscliosta
  förteckning över skivinspelningar, ofta över en artists eller musikgrupps samtliga inspelningar, inklusive album, singlar och andra musikaliska verk
  röntgenundersökning av ryggradens diskar där kontrastmedel sprutas in för att synliggöra eventuella skador

diskotek (n, neut)
dioscó
  danslokal med (högljudd) musik

diskussion (n, ut)
aighneas
  längre monolog eller dialog, ofta i samtal mellan två eller fler personer, ofta med syfte att (i något avseende) uppnå kunskap eller konsensus

diskutera (v)
pléigh

dispens (n, ut)
díolmhú

disputera (v)
imreas
  ivrigt diskutera, även strida med ord

dispyt (n, ut)
imreas

distans (n, ut)
aga
  mått på hur långt ifrån varandra två objekt är; avstånd

distinkt (adj)
ar leith
  åtskild

distribuera (v)
scaoil
  sprida ut; göra så att flera (identiska eller olika) föremål hamnar på flera olika ställen; dela ut till bestämda mottagare

dit (adv)
anonn
  (riktning) till den plats där något befinner sig

ditcha (v)
díog
  lämna en person tillfälligt eller permanent
  överge eller kasta bort något

diva (n, ut)
primadonna
  person medveten om sin storhet

divergens (n, ut)
eisréimneacht
  en operator som avbildar ett vektorfält \mathbf{F}=(F_1, \ldots, F_n) av n variabler på skalärfältet \sum_{i=1}^n\frac{\partial F_i}{\partial x_i}
  principen att en följd av element aldrig konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

diverse (adj)
difriúil
  allehanda, av olika ursprung, flera olika, blandad

diversion (n, ut)
athbhealach
  förströelse, tidsfördriv
  skenmanöver för att vilseleda en fiende, avledningsmanöver

dividera (v)
roinn
  utföra en division; dela ett tal med ett annat tal

divis (n, ut)
fleiscín
  skiljetecknet "-", använt för att avstava ord

division (n, ut)
deighilt
  binär operation på reella tal, vanligtvis betecknad /; anger kvoten mellan två tal; a/b är lika med det tal som multiplicerat med b är lika med a

djonk (n, ut)
siunca
  en sorts flatbottnat kinesiskt segelfartyg

djungel (n, ut)
dufair
  tropisk skog med tät vegetation

djup (adj)
domhain
  som sträcker sig långt i längddimensionen parallellt med en (ofta markens) ytnormal, oftast neråt
  (om möbler, i synnerhet skåp) som sträcker sig långt från möbelns framsida

djupt (adv)
domhain
  avledning till adjektivet djup

djur (n, neut)
ainmhí
  organism tillhörande djurriket (Animalia), vilket utgörs av flercelliga organismer, ofta med nervsystem och rörelseförmåga

djurart (n, ut)
aicíd

djurgift (n, neut)
aicis

djurisk (adj)
ainmhíoch

djurläkare (n, ut)
tréidlia
  person som behandlar djur medicinskt och/eller kirurgiskt

djurpark (n, ut)
gairdín ainmhithe
  park till vilken man går i huvudsak för att titta på de levande, ofta exotiska och vilda djur som finns där, normalt med entréavgift

djärv (adj)
dána

djärvas (v)
dúshlán
  ha mod till; våga

djävel (n, ut)
tabhartha
  avskyvärd person som man tycker illa om; allmän benämning på person (speciellt någon man har negativt inställning till)

djävul (n, ut)
diabhal
  (tänkt) varelse eller väsen som representerar all ondska

djävulsk (adj)
diail
  som relaterar till, härrör från eller liknar djävulen

dock (adv)
áfach
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

docka (n, ut)
bábóg, áilleagán
  som efterliknar en människa
  verktyg eller annat som efterliknar en människa
  anläggning för underhåll av fartyg, varv
  kort för garndocka, en liten härva med garn eller tråd

dodekaeder (n, ut)
dóideacaihéadrán

doft (n, ut)
boladh

dogm (n, ut)
dogma

dogmatisk (adj)
ceanndána
  som håller fast vid en dogm utan att anpassa sig efter omständigheterna; ihärdig, fundamentalistisk, konsekvent, enkelspårig

dojo (n, ut)
dojo

doktor (n, ut)
dochtúir
  läkare

doktrin (n, ut)
foirceadal
  (ensidig) lära eller norm med dess (tänkta) tillämpning (särskilt i militärpolitiska sammanhang)

dokument (n, neut)
doiciméad

dokumentation (n, ut)
cáipéisí
  samling dokument som beskriver ett föremål, en programvara, en situation eller dylikt

dokumentera (v)
cáipéis

dokumentär (adj)
clár faisnéise
  verklighetsbaserad, som bygger på dokument

dokumentär (n, ut)
clár faisnéise
  dokumentärt verk (bok, film)

dokumentärfilm (n, ut)
clár faisnéise
  reportagefilm med vanliga människor

dolk (n, ut)
miodóg
  stickvapen som till formen påminner mycket om ett litet svärd
X-ghathach
  ett drag som attackerar en pjäs som står framför en mindre viktig pjäs

dolka (v)
briogún
  döda med dolk
  göra en dolk

dollar (n, ut)
dollar
  benämning på valutan i bland annat USA, Kanada och Australien

dom (n, ut)
breith
  domstolsbeslut
  avgörande i tvistemål
Teampall Mór
  mäktig och central kyrkobyggnad
  kupolformad överbyggnad, särskilt vanligt på större kyrkor och katedraler

domare (n, ut)
breitheamh
  person som ansvarar för dömande verksamhet vid en domstol

domedag (n, ut)
Lá an Bhreithiúnais
  den yttersta dagen, då Gud ska ge en slutlig dom för alla människor

domherre (n, ut)
corcrán coille
  en art (Pyrrhula pyrrhula) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av denna art

domkyrka (n, ut)
ardeaglais

domna (v)
laghdaigh
  bli mindre livlig, lägga sig till ro

domning (n, ut)
eanglach
  tillståndet eller känslan av att någon kroppsdel domnar

domslut (n)
glao
  beslut om hur domaren väljer att bedöma en situation

domstol (n, ut)
cúirt

domän (n, ut)
fearann
  inom biologin den högsta nivån för systematisk indelning av organismer

dop (n, neut)
baisteadh

dopamin (n, neut)
dopaimín
  en katekolamin och viktig neurotransmittor associerad med motorik, vakenhet och hjärnans belöningssystem

dopfunt (n, ut)
umar baiste
  kärl som rymmer dopvattnet under ett kristet dop

dopnamn (n, neut)
ainm baiste
  det namn som förkunnats av prästen vid ett dop

dopning (n, ut)
dópáil
  intagandet av olovliga medel för att öka prestationsförmågan

dopp (n, neut)
claonas

doppa (v)
tum
  sänka ned något i en vätska för att omedelbart ta upp föremålet igen

dopplereffekt (n, ut)
iarmhairt Doppler
  det att frekvensen hos en signal, exempelvis ljud eller ljus, beror på om källan närmar sig eller avlägsnar sig i förhållande till observatören

dossier (n, ut)
comhad

dotter (n, ut)
iníon
  kvinnlig avkomma i förhållande till sina föräldrar; gäller såväl biologiska barn som adoptivbarn

dotterdotter (n, ut)
gariníon

dotterson (n, ut)
garmhac

dov (adj)
múisiamach
  mörk, klanglös, bas-; med mycket låg frekvens

dovhjort (n, ut)
fia buí
  hjortarten Dama dama som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae); individ av denna art

doxologi (n, ut)
docseolaíocht
  kort och högstämd lovsång för Guds ära

dra upp (v)
tóg
  börja prata om ett visst ämne (speciellt om ett ämne som anses obehagligt, irriterande eller på annat sätt dåligt)

dra åt helvete (interjection)
téigh go h-ifreann
  uttrycker stark förvåning, överraskning, rädsla etc; det var som fan

drabant (n, ut)
gealach
  himlakropp som rör sig runt en planet; måne eller satellit

drabba (v)
treo

drag (n, neut)
bog
  moment som består av en pjäsförflyttning eller placering; jämför flytt i exempelvis backgammon
dréacht
  konstant och kännbar rörelse hos luften inomhus beroende på otäta väggar, fönster eller dörrar

dragg (n, ut)
cat
  ankarliknande föremål (vanligen med fyra armar) vilket används som ankare till mindre båtar eller som redskap som släpas utmed sjöbottnar för att leta efter och bärga föremål

dragon (n, ut)
dragan
  en art (Artemisia dracunculus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ eller grupp individer av arten dragon
  krydda bestående av delar från växten dragon
dragún
  typ av beridna soldater

dragspel (n, neut)
cairdín
  bälginstrument som den musicerande bär på magen

dragspelare (n, ut)
cairdíneoir
  person som spelar dragspel

drake (n, ut)
dragan, eitleog
  mytologiskt sagodjur i form av stort reptiliskt- eller serpentinskt monster, vanligen ett chimärt väsen med förmågan att flyga samt med vissa övernaturliga krafter; i europeisk tradition ofta förmågan att spruta eld etc
eitleog
  beståndsdel av vapen eller flaggor
  en ankhane
  drakskepp, långskepp
  föremål bestående av ett segel som ska lyftas av vinden, samt ett snöre med vilket man håller emot
  fientlig och ovänlig kvinna

drakfrukt (n, ut)
dragantoradh
  tropisk frukt av växtsläktet pitahaya (Hylocereus) i familjen kaktusar (Cactaceae)

drakonisk (adj)
danartha
  omåttligt sträng

drama (n, neut)
dráma
  litterär genre med en berättelse på prosa eller vers som följer en eller flera personer, och som regel är tänkt att sättas upp som ett skådespel på en teater eller som ett TV-drama
  dramatiskt skådespel, film eller liknande
  spännande eller upprörande händelse eller företeelse

dramatiker (n, ut)
drámadóir
  författare av skådespel

dramatisera (v)
drámaigh
  omarbeta t ex en roman för teatern

draperi (n, neut)
éadaitheoireacht

dravel (n, neut)
amaidí
  struntprat; skräp

dregel (n, neut)
seile
  ur munnen flytande saliv

dreja (v)
caith
  med hjälp av drejskiva forma en klös lera till runda föremål såsom vaser, krukor, muggar, skålar och tallrikar

drejskiva (n, ut)
roth potaire
  roterande skiva som fungerar som hjälp­medel vid drejning

dressera (v)
treoraigh
  tämja och/eller metodiskt träna ett djur till att utföra önskade rörelser eller beteenden

drev (n, neut)
bagair
  jaktmetod där en större grupp deltagare med hjälp av höga ljud och skrämseltaktik föser bytet mot en beväpnad grupp jägare; även om gruppen som utför den uppgiften
acmhainn
  enskilt kugghjul som utgör en del av en växel och griper i ett annat kugghjul eller en kedja

dribbla (v)
druibleáil

dribbling (n, ut)
druibleáil
  sätt för att ta sig förbi sin motståndare

dricka (v)
ól
  förtära vätska
  förtära alkoholhaltiga drycker

dricksa (v)
síneadh láimhe
  att ge dricks

drickspengar (n, ut)
síneadh láimhe

drift (n, ut)
síob
  förflyttning med vind eller ström
  okontrollerad förflyttning i största allmänhet
obráid
  verksamhet, produktion

driftig (adj)
borrúil
  som har förmåga att prestera, uppnå resultat

dristig (adj)
neamhnáireach
  oförfärad, orädd; som inte tvekar till att utföra en handling

driv (n, neut)
bagair
  oavbrutet (sömlöst) flöde framåt; framåtanda

driva (n, ut)
caitín
  större ansamling av något, t.ex. snö

driva (v)
síobadh
  röra sig utan mål
meannán
  skoja, skämta (med)
ruthag
  sköta; ta hand om; leda

drivkraft (n, ut)
siocair
  drivande kraft, underliggande motiv, bevekelsegrund

drivrutin (n, ut)
tiománaí

drivved (n, ut)
adhmad raice

drog (n, ut)
druga
  vara eller substans med uppiggande eller berusande och mer eller mindre beroendeframkallande effekt

droga (v)
druga

drogmissbrukare (n, ut)
andúileach
  person som missbrukar droger

dromedar (n, ut)
dromadaire
  en art (Camelus dromedarius) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten dromedar

droppa (v)
sil
  falla i droppar

droppe (n, ut)
braon, deoir

drossel (n, ut)
plúch
  en induktiv, passiv elektronisk komponent, spole, induktor; speciellt i dämpande tillämpningar
smólach
  fågel av släktet turdus

drottning (n, ut)
banríon
  kvinnligt statsöverhuvud i en monarki
  den starkaste schackpjäsen

drottningmoder (n, ut)
ríonmháthair
  änkedrottning som är moder till nuvarande monark

drucken (adj)
ar meisce
  berusad, påverkad av alkohol

druga (n, ut)
banríon draig
  man som för att underhålla iklär sig kvinnokläder

druid (n, ut)
draoi
  fornkeltisk präst och siare

drunkna (v)
báigh
  (vara på väg att) avlida (ofrivilligt) av andningsbrist i vatten (eller annan vätska eller gyttja)

druva (n, ut)
fíonchaor
  frukt hos flertalet arter i familjen vinväxter

druvsocker (n, neut)
glúcós

dryck (n, ut)
deoch
  vätska som är drickbar; allmänt om det som går att dricka
  en sort eller en mängd dryck (1.)

dryckeskanna (n, ut)
tancard
  större cylindriskt dryckeskärl med lock (samt öppnande tangent) och stor bågformig hänkel

dryckesoffer (n, neut)
síneadh láimhe
  offer varvid att (alkoholhaltig) dryck utgjutes över altare eller helgad mark till ära för någon (förkristen) gud eller väsen

dryg (adj)
arís
  ungefärlig, men som överskrider måttet något; som är lite mer än vanligt/normalt

dryghet (n, ut)
airdiúlacht
  det att vara dryg

drypa (v)
bogán
  rinna i droppar
  låta rinna i droppar

dräglig (adj)
sásúil
  möjlig att anta

dräkt (n, ut)
deasaigh
  enhetlig uppsättning av kläder
culaith
  matchande klädsel för damer bestående av jacka och kjol

dräktig (adj)
ag iompar clainne
  havande, med unge

drämma (v)
gread
  slå med (stor) styrka

dränera (v)
taosc
  leda bort vatten (eller annan vätska) från (ett område på marken eller annan plats)

dräng (n, ut)
buachaill feirme
  manlig medhjälpare i jordbruket
Seoinín
  person som utför moraliskt tvivelaktiga tjänster åt andra; medlöpare

dränka (v)
báigh
  sänka något helt och hållet under vattenytan; översvämma;
  döda genom att låta drunkna

dräpa (v)
maraigh
  begå dråp, döda avsiktligt men utan stora förberedelser, t.ex. med handvapen i strid

dröjsmål (n, neut)
faillí

dröm (n, ut)
brionglóid
  fenomenet att se bilder och uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  önskan som man hoppas ska gå i uppfyllelse

drömlik (adj)
aislingeach
  som liknar en dröm

drömma (v)
taibhrigh
  fantisera om; hoppas på

drömsk (adj)
dathúil
  som i en dröm

drönare (n, ut)
crónán
  hane av en gaddstekel vilket innefattar myggor, bin, getingar m.fl.
aerfheithicil gan foireann
  motorförsett luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras

du (pronoun)
tú
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person singular nominativ

dual (adj)
déach

dualis (n, neut)
déach
  tvåtal, ett grammatiskt numerus likt singular och plural för syftning på exakt två referenter (i språk som skiljer detta från plural)

dubba (v)
ridire
  (förr) slå till riddare

dubbel (adj)
dúbailte

dubbelbogey (n, ut)
bógaí dúbailte
  resultat på ett hål två slag mer än hålets par

dubbelgångare (n, ut)
taise
  person som är så lik en annan person att han kan förväxlas med denne

dubbelhaka (n, ut)
athsmig
  extra veck av fett under hakan som framstår som en extra haka

dubbelhänt (adj)
comhdheas
  som varken är höger- eller vänsterhänt, utan kan använda båda händerna med lika stor skicklighet

dubbelklicka (v)
cliceáil faoi dhó
  klicka två gånger med datormusen tätt efter varandra

dubbelmacka (n, ut)
ceapaire
  smörgås bestående av två bröd(skivor) med innehåll pressat samman mellan dem en varm dubbelmacka; föremål som placerats i en formation liknande en dubbelmacka
  sexuell aktivitet där den passiva parten mottar mer än en penis (eller fallos) samtidigt (traditionellt två stycken)

dubbelmoral (n, ut)
caighdeán dúbailte
  det att förespråka andra moraliska principer än de man tillämpar i sitt eget liv; det att tillämpa andra regler på en grupp än på annan jämförbar grupp

dubbelschack (n, ut)
sáinn dhúbailte

dubbelstjärna (n, ut)
réalta dhúbailte
  solsystem som består av två stjärnor

dubbelsäng (n, ut)
leaba dhúbailte
  säng avsedd för två personer

dubbeltrast (n, ut)
liatráisc

dubbla (v)
dúbail
  multiplicera med två

dubblett (n, ut)
dúbail

dubnium (n, neut)
dúibniam

ducka (v)
seachain
  hastigt böja sig ned för att undgå att bli träffad

dugg (n, neut)
béalbhach
  mycket liten del eller grad av något

duggregn (n, neut)
brádán
  lätt regn

duggregna (v)
bheith ag brádán
  falla ner mindre mängder regn

duglig (adj)
cumasach
  som duger till något, kompetent

duglighet (n, ut)
agús
  lämplighet; egenskapen (förmågan, graden av) att vara duglig

duk (n, ut)
scaraoid
  stycke textil eller plast som läggs på bord eller annan möbel i dekorativt eller skyddande syfte
scáileán
  tunn, plan och slät vit yta som används för att via projektor projicera bilder på
anairt
  textil som spänns över en ram som underlag för att måla en tavla

duka (v)
tuata
  förbereda ett bord för att kunna ätas vid, genom att ställa fram porslin och redskap som behövs för måltiden

duktig (adj)
abúil

dum (adj)
ainbhiosach
  ointelligent, med bristande förstånd
ceachartha
  elak, ohygglig, otrevlig, ovänlig, stygg, taskig

dum i huvudet (adj)
ainbhiosach
  mycket dum, korkad

dumbom (n, ut)
baothán
  dum och ointelligent person

dumdristig (adj)
neamhnáireach
  som utan att tänka sig för beter sig djärvt eller våghalsigt

dumdristighet (n, ut)
andánacht

dumhuvud (n, neut)
blocán

dumstrut (n, ut)
blocán

dun (n)
clúmh
  typ av fjädervävnad på fåglars hud, särskilt hos fågelungar
binse
  flock, stim, svärm, särskilt om djur

dunder (n, neut)
toirneach
  starkt ljud som ges ifrån en blixt

dunk (n)
druma
  bärbar behållare för vätska, oftast formad som ett rätblock och försedd med ett handtag och ibland med en kran
tump
  slag som orsakar dovt ljud
buille
  dovt ljud, ofta som slår regelbundet

dunkel (adj)
doiléir
  skuggig; i svagt ljus
ísligh
  otydlig; svårförståelig, eller som ger svårförståeliga svar

dunkel (n, neut)
clapsholas
  halvmörker
aduaine
  oklarhet

dunkelhet (n, ut)
dorchadas
  mörker

duns (n, ut)
trost
  pladask, dov smäll

dunst (n, ut)
asanálú
  avgiven gas eller ångbildning, vanligen med viss lukt; även om dis, töcken; även om lukt, utdunstning

duodenum (n)
dúidéineam
  tolvfingertarm, den första delen av tunntarmen

duplicera (v)
dúbail

dur (n, ut)
maor

durabel (adj)
buanfasach

durabilitet (n, ut)
buaine
  det att vara durabel

durkslag (n, neut)
síothlán
  slags sil med handtag

dusch (n, ut)
cith
  anordning för att duscha i
  användande av en dusch (1)
  översköljning som av en dusch

duscha (v)
biathaigh

dussin (n, neut)
dosaen
  samling av precis tolv föremål

duva (n, ut)
colm, colúr
  fågel tillhörande familjen Columbidae

duvhök (n, ut)
spioróg mhór

duvslag (n, neut)
colmlann
  ett bo för duvor

dväljas (v)
cónaigh
  bo, vistas

dvärg (n, ut)
abhac
  onormalt liten människa; dvärgväxt, kortväxthet

dvärgmås (n, ut)
sléibhín beag

dvärgpinscher (n, ut)
pinséir bídeach
  en hundras från Tyskland som är en mindre sort av förlagan pinscher

dvärgplanet (n, ut)
abhacphláinéad
  himlakropp som kretsar runt solen, men som inte är tillräckligt stor för att ha status som en planet

dvärgstjärna (n, ut)
abhac
  stjärna som finns i huvudserien i Hertzsprung-Russell-diagrammet och i sin kärna omvandlar väte till helium med kärnreaktioner

dvärguv (n, ut)
ulchabhán scopach Eoráiseach

dy (n, ut)
láib
  slam, särskilt bottenslam; gyttja

dyblöt (adj)
fliuch go craiceann
  mycket blöt/våt

dygd (n, ut)
suáilce
  en god eller eftersträvansvärd egenskap

dygdighet (n, ut)
suáilceas
  det att vara dygdig

dygn (n, neut)
lá
  tidsperiod om 24 timmar
  period från midnatt till midnatt

dyig (adj)
abarach
  full av dy; sumpig

dyk (n, neut)
tum
  det att dyka; "dykning"

dyka (v)
tum
  färdas under vattenytan
  färdas nedåt, ännu djupare ned i vattnet

dykarklocka (n, ut)
clog
  behållare i vilken människor kan andas luft medan de arbetar under vatten

dykdalb (n, ut)
deilf
  grova hopfästade pålar i vattnet för förtöjning av båtar

dyn (n, ut)
dumhach
  sandformation som skapas av vind

dyna (n, ut)
adhartán
  någorlunda platt stoppat tygöverdrag som används för att göra till exempel stolar mer bekväma

dynamisk (adj)
bríomhar
  som undergår viss förändring, både bokstavligt och bildligt

dynamit (n, ut)
dinimít
  klassisk typ av sprängämne (nitroglycerin uppsuget i poröst ämne)

dynasti (n, ut)
ríshliocht, ríora

dynga (n, ut)
aoileach
  gödsel, spillning (oftast med avseende på boskap)

dynga (v)
aoileach

dyr (adj)
costasach
  som kostar mycket pengar eller är värt mycket av något annat
a chairde
  som är högt värderad i annat avseende än pris
dobhriste
  högtidlig

dyrbar (adj)
costasach
  som har ett högt pris; dyr
luachmhar
  som har ett högt värde; värdefull

dyrka (v)
pioc
  öppna ett lås med annat verktyg än den nyckel som passar i låset
adhair
  avguda; hålla för att vara ofelbar, eller på annat vis värd att fullständigt ta efter eller tillbe

dyrkan (n, ut)
grá
  det att vörda, tillbedja, älska och beundra; djup aktning kombinerad med stark tro

dysenteri (n, ut)
dinnireacht

dysfori (n, ut)
diosfóiria
  dysterhet, olust, känsla av retlighet

dysfunktionell (adj)
mífheidhmiúil
  som inte fyller sitt syfte

dyslexi (n, ut)
disléicse

dysprosium (n, neut)
diospróisiam

dyster (adj)
duairc

dzongkha (n)
Seoinicis
  ett tibetoburmanskt språk med cirka 130 000 modersmålstalare och 470 000 andraspråkstalare, främst i Bhutan där det är officiellt språk

däck (n, neut)
aerbhonn
  gummi som omger ett hjul

däggdjur (n, neut)
mamach
  individ av ovan nämnda klass

dämpa (v)
ísligh
  minska ljudstyrkan på något
calma
  bli tystare och lugnare

dän (adv)
ar fad

där (adv)
ansin, ansiúd

där borta (adv)
ansiúd
  på den (specifika) platsen (som är skild från den aktuella platsen)

därav (adv)
amhlaidh
  med anledning av detta, på grund av detta

därefter (adv)
ina dhiaidh sin

däremot (adv)
ar an lámh eile

därför (adv)
dá bhrí sin

därmed (adv)
dá bhrí sin

därnäst (adv)
seo chugainn

därpå (adv)
ina dhiaidh sin

därstädes (adv)
ann
  på det stället, på den platsen; där

då (adv)
ansin
  vid den tidpunkten
  om så är fallet

då (conjunction)
nuair
  indikerar att en handling omedelbart följs av en annan
  ;
  anger orsak

då och då (adv)
ó am go ham
  ibland

dåd (n, neut)
gníomhas
  skadlig eller brottslig handling
  ovanligt krävande och (kanske) uppseendeväckande handling

dålig (adj)
dona
  i allmänt klandrande eller nedsättande betydelse, med en mängd efter sammanhanget skiftande nyanser: som icke är sådan den bör eller borde vara, under medelmåttan
  av låg kvalitet
  sjuk
  skämd, oätlig
  pinsam, spänd

dån (n, neut)
tormán
  starkt och dovt ljud; särskilt om dito ljud med överväldigande styrka (baseffekt/vibration) eller ekande karaktär i ljudkällans närhet: buller, oväsen; dunder, åska

dåre (n, ut)
amadán
  person som handlar oförnuftigt
fear mire
  mentalsjuk person; person som anses vara sinnessjuk

dårhusmässig (adj)
gealt
  lämpad för ett dårhus

dårskap (n, ut)
amaidí

dåsig (adj)
codlatach
  som har alltför lätt att falla i sömn, även bildligt

dåtid (n, ut)
thar bráid
  den tid som har förflutit

dåvarande (adj)
ansin

dö (v)
faigh bás
  upphöra att existera eller att vara aktiv, sluta (att) fungera

dö ut (v)
imigh as amharc
  upphöra, (hålla på att) upphöra att existera

död (adj)
marbh
  som inte lever, vanligen om personer eller djur som har levat och dött, även om företeelser

död (n, ut)
bás
  upphörande av liv

död vinkel (n)
caochspota
  den del av vägen som inte syns i backspegeln vid körning

döda (v)
maraigh
  göra så att någon dör, få någon eller något att dö

dödgrävare (n, ut)
reiligire
  person som har till yrke att förbereda och efter sänkning av kista eller urna täcka igen gravar

dödlig (adj)
marfach
  som orsakar död
básmhar
  som kommer att dö; som inte kan existera i oändlighet

dödlighet (n, ut)
básmhaireacht
  det att vara dödlig

dödsannons (n, ut)
scéala báis
  annons som meddelar att någon har avlidit

dödsbädd (n, ut)
leaba an bháis
  den säng (eller den plats) som en människa dör på

dödsfall (n, neut)
éag
  en (enskild) persons död; det att en person dör

dödskalle (n, ut)
blaosc

dödsläger (n, neut)
campa an bháis
  koncentrationsläger där folk avrättas

dödsoffer (n, neut)
bás
  dödsfall i samband med en specifik händelse (t.ex. en olycka, naturkatastrof, epidemi, väpnad konflikt eller ett terrorattentat) eller relaterad till en specifik företeelse (t.ex. drogmissbruk)

dödsruna (n, ut)
scéala báis
  nekrolog, kort levnadsteckning över någon avliden person

dödsstraff (n, neut)
pionós báis
  inom vissa lagstiftningar, lagligt straff där den dömde avrättas

dödssynd (n, ut)
peaca marfach
  synd som är så allvarlig att den leder till andens död, speciellt om de sju dödssynderna

döende (adj)
díbheo
  ; som håller på att dö

dölja (v)
ceil

döma (v)
daor
  avgöra huruvida någon har begått ett visst brott eller inte, och därmed bestämma lämpligt straff
breitheamh
  göra bedömning

döpa (v)
ainm
  ge någon eller något ett namn

döpa om (v)
athainmnigh
  byta namn på sig själv

dörr (n, ut)
doras
  oftast rektangulär skiva, horisontellt svängbar runt sin vertikalaxel, som gör det möjligt att hålla en öppning (i en vägg, kaross eller liknande, och avsedd för passage av människor, djur eller varor) tilltäppt eller mer eller mindre öppen

dörrhandtag (n, neut)
cnap

dörrkarm (n, ut)
ursain
  (vanligen av trä gjord) ram som begränsar dörröppningen på sidorna och upptill

dörrpost (n, ut)
ursain
  sidostycke i dörrkarm

dörrvakt (n, ut)
doirseoir slándála

dörröppning (n, ut)
doras
  avgränsad (oftast rektangulär och vertikal) yta som kan vara antingen öppen för passage eller stängd medelst dörrblad; öppning i vägg (antingen en inomhusvägg mellan två rum eller en yttervägg mellan byggnadens insida och utsida, även på fordon)

döv (adj)
bodhar
  som saknar förmåga att höra, gravt hörselskadad

dövtext (n, ut)
ceannscríbhinn
  textning av en film som transkriberar det som sägs och skriver ut alla ljud, för personer med nedsatt hörsel

e-bok (n, ut)
ríomhleabhar
  digital bok som kan läsas på datorer, läsplattor eller vissa mobiltelefoner

e-mail (n)
ríomhphost
  e-post, e-postkonto, e-postadress, e-brevlåda

e-post (n, ut)
ríomhphost
  system för digitala meddelanden som kan skickas via internet, till och från e-postadresser
  digitala meddelanden som skickats via det systemet (1); e-brevlåda

e-postadress (n, ut)
seoladh ríomhphoist

e-postmeddelande (n, neut)
ríomhphost
  meddelande som ska skickas eller har skickats via e-post

ebb (n, ut)
aife
  periodiskt återkommande företeelse då havsvattennivå går från att vara hög till att vara låg (orsakad av månens och solens dragningskraft)
  den lägsta vattennivån vid återkommande sänkningar

ebba ut (v)
laghdaigh
  långsamt minska i om­fattning eller styrka; avstanna, upphöra

ebenholts (n)
éabann
  beteckning för vissa hårda och mörka träslag

ecklesiastik (adj)
eaglasta
  kyrklig, som gäller eller tillhör kyrkan

ed (n)
mionn
  helig eller högtidlig försäkran eller löfte, sanningsförsäkran
oirbhire
  förbannelse, svärord, svordom
cuing
  trång passage över smal landremsa mellan farbara vattendrag (över vilket ett skepp kan dras)

eda (n, ut)
saobhshruth
  ström i flod som går i motsatt riktning mot huvudströmmen och därmed orsakar en strömvirvel

editera (v)
cuir in eagar
  redigera, ofta redigera en datafil med en editor

editering (n, ut)
cuir in eagar
  ändring i en text, det att editera

efemär (adj)
breacshaolach
  kortlivad, mycket tillfällig, förgänglig, flyktig

effekt (n, ut)
airnéis
  händelse som följer av en annan händelse; resultat av handling, händelse etc.
  storhet som anger energi eller arbete per tidsenhet
  något som - särskilt i en film - är tillagt för att öka upplevelsen
  föremål av något slag

effektiv (adj)
éifeachtach
  som har hög effekt; som utför mycket arbete på kort tid, även för icke-fysikaliska definitioner av "arbete"
feidhmiúil
  som har hög verkningsgrad, även för icke-fysikaliska resonemang

effeminera (v)
baineanda

effeminerad (adj)
baineanda
  perfektparticip av effeminera

efter (preposition)
i ndiaidh
  anger händelse eller period som på en tidslinje inträffar senare (dvs närmare nutid) än en annan (tidigare inträffad) händelse eller period

efterbliven (adj)
mallintinneach
  outvecklad; utvecklingsstörd; förståndshandikappad; med bristande förstånd; med utvecklingssvårigheter; som ligger efter i sin utveckling

efterfråga (v)
iarr
  uttrycka önskemål om att erhålla eller träffa

eftermiddag (n, ut)
tráthnóna
  tidsperiod av dagen som följer middagstid tills att kvällen tar över

efternamn (n, neut)
sloinne
  namn som en person delar med sina familjemedlemmar, som i svenskan står efter förnamnet eller förnamnen

efterrätt (n, ut)
milseog

efterslåtter (n, ut)
athbharr
  förnyad slåtter och bärgning av hö på en redan slagen äng

efterspel (n, neut)
iarmhairt
  påföljd, följdverkning

eftertryck (n, neut)
béim
  kraft, allvar

eftertänksam (adj)
cuimhneach
  som tänker sig för

efteråt (adv)
ina dhiaidh sin

egen (adj)
aisteach
  som utmärker sig genom att vara annorlunda, eljest

egen (pronoun)
féin
  som någon själv eller ensam har/rår om/besitter e.d.

egendom (n, ut)
maoin
  det någon äger (i synnerhet det som är av större ekonomiskt värde), någons ekonomiska rättigheter
  fastighet (särskilt om större lantgård med tillhörande marker)

egendomlig (adj)
saoithiúil

egenföretagare (n, ut)
féinfhostaithe

egennamn (n, neut)
ainmfhocal dílis
  substantiv som utgör ett namn på en enskild person, organisation, plats eller händelse

egenskap (n, ut)
dílseacht
  utmärkande drag

egg (n, ut)
colbha
  vass kant på ett föremål som används för att skära eller hugga med; vass udd

egga (v)
dreasaigh
  driva eller hetsa någon att göra något (ofta, men inte endast skamligt)

egocentrisk (adj)
féinlárnach

egoism (n, ut)
leithleachas
  egennyttigt tänkesätt eller dito läggning, egennytta, själviskhet

egoist (n, ut)
féinspéisí
  självisk person; en person som sätter sina egna intressen före andras

egyptier (n, ut)
Éigipteach
  person från Egypten eller med egyptisk härkomst

egyptisk (adj)
exipcio
  som rör Egypten

egyptiska (n, ut)
Éigipteach
  kvinna från Egypten
  afroasiatiskt språk som talades av de forna egyptierna

egyptologi (n, ut)
Éigipteolaíocht
  läran om Egypten

eho (pronoun)
cibé
  vem som helst som; vem än som

ehuru (conjunction)
cé go
  trots att, fastän

einsteinium (n, neut)
éinstéiniam

ej (adv)
cha
  inte

ejakulation (n, ut)
seadadh
  det att en man sprutar ut sperma ur penis; sker vanligen med orgasm och vid samlag, onani eller annan sexuell upphetsning; kan vid samlag leda till befruktning och i förlängningen till fortplantning

ejakulera (v)
sead

ejder (n, ut)
éadar
  en art (Somateria mollissima) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten ejder

ek (n, ut)
dair
  (exemplar av) arten Quercus robur i släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter, ett kraftigt lövträd

eka (n, ut)
cic
  mindre, öppen och flatbottnad båt, ofta gjord av trä

eka (v)
aithriseoir
  ge ett eko
  upprepa det någon redan sagt eller gjort
  lagra på ekfat (och genom detta påverka dryckens smak)

eker (n, ut)
méar
  stav- eller trådformad hjuldel som förbinder navet med fälgen

ekipera (v)
cuirt ort
  utrusta

eklips (n, ut)
urú
  förmörkelse av en himlakropp

ekliptika (n, ut)
éiclipteach

eko (n, neut)
macalla

ekollon (n, neut)
dearcán
  den ovala frukten (nöten) av en ek

ekolog (n, ut)
éiceolaí

ekologi (n, ut)
éiceolaíocht
  vetenskapen om organismers samspel samt samspelet mellan biotiska och abiotiska faktorer

ekologisk (adj)
orgánach
  om föda som har producerats utan konstgödsel och syntetiska bekämpningsmedel

ekonom (n, ut)
eacnamaí
  person med expertkunskap inom ekonomi; hushållare

ekonomi (n, ut)
eacnamaíocht
  det vetenskapliga studiet av pengar och resurser
  den praktiska användningen och fördelningen av tillgängliga (finansiella) resurser

ekonomisk (adj)
eacnamaíoch
  som har att göra med en ekonomi
  om någon som på ett bra sätt kan handskas med pengar eller andra resurser utan att slösa med dem; sparsam

ekorre (n, ut)
iora, madra crainn

ekosystem (n, neut)
éiceachóras

ekskog (n, ut)
doire

ekträ (n, neut)
dair
  trä från ekträdet

ekumenik (n, ut)
éacúiméineachas

ekvation (n, ut)
cothromóid
  en formel som anger likhet mellan två algebraiska uttryck, i allmänhet bestående av en eller flera variabler vars värden bestäms av densamma
  samband eller /abstrakt/ system som kan tolkas som en formel, ofta som har siffror i sig

ekvativ (n)
céim chothroim
  kasus som anger jämförelse eller likhet

ekvator (n, ut)
meánchiorcal

ekvivalent (adj)
comhionann
  som är sant om och endast om det andra påståendet är sant; som är ett nödvändigt och tillräckligt villkor för det andra påståendet; som har samma sanningsvärde
  likvärdig

ekvivalent (n, ut)
comhionann
  motsvarighet

elak (adj)
ceachartha
  som har mål som uppfattas som negativa; ibland som är potentiellt farlig; som avsiktligen utsätter andra för vad denne själv anser som negativt
  besvärlig, malign, aggressiv, ettrig, svår

elakhet (n, ut)
cneámhaireacht
  elakt påhitt

elamitiska (n, ut)
Éalámach
  ett utdött språk som talades i det forntida riket Elam nuvarande sydvästra Iran omkring 3000–300 f.Kr.

elasticitet (n, ut)
leaisteachas
  materials benägenhet att deformeras på så sätt att den deformerande energin omvandlas till potentiell energi
  förhållande mellan procentuella förändringar av två ekonomiska variabler

elastisk (adj)
leaisteach

eld (n, ut)
tine
  det område där den kemiska reaktionen sker
  benämning på ett av de fyra elementen
  benämning på ett av de fem elementen i kinesisk filosofi

elda (v)
tine
  göra upp en eld

eldare (n, ut)
fear tine
  person som matar en ångpanna med bränsle i olika slags fordon

eldkastare (n, ut)
teilgeoir lasrach
  apparat som sprutar brinnande vätska

eldriven (adj)
leictreach
  som drivs av elektrisk energi, d.v.s. av en elektrisk spänningskälla (batteri, eluttag etc.)

eldsjäl (n, ut)
díograiseoir
  person som har en brinnande, smittande entusiasm för något

eldstad (n, ut)
teallach

eldupphör (n, neut)
sos cogaidh
  det att avsluta eldgivning

eldvapen (n, neut)
arm tine
  vapen som med hjälp av gasexpansion vid snabb förbränning av en krutladdning slungar en projektil mot ett mål

elefant (n, ut)
eilifint
  individ tillhörande familjen elefanter, Elephantidae
  spelpjäs i bland annat xiangqi (kinesiskt schack)
  klumpig eller osmidig person, i synnerhet beträffande beteende

elegans (n, ut)
gléastacht
  det att vara elegant, yttre finhet

elegant (adj)
galánta

elegi (n, ut)
marbhna
  sorgesam eller klagande dikt eller sång, eventuellt också en begravningshymn

elektricitet (n, ut)
leictreachas

elektriker (n, ut)
leictreoir

elektrisk (adj)
leictreach
  som drivs av eller på annat sätt har anknytning till elektricitet

elektrisk laddning (n)
lucht leictreach
  en fysikalisk storhet, som har beteckningen Q och mäts i härledda SI-enheten coulomb, som påverkas av elektromagnetisk växelverkan och kan förekomma i en positiv eller negativ variant

elektrisk ström (n)
sruth leictreach
  förflyttning av laddade partiklar (särskilt elektroner), en storhet, anger mängd passerad elektrisk laddning per tidsenhet, mäts i ampere

elektrofysiologi (n, ut)
leictrifiseolaíocht
  läran om elektriska fenomen på cell- eller organismnivå

elektromagnet (n, ut)
leictreamaighnéad
  enkel anordning som tillfälligt åstadkommer ett magnetiskt fält när elektrisk ström går genom den, vanligen i form av en metallstav med spole runt, i vilken likström går

elektromagnetisk (adj)
leictreamaighnéadach

elektromagnetisk strålning (n)
astaíocht leictreamaighnéadach

elektromagnetiskt spektrum (n)
speictream leictreamaighnéadach
  hela frekvensområdet för elektromagnetisk strålning som omfattar synligt ljus liksom både lägre och högre frekvenser

elektromagnetism (n, ut)
leictreamaighnéadas
  en av naturens fyra typer av växelverkan; ger upphov till elektricitet och magnetism

elektron (n, ut)
leictreon
  negativt laddad elementarpartikel (lepton) som ingår i atomen

elektronegativitet (n, ut)
leictridhiúltacht

elektronik (n, ut)
leictreonaic
  läran om elektricitetens användning till annat än rå energi
  utrustning och byggelement som används för avancerad användning av elektricitet

elektronisk fotboja (n)
teaghrán
  sändare som kopplas runt fotleden på en person och används för att övervaka personen så att hon/han kan avtjäna ett frihetsberövande straff i sitt hem i stället för i fängelse

elektronrör (n, neut)
comhla

elektroteknik (n, ut)
innealtóireacht leictreach
  praktisk användning av elektricitet och magnetism

elektrum (n)
Leictream
  i naturen förekommande legering av silver och guld

element (n, neut)
dúil
  vad något är sammansatt av; grundläggande del; del av något större

elementarpartikel (n, ut)
cáithníní bunúsacha

elev (n, ut)
dalta
  person som går i skolan, i synnerhet grund- och gymnasieskolan

elfenben (n, neut)
eabhar
  hårt och vitt material i betarna hos vissa däggdjur, främst elefanter, men även valrossar, narvalar med mera

eliminera (v)
deireadh
  avlägsna, utesluta

eller (conjunction)
nó
  binder ihop två ord, satsdelar, fraser och liknande där någon av delarna förväntas gälla (ofta, men inte nödvändigtvis, står delarna i något motsatsförhållande till varandra, där den ena delen förväntas utesluta den andra)

eller hur (interjection)
ceart go leor
  antyder att man söker medhåll i det man sa
go díreach
  antyder medhåll i det någon annan sa när en tredje part säger emot

ellips (n, ut)
éilips
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} + } \over {b^2}} = 1
  utelämning av underförstått ord eller underförstådd fras, exempelvis för att undvika upprepning
  tecknet … som används bl.a. vid utelämning eller för att ange avbruten mening

ellipsoid (n, ut)
éileapsóideach

ellära (n, ut)
aibhléis
  vetenskapen om elektricitet, laddningar och elektrisk ström

elmseld (n, ut)
gealán San Elmo
  längre pågående stilla svagt synlig elektrisk urladdning från spetsiga, företrädesvis uppstående föremål såsom bergstoppar, tornspiror, åskledare och masttoppar

elritsa (n, ut)
bodairlín
  en fiskart (Phoxinus phoxinus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

elsassare (n, ut)
Alsáiseach

elände (n, neut)
aimléis

eländig (adj)
aimléiseach

emalj (n, ut)
amáille
  glasfluss

emancipera (v)
fuascail

embryologi (n, ut)
sutheolaíocht
  vetenskapen om embryot

emedan (conjunction)
arae

emellan (postposition)
idir
  mellan

emellertid (adv)
áfach
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

emfas (n, ut)
béim
  eftertryck; stark betoning

emigration (n, ut)
imirce
  utvandring

emirat (n, neut)
éimíríocht
  område där statschefen har titeln emir

emittera (v)
astaigh
  /producera och/ utsända något, vanligen elektromagnetisk strålning (fotoner)

emot (adv)
i gcoinne
  (om objekt eller person) vara så pass nära inpå något annat att föremålet nuddas
  att inte stödja något; att inte hålla med (en företeelse, en åsikt, ett förslag och så vidare)
  med (någon) som motståndare (till exempel i en tävlingssituation)

emotion (n, ut)
mothúchán
  känsla; psykiskt (orationellt) tillstånd som uttrycker människans (positiv eller negativ) inställning till omvärlden (såsom händelser, andra människor e.d.)

emu (n, ut)
éamú
  en fågelart (Dromaius novaehollandiae) inom familjen emuer (Dromaiidae) inom ordningen kasuarfåglar (Casuariiformes); individ av denna art

emulsion (n, ut)
eibleacht

en (article)
aon
  obestämd artikel singular utrum

en (n, ut)
aiteal
  en vintergrön barrväxt, en buske eller ett träd med tätt grenverk och vassa barr, av arten Juniperus communis inom släktet enar (Juniperus) och familjen cypressväxter (Cupressaceae)

enarmad bandit (n)
meaisín sliotáin

enas (v)
aontaigh
  bli enig, bli ense

enastående (adj)
gan réiteach

enbär (n, neut)
caor aitil
  frukt från barrträdet en

encefalopati (n, ut)
einceifealapaite

encellig (adj)
aoncheallach
  som består av en cell

encyklika (n, ut)
imlitir ón bPápa
  påvlig rundskrivelse

encyklopedi (n, ut)
ciclipéid
  uppslagsverk, konversationslexikon

enda (adj)
ceann
  som är unik, och endast förekommer i ett exemplar

endast (adv)
ach
  inte mer/fler än; inte i annat fall än; inget annat än

endimensionell (adj)
aontoiseach
  som har längd, men inte bredd, höjd eller djup

endogen (adj)
inginiúil
  som har inre orsaker; verksam inifrån; som bildas av kroppens egen vävnad

endokrin (adj)
inchríneach
  som producerar och insöndrar ett hormon till blodet, vilket sedan kan påverka celler i hela kroppen; som insöndras till blodet, och därmed kan påverka celler i hela kroppen; som verkar genom hormoner som sprids via blodet till (nästan) alla delar av kroppen; som har med ett endokrint system att göra

endoplasmatiskt retikel (n)
aindreanta
  system (organell) av membranbundna områden som finns i de flesta eukaryota celler och som utgör en fortsättning på det yttre kärnmembranet; det finns kornigt endoplasmatiskt retikel (det sitter ribosomer på membranens utsida, mot cytosolen) och glatt endoplasmatiskt retikel (utan ribosomer)

endoskop (n, neut)
ionscóp
  instrument för undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

endräkt (n, ut)
comhaontas
  enighet, sämja och frid

energi (n, ut)
fuinneamh

energisk (adj)
fuinniúil
  som är rik på energi

enfald (n, ut)
amadántacht

enfaldig (adj)
gan chealg
  enkel, lättfattlig, okomplicerad
amadánta
  oförståndig, olärd, ignorant, dum

enformig (adj)
aontonach

enformighet (n, ut)
aontonacht
  det att vara enformig

engagera (v)
spreag
  skapa eller visa intresse eller nyfikenhet (för något)
fostaigh
  involvera i, anställa

engagerad (adj)
díograiseach

engelsk (adj)
Sasanach

engelska (n, ut)
Béarla
  språk som talas i Storbritannien, USA, Australien med flera länder
  skolämne där man lär sig språket (1)

engelskspråkig (adj)
Béarlóir
  som är avfattad på eller som talar det engelska språket

engelskt (n)
Béarla
  schacköppning som börjar med draget 1. c4

engelskt horn (n)
corn Sasanach
  ett träblåsinstrument som är nära besläktat med oboe

engelsman (n, ut)
Sasanach
  person, oftast man, från England
  korsningsväxel

engifte (n, neut)
aonchéileachas

engångsföreteelse (n, ut)
aonuaire
  företeelse som endast inträffar en gång

enhet (n, ut)
aonad
  jämförande mått vid angivelse av storhet
aontas
  odelat helt
adhmad
  (flyttbar, ibland större) apparat eller konstruktion

enhetlig (adj)
aonfhoirmeach

enhetselement (n, neut)
ball ionannais
  neutralt element

enhällig (adj)
comhaontach
  som har allas röster, som alla är ense om

enhällighet (n, ut)
aontoilíocht

enhörning (n, ut)
aonbheannach
  mytologiskt djur, oftast avbildat som ett vitt hästliknande djur med ett ensamt horn i pannan
  en slags kanon, en mynningsladdad haubits från början av 1800-talet, använd i Ryssland

enig (adj)
comhaontach
  av samma åsikt (som)

enighet (n, ut)
aontas
  det att ha samma åsikt och målinriktning; samstämmighet

enkannerligen (adv)
áirithe
  för att belysa att något är viktigt vid en jämförelse

enkel (adj)
gan chealg
  utan krav på någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av
  anspråkslös
singil
  med endast en eller ett av (till skillnad från dubbel, trippel, etc.)

enkelbeckasin (n, ut)
naosach

enkelfoting (n, ut)
céadchosach
  leddjur av klassen Chilopoda med ett enkelt par ben per segment

enkät (n, ut)
ceistiúchán

enligt (preposition)
dar le, de réir
  i överensstämmelse med t.ex. en uppfattning, auktoritet, föreskrift eller löfte

enorm (adj)
anmhór
  mycket stor

ens (adv)
fiú
  när man förväntar sig något som ej sker

ensam (adj)
aonraic
  som inte är på samma plats som andra föremål av samma typ, särskilt om människa som inte är tillsammans med andra människor

ensamhet (n, ut)
uaigneas
  det att vara ensam, det att inte ha några personer omkring sig

ensamvarg (n, ut)
ancaire
  person som helst lever eller arbetar för sig själv, som undviker sällskap

ensemble (n, ut)
le chéile
  samverkande grupp av artister
  kombination av matchande kläder

ensilage (n, neut)
sadhlas

enskiktad (adj)
gan chealg
  som består av enbart ett lager av celler

enskild (adj)
aonánach
  som relaterar till endast en människa eller ett föremål, avskild, avskärmad; privat, privatägd

enslig (adj)
iargúlta
  som ligger långt borta från (större) mänskliga samhällen

enspråkig (adj)
aonteangach
  som bara talar (om person) eller finns på (om text) ett enda språk

enstaka (adj)
aonarach

enstöring (n, ut)
ancaire
  person som mer eller mindre bokstavligt lever ett isolerat liv för sig själv och undviker all onödig kontakt med andra människor

ental (n, neut)
uatha
  singularis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att det rör sig om ett enda objekt

entalpi (n, ut)
eantalpacht
  (mått på) en kropps energiinnehåll minskat med produkten av kroppens tryck och volym, H = U + pV \,

entita (n, ut)
meantán lathaí

entitet (n, ut)
aonán
  någonting (vad som helst) som existerar

entlediga (v)
folmhaigh
  avskeda, ge avsked

entomolog (n, ut)
feithideolaí
  insektkännare

entomologi (n, ut)
feithideolaíocht
  vetenskapen om insekter

entomologisk (adj)
feithideolaíoch
  som avser entomologi

entonig (adj)
aontonach
  utan variation i tonläge
  utan variation

entonighet (n, ut)
aontonacht
  det att vara entonig

entreprenad (n, ut)
armacach
  åtagande att utföra en leverans till ett i förväg uppgjort pris

entreprenör (n, ut)
fiontraí
  person, fysisk eller juridisk, som åtar sig entreprenad

entresol (n, ut)
idirurlár
  slags mellanvåning (med lägre takhöjd) konstruerad direkt ovanför ett rymligt entréplan men som inte ingick i byggnadens ursprungliga ritning

entropi (n, ut)
eantrópacht
  en storhet, fysikaliskt mått på oordning; logaritmen av antalet tillgängliga mikrotillstånd

entusiast (n, ut)
díograiseoir
  någon som känner ett positivt intresse inför något; någon som känner entusiasm

entydig (adj)
aonchiallach
  som bara kan tolkas eller uppfattas på ett sätt

envis (adj)
ceanndána
  som inte ger sig, enveten, ihärdig

envishet (n, ut)
ceanndánacht
  egenskapen att vara envis

envälde (n, neut)
absalóideachas

enzym (n, neut)
einsím

enögd (adj)
aonsúileach
  som har endast ett öga

eon (n, ut)
aeón
  en lång tid, flera eror tillsammans

epentes (n, ut)
eipintéis
  inskott av språkljud

epicentrum (n, neut)
eipealár

epidemi (n, ut)
eipidéim
  farsot, smittosam sjukdom som angriper ett stort antal personer

epidemiolog (n, ut)
eipidéimeolaí
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt epidemiologi

epidemiologi (n, ut)
eipidéimeolaíocht
  läran om vad som gör att sjukdom uppstår i en befolkning. Forskningsfältet uppstod med 1800-talets sökande efter epidemiframkallande mikroorganismer, och har med tiden vidgats till att studera miljöfaktorer och idag även genetiska risk- och friskfaktorer.

epidemisk (adj)
eipidéimeach
  som uppträder i epidemier

epigenetik (n, ut)
eipigéineolaíocht
  läran om (t.ex. ärftliga) förändringar i genuttryck vilka inte beror på förändringar i arvsmassans nukleotidsekvens (DNA-sekvens) (utan t.ex. på andra kromatinförändringar som påverkar genuttryck)

epigram (n, neut)
burdún
  kort dikt, ofta med en satirisk udd

epilepsi (n, ut)
breoiteacht mhór
  kronisk sjukdom som yttrar sig i plötsliga attacker av kramper

epilog (n, ut)
iarfhocal

episod (n, ut)
eachtra
  kortvarig händelse utan större betydelse; bisak; bihandling i ett drama eller en roman

epistemologi (n, ut)
eipistéimeolaíocht
  läran om kunskap

epitafium (n, neut)
feartlaoi

eponym (n, ut)
eapainm
  namn på en verklig eller fiktiv person som av någon anledning namngett en företeelse eller en uppfinning

epålett (n, ut)
guailleog
  axelprydnad på uniform

er (pronoun)
sibh
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i objektsform; personligt pronomen i andra person plural ackusativ och dativ (neutralt men även formellt)
bhur
  reflexivt pronomen som syftar tillbaka på de tilltalade (ni); reflexivt pronomen i andra person plural (neutralt men även formellt)

erbium (n, neut)
eirbiam

erbjuda (v)
ofráil
  framföra att man kan hjälpa någon genom en arbetsinsats, genom att skänka något eller genom att (ev till ett nedsatt pris) sälja en eller flera varor eller tjänster

erbjudande (n, neut)
ofráil

erektion (n, ut)
éirí

eremit (n, ut)
ancaire
  person som dragit sig undan världen; enstöring

erfara (v)
eispéireas
  uppleva; skaffa sig en erfarenhet genom
  uppleva en känsla, speciellt en kortvarig sådan

erfarenhet (n, ut)
seanchríonnacht
  praktisk, genom upplevelser förvärvad, kunskap eller färdighet
  positiv eller negativ upplevelse (som inte ger färdigheter)

erforderlig (adj)
riachtanach

ergonomi (n, ut)
eirgeanamaíocht
  arbetsvetenskap som bl.a. undersöker hur miljö, redskap m.m. bäst skall utformas för att förebygga skador eller obekvämhet

erhålla (v)
bain
  få, uppbära, utfå

erinra (v)
cuir i gcuimhne
  minnas, komma ihåg, påminna sig

eritrean (n, ut)
Eiritréach

eritreansk (adj)
Eiritréach
  som rör Eritrea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

erkänna (v)
admhaigh
  anse och offentligt berätta att man har en viss ståndpunkt, särskilt en ståndpunkt man skulle kunna förväntas förkasta
  anse/acceptera att något existerar
ardaigh
  uppskatta någon eller något för dess kvaliteter

erkännande (n, neut)
admháil
  det att erkänna

erosion (n, ut)
líomhadh

ersätta (v)
bean ionaid
  sätta i stället för, substituera, byta av

ersättare (n, ut)
ailtéarnaigh
  person som tar annans plats eller träder i annans ställe

ersättning (n, ut)
tacar
  det att ersätta, något som ersätter något annat
  något som ges som bonus, tröst eller lindring till person eller organisation som utsatts för något eller gjort något utöver det vanliga för någon annan

eruption (n, ut)
brúchtadh
  den process som innebär att lava, gaser och annat vulkaniskt material framträder ur en vulkan

eskatologi (n, ut)
eascaiteolaíocht
  inom olika religioner läran om de yttersta tingen (t.ex. döden, världens undergång)

eskatologisk (adj)
eascaiteolaíoch
  hörande till eskatologi, till läran om de yttersta tingen

eskimå (n, ut)
Eiscimeach
  ursprungsbefolkning i norra Kanada, på Grönland, i Alaska och nordöstra Sibirien

eskort (n, ut)
tionlaic
  det man har då en person (vanligen myndighetsperson) följer en någonstans

eskortera (v)
tionlaic

esofagit (n, ut)
éasafaigíteas
  inflammation i matstrupen (esofagus)

esperanto (n, ut)
Esperanto

ess (n, neut)
cíoná
  spelkort i den franska kortleken med endast ett färgtecken (förkortas E)

essens (n, ut)
garr
  något som utgör den viktigaste delen, kärnan i något abstrakt
  koncentrerad lösning, avkok av lukt- eller smakämnen t.ex. använt vid parfymtillverkning eller smaksättning

essentiell (adj)
riachtanach
  väldigt väsentlig; som tillhör någots kärna, viktigaste del

essä (n, ut)
aiste

est (n, ut)
Eastónach
  person, i synnerhet man, från Estland

ester (n, ut)
eistear
  ämne tillhörande gruppen estrar, som har estergruppen -COO-; bildas av alkohol och syra (karboxylsyra) genom kondensationsreaktion

estetik (n, ut)
aeistéitic

estetisk (adj)
aeistéitice

estlänning (n, ut)
Eastónach

estnisk (adj)
Eastónach
  som rör språket estniska

estniska (n, ut)
Eastóinis
  officiellt språk i Estland

etablera (v)
cuir ar bun
  upprätta, grunda

etablissemang (n, neut)
bunaíocht

etan (n, neut)
eatán
  kolväte, alkan med formeln C₂H₆

etansyra (n, ut)
aigéad aicéiteach
  en karboxylsyra, formel CH₃COOH

etapp (n, ut)
céim
  delsträcka

eten (n, neut)
eitiléin

etik (n, ut)
eitic

etikett (n, ut)
béasaíocht
  (oskriven) uppfattning om hur man förväntas uppföra sig; etikettsbrott

etiopier (n, ut)
Aetópach
  person från Etiopien

etiopisk (adj)
Aetópach

etisk (adj)
eiticiúil

etnicitet (n, ut)
eitneachas
  tillhörighet till etnisk grupp, det vill säga människor med gemensamt ursprung och egenskaper

etnisk (adj)
eitneach

etnocentrisk (adj)
eitnealárnach
  benägen att se sin egen kultur som central samt att bedöma andra kulturer från sin egen kulturs perspektiv

etnografi (n, ut)
eitneagrafaíocht
  vetenskaplig metod för att beskriva och jämföra världens olika kultur- och samhällstyper genom fältstudier

etnolog (n, ut)
eitneolaí
  person som till yrket studerar etnologi

etnologi (n, ut)
eitneolaíocht
  etnografien som jämförande vetenskap, läran om folkkultur

etnologisk (adj)
eitneolaíochta
  som avser etnologi

etologi (n, ut)
eiteolaíocht
  läran om djurs beteende

etos (n, neut)
éiteas
  etisk åskådning, livssyn; karaktär, personlighet; kultur, särprägel

etrusker (n, ut)
Éatrúscach
  person som tillhör fornfolket i Etrurien (i mellersta och norra Italien)

etruskiska (n, ut)
Éatrúscach
  ett utdött språk som talades på den italienska halvön före år 0

ett (pronoun)
aon
  syftar tillbaka på det tidigare nämnda substantivet

etta (n, ut)
aon
  symbol som utgörs av siffran ett
ceann
  neutralt element för en operation som uppfattas som en multiplikation

etter (n, neut)
nimh
  djurgift som injiceras genom gaddar

ettåring (n, ut)
athrón
  ettårig häst, nämligen en som är född under föregående kalenderår

etymologi (n, ut)
sanasaíocht
  vetenskap som forskar om ords ursprung

etyn (n, neut)
eitín

eugenik (n, ut)
eoiginic
  läran om att förbättra människans ärftliga egenskaper genom selektiv avel; rashygien, rasförädling

eukalyptus (n, ut)
eocalaip

eukaryot (n, ut)
eocarót
  encellig eller flercellig organism som har celler med cellkärnor; en av två eller tre domäner

eurasier (n, ut)
Eoráiseach
  person från Eurasien

eurasisk (adj)
Eoráiseach
  som rör eller härrör från kontinenten Eurasien

euro (n, ut)
euro
  benämning på valutan som används i vissa länder inom Europeiska unionen

euroområdet (n, neut)
limistéar an eoró
  det område som utgörs av länderna med euron som valuta

europeisk (adj)
Eorpa

europeisk hummer (n)
gliomach Eorpach
  en art (Homarus gammarus) bland kräftdjuren som tillhör familjen humrar (Nephropidae); individ av denna art

europeisk ål (n)
eascann Eorpach
  en ormlik fiskart (Anguilla anguilla) inom familjen ålfiskar (Anguillidae); individ av denna art

europeism (n, ut)
Eorpachas
  europeisk kultur

europium (n, neut)
eoraipiam

europé (n, ut)
Eorpach
  person (i singularis oftast man) från Europa

eutanasi (n, ut)
eotanáis
  det att på medicinsk väg målmedvetet orsaka eller bidra till en patients död, på dennes, eller nära anhörigs begäran

evakuera (v)
folmhaigh
  utrymma, förflytta till säkrare plats

evaluera (v)
luacháil
  utvärdera

evangelium (n, neut)
soiscéal

eventuell (adj)
féideartha
  som möjligen inträffar

eventuellt (adv)
b'fhéidir

evident (adj)
follas

evig (adj)
síoraí
  som gäller för all tid; som aldrig upphör

evighetsmaskin (n, ut)
gluaisne

evolution (n, ut)
éabhlóid
  (långsam) förändring, utveckling
  fenomenet att arter (och underarter) utvecklas över (lång) tid genom gynnsamma mutationer p.g.a. behov av anpassning till förändrad miljö för överlevnad

evolutionär (adj)
éabhlóideach
  som genomgår evolution

ewe (n)
Éabhais
  ett Niger-Kongospråk som främst talas i Togo och Ghana

exacerbera (v)
géaraigh
  förvärra

exakt (adj)
baileach

exakt (adv)
go díreach

examen (n, ut)
céim

examination (n, ut)
scrúdú
  förhör på inhämtade kunskaper i visst ämne

excentricitet (n, ut)
éalárnacht
  (om personer) egenhet, originalitet eller säregenhet i förhållningssätt, handling eller tanke

exceptionell (adj)
eisceachtúil
  ytterst ovanlig, alldeles speciell

exekution (n, ut)
bású
  utförande, verkställande
  avrättning

exekutor (n, ut)
seiceadóir
  verkställare (t.ex. av dom)

exekvera (v)
cuir i bhfeidhm

exekvering (n, ut)
bású

exempel (n, neut)
sampla
  faktum som gäller men endast är ett specialfall av ett (viktigare och) mer allmängiltigt faktum eller föremål som ingår i en större mängd av liknande föremål

exempelvis (adv)
cuir i gcás

exemplar (n, neut)
cóip
  enskild fysisk eller elektronisk representation av något

exercis (n, ut)
aclaíocht
  vapenövning

exhalera (v)
asanálaigh
  andas ut

exhumera (v)
dí-adhlaic
  gräva upp lik ur

exhumering (n, ut)
dí-adhlacadh
  det att gräva upp någon som är begraven

exil (n, ut)
deoraíocht

existera (v)
bí ann
  ha en plats i rummet och tiden, finnas till, vara till; ha en plats i tanken eller i ett teoretiskt system

exon (n, ut)
easón

exoplanet (n, ut)
eiseaphláinéad

exotisk (adj)
andúchasach
  som har att göra med fjärran, tropiska länder, ofta med positiv underton

expediera (v)
éascaigh

expedit (n, ut)
buachaill siopa
  försäljare; butiksbiträde; kassörska

expedition (n, ut)
oifig
  kontor där saker och ting expedieras

experiens (n, ut)
eispéireas

experiment (n, neut)
turgnamh

experimentera (v)
turgnamh

expert (n, ut)
saineolaí
  person som kan väldigt mycket inom ett visst område, sakkunnig person

expertis (n, ut)
saineolaí
  sakkunniga personer, kännare, auktoriteter

explosion (n, ut)
pléasc

exponering (n, ut)
nochtadh
  det att exponera

export (n, ut)
easpórtáil
  utförsel och försäljning av varor utanför ett lands gränser

exportera (v)
easpórtáil
  föra ut en produkt ur ett land (till ett annat land)
  göra om (ofta internt lagrad) data till ett annat format, vanligtvis till ett format som även annan programvara än det som används för exporten kan läsa

exteriör (n, ut)
seachtrach

extracellulär (adj)
eachtarcheallach
  som finns utanför en cell; som finns i området utanför cellerna i vävnaden

extrahera (v)
bain

extraknäcka (v)
obair faoi choim a dhéanamh
  ha ett extraknäck, ett sekundärt arbete för att tjäna lite extra pengar

extraordinär (adj)
urghnách

extrapolera (v)
eachtarshuigh

extrapolering (n, ut)
eachtarshuíomh
  det att dra slutsatser om förhållanden i ett område man inte studerat, på basis av vad man vet om något näraliggande område

extrapris (n, neut)
ar leith

extremist (n, ut)
antoisceach
  ytterlighetsman

extremistisk (adj)
antoisceach
  som rör extremism

extremt (adv)
cumasach

fabel (n, ut)
finscéal
  kronologisk följd av händelser, handling

fabricera (v)
cum
  hitta på, ljuga; konstruera (förfalska) bevis

fabrik (n, ut)
gléasra, monarcha

facil (adj)
ciallmhar
  måttlig, rimlig

facit (n, neut)
iarmhairt
  lösning på eller resultat av en aritmetisk fråga
cae
  papper, sida eller häfte där svaren till en provuppgift, skoluppgift eller skolbok står

fack (n, neut)
ceardchumann
  liten låda avsedd för att sortera in saker i, oftast ett av ett flertal liknande

fackförening (n, ut)
ceardchumann
  en grupp av individer med det gemensamma syftet att försäkra arbetsförhållanden och rättigheter på en arbetsplats

fackföreningsmedlem (n, ut)
aondachtóir
  medlem i en fackförening

fackla (n, ut)
beo

fackla (v)
bladhm
  bränna, elda

facklitteratur (n, ut)
litríocht

fadd (adj)
cothrom
  som saknar smak

fadder (n, ut)
cara as Críost
  dopvittne som tar på sig ett särskilt ansvar som förebedjare och kristet föredöme för den som döps

fader (n, ut)
athair
  manlig förälder

fadervår (n, neut)
Paidir
  en bön central för kristendomen

fager (adj)
álainn
  skön, vacker

fagott (n, ut)
basún
  ett träblåsinstrument

fagottist (n, ut)
basún

fajans (n, ut)
faensa
  en sorts keramik, oäkta porslin

fajt (n, ut)
bruíon

faktiskt (adv)
dáiríre
  på riktigt, i verkligheten; verkligen

faktor (n, ut)
fachtóir
  operand till multiplikation

faktorisera (v)
fachtóirigh

faktorisering (n, ut)
fachtóiriú

faktum (n, neut)
fíric
  faktiskt föreliggande sakförhållande, obestridlig information

faktura (n, ut)
sonrasc

fakturera (v)
sonrasc

fakultet (n, ut)
iolrán
  operator (betecknad !) som ger produkten av alla heltal mellan 1 och ett naturligt tal; matematiskt definierad n! = \prod_{k=1}^{n}{k} =

falk (n, ut)
fabhcún
  en rovfågel tillhörande släktet Falco

fall (n, neut)
tit
  neråtriktad rörelse orsakad av gravitationen som den enda eller dominanta kraften; det att (okontrollerat / fritt i luften) röra sig nedåt; det att falla eller ramla
  (mer eller mindre våldsamt och plötsligt) slut på tillvaro
cás
  någonting som inträffar eller har inträffat; liten avgränsad del av historian
  formell uppgift (utlöst av en tidigare händelse) som ska utredas, lösas eller åtgärdas

falla (v)
tit
  okontrollerat röra sig mot en himlakropps yta; okontrollerat röra sig i ett gravitationsfält

fallera (v)
tréig

fallgrop (n, ut)
gaiste
  fälla i form av en (dold) grop i marken, avsedd att fånga vilda djur i

fallrep (n, neut)
dréimire teile
  stege eller trappa på ett fartyg som består av två parallella rep mellan vilka på jämna avstånd tvärgående stegpinnar är fastgjorda

fallskärm (n, ut)
paraisiút
  anordning bestående av en stor välvd väv kallad kalott, numera oftast i nylon-material, med bärlinor med syfte att kraftigt begränsa farten för person eller föremål på väg mot marken, eller om liknande anordning med fartdämpande effekt

fallstudie (n, ut)
cás-staidéar

falsa (v)
aoile
  vika (pappersark)

falsk (adj)
bréagach
  ej sann; som inte stämmer överens med verkligheten
  oäkta; som liknar men inte riktigt är vad det verkar vara
  konstgjord
  bedrägligt inställsam; som man ej kan lita på
séitéartha
  oäkta, förfalskad; som inte är vad det utger sig för att vara eller verkar vara

falsk vän (n)
cara bréige
  ord som liknar ett ord i ett annat språk, men som har annorlunda betydelse

familj (n, ut)
teaghlach
  grupp av människor som är nära släktingar till varandra
  (i det mest typiska fallet) enhet bestående av ett (gift) par och deras gemensamma barn (ofta boende i ett gemensamt hem); ibland även om vissa (andra) djur med liknande levnadsrelationer

familjehem (n, neut)
baile altrama
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse (på uppdrag av socialnämnden) ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

familjär (adj)
teaghlaigh
  som tillhör en familj
eolas a bheith agat ar
  förtrolig, intim

famn (n, ut)
cuach
  två armar, utsträckta eller kramande
feá
  ett gammalt längdmått, cirka 1,80 meter, längden av två utsträckta armar; har använts för vattendjup och för handel med ved
ruóg
  gammalt rymdmått för ved; kubikfamn = 5,65 m³ = 6×6×6 fot; skogsfamn = 2,83 m³ = 6×6×3 fot; storfamn = 3,77 m³ = 8×6×3 fot

famntag (n, neut)
barróg a thabhairt dá chéile
  det att ta någon i sina armar och trycka denne mot bröstet, särskilt kärleksfullt eller vänskapligt
  samlag

famös (adj)
cáiliúil
  illa känd, med dåligt rykte

fan (interjection)
feann
  en av svenskans vanligaste svordomar

fan (n)
diabhal
  djävulen (fungerar i praktiken som egennamn men skrivs ändå oftast med liten bokstav)

fana (n, ut)
bratach
  (stång med en upptill vidfäst) duk, tjänande eller avsedd för något sinnebildligt ändamål, särskilt använd eller avsedd såsom samlings- eller föreningstecken o.d.

faner (n, neut)
veinír
  tunn skiva av fint träslag som sätts på ytan av ett fulare material, ofta billigare träslag, för att förbättra dess utseende

fanskap (n, neut)
cac
  föremål som talaren är irriterad på

fantasi (n, ut)
íomháineacht

fantastisk (adj)
dochreidte
  mycket bra, trevlig etc.

fantisera (v)
brionglóid

fantom (n, ut)
amhailt

fantomsmärta (n, ut)
pian bhréige
  känsla av smärta i en kroppsdel som har förlorats (amputerats); även bildligt

far (n, ut)
athair
  kortform av fader

fara (n, ut)
contúirt

farbror (n, ut)
uncail
  farbror eller morbror; svärfar; äldre manlig släkting, möjligen ingift
  fars bror
  fars systers man
  äldre manlig person

farfar (n, ut)
seanathair
  fars far

farfarsfar (n, ut)
garathair
  farfars far, d.v.s. fars fars far

farhåga (n, ut)
eagla

farisé (n, ut)
Fairisíneach
  på det yttre anlagd religiös person bland forntidens judar, andligt högmodig, självkär person

farkost (n, ut)
bád

farlig (adj)
dáinséarach
  som lätt orsakar eller leder till olyckor eller skada

farlighet (n, ut)
contúirt

farm (n, ut)
feirm
  bondgård (särskilt amerikansk)

farmaceut (n, ut)
cógaiseoir
  person med utbildning i farmaci, läkemedelsberedare, apotekare; person anställd på apotek

farmaceutisk (adj)
cógaisíochta
  som har att göra med farmaci

farmaci (n, ut)
cógaisíocht
  vetenskap som kopplar samman medicin med kemi; läran om beredning av läkemedel

farmakologi (n, ut)
cógaseolaíocht

farmare (n, ut)
feirmeoir
  (amerikansk) bonde

farmor (n, ut)
mamó
  fars mor

farsa (n, ut)
daid
  far, pappa

fart (n, ut)
luas
  absolutbeloppet av hastigheten; hastigheten utan angiven riktning; skalär storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid

fartyg (n, neut)
long
  transportmedel som används för transport på vatten

fas (n, ut)
faobhar beibhealta
  avfasad kant

fasa (v)
eagla
  känna förfäran, vara rädd

fasan (n, ut)
piasún
  en art (Phasianus colchicus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten fasan

fasansfull (adj)
gránna

fascism (n, ut)
faisisteachas
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

fascist (n, ut)
faisistí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med fascism

fascistisk (adj)
faisisteach

fasettera (v)
faobhar beibhealta

fashionabel (adj)
galánta
  elegant, högst modern

faskism (n, ut)
faisisteachas
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

faskist (n, ut)
faisisteach

faslig (adj)
gránna
  (mycket) otäck, förskräcklig

fason (n, ut)
faisean
  sätt, form

fast (adj)
soladach
  kompakt, solid, hård
diongbháilte
  motståndskraftig

fast (adv)
ceangailte

fast (conjunction)
ach
  fastän
  inledning av sats eller bisats som innehåller en reservation

fasta (n, ut)
bí ag troscadh
  om man avstår från att äta och dricker bara vatten.

fasta (v)
aoine
  spendera tid då man äter och dricker i starkt begränsad omfattning

faster (n, ut)
aintín

fasthet (n, ut)
diongbháilteacht
  det att vara fast

fastighetsskatt (n, ut)
cáin mhaoine
  skatt på fastighet

fastlagen (n)
Carghas
  de tre dagar som kommer närmast före påskfastan. Fastlagen består av fastlagssöndagen (köttsöndagen) samt blåmåndagen (fläskmåndagen, korvmåndagen) följt av fettisdagen (vita tisdagen). Därefter börjar fastan med askonsdagen.

fastland (n, neut)
mórthír
  den huvudsakliga, (mer eller mindre) sammanhängande landmassan i ett land eller en kontinent (i kontrast till en ö)

fastna (v)
bata
  sätta sig (på något); bli fast (vid något)

fastställa (v)
foireann
  bestämt angiva

fat (n, neut)
pláta
  tallrik eller (oftast flat) skål som man lägger upp maten på (eller i); avsedd att servera eller förvara mat, men vanligen inte att äta på
fochupán
  skyddande underlag under kopp eller blomkruka
bairille
  rymdmått för petroleumprodukter, motsvarande ca 159 liter

fatalietid (n, ut)
sprioc-am
  sista tiden för t ex ansökning eller överklagande

fatig (n, ut)
gíotáil

fatigera (v)
gíotáil
  utmatta, trötta ut

fatt (n)
coimeád
  tag, grepp

fatta (v)
faigh
  förstå, begripa

fattig (adj)
bocht
  som har ont om pengar eller något annat väsentligt

fattigdom (n, ut)
bochtaineacht

fattning (n, ut)
tor
  sinnesbehärskning
coimeád
  typ av grepp, särskilt vid pardans
soicéad
  utformning, personlig beskrivning
  fysisk inramning

faun (n, ut)
fánas
  skogsgudomlighet med klövar och bockhorn

favorisering (n, ut)
fabhar
  det att favorisera

favör (n, ut)
fabhraigh
  förmån, gunst

fax (n)
facs
  maskin som man kan sända brev genom ett nätverk till en likartad maskin, genom en elektroniskt process men endast med fast produkt i form av ett pappersark

fe (n, ut)
sióg
  ett övernaturligt kvinnligt väsen som är besläktat med älvor

feber (n, ut)
fiabhras
  en temperaturhöjning hos en organism som resultat av en infektion

febrig (adj)
fiabhrasach
  som har feber; som är varm och glänsande som ett resultat av feber
  som är hetlevrad

februari (n, ut)
Feabhra
  årets andra (2:a) månad

federal (adj)
cónaidhme
  som avser en federation

federalism (n, ut)
cónaidhmeacht

federation (n, ut)
cónaidhm
  förbundsstat; stat som indelas i delstater och där statsmakten fördelas mellan förbundsnivå och dessa delstater

feedback (n, ut)
aiseolas
  återkoppling
  respons, återkoppling
  rundgång

feg (adj)
meata

fegis (n, ut)
cladhaire
  person som anses feg

fejs (n, neut)
aghaidh
  ansikte

fel (adj)
contráilte
  som inte borde vara så; felaktig

fel (interjection)
éasc
  ord som förklarar att serven ej träffade, antingen någon eller rätt serveruta

fel (n, neut)
earráid
  något som är fel eller inte fungerar

felaktig (adj)
contráilte

felbedömning (n, ut)
mí-áireamh
  felaktig uppfattning; beslut som bygger på en felaktig bedömning

felfri (adj)
gan on

felparkeringsavgift (n, ut)
ticéad páirceála
  avgift som kan utfärdas av polis eller parkeringsvakt för fordonsförare som stannat eller parkerat på ett sätt som inte är tillåtet (enligt gällande parkeringsregler)

felsöka (v)
fabhtcheartaigh
  söka efter fel

femhörning (n, ut)
peinteagán

feminin (adj)
baininscneach
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en kvinna ska vara

femininum (n, neut)
baininscne
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

feminism (n, ut)
feimineachas
  intellektuell och politisk rörelse för ökade ekonomiska, sociala och politiska rättigheter för kvinnor

feminist (n, ut)
feimineach, feiminí

feministisk (adj)
feimineach
  som handlar om eller stämmer överens med feminism

femma (n, ut)
cúig
  symbol som utgörs av siffran fem
páipéar cúig phunt
  mynt eller sedel med valören 5 (av någon valuta)

femtedel (n, ut)
cúigiú

femtiotal (n, neut)
caogaidí
  åren 50–59 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (till exempel 1950-talet, omfattande åren 1950–1959)

femtondel (n, ut)
an cuigú ... déag

fena (n, ut)
eite
  extremitet på kroppen hos många vattenlevande organismer såsom fiskar, sälar och valar
  konstruktion på fordon avsedd att ge stabilitet eller underlätta manövrering; främst på flygplan, båtar och bilar
  person som är mycket duktig på en sak; används vanligtvis adjektivistisk som kortform av fenomenal

fenicier (n, ut)
Féiníceach
  invånare i den historiska civilisationen Fenicien

fenicisk (adj)
Féiníceach
  som rör den forna Fenicien, dess invånare fenicierna eller språket feniciska

feniciska (n, ut)
Féinícis
  ett utdött semitiskt språk talat av fenicierna

fenol (n, neut)
feanól
  kemisk förening av kol, väte och syre
  organisk förening, nämligen en bensenring med en hydroxylgrupp bunden till en av kolatomerna

fenomen (n, neut)
feiniméan

fenomenal (adj)
urghnách

fenotyp (n, ut)
feinitíopa

ferment (n, neut)
corraíl
  ett jäsande ämne

fermentera (v)
coip

fermentering (n, ut)
coipeadh

fermium (n, neut)
feirmiam, fearmiam

fernissa (n, ut)
vearnais

fertil (adj)
arúil

fest (n, ut)
cóisir

festa (v)
comhluadar
  deltaga på en fest

festival (n, ut)
fleá

fet (adj)
ramhar
  om levande varelser som har en hög andel fett i kroppen (och som därför är stora till omfånget); även om föremål fet banan

fetma (n, ut)
murtall
  tillstånd där kroppens naturliga energireserv i form av fettvävnad ökar till en punkt där den blir associerad med negativa hälsoeffekter och ökad dödlighet

fetstil (n, ut)
dána
  variant av ett teckensnitt som har tjockare linjer

fett (adv)
dáiríre
  grymt, jätte-, as-

fett (n, neut)
saill

fettisdag (n, ut)
Máirt Inide
  i kristen tradition den tredje av de tre dagarna i fastlagen; tisdagen efter fastlagssöndagen; 47 dagar före påsk, vilket innebär att dagen infaller på rörligt datum någon gång mellan 3 februari och 9 mars

fetto (n, neut)
feolamán
  fet person

fettsyra (n, ut)
aigéad sailleach

fettvävnad (n, ut)
fíochán saille

fiasko (n, neut)
fiasco
  fullständigt misslyckande

fiberriktning (n, ut)
grán
  den riktning som materialets (träets) fibrer följer

fibrinogen (n, neut)
fibrinigin
  plasmaprotein som produceras av levern och som via enzymet trombin omvandlas till trådbildande fibrin vid blodkoagulation vid en kärlskada

ficka (n, ut)
póca
  smalt, avgränsat hålrum, särskilt om ett för förvaring avsett dylikt hålrum i klädesplagg

fickkniv (n, ut)
scian phóca
  mindre, hopfällbar (hopvikbar) kniv (så att den får plats i en ficka)

ficklampa (n, ut)
tóirse

fickparkera (v)
páirceáil go comhthreomhar
  parkera ett fordon i en parkeringsficka

fickparkering (n, ut)
páirceáil chomhthreomhar
  det att fickparkera

fickpeng (n, ut)
airgead póca
  peng man ger barn att spendera med eget ansvar

ficktjuv (n, ut)
peasghadaí
  tjuv som specialiserar sig på att stjäla ur folks fickor eller väskor

ficktjuva (v)
peasghadaí
  stjäla ur fickor

fickur (n, neut)
oinniún
  ur som tillverkats i syfte att, utöver ett urs vanliga syfte, bäras i fickan

fiende (n, ut)
namhaid
  motpart som upplevs illasinnad, beredd att skada eller hysa hat

fiffla (v)
lámhaigh
  sabotera, manipulera eller på annat sätt påverka någonting, ofta till ens fördel

figur (n, ut)
amhlachas
  enkel, ofta vektorgrafisk, bild, ofta vid sidan av texten i artikel i tidskrift eller annat tryckt verk
carachtar
  karaktär i litterärt verk

fiji (n)
Fidsis

fijiansk (adj)
Fidsise
  som rör Fiji, språket fiji eller folket

fijianska (n, ut)
Fidsis
  språk främst talat på Fiji

fik (n, neut)
caifé

fika (n)
tae beag

fikon (n, neut)
fige
  frukt från detta träd

fikonträd (n, neut)
fige
  ett träd (Ficus carica), i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

fiktion (n, ut)
ficsean
  ett påhitt, någonting som är på låtsas

fiktiv (adj)
cumtha

fil (n, ut)
comhad
  en sekvens av samhörig digital information som lagras på något medium på näraliggande positioner, under ett specifikt filnamn
  verktyg för bearbetning av trä eller metall, bestående av ett stål med ett stort antal små eggar som slipar ned ojämnheter

fila (v)
slíoc
  använda en fil för att jämna till ytan på ett material
  gnida, nöta eller skava med upprepande rörelser; gnida med stråken över strängarna

filea (v)
fleasc

filial (n, ut)
géagaigh
  självständig underavdelning under en annan inrättning av samma slag

filipino (n)
Filipíneach
  ett språk som talas av filippinier och utgör ett av de två oficiella språken i Filippinerna

filippinier (n, ut)
Filipíneach
  person från Filippinerna eller med filippinsk härkomst

filippinsk (adj)
Filipíneach
  som rör Filippinerna eller det filippinska folket

filisté (n, ut)
Filistíneach
  person som tillhör en viss folkstam som omnämns i gamla testamentet i Bibeln, som där beskrivs som en antisemitisk folkstam bosatt i sydvästra delen av Palestina

film (n, ut)
scannán
  rörliga, fotografiska bilder, ofta med sammanhörande ljud; ses på dator, TV, biograf etc., oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
  lagringsmedia för rörliga, fotografiska bilder

filma (v)
scannánaigh
  med hjälp av en filmkamera skapa en (rörlig) film
tum
  låtsas något, särskilt att icke regelrätt ha nedtacklats eller liknande, speciellt i syfte att erhålla en positiv åtgärd av domaren

filmning (n, ut)
tum
  det att filma

filmstjärna (n, ut)
réalta scannán

filolog (n, ut)
focleolaí

filologi (n, ut)
focleolaíocht

filologisk (adj)
focleolaíoch
  som rör eller avser filologi

filosof (n, ut)
fealsamh

filosofi (n, ut)
fealsúnacht

filt (n, ut)
blaincéad
  icke-vävt (tovat) textilt material (huvudsakligen av ull), pläd
  tjockt, stort tygstycke som man lägger över sig som skydd mot bland annat kyla

filtillägg (n, neut)
folíne

filur (n, ut)
alfraits
  opålitlig person

filé (n, ut)
fleasc
  benfritt köttstycke eller fisk

fin (adj)
breá
  om något litet eller delikat, särskilt vanligt i sammansättningar: finmaskig, finjustera, finmekanisk; i mer abstrakt betydelse: fin ironi; mycket tunn
galánta
  om något som har hög social ställning

final (n, ut)
ceannchluiche
  tävling eller match som är direkt avgörande för vem, eller vilket lag, som ska vinna ett mästerskap eller liknande

finalist (n, ut)
iomaitheoir ceannchluiche

finans (n, ut)
maoinigh
  ekonomiska förhållanden, inkomster och utgifter

finansiell (adj)
airgeadúil

finansiera (v)
maoinigh

finansiering (n, ut)
maoiniú
  tilldelning eller anskaffning av kapital (finanser), bekostande; ägande, huvudmannaskap

finansminister (n, ut)
Seansailéir an Státchiste

finemang (adj)
ar fheabhas
  utmärkt, fint, mycket bra

finger (n)
méar
  en långsmal extremitet placerad på handen

fingeravtryck (n, neut)
méarlorg
  identitetsmarkör genom avtryck av den individuella fingertoppshudens form

fingerborg (n, ut)
lán méaracáin

fingerborgsblomma (n, ut)
lus mór
  en giftig växtart (Digitalis purpurea) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

fingernagel (n, ut)
ionga méire
  nageln på ett finger

fingra (v)
méar
  beröra med fingrarna, peta på

fink (n, ut)
glasán
  fågelart

finkam (n, ut)
cíor mhín
  kam med fin (tät) tandning, luskam

finkamma (v)
scag go mion
  kamma med finkam (luskam, så att inga löss blir kvar)

finlandssvenska (n, ut)
bean
  kvinna från Finland som tillhör den svenskspråkiga folkgruppen

finländare (n, ut)
Fionlannach

finländsk (adj)
Fionlannach

finna (v)
faigh
  hitta
aimsigh
  tycka om, ha viss åsikt angående

finnas (v)
bí
  förekomma eller existera i sinnevärlden

finne (n, ut)
Fionlainnis
  person, i synnerhet man, från Finland som tillhör den finskspråkiga folkgruppen
goirín
  varfyllt hudutslag orsakat av inflammation i talgkörtel, det vill säga av hudsjukdomen akne

finsk (adj)
Fionlannach

finsk-ugrisk (adj)
Fionn-Úgrach
  som har att göra med en grupp språk i vilken bland annat ungerska, finska och estniska ingår

finska (n, ut)
Fionlainnis
  språk som huvudsakligen talas i Finland

fint (n, ut)
céim bhréige

fintlig (adj)
abúil

fiol (n, ut)
veidhlín
  ett slags stråkinstrument

fira (v)
ceiliúir
  anordna en dylik tillställning under en högtid
ceathair
  kontrollerat släppa efter ett snöre, lina eller rep, oftast, men ej nödvändigt så att något förflyttas nedåt

fira ner (v)
ísligh

firma (n, ut)
comhlacht
  företag, bolag

fis (n, ut)
broim
  utsläpp av en blandning gaser ur anus; flatulens

fisa (v)
broim
  släppa ut gas genom ändtärmen, pressa ut gaser från tarmen

fisk (n, ut)
iasc
  växelvarmt vattenlevande ryggradsdjur samlingsnamn för broskfiskar, benfiskar och käklösa fiskar. Begreppet avser djurens utseende och inte släktskapet då lungfiskar är närmare släkt med landryggradsdjur än med andra fiskar

fiska (v)
iasc
  försöka få upp levande fiskar ur en större vattensamling (som yrke eller fritidsaktivitet, oftast i syfte att döda dessa och använda dem som föda)

fiskare (n, ut)
iascaire

fiskarkatt (n, ut)
cat iascaireachta
  en art (Prionailurus viverrinus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten fiskarkatt

fiske (n, neut)
iascaireacht
  det att fiska (fånga fisk)

fiskebåt (n, ut)
bád iascaireachta

fiskeri (n, neut)
iascaireacht
  fiske i stor skala

fiskgjuse (n, ut)
coirneach
  en art (Pandion haliaetus) inom fågelfamiljen fiskgjusar (Pandionidae); individ av arten fiskgjuse

fiskhandlare (n, ut)
ceannaí éisc
  person som till yrket säljer fisk

fiskleverolja (n, ut)
ola ae troisc
  olja som framställts ur fisklever

fiskmås (n, ut)
faoileán
  en art (Larus canus) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten fiskmås

fiskpinne (n, ut)
méaróg éisc
  en rektangulär fiskbit som panerats

fissur (n, ut)
gág
  kroppsskada i form av en spricka

fistel (n, ut)
fiostúl
  icke-normal förbindelse mellan två organ i människokroppen

fitness (n)
oiriúint
  god kondition och fysisk styrka

fitta (n, ut)
pit
  kvinnans yttre könsorgan

fixa (v)
habal
  skaffa; se till att något blir ordnat

fjant (n, ut)
moncaí
  person som beter sig löjeväckande

fjolla (n, ut)
piteogach
  feminin pojke eller man, ofta med innebörden feg eller vek

fjord (n, ut)
caolsáile
  en djup och smal havsvik omgiven av branta sidor och med en grundare tröskel i mynningen, i synnerhet om belägen på Island, svenska västkusten eller i Norge

fjortondel (n, ut)
an ceathrú ... déag

fjun (n, neut)
papas
  kort och fint hårstrå

fjäder (n, ut)
cleite
  utväxt bestående av keratin från en fågels hud
  teknisk anordning som kan genom kraft eller vridmoment temporärt deformeras i en eller flera riktningar och efteråt återfår sin ursprungliga form
  fjäderpenna, penna

fjäderboll (n, ut)
eiteán

fjäderfä (n, neut)
éanlaith
  enstaka fågel i allmänhet

fjäll (n, neut)
sliabh
  berg som når över trädgränsen; naturformation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

fjälla (n, ut)
cailín
  flicka (i allmänhet)

fjällgås (n, ut)
mhionghé bhánéadanach
  en art (Anser erythropus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten fjällgås

fjällig (adj)
sléibhteach
  som är täckt med fjäll (berg)

fjällripa (n, ut)
tarmachan

fjällräv (n, ut)
sionnach Artach
  däggdjursart (Vulpes lagopus) inom familjen hunddjur (Canidae)

fjälluggla (n, ut)
ulchabhán sneachtúil
  en art (Bubo scandiacus) inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae); individ av arten fjälluggla

fjärdedel (n, ut)
ceathrú

fjäril (n, ut)
féileacán
  flygande insekt av ordningen Lepidoptera, som kännetecknas av stora, platta vingar som ofta har komplicerade och mångfärgade mönster

fjärilsim (n, neut)
Feileacán
  tävlingslopp där deltagarna använder simsättet 'fjärilsim'

fjärran (adj)
iargúlta
  avlägsen, som befinner sig långt borta

fjärran (adv)
fad
  på stort avstånd

fjärrkontroll (n, ut)
cianrialtán

fjärt (n, ut)
broim
  oftast ljudligt utsläpp av gaser genom ändtarmen

fjättra (v)
cuibhrigh
  binda fast (någon)

flack (adj)
cothrom
  som inte har några märkbara höjdskillnader eller lutning
seanchaite
  som inte har något djup; som saknar originalitet

fladdermus (n, ut)
ialtóg, sciathán leathair
  däggdjur inom ordningen fladdermöss (Chiroptera) med vingar som vanligtvis är aktivt nattetid

flaga (n, ut)
cáithnín
  tunt stycke av (täckande) material som lossnat (t.ex. färg)

flagga (n, ut)
bratach
  tygstycke som symboliserar något, till exempel en nation eller en organisation
  ett tygstycke som domaren kastar iväg när ett regelbrott har begåtts

flaggskepp (n, neut)
bratlong
  fartyg från vilket flottchefen utövar sitt befäl
  ett företags främsta produkt

flaggstång (n, ut)
crann brataí
  stång på vilken en flagga eller vimpel brukar sitta vid toppen

flagna (v)
smiot

flagrant (adj)
neamhnáireach
  påtagligt uppenbar och svår att ifrågasätta, särskilt om negativa uttalanden eller påståenden

flak (n, neut)
ceapach
  flat, ofta rektangulär, yta (t.ex. på lastbil, där man lägger lasten)

flamländare (n, ut)
Pléimeannach

flamländska (n, ut)
Pléimeannais
  den nederländska dialekt som talas i Flandem regionen i Belgien

flamma (n, ut)
lasair
  större eldslåga
  älskling; målet för en kärlek

flammig (adj)
ballach
  som skiftar i olika nyanser (på ett sätt som påminner om flammor); färgmässigt ojämn

flanell (n)
flainín

flanera (v)
bí ag lúbarnaíl
  vandra omkring utan (till synes) syfte eller mål

flank (n, ut)
colbha
  övergång mellan hög och låg signalnivå

flanör (n, ut)
válcaeir
  person som flanerar, som sysslolös promenerar omkring (och oengagerat betraktar omgivningen)

flark (n, ut)
fuinneog
  glänta i en myr med mer vatten och mindre växter än omgivningen

flasha (v)
splanc
  installera ny programvara på flashminne

flaska (n, ut)
buidéal
  en cylindrisk behållare (kärl), vanligtvis avsmalnande mot toppen så att den lätt kan förslutas, som används för förvaring av vätskor, särskilt drycker, och typiskt tillverkad av glas eller plast
  sprit

flaskhals (n, ut)
bac
  övre smalare del på en flaska
  kritisk del i ett system som utgör hinder för den normala utvecklingen; den svagaste länken i en kedja
  cylinder, vanligtvis av metall eller glas, som träs på ett finger och förs längst med gitarrhalsen för att skapa karakteristiska glissandon

flat (adj)
cothrom
  platt och tunn

flata (n, ut)
leispiach
  lesbisk, homosexuell kvinna

flatulens (n, ut)
gaofaireacht
  utsläpp av en blandning av gaser som kommer ut ur ändtarmen

fleece (n)
lomra
  ett konstfibertyg med ruggad yta som i huvudsak används till plädar och fritidskläder

flegmatisk (adj)
fuarchúiseach

fler (adj)
níos mó
  av större antal än; komparativform av många

flera (pronoun)
méadaí
  många, åtskilliga

fleromättad (adj)
il-neamhsháithithe
  som har minst två dubbelbindningar i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)

flerovium (n)
únúncuadiam
  ett grundämne med atomnummer 114, atommassa 289 och symbolen Fl

flerstavig (adj)
ilsiollach
  som består av två eller flera stavelser

flertal (n, neut)
iolra
  pluralis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att ordet refererar till flera objekt (i exempelvis svenskan även om det refererar till noll objekt)

flicka (n, ut)
cailín
  ett barn av kvinnligt kön

flickebarn (n, neut)
cailín
  barn av kvinnlig kön och ringa ålder; kvinnligt spädbarn

flickvän (n, ut)
cailín
  kvinna som ingår i en kärleksrelation med en annan person

flin (n, neut)
straoise
  leende; ansiktsuttryck som skapas när man ler

flina (v)
straoise
  skratta eller le på ett respektlöst eller dumt sätt eller tillfälle
  småle

flinga (n, ut)
cáithnín
  mycket tunt, platt, litet och lätt föremål

flinta (n, ut)
breochloch
  en hård, grå bergart, från vilken sten använts i tillverkningen av vapen och framställandet av eld

flintskallig (adj)
maol
  som saknar hår på huvudet

flippflopp (n, ut)
flip fleap
  slags sandal som hålls fast på foten endast genom en rem mellan stortån och pektån

flirta (v)
bí ag súgradh
  lekfullt antyda eller visa sig erotiskt intresserad av någon genom ögonkontakt eller konversation
súgradh
  (överfört, ofta politiskt) antyda eller visa intresse för samarbete

flisa (n, ut)
scealp
  liten bit, ofta av trä, smal och vass nog för att fastna innanför huden och orsaka smärta

flit (n, ut)
cóiste
  det att ständig vara i verksamhet och arbeta ihärdigt, med iver och stor möda

flitig (adj)
minic
  frekvent; som ofta gör något

flitigt (adv)
go minic
  ofta; mycket

flock (n, ut)
tréad
  grupp, klunga, skara eller samling av en viss /nämnd/ sorts djur eller (mindre vanligt) människor

flockimmunitet (n, ut)
imdhíonacht tréada
  immunitet (skydd mot smitta) hos en befolkning på grund av att många (en tillräckligt hög andel av medlemmar) är immuna

flod (n, ut)
abhainn
  större vattendrag

flodhäst (n, ut)
dobhareach
  en däggdjursart (Hippopotamus amphibius), en typ av större afrikanskt däggdjur som tillbringar större delen av sin tid stående i vatten

flodnejonöga (n, neut)
loimpre abhann
  en fiskart (Lampetra fluviatilis) inom familjen nejonögon (Petromyzontidae); individ av denna art

flodpärlmussla (n, ut)
diúilicín péarla fionnuisce
  en art (Margaritifera margaritifera) i familjen flodpärlmusslor (Margaritiferidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art

flodvåg (n, ut)
muirbhrúcht

flopp (n, ut)
meathlú
  misslyckande

floral (adj)
bláthach

florett (n, ut)
pionsa maol
  fäktvärja, fäktvapen

flott (adj)
galánta
  fin, stilig
flaithiúil
  frikostig, generös

flott (n, neut)
bealadh
  smält fett från djur

flotta (n, ut)
cabhlach

flottare (n, ut)
rachta
  förr i tiden en person som flottade trädstammar på vattendrag

flotte (n, ut)
rafta
  vattenfarkost, av t.ex. stockar, plankor eller vass, som saknar skrov och som hålls flytande av egen kraft eller med hjälp av luftfyllda behållare

flottig (adj)
bealaithe
  nedsmord med flott; skinande av flott; oljig, fet

flottighet (n, ut)
bealaíocht
  det att vara flottig

flottpärla (n, ut)
súil
  liten pärla (klump, klimp) av fett (flott) (i soppa)

fluffig (adj)
clúmhach
  som är luftig, lätt och mjuk

fluga (n, ut)
cuileog
  tvåvingad insekt av underordningen Brachycera av insektsordningen tvåvingade (Diptera); ofta avses särskilt husflugan (Musca domestica)

fluglarv (n, ut)
cruimh
  larv av fluga

flugsmälla (n, ut)
smiotán
  redskap för att jaga flugor

flugsvamp (n, ut)
agairg na gcuileanna
  giftig svamp, vanligen den röda flugsvampen, Amanita muscaria
agairg
  ett släkte av svampar bestående av cirka 600 arter

fluid (n, ut)
sreabhán

flundra (n, ut)
leadhbóg
  sorts plattfisk

fluor (n, neut)
fluairín
  grundämnet med atomnummer 9 och kemisk beteckning F

fluorescens (n, ut)
fluairiseacht
  ett ämnes förmåga att under mycket kort tid utstråla ljus då det träffas av viss strålning

fluorvätesyra (n)
aigéad hidreafluarach
  giftig syra som består av fluor och väte med kemisk formeln HF

fluvial (adj)
abhann
  som rör eller återfinns eller transporteras längs en flod (älv, å och liknande)

fly (v)
teith
  (snabbt) ta sig ifrån (t.ex. fara)
meil
  förgå

flyg (n, neut)
eitlíocht
  kort beteckning för flygväsen, t.ex flygbolagen, samt för flygvapnet

flyga (v)
eitil
  färdas i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast med egen drivande kraft (jfr. sväva)
  färdas med flygplan eller annan farkost som flyger (1.)

flygande tefat (n, neut)
sásar eitilte
  platt, tefatsformat oidentifierat flygande föremål som antas vara en rymdfarkost från främmande planet

flyganfall (n, neut)
aer-ruathar
  anfall genom flygvapen

flygare (n, ut)
eitleoir
  person som styr flygmaskin; pilot

flygblad (n, neut)
bileog
  pappersblad med budskap som fördelas till förbigående

flygbolag (n, neut)
aerlíne
  företag som bedriver flygtrafik (och mot betalning transporterar passagerare och/eller gods mellan flygplatser)

flygel (n, ut)
mórphianó
  ett slags piano med liggande strängar och mekanik
  en sidodel av ett schackbräde
sciathán
  del av byggnad, sidobyggnad till större hus

flygfoto (n, neut)
aerfótagraf

flygfält (n, neut)
aerpháirc
  område med start- och landningsbanor för flygplan

flygledartorn (n, neut)
túr rialaithe
  hög byggnad för visuell observation och kontroll av trafiken på en flygplats

flygmaskin (n, ut)
eitleán
  fordon som inte har kontakt med marken när de färdas, en maskin avsedd för flygning
  flygplan

flygplan (n, neut)
eitleán
  flygande transportmedel som får sin lyftkraft genom stationära vingars framfart genom luften

flygplats (n, ut)
aerfort
  (större) område där flygplan kan landa och lyfta, och där passagerare går ombord respektive av flygplanen

flygtrafik (n, ut)
eitlíocht
  trafik med flygplan

flygvapen (n, neut)
aerarm
  militär vapengren som består av (ett lands) luftstridskrafter

flygvärd (n, ut)
aeróstach
  (manlig) person i kabinpersonalen på ett flygplan

flygvärdinna (n, ut)
aeróstach

flykthastighet (n, ut)
treoluas éalaithe

flyktig (adj)
luaineach
  som snabbt avdunstar till gasform

flykting (n, ut)
dídeanaí

flyt (n, neut)
abhainn
  det att något flyter, särskilt om jämnt tempo; perfekt funktion; medvind, medgång eller tur

flyta (v)
snámh
  utan egen kraft hålla sig kvar på en vätskas yta
snigh
  flöda, förflytta sig

flytande (adj)
leachtach
  som har samma konsistens som vätska

flytande naturgas (n)
gás nádúrtha leachtaithe
  naturgas (fossilgas) genom nerkylning omvandlad till flytande form (vätska) för transport eller förvaring

flytande ämne (n)
leacht

flytgödsel (n, ut)
sciodar
  naturgödsel med så låg torrsubstanshalt att den kan pumpas, vilken vanligen består av spillning, urin och, i förekommande fall, tillsatt vatten; flytgödsel lagras normalt i en satellitbassäng i anslutning till gården och sprids med flytgödselspridare

flytta (v)
bog
  ändra position för sig själv
  byta (mer eller mindre) varaktigt boende, byta verksamhetslokaler, eller liknande
  ändra en fils sökväg

flyttare (n, ut)
breabhsaire
  någon som flyttar

flyttfågel (n, ut)
éan aistreáin
  fågel som flyttar säsongsvis

flyttkarl (n, ut)
breabhsaire
  (vanligtvis manlig) person som arbetar på flyttfirma och där bär och transporterar möbler och annat vid en kunds flytt

flytväst (n, ut)
seaicéad tarrthála

fläck (n, ut)
spota

fläckig (adj)
ballach
  som har fläckar

fläder (n, ut)
trom

flädermus (n, ut)
ialtóg
  fladdermus

fläka (v)
deighil
  klyva

fläkt (n, ut)
gaothrán
  maskin som sätter luften i rörelse

flämta (v)
eitil
  kortvarigt tindra eller blinka; blixtra, gnistra; fladdra

fläng (n, neut)
fuadar
  stor brådska, hast, jäkt

flänga (v)
eitil
  hastigt fara runt, jäkta omkring från plats till plats (utan vila)

fläns (n, ut)
sceimheal
  tunn, utstickande skiva som löper längs eller runt ett föremål

fläsk (n, neut)
muiceoil
  kött från gris; i synnerhet med hög fetthalt

fläskberg (n, neut)
feolamán
  tjock, överviktig person

fläskkött (n, neut)
muiceoil
  kött från gris

fläskstek (n, ut)
muiceoil rósta
  grillat fläsk

fläta (n, ut)
cleacht
  typ av dekorativ sammanfogning av tre eller fler fibrer, band, snören eller hårlockar

fläta (v)
cleacht
  foga samman tre eller flera fibrer, band, snören eller hårlockar;

flätverk (n, neut)
caolach
  konstruktion där grenar eller annat (tunnare) material flätas in mellan (tjockare) käppar

flå (v)
feann
  dra av hud eller skinn (särskilt från slaktdjur)

flöda (v)
sileadh

flöde (n, neut)
sileadh
  framströmmande, flödande av vätska (särskilt vatten); något som rinner, flödar, strömmar eller flyter fram
  mått på en kvantitet som passerar en viss yta under en viss tid
  värdet av flödesintegralen av vektorfältet över ytan
  en funktion φ:&nbsp;ℝ×ℝⁿ&nbsp;→&nbsp;ℝⁿ sådan att t&nbsp;↦&nbsp;φ(t,&nbsp;x) är den maximala integralkurvan till f med φ(0,&nbsp;x)&nbsp;=&nbsp;x

flödesdiagram (n, neut)
sreabhchlár
  diagram som åskådliggör en process eller algoritm (med hjälp av lådor och pilar mellan lådor)

flöjt (n, ut)
fliúit

flöjtist (n, ut)
fliúiteadóir
  person som spelar flöjt

fnurrig (adj)
mosach
  vresig, tvär, butter, sur, knarrig, grinig

fnöske (n, neut)
sponc

foajé (n, ut)
forhalla
  samlingssal på teater, hotell eller dylikt

fobi (n, ut)
fóibe

focka (v)
bácáil

foder (n, neut)
líneáil
  extra lager tyg på ett klädesplaggs insida, avsett t.ex. att göra plagget extra varmt

foderbeta (n, ut)
meaingeal
  beta som används som foder till boskap

fodra (v)
beathaigh
  ge kreatur foder

fodral (n, neut)
cásáil

fogsvans (n, ut)
sábh láimhe
  sorts bredbladig såg

fokus (n, neut)
fócas
  punkt där ljusstrålar konvergerar när linsen riktas rakt mot en oändligt avlägsen ljuskälla; brännpunkt, fokalpunkt
  brännpunkt för kägelsnitt

fokusera (v)
dírigh

fold (n, ut)
aoile
  händelsen att någon slänger sina kort och inte längre deltar i handen

folda (v)
aoile

folder (n, ut)
bileog

foliera (v)
duilligh
  belägga (t ex spegelglas) med folie

folk (n)
daoine
  grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt
  människor i allmänhet

folklig (adj)
coiteann

folklore (n, ut)
béaloideas
  folkliga sagor, uttryck, traditioner och liknande

folklorist (n, ut)
béaloideasaí
  person som sysslar med folkloristik

folkmassa (n, ut)
dream

folkmord (n, neut)
cinedhíothú
  mord mot en hel grupp av människor (ett folk)

folkmun (n)
dúchasach

folkomröstning (n, ut)
pobalbhreith
  politiskt instrument för att, i en demokrati, rådfråga väljarna i en viss fråga

folkrepublik (n, ut)
daon-phoblacht
  titel för att beskriva statsskicket i vissa länder styrda av kommunistiska partier

folkräkning (n, ut)
daonáireamh
  insamling och redovisning av demografiska uppgifter om individer som bor inom ett visst område

folksamling (n, ut)
dream
  större mängd människor som befinner sig på samma plats (d.v.s. inom samma begränsade område) samtidigt

folkstam (n, ut)
treibh
  naturfolks etniska tillhörighet

folktom (adj)
tréigthe
  tom på folk, öde, övergiven, obebodd, obefolkad

folkvandring (n, ut)
imirce
  det att hela folkslag lämnar sin tidigare fasta boplats för att söka efter nytt land att slå sig ned på

folköl (n)
beoir
  öl med en alkoholhalt (halt av etanol) mellan 2,25 och 3,5 volymprocent

folsyra (n, ut)
aigéad fólach
  en vitamin (B₉) som bland annat behövs för normal erytropoes

fond (n, ut)
cúlra
  bakgrund

fonem (n, neut)
fóinéim
  ett språkljud; en fon

fonetik (n, ut)
foghraíocht

fonograf (n, ut)
fónagraf
  apparat för ljudåtergivning

fonologi (n, ut)
foghareolaíocht
  vetenskapen om de enskilda språkljuden, fonemen, och deras funktion i ett språk (en gren av fonetiken)

fonologisk (adj)
fóineolaíoch
  som rör eller avser fonologi

fonon (n, ut)
fónón

fontanell (n, ut)
cró an chinn

fontän (n, ut)
fuarán
  anordning där vatten på olika sätt sprutar, strålar eller rinner (ofta i konstnärligt och dekorativt syfte)

forcera (v)
éifeacht
  framtvinga, påskynda
bris
  undanröja ett hinder, slå in en dörr, knäcka ett krypto

fordom (adv)
am
  förr i tiden

fordomdags (adv)
am
  i forna dagar, i äldre tider

fordon (n, neut)
feithicil

fordringsägare (n, ut)
cobhthach
  den som äger en fordran; långivare eller leverantör som har krav på (åter-) betalning

forell (n, ut)
breac
  restaurangnamn på någon fisk, vanligen regnbågsöring

form (n, ut)
cruth
  ett föremåls (eller annat rumsobjekts) yttre utformning, gestaltning
  den (hos en människa) för tillfället fysiska och psykiska prestationsförmågan

forma (v)
cum
  ge ett föremål en viss form /genom att applicera krafter på det/

formad (adj)
-chruthach

formalitet (n, ut)
foirmiúlacht
  yttre nödvändighetssak

formation (n, ut)
fíor
  bildning, utformning, daning, särskilt om naturalster

formel (n, ut)
foirmle
  uppsättning av en eller flera symboler med matematisk innebörd, t.ex. ett uttryck, en ekvation, en identitet, en olikhet eller något annat påstående
  uppsättning symboler som visar vilka grundämnen och andra partiklar som ingår i någon kemisk förening eller deltager i någon kemisk reaktion
  uppsättning symboler som visar vilka partiklar som deltager i någon partikel- eller kärnreaktion

formord (n, neut)
feidhmeoir
  ord som saknar eller har mycket liten egen specifik betydelse och som används för att binda ihop och tydliggöra relationerna mellan de andra orden (innehållsorden) i en fras eller för att binda ihop och tydliggöra relationerna mellan satser

formulering (n, ut)
foclaíocht
  visst sätt att uttrycka en sats eller mening; språklig utformning

forn (adj)
críonna

fornengelska (n, ut)
Sean-Bhéarla
  den form av engelska som talades, och senare skrevs, mellan ungefär 400-talet och 1100-talet

forngrekisk (adj)
Sean-Ghréigis
  som avser forntidens Grekland

fornhögtyska (n, ut)
Sean-Ard-Ghearmáinis
  ett fornspråk som talades från omkring år 750 fram till 1100-talet då det övergick i medelhögtyska (som senare kom att utvecklas till det vi idag kallar tyska eller högtyska)

forniriska (n, ut)
Sean-Ghaeilge
  den äldsta formen av de goideliska språken som utgör roten för iriska, som talades mellan åren 500-talet och 900-talet, då den hade utvecklats till medeliriska

fornnordisk (adj)
Lochlannais
  som rör Norden under vikingatiden

fornnordiska (n, ut)
Sean-Lochlannais
  germanskt språk som talades i Norden fram till slutet av vikingatiden

fors (n, ut)
fánsruth
  snabbt strömmande parti av vattendrag

forsa (v)
scaird
  snabbt strömma och skvätta i stora mängder

forska (v)
iniúch

forskare (n, ut)
taighdeoir
  person (vetenskapsman) som försöker öka mänsklighetens kunskap inom något ämnesområde

forskning (n, ut)
taighde

forsla (v)
iompair
  transportera

forsärla (n, ut)
glasóg liath

fort (adv)
abúil

fort (n, neut)
dún

fortfarande (adv)
go fóill
  ; anger att något som tidigare gällt också gäller nu

fortplanta (v)
síolaigh
  (reflexivt) sprida sig
póraigh
  (reflexivt) sexuellt eller könlöst ge upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel

fortplantning (n, ut)
atáirgeadh
  det att något sprider sig
  det att en individ av en organismart sexuellt eller könlöst ger upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel; även om själva fenomenet eller artens överlevnad via fortplantningen

fortsättning (n, ut)
seicheamh

fortsättningsvis (adv)
as seo amach
  framgent, i fortsättningen

fosfat (n, neut)
fosfáit

fosfolipid (n, ut)
fosfailipid
  lipid i en familj av amfifila lipider som utgör grundstrukturen i cellmembran där de bildar två lager (engelska: lipid bilayer) med de hydrofila ändarna mot cytosol och extracellulärrum och de hydrofoba ändarna mellan de två lagren, mer specifikt är en fosfolipid en molekyl med två hydrofoba kolvätesvansar och ett polärt (hydrofilt) huvud som innehåller en fosfatgrupp; de vanligaste fosfolipiderna är fosfoglycerider, d.v.s. de är triestrar av glycerol med två hydrofoba fettsyrasvansar och ett fosfatinnehållande hydrofilt huvud (yttersta positionen på glycerolet), som ofta också innehåller en kolingrupp (och fosfoglyceriden då är en fosfatidylkolin)

fosfor (n, neut)
fosfar
  ett grundämne med atomnummer 15, atommassa 31,0 och symbolen P

fosforescens (n, ut)
méarnáil
  ljusutveckling från vissa ämnen som tidigare blivit belysta (t ex i självlysande urtavlor)

fosforsyra (n, ut)
aigéad fosfarach

fosforylering (n, ut)
fosfairiliú
  det att en fosfatgrupp sätts på en (organisk) molekyl

fossil (n)
iontaise
  rest eller avtryck av organismer från tidigare geologisk tidsålder, ofta bevarad i sedimentära bergarter, särskilt i förstenad form
  otidsenlig (gammal) person eller företeelse

fossilgas (n, ut)
gás nádúrtha
  fossilt bränsle som består av en blandning av gaser, främst metan, utvinns från jordskorpan och används som bränsle

foster (n, neut)
féatas
  ofödd unge; hos människor räknat mellan 3:e graviditetsmånaden fram till födseln

fosterbarn (n, neut)
dalta
  barn som bor i fosterhem (hos fosterfamilj)

fosterhem (n, neut)
baile altrama
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

fot (n, ut)
cos, troigh
  kroppsdel som finns längst ned på många djur som används främst för förflyttning.

fotbeklädnad (n, ut)
coisbheart
  plagg som används för att klä foten

fotboll (n, ut)
sacar
  en bollsport som spelas av två lag på en rektangulär spelplan med en luftfylld boll som får spelas med alla kroppsdelar utom armar och händer
sacar, peil
  luftfylld boll använd i sporten med samma namn, tidigare oftast av läder, men numera plast och liknande syntetmaterial

fotbollsspelare (n, ut)
peileadóir
  person som spelar fotboll

fotfäste (n, neut)
lán coise
  fäste för foten

fotgängare (n, ut)
coisí
  person som tar sig fram till fots

fotled (n, ut)
alt na coise

fotnot (n, ut)
fonóta
  notering eller tilläggsinformation till en text eller ett textstycke, som placeras längst ner på en sida, i främst vetenskapliga texter och i avhandlingar

foto (n, neut)
fótograf

fotogen (n)
ceirisín
  flytande kolväteblandning med 11–14 kolatomer, kemisk formel CnH2n+2

fotogenisk (adj)
fótaigineach
  som blir bra på fotografier

fotograf (n, ut)
grianghrafadóir
  person som har som yrke att fotografera; person som fotograferar

fotografera (v)
fótagraf
  avbilda något med hjälp av en kamera

fotografi (n)
grianghrafadóireacht
  vetenskapen om framställning och behandling av fotografier (1)

fotografisk (adj)
fótagrafach
  rörande eller påminnande om fotografi, fotografier, fotografering, fotografer

fotokemi (n, ut)
fótaiceimic

foton (n, ut)
fótón
  elektromagnetiskt energikvantum, en elementarpartikel, ljuspartikel

fotosyntes (n, ut)
fótaisintéis
  de gröna växternas förvandling av vatten och koldioxid (kolsyra) till kolhydrater och syre under inverkan av solljuset

fotovoltaisk (adj)
fótavoltach
  hörande till fotovoltaiken, solcells-, solpanels-

fotsula (n, ut)
bonn
  undersidan av foten (hos en människa)

fotvandra (v)
siúil
  vandra till fots

fotvandring (n, ut)
siúil
  vandring till fots

fradga (n, ut)
cúr
  skum, lödder; skummande saliv kring munnen på människor eller djur vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fradga (v)
cúr
  bli till skum; frambringa skummande saliv kring munnen vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fradgig (adj)
sobalach
  som fradgar

fragment (n, neut)
boim
  brottstycke, spillra

fragmentera (v)
boim

frakt (n, ut)
seoladh
  organiserad transport av varor
  pris för frakt (1.)

frakta (v)
iompair
  transportera /gods/

fraktion (n, ut)
codán
  del av organisation som ej känner samma samhörighet med organisationen i sig, som med den egna delen

fram (adv)
ar aghaidh
  i riktning mot målet; i samma riktning som en tittar; i samma riktning som övriga rör sig; i riktning som enligt överenskommelse eller antagande uppfattas som sådan eller som särskilt

frambringa (v)
meas

frame (n, neut)
cuir i bhfráma

framfusig (adj)
ar aghaidh
  som oblygt tränger sig på

framför (preposition)
ar aghaidh
  närmare betraktaren än något annat föremål
  bättre (tillsammans med vissa verb och uttryck som signalerar preferens) (föredra, preferera, prioritera, välja, ha fördelar, hellre)

framför allt (adv)
thar gach rud
  av högsta vikt; som går före allting annat

framföra (v)
am i láthair
  presentera (något angeläget) (för en person, ett möte, en organisation eller dylikt)
tiomáin
  köra, föra (fram)

framförande (n, neut)
gníomhaíocht
  presentation för levande publik

framgång (n, ut)
áitheas
  det att lyckas med något och uppnå eller överträffa bestämda mål eller förväntningar

framgångsrik (adj)
éiritheach
  som har (nått) stor framgång; som det går mycket bra för; med många positiva händelser och få missöden

framliden (adj)
ar shlí na fírinne
  avliden, död

framme (adv)
ann
  vid målet

framsida (n, ut)
dreach
  den sida eller del (av något) belägen framme eller fram

framskrivning (n, ut)
caitheamh amach
  prognos

framsteg (n, neut)
forás
  gynnsam utveckling

framställa (v)
meas
  presentera ett resonemang eller en uppfattning
  skapa ett ämne

framställning (n, ut)
láithreoireacht
  handlingen att framställa något, framställan

framstå (v)
taibhsigh
  visa sig, synas
  ta sig ut

framtid (n, ut)
todhchaí
  den tid som ännu inte förflutit; den tid som komma skall; den tid som är efter nutiden
  öde, utsikt

framtida (adj)
fáistineach
  som hör framtiden till; som kommer/beräknas komma att existera/finnas i framtiden

framtidsforskare (n, ut)
todhchaíoch
  forskare som studerar framtiden

framträdande (adj)
dealramhach
  /relativt/ viktig

framträdande (n, neut)
gníomhaíocht
  uppvisning

framåt (adv)
ar aghaidh
  i färdriktningen; i den riktning man tittar (utan att rotera huvudet)

framåtanda (n, ut)
bagair

framåtskridande (n, neut)
gluaiseacht
  pågående händelseförlopp som har positiv utveckling; progress

framöver (adv)
ar aghaidh
  i framtiden; hädanefter
sall
  (någonstans) mot framänden till

franc (n, ut)
frainc
  valuta i en rad länder med anknytning till det franska kolonialväldet
  valuta i Schweiz; också tidigare valutor i Frankrike och Belgien innan de bytte till euro

francium (n, neut)
frainciam

frank (adj)
oscailteach
  som uttalar sin mening utan omskrivningar

fransk (adj)
Francach

franska (n, ut)
Fraincis, Francés
  språk som talas i Frankrike med flera länder

franskt (n)
Fraincis

fransman (n, ut)
Francach
  person, speciellt man, från Frankrike

fransyska (n, ut)
Francach
  kvinna från Frankrike

fras (n, ut)
abairtín
  återkommande språkligt uttryck, mer eller mindre fixerad grupp av ord (även hel mening)
  (med avseende på den grammatiska formen) sammanhängande del av en sats som består av huvudord och bestämningar
  kortare sammanhängande stycke musik eller ord, till exempel mellan två andningspauser

fred (n, ut)
síocháin
  tillstånd som kännetecknas av avsaknad av krig

fredag (n, ut)
Aoine, Dé hAoine

fredagseftermiddag (n, ut)
Dé hAoine
  eftermiddag på en fredag

fredlig (adj)
suaimhneach
  som hyser eller ger uttryck åt obenägenhet för strid, tvist eller osämja, fredsälskande, fridsam
calma
  lugn

fredsvän (n, ut)
síochánaí
  pacifist, vän av fred, motståndare till krig och militarism

fregatt (n, ut)
frigéad
  fulltacklat örlogsfartyg

frejdig (adj)
cróga
  käck och orädd

frekvens (n, ut)
minicíocht
  en storhet, anger förekomster (av något) per tidsenhet; vanlig enhet är Hertz (per sekund)

frekvent (adj)
minic
  ofta förekommande; som inträffar på samma sätt och ofta

fresk (n, ut)
úr
  målning på ännu ej torr vägg

fresta på (v)
freang
  ta någons krafter eller uthållighet starkt i anspråk; anstränga; kosta på; trötta

frestelse (n, ut)
aimsiú
  något som frestar, något som får en person att vilja göra något (inte sällan äta eller begå ett brott), ibland mot bättre vetande
  känslan av att något frestar, begär

frett (n, ut)
firéad

fri (adj)
saor
  obunden, lös, ej fängslad
  utan plikter, oreglerad
  självständig, oberoende
  gratis, utan kostnad
  (vanligen följt av från eller i sammansättningar) utan att ha/innehålla; som inte tyngs av

friare (n, ut)
suiríoch
  person, ofta man, som friar till någon

frid (n, ut)
síth
  lugn och harmonisk sinnesstämning; ostördhet

fridsam (adj)
suaimhneach
  lugn, stilla, som föredrar frid

frieri (n, neut)
cúirtéireacht
  förfrågan (förslag, begäran, erbjudande) om giftermål (äktenskap); det att fria

frigid (adj)
fuarchúiseach
  som saknar sexuell lusta

frigörelse (n, ut)
fuascailt
  det att frigöra sig (göra sig fri)

friherre (n, ut)
barúin
  adlig titel, baron

frihet (n, ut)
saoirse

frihetsstraff (n, neut)
braighdeanas
  straff som innebär att den dömde tvingas vara i fängelse

friidrott (n, ut)
lúthchleasaíocht
  samlingsnamn för enklare mestadels individuella sporter där man springer (snabbt eller långt), hoppar (högt eller långt) eller kastar (spjut eller kula, långt)

frikostig (adj)
flaithiúil
  generös (med något specifikt), som ger eller erbjuder mycket (av något specifikt)

frikostighet (n, ut)
flaithiúlacht
  det att vara frikostig

friland (n, neut)
amach
  odlingsjord under öppen himmel

frilans (n, ut)
neamhspleách
  skådespelare eller journalist eller annan person som arbetar vid ett företag utan att vara fast anställd, dock ej vikarie

frilansa (v)
neamhspleách

friluftsmuseum (n, neut)
iarsmalann faoin aer
  en typ av museum som visar sina samlingar utomhus; grundstommen i samlingarna utgörs oftast av historiska byggnader med interiör

frimärke (n, neut)
stampa
  liten klisterlapp som sätts på en försändelse (brev, vykort, paket) som ska skickas med posten, fungerar som betalning

fris (n, ut)
Freaslainnis
  person från Frisland

frisk (adj)
sláintiúil
  med god hälsa, inte sjuk
fionnuar
  färsk; som är rent och nytt

friskhet (n, ut)
sláinte
  sundhet

frispark (n, ut)
cic saor
  möjlighet för ett lag att sparka bollen fritt med anledning av ett regelbrott som begåtts av någon spelare i motståndarlaget (utanför det senare nämnda lagets straffområde; om innanför så tilldelas det förstnämnda laget en så kallad straffspark)

frisör (n, ut)
bearbóir

frodig (adj)
méith

fromhet (n, ut)
beannaíocht
  det att vara from

front (n, ut)
dreach
  linje som utgör gräns mellan stridande parter i krig; område i krig där strid pågår; stridslinje i politisk eller ideologisk kamp; de delar av armé som är närmast fienden; politisk organisation (vanligen om radikala grupper)

frontlinje (n, ut)
líne thosaigh
  geografisk linje där fientliga styrkor möts i ett krig

frossare (n, ut)
amplóir
  person som frossar

frosseri (n, neut)
craos
  överflödigt och omåttligt ätande och drickande (en av de sju dödssynderna inom den romersk-katolska kyrkan)
  överdriven njutning; överflöd

frost (n, ut)
sioc, cuisne, reo, siocán
  frusen dagg (is) och mark (tjäle) som följd av [1]

frottera (v)
cuimil
  gnida en kroppsdel (t.ex. med borste, flanell)

fru (n, ut)
bean chéile
  (titel på) gift eller frånskild kvinna, eller änka

frukost (n, ut)
bricfeasta
  måltid som intas på morgonen

frukostera (v)
lón

frukt (n, ut)
toradh, meas
  söt ätbar del av växt vars konsistens är saftig och "köttig", oftast exkluderande mindre sådana, vilka kallas bär
toradh
  del av växt som innehåller frön och bildas i fortplantningssyfte

frukta (v)
eagla a bheith ort roimh
  vara rädd för, vara skräckslagen

fruktan (n, ut)
eagla

fruktansvärd (adj)
uafásach

fruktbar (adj)
méiniúil

fruktodling (n, ut)
úllord
  (större) samling av fruktträd som sköts för att producera frukt (i kommersiellt syfte)
fás
  det att odla frukt

fruktsallad (n, ut)
sailéad torthaí

fruktsam (adj)
bisiúil
  som får stor avkomma, som förökar sig snabbt

fruktträdgård (n, ut)
úllord

fruntimmer (n, neut)
bean
  kvinna

frusen (adj)
dearóil
  som känner sig kall; som (ofta) fryser
reoite
  som har fryst till is

frygiska (n, ut)
Frigiach
  utdött indoeuropeiskt språk som talades omkring 700-talet f.v.t. till 400-talet f.v.t. av frygerna i Frygien i dagens Turkiet

fryntlig (adj)
grianmhar
  gladlynt, glättig

frysa (v)
cuisnigh
  känna kyla på ett obehagligt sätt
  komma under fryspunkten; stelna på grund av låg temperatur (minusgrader)
  få något att stelna genom att utsätta det för tillräckligt låg temperatur; förvara i frys
  fixera; låsa; hindra något att förändras eller utvecklas

frysa ihjäl (v)
a

frysskåp (n, neut)
reoiteoir
  teknisk apparat som används för att djupfrysa livsmedel och andra varor till temperaturer under 0 grader Celsius

fräck (adj)
borb
  som är utan blygsel; som inte känner någon skam; skamlös; oanständig, obscen; som agerar synligt själviskt (och oetiskt) i en situation (trots risk för konsekvens)
fuaraigh
  som är läcker, cool, tuff

fräckhet (n, ut)
boirbe

fräkne (n, ut)
breicne
  fläck av melanin på huden

frälsa (v)
slánaigh

frälsare (n, ut)
slánaitheoir

frälsning (n, ut)
slánú
  räddning från synd

främja (v)
cuir chun cinn
  ge stöd åt; arbeta för (någots bästa)

främjande (n, neut)
ardú
  det att främja

främling (n, ut)
strainséir

främlingsfientlig (adj)
seineafóbach

främlingsfientlighet (n, ut)
seineafóibe

främmande (adj)
allúrach

främmande språk (n)
teanga iasachta
  språk som inte är en persons modersmål

främre (adj)
dreach
  belägen längre fram

frän (adj)
borb
  skarp och stickande, stark; besk, bitter, sträv
  skarpt kritisk, elak
  tuff, häftig, cool

frände (n, ut)
duine muinteartha
  (manlig) släkting

fräsa (v)
sios
  ge ifrån sig ett väsande, brusande ljud; som exempelvis uppstår när vatten kommer i beröring med eld, vid stekning, vid häftig avgång av kolsyra från en vätska; även utvidgat
  utblåsa luft genom näsan, så att därvid ett slags väsande ljud uppkommer; som exempelvis katter ger ifrån sig vid en situation som upplevs hotfull
  häftigt blåsa ut luft genom näsan på ett föraktfullt eller missnöjsamt sätt; tala hätskt och kort
  häftigt blåsa ut luft genom näsan för att avlägsna snor
  om handling som orsakar väsande, brusande ljud
  hastigt upphetta livsmedel i stekpanna på svag värme i matfett utan att det får färg
  bearbeta med fräs (ett slags skärverktyg)

fräsch (adj)
úr
  (om saker) ny, obegagnad, oanvänd

fräsmaskin (n, ut)
meil
  maskin för skärande bearbetning i metall, trä eller andra solida material och som använder ett fräsverktyg (roterande skärverktyg)

fräta (v)
aimsir
  på kemisk väg skada eller förstöra ett material som ämnet kommit i kontakt med
  ha förmågan att på kemisk väg skada eller förstöra ett material som ämnet kommit i kontakt med

fråga (n, ut)
ceist
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende

frågeformulär (n, neut)
ceistiúchán
  dokument (på papper eller digitalt) med frågor, tänkta att besvaras

frågespråk (n, neut)
teanga iarratais
  språk (formellt språk) för frågor till (sökningar i) en databas

frågetecken (n, neut)
comhartha ceiste
  skiljetecknet ?

från (preposition)
ó

från och med (adv)
ó
  på det angivna och framåt, från det angivna (inklusive det angivna)

från och med nu (adv)
as seo amach
  efter denna tid

från soluppgång till solnedgång (adv)
ó dhubh go dubh

frånfälle (n, neut)
díthiomnacht

frånstötande (adj)
déistineach

frånvaro (n, ut)
asláithreacht
  det att inte närvara eller vara på plats; det att vara iväg annorstädes

frö (n, neut)
síol
  utsäde, grobart korn

fröjd (n, ut)
lúcháir
  verklig glädje

fröken (n, ut)
ógbhean
  ogift kvinna
  ogift kvinna

frökenfiskar (n, ut)
bé-iasc

fukologi (n, ut)
fíceolaíocht

fukt (n, ut)
taisleach
  svag väta
bogthaise
  vattenhalt i luften

fuktig (adj)
taisíoch
  våtaktig, inte helt torr

ful (adj)
gránna
  med motbjudande utseende; som har ett utseende som inte är tilltalande, särskilt om person; även om andra företeelser som inte är tilltalande

fulhet (n, ut)
gráinneacht
  egenskapen att vara ful

full (adj)
ar meisce
  mycket påverkad av alkohol; mycket berusad
lán
  fullständig, hel, komplett

fullblod (n, neut)
capall ardfhola
  en av flera ädla hästraser

fullborda (v)
foirfe

fullfölja (v)
foirfe

fullgod (adj)
leorga
  fullt acceptabel, tillfredsställande, tillräckligt bra

fullgöra (v)
foirfe
  verkställa, utföra

fullkomlig (adj)
foirfe
  som besitter en egenskap till (mycket) hög grad

fullkornsbröd (n, neut)
arán caiscín
  bröd bakat med fullkornsmjöl

fullmåne (n, ut)
gealach lán

fullständig (adj)
foirfe
  som innehåller allt som finns eller är önskvärt, och inte saknar något
  i (mycket) hög grad, (ofta närapå) så hög som möjlig
  som har egenskapen att varje Cauchyföljd är konvergent

fullända (v)
foirfe
  föra fram till fulländning; fullborda

fungera (v)
feidhmigh
  bete sig eller kunna bete sig på ett önskvärt sätt eller som förväntat

funk (n, ut)
func

funka (v)
obair

funktion (n, ut)
feidhm
  en uppgift som en person eller en sak måste utföra; tjänst, post
  en regel som till varje element i en viss mängd (definitionsmängden) tilldelar ett element i en annan mängd (värdemängden).
  en del av ett dataprogram som returnerar ett resultat, subrutin

funktional (n, ut)
feidhmiúil

funktionell grupp (n)
feidhmghrúpa

funktor (n, ut)
feidhmeoir

furie (n, ut)
aonachas
  ursinnig person

furste (n, ut)
prionsa
  en titel eller beteckning för en ej regerande medlem av en kunglig eller kejserlig familj

furstendöme (n, neut)
prionsacht
  rike med en furste som överhuvud

fusion (n, ut)
eithneach
  sammanslagning av två lätta atomkärnor till en tyngre; stjärnors energikälla

fusk (n, neut)
cúigleáil
  fenomenet att folk skaffar sig själv fördelar genom att använda olovliga hjälpmedel, eller på annat sätt som inte följer regler
abach a dhéanamh ar
  slarvigt utfört arbete pga bristande kunskap, bristande färdighet, eller bristande vilja att arbeta noggrant, men utan avsikt att bedra

fuska (v)
cúigleáil

fuskare (n, ut)
caimiléir
  person som fuskar; person som skaffar sig fördelar på ett omoraliskt eller olagligt sätt

futtig (adj)
áilleagánacht
  småaktig

futurist (n, ut)
todhchaíoch
  anhängare av futurismen

futurum (n, neut)
aimsir fháistineach
  tempus som beskriver en händelse i framtiden

fykologi (n, ut)
fíceolaíocht

fylla (n, ut)
meisce
  det att vara (svårt) alkoholpåverkad; det att vara berusad (full)

fylla (v)
líon
  göra så att något upptar hela utrymmet; göra så att något blir fullt

fylla år (v)
breithlá

fyllerist (n, ut)
ar meisce
  person som regelbundet dricker mycket alkohol

fynd (n, neut)
aimsigh
  något som man har funnit, som blivit funnet, hittegods, särskilt om äldre och värdefulla föremål

fyr (n, ut)
teach solais
  tornliknande sjömärke avsett för att avge ljussignaler för sjöfarten, och i flygplanets tidiga historia även optisk markering av luftleder, med hjälp av stora strålkastare

fyra (n, ut)
ceathair
  symbolen 4; symbol som utgörs av siffran fyra

fyrbent (adj)
ceathairchosach
  som använder fyra fötter då det förflyttar sig; som går på fyra ben

fyrdubbla (v)
ceathrúil
  multiplicera med fyra

fyrfotad (adj)
ceathairchosach

fyrhörning (n, ut)
ceathairshleasach

fyrkant (n, ut)
garraí gabhainn
  tecknet ; nummertecken

fyrskepp (n, neut)
long sholais
  fartyg utrustat med lysanordning liknande fyrs som ankras i nära anslutning till ett grund i stället för att en fyr uppförs

fyrvaktare (n, ut)
coimeádaí teach solais
  person som sköter fyr

fyrverkeri (n, neut)
tine ealaíne
  pyroteknik som oftast används vid underhållning på exempelvis nyårsafton

fyrverkeripjäs (n, ut)
tine ealaíne
  enskild pjäs (raket, eld, smällare) inom ett fyrverkeri

fysik (n, ut)
fisic
  gren inom vetenskapen som handlar om kraft, rörelse, optik, materians uppbyggnad, m.m.

fysikalisk (adj)
corpartha
  som har med vetenskapen fysik att göra

fysiker (n, ut)
fisiceoir, fisicí

fysiolog (n, ut)
fiseolaí
  person som sysslar med fysiologi

fysiologi (n, ut)
fiseolaíocht
  studiet av mekaniska, fysikaliska och biokemiska funktioner i levande organismer

fysisk (adj)
corpartha
  som rör vetenskapen fysik
  som rör den materiella världen, sådant man kan se och ta på, i motsats till individers känslovärld

fägring (n, ut)
breáichte
  vackert utseende; kroppslig eller själslig skönhet hos en person (särskilt en ung kvinna eller ett barn); naturskönhet hos växter (särskilt blommor)

fäkta (v)
déan pionsóireacht
  slåss, strida med svärd
  kämpa, strida utan vapen

fäktning (n, ut)
pionsóireacht
  strid eller kamp med svärd, särskilt i duell
  sport i vilken två motståndare stöter och hugger mot varandra med ett svärdliknande vapen: florett, värja eller sabel

fäll (n, ut)
craiceann

fälla (n, ut)
dol
  fångsredskap ofta försett med lockbete för att locka och medelst fallucka eller annat som faller igen fånga eller innestänga ett djur

fält (n, neut)
páirc
  åker, öppen mark, överfört som område

fältflaska (n, ut)
bialann
  flaska för drickbart vatten (vattenflaska) som soldat bär med sig i fält

fälthare (n, ut)
giorria gallda
  hare som förekommer i Sverige och har grå päls även om vintern, arten Lepus europaeus

fältmarskalk (n, ut)
marascal machaire
  innehavare av en av de högsta graderna inom en försvarsmakt

fältspat (n, ut)
iathchloch
  mineralgrupp som består av silikat av aluminium med natrium, kalium eller kalcium

fälttecken (n, neut)
caighdeán
  tecken (fana, standar) som identifierar trupper i fält

fängelse (n, neut)
príosún
  byggnad i vilken samhället förvarar personer som dömts till frihetsberövande
  straff som består i frihetsberövande

fängelsedirektör (n, ut)
bardach
  högsta chef på ett fängelse

fängelsehåla (n, ut)
doinsiún
  trångt rum (cell) i källaren använt som fängelse

fängsla (v)
cuir i bpríosún
  beröva någon friheten, sätta någon i fängelse

fänkål (n, ut)
finéal
  flockblommig kryddväxt, en art (Foeniculum vulgare) inom familjen flockblommiga växter (Apiaceae)

färd (n, ut)
aistear
  handligen eller aktiviteten att fara, bege sig eller förflytta sig någonstans

färdas (v)
taistil
  förflytta sig, ändra position i rummet under en viss tid

färdig (adj)
slachtmhar
  i ett tillstånd där inget saknas eller ännu inte har utförs; som är precis som den skall vara

färdighet (n, ut)
cumas
  praktisk förmåga byggd på tidigare erfarenheter och/eller teoretiska kunskaper

färdigställa (v)
críochnaigh
  göra (något) helt klart, så att det önskade slutgiltiga tillståndet hos detta erhålles

färdväg (n, ut)
bealach
  den väg (mellan två platser) som ett fordon färdas eller är tänkt att färdas

färg (n, ut)
dath
  synintryck av (blandning av) olika våglängder av ljus
  ämne som används för att ge färg åt något
  ämne för att sätta färg, måla med
  åsiktsriktning, ståndpunkt
  stämning, atmosfär
  serie i kortlek (hjärter, spader, klöver och ruter)

färga (v)
péinteáil
  ge färg till något; få något att ha eller anta en viss färg

färgare (n, ut)
clódóir
  person som färgar tyg och garn

färggrann (adj)
gairéadach

färgämne (n, neut)
clódóireacht

färing (n, ut)
Oileáin Fharó
  person, särskilt man, från Färöarna

färja (n, ut)
bád calaidh
  farkost för transport över vatten, normalt kopplad till speciellt överfartsställe eller särskild rutt.

färja (v)
bád calaidh

färsk (adj)
úr
  ny (om nyhet, matvara etc.; kan även användas i överförd betydelse om människor)

färsking (n, ut)
glas
  nybörjare, amatör

färöisk (adj)
Faróch
  som rör Färöarna
  som rör det färöiska språket
  som rör det färöiska folket

färöiska (n, ut)
Faro
  språk som talas på Färöarna

fästa (v)
ceangail
  få /något/ att vara fast /på en plats, i ett underlag eller vid ett annat föremål/; fastsätta; fastgöra; häfta; fastsy

fäste (n, neut)
coimeád
  grepp, handtag; (fast) grund
dún
  befästning, borg

fästing (n, ut)
sceartán, ceartán
  samlingsnamn för en grupp små spindeldjur som är kända för att suga blod från människor

fästman (n, ut)
dálta
  man som är förlovad

fästning (n, ut)
dún
  byggnad för förhöjt försvar

få (adj)
beag
  bara några; ett litet antal

få (pronoun)
beag
  bara några, ett litet antal, en liten mängd

få (v)
faigh
  erhålla, motta, bekomma, vinna; bli given
  orsaka; göra så att eller se till att någon utför en handling eller att något händer
  lyckas med något
  komma fram till (ett svar)
  bli sjuk; dra på sig en sjukdom
  fånga (fisk, byte, brottslingar)

få tag på (v)
bain
  erhålla

fåfäng (adj)
amú
  som eftersträvar det förgängliga, skönhetsälskande, som inte satsar på det varaktiga
  som inte har chans att lyckas
  som är sysslolös, som fångar litet

fåfänga (n, ut)
uaill
  överdriven omsorg om sitt utseende, om det yttre, i syfte att bli uppmärksammad eller imponera på andra; enligt den kristna läran, en av de sju dödssynderna (inom ramen för högmod)

fåfänglighet (n, ut)
uaill
  tillstånd att något är förgäves, resultatlös situation (i strävan efter något); tomhet, förgänglighet, onyttighet, fruktlöshet, intighet

fågel (n, ut)
éan
  djur inom klassen Aves; typ av djur som ofta har vingar, fjädrar och hos de flesta arter förmåga att flyga

fågelbo (n, neut)
nead

fågelfängare (n, ut)
foghlaeir
  en som fångar fågel

fågelholk (n, ut)
teachín éan
  människobyggt fågelbo, oftast i formen som ett litet hus

fågelskrämma (n, ut)
babhdán, fear bréige
  anordning avsedd att skrämma bort fåglar

fågelvägen (adv)
i bhfoirm líne díreach trasna tíre
  utmed en rät linje från utgångspunkt till destination oavsett topografiska hinder

fågelvägen (n, ut)
i bhfoirm líne díreach trasna tíre
  avståndet mellan två platser längs en rät linje oavsett topografiska hinder; den kortaste vägen

fån (n, neut)
ainbhiosach
  dum löjlig människa

fåne (n, ut)
amadán
  idiot, dummer, dumbom

fånga (v)
beir ar

fånge (n, ut)
braighdeanach
  person som blivit berövad friheten

fångenskap (n)
braighdeanas
  tillstånd eller tid att vara fängslad, fysiskt begränsad eller förslavad

fångvaktare (n, ut)
séiléir
  person som vaktar fångar

fånig (adj)
aertha
  något sinnessvag, som uttrycker eller vittnar om sinnesförvirring
  idiotisk, dum

fåordig (adj)
cóngarach

får (n, neut)
caora
  ett däggdjur av släktet Ovis som hålls för ullens, köttets och till viss del mjölkens skull

fåra (n, ut)
clais
  långsmal fördjupning eller nedsänkning
  långsmal fördjupning i hud som uppstår då huden åldras
  inriktning

fåraherde (n, ut)
aoire
  herde som vallar får

fårhund (n, ut)
madra caorach
  hund som är avlad till att valla får

fårkött (n, neut)
caoireoil
  kött som fås från får

fåt (n, ut)
éasc
  felsteg, fel

fåtölj (n, ut)
cathaoir uilleach
  stol med armstöd

fåvitsk (adj)
aimhghlic
  fåkunnig, mindre vetande, svagsint

föda (v)
saolaigh
  genomgå förlossning

födelsedag (n, ut)
breithlá
  den dag en individ är född eller samma datum ett senare år

födelsemärke (n, neut)
ball broinne
  medfött märke på huden

födelseort (n, ut)
áit bhreithe
  ort där någon registrerats vid sin födsel

födelsetal (n, neut)
ráta beireatais
  antal under ett år födda barn på 1000 invånare

födobrist (n, ut)
an
  brist på föda

föga (adj)
beag

föl (n, neut)
searrach

följa med (v)
comóir
  gå eller på annat sätt röra sig framåt på ett sådant sätt att man alltid befinner sig där en annan person eller något annat föremål befann sig alldeles nyligen eller samtidigt

följd (n, ut)
seicheamh
  sätt på vilket element eller led kommer efter varandra; serie, svit
  numrerad eller på annat sätt ordnad samling av matematiska objekt (av samma slag)
iarmhairt
  konsekvens (logisk såväl som fysisk), verkan

följdsats (n, ut)
atoradh

följe (n, neut)
seicheamh
  samling människor som åtföljer eller ledsagar någon på en resa; samling personer som omger någon

följeslagare (n, ut)
caidreamhach
  person som följeslagar

följetong (n, ut)
sraith

följsam (adj)
comhlíontach
  medgörlig, som anpassar sig lätt; som i sina rörelser fogar sig efter någon

fönster (n, neut)
fuinneog
  öppning i en vägg, ofta innehållande en glasskiva (ämnad för att man ska kunna se utåt inifrån)

fönsterbräda (n, ut)
leac fuinneoige
  hylla under och innanför ett fönster, på vilken t.ex. blomkrukor eller en lampa kan placeras

fönsterlucka (n, ut)
comhla
  lucka som utvändigt kan täcka ett fönster

fönsterputsare (n, ut)
glantóir fuinneog
  (person) som putsar fönster

för (adj)
in ann
  som är fysiskt kapabel att utföra arbete eller uppgift

för (adv)
ró-
  i större utsträckning än vad som är lämpligt
  mycket, väldigt

för (conjunction)
arae
  (anger orsak) på grund av följande orsak, nämligen att; eftersom

för (preposition)
faoi choinne
  (uttrycker närmade)
  (uttrycker att en stödjer något eller håller med)
  (uttrycker orsak)
  (uttrycker syfte)

för (v)
ar son
  stödja

för att (conjunction)
chun
  så att

för djävlig (adj)
uafásach
  mycket hemsk, fruktansvärd

för mycket (adv)
an iomarca

för närvarande (adv)
ar ball

för tillfället (adv)
faoi láthair
  (just) nu

för övrigt (adv)
diomaite de
  förresten

föra (v)
caith
  förflytta föremål eller människor från en plats till en annan, transportera

föra i säkerhet (v)
plás

föra ordet (v)
ollúnacht
  sitta som ordförande

förakt (n, neut)
dímheas
  brist på aktning, stark känsla av ogillande och hat

förakta (v)
drochmheas a bheith agat

förankra (v)
ancaire
  säkert fästa

föranleda (v)
réasún
  ge anledning till; vålla, orsaka

förare (n, ut)
tiománaí

förarga (v)
fearg
  göra arg eller irriterad

förarglig (adj)
bearránach
  som orsakar lättare irritation (och egentligen var onödig)

förarsäte (n, neut)
suíochán an tiománaí
  det säte i ett fordon, t.ex. en bil, vilket brukas av fordonets förare

förbanna (v)
oirbhire
  svära över
  yttra en förbannelse över

förbannad (adj)
corcraigh
  aggressivt ord som anger fientlig inställning

förbannelse (n, ut)
oirbhire
  åkallan av övernaturliga krafter i syfte att bringa olycka

förbehåll (n, neut)
agús
  förutsättning för godkännande; reservation

förbereda (v)
deasaigh
  bereda i förväg
  göra sig (för)beredd

förberedelse (n, ut)
inleadh
  handling eller samling handlingar som utförs vid en viss tidpunkt i syfte att underlätta eller förbättra en situation som väntas inträffa senare i tiden

förbi (adv)
i ndiaidh

förbindelse (n, ut)
ceangal

förbise (v)
déan dearmad
  inte lägga märke till något; lämna något ur räkningen

förbittra (v)
cráigh
  göra bitter

förbjuda (v)
coisc

förbjuden (adj)
coiscthe
  ; som förbjuds, inte tillåten

förblinda (v)
caoch
  göra blind

förborgad (adj)
ceilte
  ; fördold och okänd, dold och skyddad (som av en borg)

förbruka (v)
caith
  använda något så att mängden eller tillgängligheten för detta minskar

förbryllelse (n, ut)
cíor thuathail
  det att bli förbryllad

förbrytare (n, ut)
coirpeach
  allvarligt kriminell person

förbränningsmotor (n, ut)
inneall dócháin inmheánaigh
  motor som drivs genom förbränning av bensin eller dieselolja

förbud (n, neut)
crosadh

förbundsdagen (n)
Gearmáinis

förbättra (v)
cuir feabhas ar
  bli eller göra något bättre

förbättring (n, ut)
biseach
  förändring mot det bättre

förbön (n, ut)
idirghuí
  bön för någon annans skull

fördel (n, ut)
brabach
  något positivt om/med något (jämfört med något annat)

fördela (v)
scaoil
  dela upp och ge åt

fördelaktig (adj)
buntáisteach
  bra; nyttig; som (framförallt) ger fördelar, ibland gentemot någon annan part

fördomsfull (adj)
claonta

fördrag (n, neut)
conradh
  överenskommelse (oftast mellan stater) i en fråga av stor vikt

fördragsam (adj)
fulangach
  som visar eller har tålamod

fördriva (v)
caith
  få tiden att gå; hitta något att göra med tid som man annars inte skulle använda till något särskilt

fördröja (v)
faillí

fördubbla (v)
dúbail
  göra två gånger så stor; öka till det dubbla

fördärv (n, neut)
argain
  det att fördärvas

fördärva (v)
creach
  göra oanvändbar eller värdelös, förstöra
truailligh
  skada moraliskt

fördärvlig (adj)
arganach
  dålig, skadlig, som leder till fördärv

före (preposition)
roimh
  (om tid) anger förekomst/skede tidigare i tiden (närmare början av tiden) än något annat

förebild (n, ut)
idéal
  exempel som ses upp till, exempel som personer tar efter

förebrå (v)
achasán a thabhairt
  anklaga någon för att vara skyldig till något; placera en skuld på någon

förebråelse (n, ut)
achasán
  anklagan, beskyllelse

förebud (n, neut)
droch-tuar
  tecken som tyder att något (ofta ödesdigert) kommer att inträffa

förebygga (v)
coisc
  förhindra i förväg, minska risken att något (negativt) ska ske

förebyggande (adj)
toirmeascach
  som hindrar eller motverkar att något olämpligt eller farligt inträffar

föredra (v)
is fearr le
  finna bäst inom en samling (två eller mer) alternativ; helst vilja välja, om det är möjligt;
léacht
  hålla föredrag, läsa upp, framföra; redogöra (muntligt) för

föredrag (n, neut)
caint
  längre, strukturerat anförande inför en grupp åhörare

föredöme (n, neut)
eiseamláir

förekomma (v)
rith le
  ha ett skede
bí ann
  ha eller ta plats i tid eller rum
coisc
  förebygga, förhindra

föreligga (v)
ar fáil
  finnas att få, finnas tillgänglig, vara till hands
bí
  finnas, existera, råda, förekomma; vara förhanden, vara aktuell

föreläsning (n, ut)
léacht

föremål (n, neut)
rud
  person, sak eller annan företeelse som är utsatt för ett visst engagemang, passivt objekt i aktivitet

förena (v)
comhaontaigh
  föra samman till en

förening (n, ut)
cumann
  ett antal människor som enats runt en idé och förenat arbetar för ett gemensamt mål
  molekyl, salt eller annan enhet av materia bestående av fler än en atom och som utgör den minsta delen av ett ämne som uppvisar ämnets kemiska egenskaper, eller ett sådant ämne
  det att två eller fler fristående enheter går samman

föresats (n, ut)
rún
  avsikt, beslut att göra något

föreslå (v)
mol

förespråka (v)
abhcóide

föreställning (n, ut)
barúil
  den uppfattning eller (osäkra) kunskap någon har om något; hur någon tänker sig något
gníomhaíocht
  pjäs, skådespel, uppträdande

föreståndare (n, ut)
maor
  person som ansvarar för och leder en grupp människor på en avdelning e.dyl. (t.ex. i skola eller på sjukhus)

företag (n, neut)
comhlacht
  ekonomisk organisation som driver och samordnar verksamhet, teknik, information och kunskap för att producera varor och tjänster i vinstsyfte

företagare (n, ut)
fiontraí
  företagsägare, ägare av ekonomiskt företag

företagsledning (n, ut)
bainisteoireacht
  ledning av (det att leda) ett företag
  ledningen för (personerna i toppskiktet av) ett företag

förete (v)
clár
  uppvisa

företrädare (n, ut)
uiríollaí
  person som företräder någon/något
  person som tidigare haft en post, ett jobb etc.

förevisa (v)
éirígh
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik

förfader (n, ut)
sinsear
  person som man stammar från

förfalska (v)
ceárta

förfalskning (n, ut)
calaois

förfarande (n, neut)
crábhadh
  sätt att handla, agera, gå till väga eller bete sig

författa (v)
graf
  skriva en text

författare (n, ut)
údar
  person som är upphovsman, har skapat eller skrivit verk, särskilt skrivna sådana

författarinna (n, ut)
banúdar

författning (n, ut)
bunreacht
  lagsamling som anger de grundläggande formella normerna i en stat, framförallt hur den skall styras
  samlingsbenämning i Sverige för lag, förordning, föreskrift, kungörelse, instruktion eller stadga

förfluten (adj)
caite

förflyta (v)
meil
  fortlöpa, röra sig framåt; (om tidsenheter) gå mot sitt slut

förflytta (v)
bog
  föra någon från sin ursprungliga position till annan plats, konkret eller abstrakt
  gå från sin ursprungliga position till annan plats

förfråga (v)
iarr
  begära besked eller upplysning

förfrågan (n, ut)
ceist
  förhör, formell begäran om upplysning

förfula (v)
ainimhigh

förfärlig (adj)
ainnis
  som är mycket dålig eller/och även skrämmande

förfölja (v)
déan géarleanúint ar
  under en längre tid trakassera en viss person eller folkgrupp

förföljelse (n, ut)
géarleanúint
  hets, förtryck; det att förfölja och vara förföljd

förföra (v)
aom
  locka in i ett romantiskt förhållande (eventuellt sexuellt)

förgasare (n, ut)
carbradóir
  mekanism i bensinmotor som blandar bensin med luft före inloppet i cylindern

förgifta (v)
nimhigh

förgiftning (n, ut)
nimhiú

förgrena (v)
géagaigh
  dela sig i grenar

förgrening (n, ut)
píceáil

förgylla (v)
óraigh
  bekläda en yta med ett tunt lager guld (som fastnar på ytan, så att föremålet ser ut som om det vore gjort av rent guld)

förgätmigej (n, ut)
lus míonla
  individ av någon art inom släktet växtsläktet förgätmigejer (Myosotis) inom familjen strävbladiga växter

förgäves (adj)
gan mhaith
  fruktlös, resultatlös

förgå (v)
dísle
  förflyta, försvinna, förlida

förgöra (v)
loit

förhala (v)
faillí
  dra ut på tiden med något; fördröja eller uppskjuta t.ex. behandlingen eller slutförandet av något

förhandsgranskning (n, ut)
clóbhuail
  det att förhandsgranska

förhastad (adj)
araiciseach
  ; utförd utan eftertanke

förhinder (n, neut)
constaic
  något som hindrar en från att närvara

förhindra (v)
coisc
  hindra från att hända

förhoppning (n, ut)
dóchas

förhud (n, ut)
forchraiceann
  ett tillbakadragbart hudveck (praeputium) som täcker ollonet längst ut på penis

förhyda (v)
dúbail
  klä ett träfartyg utvändigt (med plåt)

förhänge (n, neut)
cuirtín

förhärliga (v)
glóirigh
  upphöja till gudomlighet

förhålla (v)
iompair
  bete sig (på ett visst sätt)

förhållande (n, neut)
baint
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella, känslomässiga eller äktenskapliga förhållanden
  samband
  kvot, proportion
  omständighet

förhållandevis (adv)
breis

förhållningssätt (n, neut)
ionsaí
  attityd, inställning till något; sätt på vilket någon reagerar inför och förhåller sig till något

förhör (n, neut)
ceistiú
  utfrågning i samband med brott

förhöra (v)
ceistigh
  fråga ut i syfte att få fram ej tidigare känd information, hålla förhör
scrúdú
  ställa frågor för att testa en eller flera person(er)s kunskaper

förinta (v)
loit
  göra slut på, fullständigt förstöra, jämna med marken, lägga i ruiner, ta kål på, bringa om livet, röja ur vägen, skaffa ur världen

förintelse (n, ut)
Uileloscadh
  Hitler-regimens utrotningspolitik mot judar, kommunister och andra grupper under åren 1941...1945

förirra (v)
éirigh caillte
  gå vilse, råka komma på icke avsedd plats

förkasta (v)
eitigh
  avvisa, bortstöta; avslå; tillbakavisa

förkastande (n, neut)
diúltú
  det att förkasta

förkastning (n, ut)
éasc

förklara (v)
mínigh
  berätta för någon hur något är uppbyggt eller fungerar, i syfte att denna ska lära sig något nytt
  ge en motivering till

förklaring (n, ut)
mínithe

förkläde (n, neut)
bairbéal, naprún
  skyddande klädesplagg som bärs utanpå övrig klädsel, exempelvis vid hushållsarbete

förkorta (v)
laghdaigh
  dividera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal, så att bråkets värde inte förändras

förkortning (n, ut)
giorrú
  ord eller bokstavskombination som står för ett längre ord eller en fras; kort variant av ett ord eller en fras

förkristen (adj)
réamh-Chríostaí
  som avser tiden före kristendomens införande

förkunna (v)
craobhscaoil

förkväva (v)
plúch
  hindra något från att fortsätta eller utvecklas

förkylning (n, ut)
slaghdán

förkämpe (n, ut)
curadh
  företrädande kämpe (personlig eller utvald) å annans vägnar

förlika (v)
éirigh as
  resignera, (motvilligt) acceptera (något), ge upp; komma överens, bliva ense (om något)

förlikning (n, ut)
socrú
  uppgörelse i godo utan rättslig prövning; tvist löst utan domstol, oftast via en kompromiss

förlopp (n, neut)
réim
  sätt på vilket något utvecklas
  det att pågå en viss tid och nå slutpunkt
  tidslängd

förlora (v)
caill
  få ett negativt resultat /gentemot en (vinnande eller segrande) motståndare eller motpart som får ett positivt/ (inom exempelvis en tävling, (väpnad) konflikt eller tvist)
  upphöra att ha kvar /vad som stjäls eller på annat sätt försvinner/
  slösa (bort)

förlossning (n, ut)
fuascailt
  frigörelse från synd, förlåtelse, nåd

förlovad (adj)
geallta
  som har ingått förlovning;

förlovning (n, ut)
gealltanas pósta
  tillkännagivande av att en parrelation avser att leda till äktenskap

förlovningsring (n, ut)
fáinne gealltanais

förlust (n, ut)
briseadh
  det att förlora (i en sport, slag e. dyl.); det att inte vinna
anachain
  den negativa händelsen att, vanligen på grund av yttre omständigheter, inte längre ha tillgång till något nyttigt eller (delvis) nödvändigt; det att förlora något
  dödsfall (i krig eller liknande). I militära sammanhang benämns summan av döda, sårade och saknade efter en strid som ”förluster”
  ekonomiskt underskott; förlorade pengar

förlägga (v)
foilsigh
  publicera, ge ut en trycksak (bok eller tidning eller dylikt)
stáisiún
  flytta något från en plats till en annan, ändra avsedd plats för något evenemang

förlänga (v)
fadaigh
  göra längre, öka med avseende på rumslig utsträckning
  dra ut ett linjestycke utan att ändra riktning
  multiplicera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal
  göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlängning (n, ut)
folíne
  det att göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlåt (interjection)
tá brón orm

förlåta (v)
maith
  ursäkta; visa att man inte längre är ond (på någon som handlat orätt)

förlåtelse (n, ut)
maitheamh
  utlåtande att någon är förlåten, att dennes oförrätt accepteras

förmak (n, neut)
aitriam
  mindre muskulöst utrymme i hjärtat (ett av två, höger respektive vänster), som tar emot blod från blodkretsloppet (systemkretslopp respektive lungkretslopp) och vidarebefordrar detta till respektive hjärtkammare (höger respektive vänster)

förman (n, ut)
maor
  chef, ledare, föreståndare

förmedla (v)
iompair
  agera som mellanhand, fungera som medium (för); överföra

förmera (v)
póraigh
  föröka

förmiddag (n, ut)
maidin

förminska (v)
ísligh

förmoda (v)
buille faoi thuairim

förmodligen (adv)
is dócha (go)

förmyndare (n, ut)
bardach
  förvaltare /av ekonomi/
coimirceoir
  person som företräder en omyndig person i rättsliga sammanhang

förmyndarskap (n, neut)
bardacht
  förhållandet att vara (eller uppträda som om man vore) förmyndare för någon

förmäten (adj)
andóchasach
  alltför anspråksfull, överskattande sin egen förmåga;

förmå (v)
a fhios a bheith agat
  kunna /göra/ något, vara i stånd att; vara kapabel att
cuir abhaile ar
  övertala

förmåga (n, ut)
ábaltacht
  det att kunna göra något
  person som har en särskild förmåga (1); någon som kan göra något speciellt (och göra det väl)
  det att kunna göra något

förmån (n, ut)
deis
  tur eller lycka att kunna åtnjuta en angenäm upplevelse eller levnadsförhållanden;

förmögen (adj)
ábalta
  med möjlighet /att/
maoineach
  med stora ekonomiska tillgångar, särskilt som man har byggt upp under längre tid, och som tack vare tillgångarna kan leva bekvämt; som har mycket pengar

förmögenhet (n, ut)
cinniúint
  värde på en persons kapital; värde på en persons tillgångar minus skulder
cumas
  förmåga att göra någonting

förmörka (v)
uraigh

förmörkelse (n, ut)
éiclips
  det att en himlakropp syns mycket mindre än vanligt eller inte alls, för att ljuset till den (tillfälligt) blockeras av en annan himlakropp

förnamn (n, neut)
céadainm
  en persons individuella namn, namn som en person har döpts till, som i svenskan står före efternamnet

förnedra (v)
náirigh
  inför andra människor framställa en person på ett visst sätt, eller få något om personen att framgå, som gör att de andra människorna tycker att personen är dålig på något (pinsamt) sätt; inför andra människor utsätta en person för en behandling som orsakar personen lidande samtidigt som de andra människorna roas av det; i båda fallen handlar det om att på ett mycket elakt sätt, kanske för egen tillfredsställelse, exponera okunskap, svaghet eller vanmakt hos personen på ett sätt som ofta får personen att må väldigt dåligt och som också ofta skadar personens självkänsla och förhållande till andra människor

förnedring (n, ut)
bochtaineacht
  det att förnedra

förneka (v)
tréig
  bestrida, hävda att något är osant, vägra kännas vid

förnekelse (n, ut)
éaradh
  (oftast längre pågående) attityd eller aktivitet att förneka eller bestrida något, oftast något som uppfattas som uppenbart

förnimma (v)
airigh
  märka, känna - ofta på ett vagt sätt
  få höra, få veta

förnimmelse (n, ut)
braistint
  intryck från sinne; känsla av något (ofta vag)

förnuft (n, neut)
réasún
  förmåga till tänkande, gott omdöme och sunt beslutsfattande

förnuftig (adj)
ciallmhar
  som är logisk och handlar efter kända fakta istället för på känslomässiga grunder

förnya (v)
athnuaigh
  /till viss del/ ersätta med nytt

förnyelse (n, ut)
athnuachan
  det att förlänga eller uppdatera, till exempel ett avtal eller kontrakt

förolämpa (v)
maslaigh
  kränka med (olämpliga) ord

förolämpning (n, ut)
achasán

förordning (n, ut)
reacht
  i Sverige och Finland av regeringen beslutad författning

förorena (v)
éilligh
  göra oren (genom att exempelvis lämna (miljö)farligt skräp); smutsa ner, kontaminera

förorsaka (v)
réasún
  vålla, framkalla, åsamka

förort (n, ut)
bruachbhaile
  tätbebyggt område beläget nära eller i utkanten av en större tätort (utanför innerstaden)

förpliktelse (n, ut)
oibleagáid

förr (adv)
cheana
  förut, tidigare
fadó
  för länge sedan, långt tillbaka i tiden; fordom

förresten (adv)
dála an scéil
  anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga
diomaite de
  anger att uttalaren just kom på ett tillägg, som gäller utöver tidigare nämnda påståenden

förrgår (n)
arú inné
  dagen före gårdagen

förrädare (n, ut)
fealltóir
  person som förråder någon; angivare

förräderi (n, neut)
anbhrath
  det att förråda någon

förrädisk (adj)
cealgach
  farligare än det verkar

förråd (n, neut)
costas
  rum eller byggnad där man oftast förvarar saker

försaka (v)
tréig
  vara utan; avsäga sig

församling (n, ut)
comhthionól
  en grupp människor som är samlade på ett ställe; folkförsamling, publik, riksdag, mötesdeltagarna
paróiste
  enhet av kyrkan, de människor som regelbundet firar gudstjänst tillsammans; frikyrkoförsamling

förse (v)
lón
  utrusta, tillgodose behov; göra komplett eller bättre genom att placera, montera eller tillägga något

förseelse (n, ut)
mionaoiseach
  mindre brott; brott som enligt lagen har ett lindrigt straffvärde

försena (v)
faillí
  orsaka en försening; orsaka att något händer senare än önskat eller planerat; orsaka att något fordon ankommer senare än önskat eller planerat

försening (n, ut)
faillí

försiggå (v)
bí ar bun
  äga rum, inträffa, ske, hända, stå på

försiktig (adj)
aireach
  som endast med låg sannolikhet riskerar att ha sönder något; som anstränger sig för att inte ha sönder något; som är lugn och rör sig långsamt därför

försiktigt (adv)
go haireach

förskingrare (n, ut)
cúigleálaí
  person som förskingrar

förskingring (n, ut)
cúigleáil
  brott som begås när man låter en annan persons, organisations, eller företags medel försvinna på ett sätt som gagnar en själv men inte utan vidare kan rubriceras som stöld

förskola (n, ut)
naíscoil
  verksamhet med barnomsorg och utbildning som vänder sig till små barn (normalt från 1 år upp till cirka 6 år gamla som ännu inte börjat i grundskolan) dagtid då föräldrarna/vårdnadshavarna arbetar

förskräcka (v)
scanradh
  förfära, skrämma

förskräcklig (adj)
ainnis

förslag (n, neut)
moladh
  en plan om hur något skall göras

förslagenhet (n, ut)
lúbaireacht
  det att vara förslagen

förslava (v)
daor
  göra någon till slav

förslå (v)
is leor sin
  vara tillräcklig, nog; räcka till

försmäkta (v)
languidecer
  (vara nära att) duka under av hunger och törst; tyna bort

försona (v)
fuascail
  göra sams, göra enig, göra överens

förspel (n, neut)
réamhshúgradh
  förberedande handlingar som parter utför med varandra innan ett regelrätt samlag

först (adv)
ar dtús
  i absoluta början av något; före allt annat

första person (n)
chéad phearsa

första världskriget (n)
Chéad Chogadh Domhanda
  namn på ett världsomfattande krig utspelat mellan 1914 och 1918, framför allt i flera europeiska länder

förstad (n, ut)
bruachbhaile
  stad strax utanför en större stad; förort med egna stadsrättigheter

förstfödd (adj)
céadghin
  som är äldst i en syskonskara

förstklassig (adj)
céad ghrád
  i toppklass

förstockad (adj)
aindiúideach

förstoppning (n, ut)
iatacht
  alltför låg tarmtömningsfrekvens (mer sällan än var tredje dag) och/eller konstant för hård avföring

förstoringsglas (n, neut)
gloine mhéadaithe
  instrument som utgörs av en konvex lins vars syfte är att förstora det objekt man tittar på

förströ (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  ge avkoppling genom fritidsaktivitet

förströdd (adj)
dearmadach
  tankspridd, disträ, okoncentrerad, distraherad

förströelse (n, ut)
athbhealach
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam; lätt underhållning eller nöje

förstämning (n, ut)
chumha
  tryckt och dyster stämning

förstärka (v)
neartaigh

förstärkare (n, ut)
aimplitheoir

förstärkning (n, ut)
athneartú
  något som gör något starkare eller större i antal; något som förstärker, exempelvis en militär eller personalstyrka
  det att genom psykologiska metoder öka sannolikheten för ett beteendes upprepning
  det att förstärka en byggnads grunder
aimpliú
  faktor som en signal multipliceras med

förstå (v)
tuig
  ha kunskap om hur något är uppbyggt eller fungerar
  uppfatta, så att man med uppgift förbinder en viss betydelse eller mening; begripa

förståelig (adj)
intuigthe
  som går att förstå

förstånd (n, neut)
réasún
  förmåga att förstå, dra slutsatser och handla med omdöme

förståndig (adj)
stuama
  som har gott förstånd

förstås (adv)
ar ndóigh
  naturligtvis, givetvis, självklart; används för att markera att något är så välkänt att det egentligen inte behöver nämnas eller betonas, men att man ändå gör så för tydlighetens skull

förstöra (v)
loit
  ha sönder något, göra så att något blir trasigt och inte ser ut eller fungerar som avsett
abach a dhéanamh ar
  göra så att något som borde vara trevligt inte blir det

förstörare (n, ut)
argthóir
  någon eller något som förstör

förstörelse (n, ut)
argain
  verksamhet att förstöra; händelse att något blir förstört

försumlig (adj)
anaireach
  (straffbart) slarvig, vårdslös, som försummar saker

försumlighet (n, ut)
míchleachtas
  det att genom otillräcklig noggrannhet och slarv inte uppfylla sina plikter (vilket eventuellt är straffbart); det att vara försumlig

försumma (v)
faillí
  ägna alltför lite uppmärksamhet åt

försvar (n, neut)
gosaint

försvara (v)
cosain
  göra motstånd

försvarare (n, ut)
cosantóir
  en person som skyddar någon eller något från fara eller verbala angrepp

försvinna (v)
imigh as amharc
  upphöra att ha en känd position; upphöra att (direkt) kunna hittas

försvunnen (adj)
ar iarraidh

försvåra (v)
ciotach

försyn (n, ut)
fadcheann
  tur, ett lyckligt öde, oförklarligt övervinnande av motgångar, eventuellt genom ingripande av högre makter

försäkra (v)
cuir árachas ar
  skaffa en försäkring för något

försäkring (n, ut)
árachas

försäkringstagare (n, ut)
sealbhóir árachais
  person som tecknar en försäkring hos ett försäkringsbolag

försäljare (n, ut)
bean díolacháin
  någon som säljer något (eller, snarare, försöker att sälja något)

försäljerska (n, ut)
bean díolacháin
  kvinna som jobbar som butiksbiträde; kvinnlig försäljare

försäljning (n, ut)
sladmhargadh
  överlåtelse av en vara till en köpare mot avtalad ersättning

försämra (v)
meath

försätta (v)
cuir
  sätta, sätta i
bog
  rubba

försök (n, neut)
iarracht
  aktivitet som utförs i syfte att uppnå ett visst mål, men där osäkerhet föreligger huruvida målet kommer att uppnås eller ej; det att försöka
turgnamh
  aktiviet som utförs i syfte att undersöka vilka konsekvenser aktiviteten leder till
  kvalificering

försöka (v)
ionsaigh

försöksballong (n, ut)
adharcán
  uttalande som görs i syfte att undersöka folks reaktion på uttalandet

försörja (v)
lón
  tillgodose det fortlöpande uppehället

förtala (v)
aithisigh

förtecken (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  tecken i notskrift som används för att ange höjd, sänkt eller återställd tonhöjd hos de följande noterna

förtegen (adj)
ciúin
  som inte yttrar sig i viss fråga för att hålla den hemlig

förtid (n)
ionsaí
  tidpunkt tidigare än normalt

förtiga (v)
coisc
  låta bli att tala om en sak för att hemlighålla den

förtjusa (v)
draíocht ar
  som genom till exempel skönhet griper, fängslar eller tjusar en; som är intagande, betagande, bedårande, ljuvligt, härligt (ljuvlig, härlig)
  förhäxa, förtrolla, hänföra, gripa någon till sinnes, försätta i extas

förtjust (adj)
cion a bheith agat ar
  ; tjusad, betagen

förtjänst (n, ut)
fásach
  inkomst; vinst
  värde, god egenskap

förtroende (n, neut)
dóchas
  det att tro och lita på att någon är förmögen att handla (intellektuellt och moraliskt) korrekt, och också handlar korrekt
urrúsacht
  förtroligt meddelande

förtrolla (v)
draíocht ar
  utöva trolldom mot någon eller något, särskilt för att förvandla till något annat

förtrollning (n, ut)
draíocht
  trollformel, besvärjelse

förtryck (n, neut)
ansmacht
  tillstånd där en auktoritet använder maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtryckande (adj)
aintréan
  presensparticip av förtrycka

förtränga (v)
dearmad
  mer eller mindre frivilligt glömma bort något; psykologiskt försöka glömma något

förträngning (n, ut)
bac
  ett särskilt trångt ställe som hindrar strömningen eller trafiken

förtröstan (n, ut)
urrúsacht
  det att förtrösta

förtvivla (v)
éadóchas

förtvivlad (adj)
éadóchas
  som känner mycket starka negativa känslor av sorg eller ledsamhet, ofta med hopplöshet

förtvivlan (n, ut)
éadóchas

förtydliga (v)
maisigh

förtära (v)
caith

förtöja (v)
daingnigh
  fastgöra eller förankra (fartyg)

förunna (v)
tíolacadh
  (av gunst eller nåd) skänka, tilldela eller tillåta; låta åtnjuta

förut (adv)
roimh ré
  en gång i tiden, någon gång tidigare, före nuet

förutom (preposition)
diomaite de
  inte bara innefattande; utöver
ach
  markerar att det som beskrivs utgör ett undantag; undantaget

förutspå (v)
réamhaithris

förutsäga (v)
réamhaisnéis
  /försöka/ komma fram till vad som kommer att existera eller inträffa i framtiden, vanligen med hjälp av analys av samtiden eller historiska data

förutsägbar (adj)
intuartha
  som kan förutsägas
  vars beteende är lätt att förutsäga

förutsägelse (n, ut)
réamhaisnéis
  förutspått framtida händelseförlopp

förutsättning (n, ut)
coinníoll

förvalta (v)
bainistigh
  under längre tid sköta och ta hand om något åt någon annan

förvaltare (n, ut)
bainisteoir
  person med förvaltning som uppgift

förvar (n, neut)
cumhdach
  det att förvara (oftast en brottsling) i vanligtvis ett fängelse

förvara (v)
coinnigh
  ha något medan det inte används på en särskild plats, ofta en plats avsedd för det ändamålet

förvaring (n, ut)
costas
  det att förvara något
coimeádán
  det som något förvaras i

förverkliga (v)
réadaigh

förvirrad (adj)
trína chéile

förvirring (n, ut)
cíor thuathail
  det att vara förvirrad

förvisa (v)
ruaig
  bortvisa, utvisa, relegera

förvränga (v)
athchum
  återge (något) felaktigt

förvägra (v)
bruscar

förvänta (v)
coinne a bheith agat ar
  ha som förväntning, tro och anta /att något/ kommer att vara på ett visst sätt

förväntning (n, ut)
bí ag súil
  tro och antagande att något kommer att vara på ett visst sätt i framtiden

förvärra (v)
donaigh
  göra värre

förvärv (n, neut)
aicseam
  något bra som har införskaffats; tillskott

förvärva (v)
aimsigh
  ackvirera, anskaffa, tjäna in

förväxla (v)
déan dearmad
  oavsiktligt missta någonting för något annat det inte är

förväxling (n, ut)
neamhord
  en oavsiktlig förvirring som leder till att två saker misstas för att vara varandra

förvåna (v)
breith amuigh ar
  göra någon förvånad

förvånad (adj)
ionadh a bheith ort

förvånan (n, ut)
breith amuigh ar

förvånansvärt (adv)
go diail
  på ett sätt som är värt att förvånas över, förvånande, häpnadsväckande;

förvåning (n, ut)
ionadh
  (den psykologiska) känslan när en person inser att något inte står till på det sätt som personen i förväg hade väntat sig

föryngra (v)
athnuaigh
  göra yngre

föryngring (n, ut)
athnuachan
  det att föryngra

förälder (n, ut)
tuismitheoir

föräldralös (adj)
dílleachta
  som saknar föräldrar

förälskad (adj)
i ngrá le

förälskelse (n, ut)
meil
  person någon har en förälskelse (1) i

föränderlig (adj)
luaineach
  som är benägen att förändras

föråldrad (adj)
seanchaite

föråldras (v)
aois
  bli gammal

föröda (v)
slad
  göra öde

förödande (adj)
sladach
  som förstör mycket; mycket allvarlig

förödelse (n, ut)
buairt
  stor förstörelse

förödmjuka (v)
náirigh
  kränka någons värdighet, såra

förödmjukelse (n, ut)
bochtaineacht
  kränkning av någons värdighet, sårande av någons stolthet

föröka (v)
síolraigh
  avla, fortplanta (sig)

förövare (n, ut)
údar

fösa (v)
bagair
  få att röra sig i en viss riktning; driva på; mana på

gabbaj (n)
bardach
  religiös judisk tjänsteman med uppgifter inom församlingen främst relaterade till synagogan

gabones (n, ut)
Gabúnach
  person från Gabon eller med gabonesisk härkomst

gadd (n, ut)
cealg
  spetsig tand hos rovdjur; (vardagligt) tand

gadolinium (n, neut)
gadailiniam

gaffel (n, ut)
gabhlóg
  vanligt ätverktyg i form av ca 3-4 parallella, något böjda spetsar på ett skaft; även liknande konstruktioner för andra ändamål
  ställning där en pjäs samtidigt hotar att slå två eller flera av motståndarens pjäser

gaffla (v)
píceáil
  prata ivrigt
  munhuggas (med); kivas verbalt
  skryta och skrävla
  spetsa på en gaffel
  konstruera en gaffel
  skjuta (med kanon) salva växelvis till höger eller vänster om målet för att få träff

gagn (n, neut)
brabach

gala (v)
gíog
  ropa (om t.ex. gök)
  säga kuckeliku (om t.ex. tupp)

galax (n, ut)
réaltra
  en större sammanhängande grupp av stjärnor, stoft, gas, och annat material

galen (adj)
duine buile

galenskap (n, ut)
buile

galge (n, ut)
croch
  fristående konstruktion består av en enda eller 2–3 trästolpar med en därpå ovantill rätvinkligt anbragt tvärbjälke och i vilken människor avrättas genom hängning

galiciska (n, ut)
galego
  ett romanskt språk som talas i nordvästra Spanien, främst i autonoma regionen Galicien

galla (n, ut)
domlas
  kroppsvätska som består av vatten, gallsalter, bilirubin och kolesterol och som bildas av levern och samlas upp i gallblåsan innan den senare kontraherar och pressar ut gallan i duodenum där den behövs för nedbrytning och upptag av fett
mairc
  tumör, svulst, knöl

gallblåsa (n, ut)
domlas
  organ (vesica biliaris) som lagrar och koncentrerar galla från levern (tills gallblåsan kontraherar och pressar ut galla mot duodenum)

galler (n)
eangach léarscáile
  mellersta elektroden (mellan katoden och anoden) i en triod eller högre ordningens elektronrör
Gallach
  person från Gallien

galleri (n, neut)
dánlann
  lokal (ett eller flera rum, eller ett helt hus) där konst visas
  avlång tunnelliknande konstruktion över en väg eller järnväg belägen på en sluttning, öppen på sidan mot dalen

gallgång (n, ut)
ducht domlais
  någon av de rörformade strukturer som transporterar galla från levern till gallblåsan eller från gallblåsan till tolvfingertarmen, i synnerhet ductus choledochus som bildas av ductus hepaticus communis och ductus cysticus och som går till duodenum

gallisk (adj)
Francach
  som avser Gallien eller gallerna

galliska (n)
Francach
  utdödd språk som talades i Frankrike

gallium (n, neut)
gailliam

gallo (n)
Gallóis
  ett romanskt språk som talas i östra Bretagne

gallon (n)
galún
  engelskt rymdmått (ca 4,5 l); amerikanskt rymdmått (ca 3,8 l)

gallra (v)
séimhigh
  ta bort oönskade eller överflödiga individer, så att de kvarvarande får mer utrymme och utvecklas bättre

gallsprängd (adj)
confach
  ilsken; bitter

galning (n, ut)
fear mire
  galen person

galt (n, ut)
collach
  gris av hankön

galvanisering (n, ut)
galbhánú
  det att galvanisera

gam (n, ut)
bultúr, badhbh
  rovfågel, känd som asätare, tillhörig underfamiljen Aegypiinae till familjen hökartade rovfåglar eller familjen Cathartidae (den senare ofta känd som kondor)

gambier (n, ut)
Gaimbiach
  person, särskilt man, från Gambia

game (n, neut)
cluiche
  avgränsad del av set bestående av ett visst antal poäng

gamma (n, neut)
gáma

gammal (adj)
sean
  som har levt en relativt lång tid, oftast om människor, men även om djur eller växter

gammal som gatan (adj)
chomh sean leis an díle
  väldigt gammal

gammastråle (n, ut)
gáma-gha
  stråle av gammastrålning; enskild händelse då gammastrålning utsänds

gammelfarfar (n, ut)
garathair
  farfars far

gammelfaster (n, ut)
sean-aintín
  mors eller fars faster

ganska (adv)
réasúnta
  till viss del, inte fullt

gapa (v)
béal
  öppna munnen; (överfört) uttrycka förvåning
allagar
  skrika, ropa

gaphals (n, ut)
trumpadóir
  person som skriker (gapar) mycket

garage (n, neut)
garáiste

garantera (v)
ráthaíocht

garanti (n, ut)
baránta
  avtal som ger ett löfte om kompensation om vissa förutsättningar är uppfyllda

gardera (v)
garda
  skydda /attackerad/ pjäs

garderob (n, ut)
vardrús
  klädkammare eller större möbel för förvaring av framför allt kläder (som t.ex. kan hänga på galgar i garderoben)

gardin (n, ut)
cuirtín

garfågel (n, ut)
falcóg mhór
  en utdöd art (Pinguinus impennis) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten garfågel

garn (n, neut)
abhras
  textiltråd för stickning och liknande

garnera (v)
maisigh

garnityr (n, neut)
maisigh
  utsmyckning, prydnad, tillbehör, infattning

garva (v)
cart
  behandla läder och skinn för att de ska bli mjuka och hållbara

garveri (n, neut)
tonnús

gas (n, ut)
gás
  ett aggregationstillstånd
  ämne i detta aggregationstillstånd; ämnet är flyktigt och saknar bestämd volym, form och densitet

gasformig (adj)
gásach
  som är en gas

gasmask (n, ut)
gásphúicín
  mask för ansiktet till skydd mot skadliga gaser och andra ämnen (i krig, vid bränder och i andra sammanhang)

gast (n, ut)
aoi
  sjöman; matros (besättningsmedlem på fartyg)
sprid
  spöke

gata (n, ut)
sráid
  väg i tätort, oftast belagd samt med trottoar

gatkamomill (n, ut)
lus anainn
  en art (Matricaria discoidea) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gatkamomill

gatukorsning (n, ut)
crosaire
  plats där två gator korsar varandra
crosanta
  hund av blandras

ge (v)
tabhair
  överföra (något) till (någon annans förfogande eller ägo, som regel utan förväntad motprestation), dela med sig
  lämna som betalning/ersättning (för något); avstå från
déanamh
  dela ut kort till spelarna, vanligen vid spelets början

ge betalt för gammal ost (v)
aisíoc
  hämnas

ge eld (v)
bácáil

ge upp (v)
tabhair suas
  sluta försöka uppnå ett mål, ofta genom insikt av de svårigheter som skulle krävas för att uppnå nämnt mål; i spel och krig äv. låta motparten vinna
  avstå från det som varit föremål för en konflikt eller en strävan

gebit (n, neut)
gairm
  område, gren, fack

gedigen (adj)
solad
  ren, äkta, utan mindre värdefulla tillsatser

gegga (n, ut)
láib
  kladdig, kletig substans; kladd, slask, sörja

gejd (n, ut)
treoraigh
  skena som håller en rörlig maskindel (t ex en hisskorg) i rätt läge

gel (n)
glóthach
  trögflytande elastisk massa

gelatin (n)
geilitín
  en sorts färglöst lim (använt bl a vid matlagning), ofta utvunnet ur svin

gem (n)
seoid
  halvädelsten med gravyr eller relief

gemensam (adj)
coiteann
  som hör till fler än en; samägd
  som används av fler än en

gemenskap (n, ut)
cumann
  en grupp (människor) som tillsammans delar någon sorts samhörighet
cleamhnas
  känsla av samhörighet

gems (n, ut)
seamaí
  en däggdjursart (Rupicapra rupicapra) som ingår i familjen slidhornsdjur (Bovidae); individ av denna art

gemyt (n, neut)
meidhir
  (egentligen sinnelag) gott och vänligt sätt, gott humör

gen (n, ut)
géin
  sekvens av nukleotider i DNA som kodar för ett enskilt protein; arvsanlag

gena (v)
aicearra
  ta en snabbare väg än den gängse

genast (adv)
láithreach

genealogi (n, ut)
ginealas
  släktvetenskap, släktforskning; släktregister

general (n, ut)
ginearál
  militär titel, ofta den högsta militära graden

generalguvernör (n, ut)
fear ionaid rí
  utövare av den högsta militära och civila makten inom ett större område
  (titel för) den brittiske monarkens representant som ceremoniell statschef (i bland annat Australien, Kanada och Nya Zeeland)

generalisering (n, ut)
teoiric ghinearálta
  dragande av allmänna slutsatser, det att generalisera
  borttagande av detaljer från en karta när den görs om i mindre skala

generalsekreterare (n, ut)
Ard-Rúnaí

generator (n, ut)
gineadóir
  maskin bestående av stator och rotor som omvandlar rörelseenergi till elektrisk energi

generositet (n, ut)
flaithiúlacht

generös (adj)
gnaíúil
  som /är snäll och/ ger mycket av sig själv; som /är snäll och/ ger bort mycket (av något, t.ex. pengar)
  som är förmånligt i den meningen att mottagaren skulle tjäna på att acceptera erbjudandet eller gå med på förslaget

genetik (n, ut)
ghéineolaíocht
  ärftlighetslära, ärftlighetsforskning

genetisk (adj)
gineach
  som har med gener att göra

geni (n, neut)
duine ardéirime
  mycket begåvad person; någon som är bland de bästa av sitt slag på något som kräver intelligens

genial (adj)
ardéirim

genitiv (adj)
ginideach
  som har att göra med eller som liknar genitiv

genitiv (n)
ginideach
  kasus som utmärker att ett visst substantiv eller pronomen (eller nominalfras) står i ett visst bestämningsförhållande, särskilt ett ägandeförhållande, till ett annat ord som ordet i genitiv utgör en bestämning (attribut) till

genljuda (v)
aisfhuaimnigh
  fyllas av ett återkastande ljud, ett eko

genmäle (n, neut)
freagair
  yttrande som följer ett annat yttrande; bemötande i t.ex. en tidning

genom (preposition)
trí
  från den ena sidan till den andra

genomborra (v)
poll
  borra helt igenom, genomtränga, perforera

genombrott (n, neut)
urfhuascailt

genomförbar (adj)
féideartha
  som kan genomföras

genomskinlighet (n, ut)
gléine
  (mått på) ett materials genomsläpplighet för ljus

genomsnitt (n, neut)
coitianta
  medelnivå, medeltal

genomsnittlig (adj)
coitianta
  som har ett värde som ligger nära medel-, median-, eller typvärdet i en (underförstådd) klass av objekt med denna egenskap
  som är ett typiskt exemplar i sin klass av objekt, och som inte utmärker sig på något nämnvärt sätt (som är relevant i sammanhanget)

genomsynlig (adj)
follasach

genre (n, ut)
seánra
  sort; samling verk vilka räknas som samma typ då de delar vissa egenskaper

gensträvig (adj)
ceanndána
  motsträvig

gentil (adj)
flaithiúil
  som visar stor hänsyn, elegans och frikostighet mot andra; även lyxig

genuafock (n, ut)
Genova
  typ av stort försegel vars skothorn (bakre hörnet) går akter om (längre bak än) masten och därmed överlappar storseglet

genus (n, neut)
inscne
  indelning av ett språks substantiv och pronomen i olika klasser på basis av deras benägenhet att dela ut kongruens till sina dependenter

genväg (n, ut)
aicearra
  en väg kortare än förväntat eller vanligt, vanligen ej längs upptrampade stigar eller vägar, utan genom obanad mark

geofysik (n, ut)
geoifisic
  läran om jorden och dess miljö

geograf (n, ut)
geografaí
  person som studerat och ägnar sig åt geografi

geografi (n, ut)
tíreolaíocht
  vetenskapen om jordytans naturliga förhållanden samt människans användning av den

geografisk (adj)
geografach

geografisk längd (n)
domhanfhad
  longitud

geolog (n, ut)
gheolaí
  person med expertkunskaper inom geologi

geologi (n, ut)
geolaíocht

geometri (n, ut)
geoiméadracht, céimseata
  vetenskap som handlar om de matematiska rumsfigurerna och rumsliga samband

georgier (n, ut)
Seoirsiach
  person, i synnerhet en man, från Georgien, grusin, grusier

georgisk (adj)
Georgiano
  som rör Georgien

georgiska (n, ut)
Georgiano
  språk som talas i Georgien

gepard (n, ut)
síota
  en art (Acinonyx jubatus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten gepard

geriatrik (n, ut)
geiriaitric
  läran om åldrandet och dess sjukdomar

gerilla (n, ut)
guairille

germanium (n, neut)
gearmáiniam

germansk (adj)
Gearmánach

gesantskap (n)
ambasáid

gest (n, ut)
comhartha
  kroppsspråkligt uttryck

gestaltning (n, ut)
ceartú
  det att gestalta; det att ge gestalt (konkret form) åt en abstrakt tanke

get (n, ut)
gabhar

getabock (n, ut)
boc
  hane av get

getapel (n, ut)
paide bréan
  ett trädslag (Rhamnus cathartica) i familjen brakvedsväxter

geting (n, ut)
foiche
  insekt inom familjen getingar (Vespidae)

gevär (n, neut)
raidhfil
  eldvapen med lång pipa och som hålls med två händer

gevärsskytt (n, ut)
fear raidhfil
  skytt (infanterist) med gevär

gift (n, neut)
nimh
  ämne som skadar eller dödar en viss livsform, såsom ett djur eller en växt; särskilt flytande ämne som produceras av en växt eller ett djur i försvarssyfte, och som kan injiceras i en fiende exempelvis via en gifttagg

gifta (v)
pós

giftermål (n, neut)
pósadh
  det att två (eller flera) personer (som vanligen är förälskade i varandra) ingår ett juridiskt samhörandeskap; det att två (eller flera) personer är (eller inom kort kommer att vara) gifta med varandra

giftig (adj)
nimhiúil
  som orsakar skada på levande organism

giftighet (n, ut)
tocsaineacht
  det att vara giftig, även om något giftigt

gigant (n, ut)
arracht
  jättefolk i grekiska sagan

gigantisk (adj)
arracht
  mycket stor

giljotin (n, ut)
gilitín
  avrättningsredskap bestående av en ställning av trä med en fallande bila som hugger av huvudet

gilla (v)
is maith le
  tycka om

gille (n, neut)
cuallacht
  äldre form av frivillig sammanslutning

gillning (n, ut)
is maith liom
  personlig röst som visar stöd eller samtycke för något som publicerats på internet

giltig (adj)
bailí
  gällande, tillämplig, med laga kraft, godkänd (enligt gällande regler)

giltighet (n, ut)
bailíocht
  värde, kraft, egenskapen att vara giltig

gin (n)
biotáille Ghinéive

ginst (n, ut)
giolcach shléibhe
  någon av de hundratalet buskarter inom ginstsläktet (Genista) i familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av dessa arter

gipsa (v)
brataigh
  arbeta med gips

gipsskiva (n, ut)
ballachlár
  skiva (platta) av gips omgivet av papper (för brandsäkra innerväggar och innertak)

giraff (n, ut)
sioráf
  en art (Giraffa camelopardalis) inom däggdjursfamiljen giraffdjur (Giraffidae); individ av arten giraff

girig (adj)
alpach
  som har ett överdrivet begär att förvärva pengar och andra ägodelar

girighet (n, ut)
antlás
  omåttligt begär efter främst pengar och andra ägodelar, överdrivet habegär

girland (n, ut)
fleasc

gissa (v)
tomhais

gissel (n, neut)
sciúirse
  en sorts piska försedd med spetsiga, vassa taggar
  plåga, elände, fördärv

gisslan (n, ut)
banna

gissning (n, ut)
amas

gitarr (n, ut)
giotár
  stränginstrument med en resonanslåda och en hals med en greppbräda försedd med sex strängar

gitarrist (n, ut)
giotáraí
  person som spelar gitarr

gitarrspelare (n, ut)
giotáraí
  person som spelar gitarr

gitter (n, neut)
eangach léarscáile
  galler i elektronrör
  rymdstruktur i en kristall som atomer eller joner kan anta
  optisk element som består utav många parallella spaltar eller ritsar (ristade linjer)

giv (n, ut)
déanamh
  runda i kortspel, där korten delas ut (ges) på nytt

giva (v)
tabhair
  efter apokope (och omljud) ersatt av ge

givakt (n)
aoidh
  (order, kommandoord) Giv akt!

givare (n, ut)
braiteoir
  apparat som används i processindustrin för alla möjliga mätuppgifter och att omvandla dessa mätningar i elektriska signaler

givetvis (adv)
ar ndóigh

givmild (adj)
flaithiúil
  som gärna ger bort mycket (av något som parten själv äger)

gjuta (v)
doirt
  hälla
claonfhéachaint
  framställa föremål genom att hälla ett flytande material (oftast metall eller betong) i en form, där det stelnar

gjutform (n, ut)
múnla

gjutjärn (n)
iarann múnla
  järn med en kolhalt mellan ungefär 2 och 4 procent

gjutning (n, ut)
teilgeoireacht

glacial (adj)
oighreach
  som hör till glaciärer

glaciologi (n, ut)
oigheareolaíocht
  vetenskapen om glaciärer

glaciär (n, ut)
oighearshruth

glad (adj)
sona
  vid gott humör, munter

glad påsk (interjection)
Beannachtaí na Cásca ort

glada (n, ut)
cúr rua
  alternativt namn på fågelarten röd glada; individ av denna art
cúr
  individ inom underfamiljen glador

glagolitisk (adj)
Glagalach
  hörande till den äldsta slaviska skriften

glagolitiska alfabetet (n)
Glagalach
  det äldsta kända slaviska alfabetet som skapades på 800-talet i Thessaloniki och sedemera kom att trängas ut av det kyrilliska alfabetet

glans (n, ut)
lonracht
  blankt återsken

glansig (adj)
lonrach
  som speglar ljus bra

glas (n, neut)
gloine
  ett amorft, fast, mer eller mindre genomskinligt material som vanligtvis görs av smält sand (silikat) med diverse tillsatser
  bägare utan öron i första hand gjort av materialet glas som används för att dricka ur
  den mängd vätska som ryms i ett glas dvs i en bägare gjord av glas

glaskropp (n, ut)
lionn gloiní
  (exemplar av) den genomskinliga geléaktiga substans som finns bakom linsen (och framför näthinnan) inuti ögongloben

glass (n, ut)
uachtar reoite, reoiteog
  frusen substans som kan ätas som efterrätt och består av en röra av äggulor, grädde och socker, ofta med olika tillsatta smakämnen

glasstrut (n, ut)
coirceog reoiteoige
  glass serverad i ett konformat kex, även kallat rån eller våffelstrut

glasvar (n, ut)
coileach
  en fiskart (Lepidorhombus whiffiagonis) inom familjen piggvarar (Scophthalmidae); individ av denna art

glasyr (n, ut)
gloinigh
  glasliknande yta på keramer

glasögon (n, neut)
spéaclaí
  två linser avsedda att bäras framför ögonen för att korrigera synfel

glatt (adj)
slíoc
  slät, jämn; slipprig, hal

glaukom (n, neut)
glácóma
  grön starr

glida (v)
sleamhnaigh
  med låg friktion röra sig under kontakt längs en yta

glidmedel (n, neut)
bealadh
  flytande medel med ändamålet att underlätta att något glider eller gnider mot något
  kräm för att minska friktion vid samlag och ge ökad sexuell njutning

glimra (v)
léaró
  ge ifrån sig ett skiftande (reflekterat) ljussken

glittra (v)
eitil
  lysa starkt med ostadigt, dallrande sken; särskilt med starka, snabbt skiftande ljusreflexer som från många små, rörliga ljuskällor

glo (v)
cathais
  se på något intensivt, stirra, titta

glob (n, ut)
cruinneog
  klot, föremål format som en sfär

global (adj)
domhanda

global uppvärmning (n)
téamh domhanda
  sedan år ca 1900 pågående klimatförändring med en temperaturökning som det tydligaste tecknet

globalisering (n, ut)
domhandas

gloria (n, ut)
bogha
  ljusring, strålkrans kring huvudet; ära, glans berömmelse

glufsa (v)
alp
  äta glupskt

glugg (n, ut)
cuas
  liten öppning (särskilt i vägg, tak e.d.)
bearna
  öppning mellan två tänder på samma tandrad
cró snáthaide
  öga

glukos (n, ut)
glúcós

gluon (n, ut)
glúón

glutenintolerans (n, ut)
galar céiliach
  åkomma, känslighet mot gluten, som skadar tunntarmens slemhinna

glädja (v)
cineál
  göra någon glad
sona
  vara glad över; bli glad

glädje (n, ut)
lúcháir
  stark känsla av välmående och vilja att leva

glädjedödare (n, ut)
cnádánaí

glänsande (adj)
lonrach
  skinande, lysande, briljant, som glänser;

glänta (n, ut)
ceapach

glättig (adj)
grianmhar
  gladlynt, munter, glad

glåpord (n, neut)
oirbhire
  skymford, okvädinsord, skällsord, (spe)glosa; plumpt, oanständigt skämt

glöd (n, ut)
aibhleog
  heta rester av träkol från en eld

glödga (v)
ainéal
  hetta upp (till ett tillstånd då det glöder)

glödlampa (n, ut)
bolgán
  slags ljuskälla; mindre behållare med en metalltråd (vanligtvis av volfram) som med hjälp av elektrisk ström kan värmas för att börja glöda och därmed producera ljus

glömma (v)
déan dearmad
  (åtminstone tillfälligt) förlora något ur minnet

glömsk (adj)
dearmadach

glömska (n, ut)
cuimhne
  det att lätt glömma bort saker

gnagare (n, ut)
creimire
  individ av någon art inom ordningen gnagare (Rodentia) inom djurklassen däggdjur (Mammalia)

gnet (n)
sniodh
  lusens ägg

gnida (v)
cuimil
  med upprepande rörelser föra en yta över en annan

gnidare (n, ut)
cníopaire
  person som är snål

gnissel (n, neut)
scréach
  ett ljud med hög tonart som uppstår av hög friktion mellan två relativt släta och hårda ytor

gnista (n, ut)
drithle
  liten, kortvarigt lysande eller glödande (ofta sprakande) partikel; litet glöd; kortvarigt ljusfenomen

gnistra (v)
drithle
  sprida gnistor

gno (v)
cuimil
  gnida, gnugga

gnu (n, ut)
gnú
  individ av någon art från släktet Connochaetes inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

gnutta (n)
béalbhach
  (mycket) liten mängd; liten smula

gnägg (n, neut)
seitreach

gnägga (v)
cuach
  ge ifrån sig gällt läte (som är karakteristiskt för hästar)

gnäll (n, neut)
cuach
  explicit yttrande av missnöje; kommentarer som av mottagaren uppfattas som anklagande och obefogade

gnälla (v)
gíog
  frambringa utdraget läte
cuach
  klaga, ofta med en upprörd ton

go (adj)
deas
  god, härlig
a chairde
  sympatisk, angenäm; markör för göteborgsgemytet

go (n, neut)
téigh
  ett kinesiskt brädspel för två personer som går ut på att erövra brädets territorium

god (adj)
maith
  som gör ”det rätta” i alla lägen; etisk; ej ond
  gynnande, bra, av god kvalitet
  skicklig; som gör sin sak väl

god dag (interjection)
maidín mhaith
  hälsningsfras

god jul (interjection)
Nollaig Shona
  önskar mottagaren en trevlig jul

god kväll (interjection)
tráthnóna maith agat
  hälsningsfras som nyttjas under kvällen

god morgon (interjection)
maidin mhaith

god natt (interjection)
oíche mhaith

godhet (n, ut)
maith

godis (n)
milseáin
  sötsaker, eller mer allmänt om sådant som smakar gott eller är tilltalande
milseán
  bit av godis

gods (n, neut)
breá
  fastighet, egendom, herrgård
earraí
  varor (som fraktas)

godståg (n, neut)
traein earraí
  tåg bestående av normalt lok som drar en rad sammankopplade godsvagnar och avsett för godstransport på järnväg

godsvagn (n, ut)
féan
  vagn, ofta för järnvägstrafik, enbart avsedd för att transportera gods, ej persontrafik

godsägare (n, ut)
uachtarán
  ägare av stora gods (mycket land), storjordbrukare, lantadel

godtycke (n, neut)
críonnacht
  eget tycke, uppfattning, omdöme

godtycklig (adj)
aondeonach
  som inte utmärker sig med sina egenskaper, eller som i varje fall är slumpmässigt vald /med avseende på dessa egenskaper/ och som kan ha vilka (okända) egenskaper som helst
  som inte följer några regler, utan förefaller vara av slumpmässig natur; nyckfull, regellös

golf (n)
galf
  sport där spelarna på så få tillslag som möjligt med hjälp av golfklubbor ska slå en golfboll ner i ett hål vid golfbanans green
murascaill
  vik, bukt

golfspelare (n, ut)
galf
  person som spelar golf

golv (n, neut)
urlár
  ett rums nedre (inre) begränsningsyta

golvlist (n, ut)
clár sciorta
  list som går längs en väggs nedre kant

golvmatta (n, ut)
cairpéad
  matta att lägga på golvet

gom (n, ut)
carball
  taket i munhålan

gomsegel (n, neut)
coguas
  mjuk vävnad som sitter längst bak i munnens tak, bakom hårda gommen, vars främsta uppgift är att täppa till passagen mellan munhåla/svalg och näshåla vid sväljning

gomspene (n, ut)
sine siain

gonorré (n, ut)
gónairith
  könssjukdom som yttrar sig i flytningar från könsorganet

googla (v)
gúgláil
  söka på internet med sökmotor

gorilla (n, ut)
goraille
  individ av arten Gorilla gorilla, världens största art av primater och en av människoaporna
  stark, storväxt och hänsynslös man, särskilt om livvakter till kriminella.

gorma (v)
liú
  tala starkt och häftigt; skrika; väsnas

gosa (v)
deasaigh isteach (le)
  njuta av en behaglig situation, oftast på ett mjukt och bekvämt ställe; ha det skönt
  kela

gosse (n, ut)
buachaill

got (n, ut)
Gotach
  person tillhörande den germanska folkstammen goter, som under folkvandringstiden erövrade stora delar av Romarriket

gotisk (adj)
Gotach
  som tillhör goterna eller deras språk
  som tillhör gotiken

gotiska (n, ut)
Gotais

gott nytt år (interjection)
athbhliain faoi mhaise
  önskar mottagaren ett trevligt kommande år; uttalas vid årsskiftet, speciellt på nyårsafton eller -dagen, särskilt klockan 0:00 mellan dessa två dagar

gottfinnande (n, neut)
críonnacht
  godtycke, behag, smak, tycke, (egen fri) vilja, önskan

gottgörelse (n, ut)
leorchúiteamh

gottskriva (v)
creidmheas
  räkna någon till godo, kreditera

grabb (n, ut)
leaid

gracil (adj)
ligthe
  smal

grad (n, ut)
céim
  enhet med beteckning °C för temperatur; en differens på 1 grad är lika med en differens på 1 kelvin, men celsiusskalan är förskjuten så att celsiusgraden t&nbsp;=&nbsp;T&nbsp;−&nbsp;273,15&nbsp;K där T är temperaturen uttryckt i kelvin; 0&nbsp;°C samt 100&nbsp;°C blir då vattnets fryspunkt respektive kokpunkt vid normalt lufttryck
  amerikansk enhet med beteckning °F för temperatur; T°F = 9/5 · T°C + 32
  vinkelenhet (betecknas °) där ett helt varv (2&pi; radianer) är lika med 360°
  det högsta gradtalet för en variabel i polynomet; betecknas grad&nbsp;P
  rangordning inom en hierarki
  term inom typografi som används för att ange storleken på kägeln (höjd på trycktyp), angiven i punkter
burra
  (vass) metallflisa som sticker ut från ett metallstycke som har sågats eller borrats

gradient (n, ut)
grádán
  vektorfältet \left ( } \over {\partial x_1}}, ..., } \over {\partial x_n}}} \right ) med de partiella derivatorna till f; betecknas grad f eller ∇f
  område där en färg mycket fint övergår i en annan färg

gradskiva (n, ut)
uillinntomhais
  linjal för mätning av vinklar

gradvis (adj)
dréimreach
  successiv, som sker steg för steg

graf (n, ut)
graf
  (till en funktion f) mängden av alla punkter (x, f(x)), d.v.s. \{(x, y) : x \in D_f, y = f(x) \}, särskilt uppritade i ett koordinatsystem

grafik (n, ut)
grafaic
  konstnärligt bildtryck
  bilder, illustrationer, former etc. som används i ett dokument eller annat föremål i syfte att försköna, förtydliga eller förklara

grafikkort (n, neut)
físchárta
  datorkomponent som tolkar och översätter en dators binära information till en videosignal som kan visas av en bildskärm och som vanligvis monteras på datorns moderkort

grafit (n, ut)
graifít

gram (n, neut)
gram
  enhet för massa; betecknas g; en tusendel av SI-enheten kilogram (kg)

grammatik (n, ut)
gramadach
  beskrivning av hur ett språk är uppbyggt, hur satsdelar, ord, ändelser och andra element relaterar till varandra för att uttrycka betydelser

gran (n)
sprús
  ett mycket vanligt - både som vildväxande och odlat - högväxande barrträd i t.ex. Kanada, norra Europa och Ryssland; Picea abies; även andra liknande species

granat (n, ut)
gránáid
  litet föremål som /med maskin eller för hand/ kan kastas iväg och som är tänkt att explodera där det landar
gairnéad
  en grupp kiselbaserade mineraler

granatkastare (n, ut)
moirtéal
  vapen som skjuter (kastar) granater på medellångt avstånd; förkortas grk

granatäpple (n, neut)
pomagránait

grand (n)
cáithnín
  liten smula, liten partikel, smolk, stoftkorn; något mycket litet och obetydligt

grand danois (n)
danar mór
  storvuxen hundras i rasgruppen molosserhundar

granit (n, ut)
eibhear
  magmatisk bergart bestående av kiseldioxidrika mineral som fältspat och kvarts samt mindre mängder av till exempel glimmer, hornblände och pyroxen, med färg som varierar alltifrån vit till röd och svart beroende på skillnader i mineralsammansättning och textur

grann (adj)
aoibhinn
  vacker och prydlig på ett iögonfallande sätt

granne (n, ut)
comharsa
  person (eller annan part) som bor (eller på annat sätt har sina lokaler) precis bredvid, mittemot, i samma flerfamiljshus, eller på annat sätt nära en given person eller part

grannlaga (adj)
leice
  som kräver finkänslighet

grannland (n, neut)
ceantar
  land som gränsar till (eller ligger i närheten av) ett visst land

grannskap (n, neut)
timpeallacht
  omnejd, nära omgivning

granska (v)
iniúch
  noggrant iaktta eller undersöka, noggrant läsa igenom, noggrant gå igenom

granskning (n, ut)
fiosrúchán

gransångare (n, ut)
tiuf-teaf
  en art (Phylloscopus collybita) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten gransångare

granulom (n, neut)
granalóma
  sfärisk, inflammatorisk, ansamling av aktiverade makrofager (och eventuellt andra immunceller, som t.ex. T-hjälparceller), eventuellt med central (ost)nekros, i en vävnad vilka skyddar organismen mot ett främmande eller patogent ämne (som immunförsvaret inte förmår bryta ned)

grapefrukt (n, ut)
seadóg
  frukt av denna växt

gratis (adj)
saor
  som inte kostar något

gratis (adv)
in aisce
  ; utan kostnad eller avgift

gratisätare (n, ut)
diúgaire
  snål person som utan självrannsakan tar varje tillfälle att leva på andras bekostnad

grattis (interjection)
comhghairdeas
  gratulationsönskning till åhöraren efter att denne fått eller uppnått något

grattis på födelsedagen (interjection)
lá breithe mhaith agat
  sägs eller skrivs till en person som firar sin födelsedag i syfte att visa sin välönskan

grav (adj)
uaigh
  allvarlig, svårartad, djup
  om den ordaccent där röstens tonhöjd sjunker under uttalet av den ordstavelse som har huvudtryck

grav (n, ut)
uaigh
  plats där en död ligger begraven
díog
  långsträckt fördjupning, naturlig eller grävd i särskilt syfte, t. ex. runt en borg

grav accent (n)
graif
  accenttecknet ` t.ex. i tecknet à i frasen à la carte

gravand (n, ut)
lacha bhreach

gravera (v)
grábháil
  med spetsigt verktyg rista in figurer eller bokstäver i en yta

gravgård (n, ut)
cill
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

gravid (adj)
ag iompar
  bärande ett ofött barn

graviditet (n, ut)
toircheas

gravitation (n, ut)
imtharraingt

gravitationsvåg (n, ut)
tonnta imtharraingteacha
  vågrörelse i gravitationen

graviton (n, ut)
graibheatón

gravsten (n, ut)
leac uaighe
  formad sten vilken ställs eller läggs vid en grav och innehåller fint ristad eller målad information om den person eller de personer som ligger i graven, såsom namn, födelsedatum och dödsdatum

gravvård (n, ut)
uaigh
  minnesmärke vid grav

gray (n)
grae
  SI-enheten för absorberad dos, det vill säga hur mycket joniserande strålning som absorberats

gregoriansk (adj)
Greagórach
  som härrör från påve Gregorius den förste (särskilt om musik eller tideräkning)

grej (n, ut)
yoke
  ett obestämt föremål eller något (obestämt) som är abstrakt
ní
  en etablerad företeelse, något vant och känt

grek (n, ut)
Gréagach
  (i synnerhet manlig) person från Grekland eller med grekisk härkomst

grekisk (adj)
Gréagach

grekisk-romersk (adj)
Gréag-Rómhánach
  antik, hörande till antikens Grekland och/eller Rom
  en stil inom brottning

grekiska (n, ut)
Gréigis
  oförståeligt språk; oförståelig text eller oförståeligt yttrande; även svårt ämne annat än språk

gren (n, ut)
craobh
  från träd eller buske hård utstickande del som bär mindre kvistar eller blad
  en organisation e.d. som kommer från eller tillhör en större organisation e.d.; inriktning
gabhal
  området där benen går ihop med torson

grenbana (n, ut)
géagaigh
  kort anslutande linje till ort som inte ligger i direkt anslutning till järnvägens huvudbana

grenuttag (n, neut)
clár plocóidí
  flera elektriska uttag (eluttag) på en och samma sladd

grep (n, ut)
píce
  ett gaffelformigt redskap för jordbruk och trädgårdsskötsel som exempelvis hölassning, gödselspridning och upptagning av potatis

greppbräda (n, ut)
méarchlár
  del av stränginstrument (dess hals) där fingrarna greppar strängarna

greve (n, ut)
cunta

grevinna (n, ut)
cuntaois
  kvinnlig adelstitel

grevskap (n, neut)
contae
  (i vissa länder) ett slags administrativt område liknande svenska landskap

greyhound (n, ut)
cú
  hundras som ingår i rasgruppen vinthundar

grill (n, ut)
eangach léarscáile
  uppsättning tänder

griller (n)
nóisean
  underliga idéer, påhitt, inbillningar e.d.

grillspett (n, neut)
briogún
  liten spett av trä eller metall på vilken man kan trä upp matbitar inför grillning.

grimas (n, ut)
cár
  sur min eller förvridet anlete

grimasera (v)
cár
  göra grimaser, förvrida ansiktsdragen

grimma (n, ut)
adhastar
  remtyg av läder, textil eller polyester som fästs runt ett större tamdjurs huvud

grind (n, ut)
geata
  bit av staket som kan öppnas som en dörr, för att tillåta transport av personer och gods genom staketet
  digital komponent som tar en eller flera binära insignaler och ger i från sig en eller flera binära utsignaler, sådan att utsignalerna kan beskrivas som en logisk funktion av insignalerna

grinig (adj)
cantalach
  som är på dåligt humör och visar det öppet; missnöjd, tjurig, gnällig, butter eller sur

grip (n, ut)
gríobh

gripa (v)
gabh
  arrestera
bain
  ta tag i; greppa; hålla fast
tóg
  att väcka starka känslor av sympati

gris (n, ut)
muc
  en underart (Sus scrofa domestica) till arten vildsvin (Sus scrofa) inom däggdjursfamiljen svindjur (Suidae); individ av underarten gris

grisig (adj)
salach
  som beter sig som en gris, som ofta smutsar ned

griskulting (n, ut)
banbh

grizzlybjörn (n, ut)
ollbhéar Meiriceánach
  en underart (Ursus arctos horribilis) till däggdjuret brunbjörn (Ursus arctos); individ av underarten grizzlybjörn

gro (v)
eascróg
  börja växa och utvecklas till en växt (innan det syns ovan ytan)

groda (n, ut)
frog, loscann
  djur inom klassen groddjur som är mest känt för att vara en god hoppare; individ av dessa arter

grodd (n, ut)
eascróg
  växtanlag i frö (växters motsvarighet till djurens embryon)

groddjur (n, neut)
amfaibiach

grodyngel (n, neut)
torbán

grodägg (n, neut)
glóthach fhroig
  ägg från groda

grop (n, ut)
easca
  fördjupning i marken, relativt djup hålighet

grossess (n, ut)
toircheas

grotta (n, ut)
pluais
  ihålighet i berg /av naturligt ursprung/

grov (adj)
borb
  om föremål som är ojämnt eller obearbetat: grov yta; om företeelser och föremål som är oförfinade eller förknippad med stor ansträngning: grovarbete
  som saknar hyfs eller förfining, särskilt om obscenitet
fairsing
  som har stor tjocklek, oftast om avlånga föremål: grov pinne, grovt skaft

grovlek (n, ut)
boirbe
  hur grovt något är

grumlig (adj)
modartha
  ogenomskinlig eller fördunklad genom kringflytande små partiklar, uppfylld av grums; oren; glanslös, matt; matt

grund (adj)
tanaí
  inte djup; med (bara) ett litet djup

grunda (v)
cuir ar bun
  lägga/bygga/skapa grunden till/för något

grundare (n, ut)
bunaitheoir

grundenhet (n, ut)
bunaonad
  grundläggande måttenhet, enhet som inte kan härledas ur andra enheter

grundlag (n, ut)
bunreacht

grundmängd (n, ut)
cruinne
  den mängd som innehåller alla i den aktuella diskussionen tänkbara element

grundsats (n, ut)
aicsím
  princip

grundskola (n, ut)
bunscoil
  den /första/ obligatoriska utbildningen invånarna i en stat genomgår, normalt som barn då skolplikt gäller och i Sverige normalt under tio läsår (inklusive förskoleklassen) mellan höstterminen det kalenderår barnen fyller 6 år och (slutet av) vårterminen det kalenderår de fyller 16 år

grundtal (n, neut)
bunuimhir
  positivt heltal

grundval (n, ut)
bunsraith
  under­lag för byggnadsverk
  bas, grundlag

grupp (n, ut)
dream
  flera objekt som kan uppfattas som en enhet eftersom de står i något förhållande till varandra

gruppera (v)
dream
  anordna eller fördela i grupper

gruppering (n, ut)
grúpáil
  det att gruppera, även grupp

gruppvåldtäkt (n, ut)
éigniú droinge
  våldtäkt med fler än en förövare

grus (n, neut)
gairbhéal
  mängd små stenar, använda för vägar, anlagda gångar eller för dränering

grusa (v)
gairbhéal
  sprida ut grus, vanligen över en väg
dais
  omintetgöra, krossa

gruva (n, ut)
mianach

gruvarbetare (n, ut)
mianadóir
  person som arbetar i en gruva

gruvbrytning (n, ut)
mianadóireacht
  utvinning av mineraler i en gruva

gruvlig (adj)
gráiniúil
  fasansfull, fruktansvärd, förfärlig, förskräcklig, hemsk, ohygglig, oroväckande, ryslig, skräckinjagande; avskyvärd, hisklig, gräslig, vederstygglig; otäck, obehaglig, oroande

gry (v)
breacadh an lae
  bli ljusare i och med att solen stiger på morgonen
  ta sin början, börja att visa sig eller utveckla sig, framträda så småningom

grym (adj)
ainiochtach
  ond, hemsk, förfärlig, förfärande

grymhet (n, ut)
ainiocht
  egenskapen att vara grym
ainghníomh
  handling som är grym (extremt ond och oschysst)

grymta (v)
gnúsacht
  låta som en gris

gryn (n, neut)
piocuaran
  skalat, och ibland även krossat eller sammanpressat, sädeskorn

gryning (n, ut)
camhaoir
  tiden på dygnet då det ljusnar efter natten och solen går upp
  början av något

gryta (n, ut)
corcán
  kokkärl avsett för kokning av större mängder mat; som förr oftast tillverkades av täljsten eller lera, hade tre ben, och placerades i eldstaden; numera liknande en kastrull, gjord av rostfritt stål eller aluminium
stobhach
  maträtt som har halvfast konsistens, vilken kan bestå av många olika råvaror, som tillagas i en gryta (kokkärl)

grädda (n, ut)
uachtar
  den del av något (ofta abstrakt) som har högsta status och stil, det mest förnäma
  grädde

grädde (n, ut)
uachtar

gräddfil (n, ut)
uachtar géar
  syrad grädde

gräddvit (adj)
bánbhuí
  som har samma färg som grädde; vit med gulaktig nyans:

gräl (n, neut)
bruíon

gräla (v)
bruíon

grälsjuk (adj)
achrannach

gräma (v)
buair
  vålla (någon) djup och varaktig sorg, vanligen förbunden med irritation, förargelse, harm eller vrede

grämelse (n, ut)
brón
  känsla av varaktig sorg, vanligen förbunden med förargelse

gränd (n, ut)
caolsráid

gräns (n, ut)
teorainn
  den tänkta eller i praktiken synbara linje som avgör var ett geografiskt eller politiskt område slutar och ett annat börjar; i synnerhet var ett land börjar respektive slutar

gränsland (n, neut)
dúiche theorann
  det som är mellan två tillstånd

gränsle (adv)
gabhalscartha
  med ett ben på vardera sidan av något

gränslös (adj)
ábhal

gränspolis (n, ut)
custam
  polis med huvudsaklig uppgift att bevaka en gräns

gränsvärde (n, neut)
cum
  per någon regel eller lag definierat värde som inte bör underskridas eller överskridas, för att något ska godkännas, eller något ska hända eller inte hända, eller dylikt
  det värde ett uttryck går mot då den oberoende variabeln går mot ett visst värde eller ±oändligheten; funktionen f sägs ha gränsvärdet A när x går mot a om det till varje tal ε > 0 hör ett tal δ > 0 sådant att |x−a| < δ ⇒ |f(x)−A| < ε; definitionerna när argumentet går mot ±∞ är analoga
  det värde en konvergent talföljd eller serie går mot

gräs (n)
féar
  Poaceae, en växtfamilj vars medlemmar är vanligt förekommande örter som består av ihålig stam och blad som delvis omsluter växten (i sammansättningar även om liknande, obesläktade växter)
  större samling individer av växtfamiljen gräs:

gräsa (v)
cuir ar féarach
  beta, gå på bete
  rikoschettera

gräsand (n, ut)
lacha

gräshoppa (n, ut)
dreoilín teaspaigh
  insekt i ordningen Orthoptera med korta antenner och kraftiga bakben

gräsklippare (n, ut)
lomaire faiche

gräslig (adj)
in anchruth

gräslök (n, ut)
síobhas
  en art i familjen liljeväxter med en liten lökväxt som påminner om gräs

gräsmatta (n, ut)
léana
  större yta täckt av levande gräs

gräsmånad (n, ut)
Aibreán
  april, aprilmånad

gräsrotsfinansiering (n, ut)
slua-mhaoiniú
  finansiering av ett projekt genom att vädja om bidrag från allmänheten

gräva (v)
rómhair, tochail
  åstadkomma en fördjupning i något (särskilt i marken) genom av avlägsna en del av materialet

grävling (n, ut)
broc
  en art (Meles meles) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten grävling

grävmaskin (n, ut)
tochaltóir

grå (adj)
liath, glas
  som är blandning av svart och vit; som har färgen mellan mörkgrå: och ljusgrå:

grå flugsnappare (n)
cuilire liath

grå starr (n)
fionn
  grumling av den normalt helt genomskinliga ögonlinsen orsakat av denaturering av linsens proteiner, som bl.a. leder till disig och dimmig syn

gråal (n, ut)
fearnóg liath
  en varietet (Alnus incana var. incana) inom trädslaget Alnus incana; individ av varieteten Alnus incana var. incana

gråbo (n, ut)
liathlus
  en art (Artemisia vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gråbo

grågås (n, ut)
gé ghlas

gråhäger (n, ut)
corr réisc
  en art (Ardea cinerea) inom fågelfamiljen hägrar (Ardeidae); individ av arten gråhäger

gråsej (n, ut)
glasán
  en stor torskliknande fisk (Pollachius virens) som kan bli upp till 130 cm lång, väga upp till 32 kg och finns bl.a. på västkusten och i Nordsjön

gråsparv (n, ut)
gealbhan binne
  en art (Passer domesticus) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten gråsparv

gråsugga (n, ut)
cláirseach
  ett slags djur som bildar en taxonomisk ordning som kallas Isopoda tillhörande understammen kräftdjur (Crustacea); individ av djur inom denna ordning

gråsäl (n, ut)
rón glas
  en sälart (Halichoerus grypus) som lever längs Europas, Sibiriens och Nordamerikas kuster; individ av denna art

gråta (v)
goil, caoin
  utsöndra vätska (tårar) från tårkörtlar i ögonen, för att få bort föroreningar eller följt av stark känslomässig aktivitet, såsom sorg eller glädje

gråtmild (adj)
olagónach
  som har lätt att börja gråta, alltför känslosam
coscrach
  som är så rörande att det får en att börja gråta

gråtrut (n, ut)
faoileán scadán

gråverk (n, neut)
iora
  (pälsverk av) ekorrens vinterpäls

gröda (n, ut)
barr

grön (adj)
glas, uaine
  som har färgen grönt; som har samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; som har en färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; som har en färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret

gröngöling (n, ut)
cnagaire glas
  en art (Picus viridis) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae); individ av arten gröngöling

grönkål (n, ut)
cál
  en typisk vintergrönsak (Brassica oleracea var. sabellica)

grönlandsval (n, ut)
míol mór ceann bogha
  en däggdjursart (Balaena mysticetus) inom familjen rätvalar (Balaenidae); individ av denna art

grönländare (n, ut)
Graonlannach

grönländsk (adj)
Graonlannach
  som rör Grönland, det grönländska språket eller folket

grönländska (n, ut)
Graonlainnis
  språk som talas på Grönland

grönmögelost (n, ut)
gorm
  dessertost med grönmögel (framför allt Penicillium roqueforti)

grönpeppar (n, ut)
piobar glas
  frystorkade omogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

grönsak (n, ut)
glasra
  ätbara växter (oftast även svampar) som inte är söta eller anses vara nötter, säd, örter, och frukter (i allmän definition), oftast liknande örter (i botanisk betydelse)

grönsakshandlare (n, ut)
grósaeir glasraí
  person som till yrket säljer grönsaker

grönsaksland (n, neut)
garraí cistine
  avgränsad odlingsmark för grönsaker

grönsiska (n, ut)
píobaire
  en art (Spinus spinus, tidigare: Carduelis spinus) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten grönsiska

grönt (n, neut)
glas
  grön färg; samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med trygghet eller tillåtelse

grönt ljus (n)
solas glas
  klartecken, klarsignal, godkännande, fritt fram

gröt (n, ut)
leite
  maträtt bestående av spannmål i form av gryn, flingor eller mjöl som kokats i vätska till en halvfast, degaktig röra

grötomslag (n, neut)
ceirín
  omslag med varm gröt som läggs på en bula

guanin (n, neut)
guainín

guava (n, ut)
guábha
  en växtart (Psidium guajava) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae); individ av denna arten
  en frukt från [1]

gubbe (n, ut)
seanduine
  make, man som man är tillsammans med

gud (n, ut)
dia

gudfar (n, ut)
athair baistí

gudinna (n, ut)
bandia

gudmor (n, ut)
máthair bhaistí

gudsförgäten (adj)
bodhar
  avlägsen, bortglömd (av Gud)

gudson (n, ut)
mac baistí
  pojke i förhållande till sin gudfar eller gudmor

gudstjänst (n, ut)
feidhmeannas
  sammankomst för gemensam andakt under fastlagda former för att tillsammans tillbe och lovsjunga Gud

guida (v)
treoraigh
  leda en person eller grupp personer genom en plats (t.ex. en stad eller ett museum) och samtidigt berätta om platsen

guide (n, ut)
treoraigh

guidning (n, ut)
turas treoraithe
  rundvisning, visning (av utställning, sevärdhet, stad) med vägvisare (guide)

guinean (n, ut)
Guineach
  person från Guinea eller med guineansk härkomst

gujarati (n, ut)
Gúisearáitis
  ett indoariskt språk som talas i indiska delstaten Gujarat

gujaratisk (adj)
Gúisearáitis
  som rör den indiska delstaten Gujarat eller dess invånare
  som rör språket gujarati

gul (adj)
buí
  som har färgen gult; som har samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; som har en färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; som har en färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret

gul lök (n)
oinniún

gulasch (n, ut)
gúláis
  en starkt kryddad (ungersk) köttsoppa eller köttstuvning

gulaschsoppa (n, ut)
gúláis
  ungersk soppa kokad på kött och potatis

guld (n, neut)
ór
  grundämne, med atomummer 79 och symbolen Au, som är en gulaktig, synnerligen inert metall

guldmedalj (n, ut)
bonn óir
  pris i form av en guldfärgad medalj som utdelas till den som kommer etta i en tävling

guldsmed (n, ut)
gabha óir
  person som smider guld

gulhämpling (n, ut)
seirín

gullig (adj)
caoin
  som på ett mjukt, varmt, vackert och oskyldigt känslofullt sätt ger välmående
  snäll

gullviva (n, ut)
bainne bó bleacht
  växtarten Primula veris

gulna (v)
buí

gulnäbbad lira (n)
cánóg Cory

gulsot (n, ut)
buíochán
  symtom där huden och ögonvitorna gulnar på grund av ansamling av bilirubin

gult (n, neut)
buí
  gul färg; samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med högtiden påsk

gumma (n, ut)
ruacán caillí
  kvinna (oavsett ålder) som på något sätt liknar en gammal kvinna
muirneach
  kvinna (vanligen ung) som hålls kär (ofta ung dotter tilltalad av en förälder)

gummera (v)
carball
  förse med gummi

gummi (n, neut)
rubar
  organiskt ämne med elastiska egenskaper
  suddgummi; radergummi
  kondom

gunga (n, ut)
luascán

gunga (v)
luascán
  svaja fram och tillbaks; röra sig fram och tillbaka i en rörelse som en harmonisk svängning

gungbräde (n, neut)
luascán
  lång bräda som är fäst på en bock i mitten som kan gungas upp och ned

gungfly (n)
bogach
  torvmark som vilar på vatten eller gyttja

gungstol (n, ut)
cathaoir luasctha
  stol vars ben är fästade på två identiska böjda skenor (en på vardera sidan) som är parallella med stolens sittriktning och som utgör stolens enda kontakt med golvet och därmed låter stolen gunga fram och tillbaka allteftersom skenornas kontaktpunkt med golvet förskjuts

gupp (n, neut)
uchtóg mhoillithe
  fartgupp, farthinder, konstgjord upphöjning på väg för att tvinga trafikanterna att sänka farten

gurka (n, ut)
cúcamar
  en art i familjen gurkväxter; exemplar av denna art

gurkmeja (n, ut)
tuirmeiric
  smaklöst gult pulver som används som krydda för att ge maträtter en gulaktig färg, ofta inom indisk matlagning

gurkört (n, ut)
borráiste
  en art (Borago officinalis) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten gurkört

gutår (interjection)
sláinte
  gott år, skål

guvernement (n, neut)
cúige
  förvaltningsområde, provins

guvernör (n, ut)
gobharnóir
  ståthållare; styresman för ett guvernement; förvaltningschef i en delstat i USA

guyanan (n, ut)
Guánach
  person från Guyana eller med guyanansk härkomst

guyanansk (adj)
Guánach

guyananska (n, ut)
Guánach
  kvinnlig invånare i Guyana eller med guyanansk härkomst

gylf (n, ut)
cailpís

gyllenbrun (adj)
crón

gyllene (adj)
órga
  som är av guld
  som är guldfärgad eller har guldliknande färg
  som är mycket lämpligt
  som kännetecknas av blomstring, framgång o.dyl.

gyllene snittet (n)
Cóimheas Órga
  en matematisk konstant, som motsvarar \frac{\sqrt{5}+1}{2} eller avrundat till tio decimaler 1,\!6180339887 och som vanligtvis betecknas φ

gyllenlack (n)
lus an bhalla
  en art (Erysimum cheiri) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten gyllenlack

gym (n, neut)
ionad aclaíochta

gymnasieskola (n, ut)
ardscoil
  frivillig skolform för ungdomar som gått ut grundskolan; finns med olika inriktningar

gynekolog (n, ut)
lia ban
  läkare med specialistkompetens som rör kvinnors underlivssjukdomar och graviditetsrelaterade besvär

gynekologi (n, ut)
liacht bhan

gynna (v)
brabach
  ge någon fördelar i förhållande till någon annan

gyttja (n, ut)
láib

gäcka (v)
sciath
  driva med, driva gäck med, göra narr av, leka katt och råtta

gädda (n, ut)
liús
  en art (Esox lucius) inom fiskfamiljen gäddor (Esoxidae); individ av arten gädda

gäl (n, ut)
geolbhach
  person som tillhör någon av de gäliska folkgrupperna från Irland eller Skottland, ofta om en gälisktalande skotte

gälisk (adj)
Gaelach

gäliska (n, ut)
Gaelach
  skotsk gäliska
  en gälisk kvinna

gäll (adj)
géar
  hög(ljudd), genomträngande, skarpt (ljud) med hög frekvens; modernt ofta om ton som ligger högt på tonskalan; förr även allmännare: ljudlig, kraftigt ljudande eller klingande, dånande; även högröstad
  gräll och stickande, bjärt och skrikande; färgstark

gäll (n, neut)
liú
  verbalsubstantiv till gälla; galande; förr även allmännare: rop, skrik
  pastorat (omfattande ett en eller flera socknar)

gälla (v)
bailí
  vara giltig, gällande eller tillämplig
liú
  ljuda gällt

gällande (adj)
bailí
  giltig, tillämplig eller som gäller (vid ett visst tillfälle eller en viss tid)

gäng (n, neut)
bandán
  grupp med social samhörighet, i synnerhet ungdomar med samfälld uppfattning om ett alternativt, ofta kriminellt, beteende

gänga (n, ut)
snáithe a chur
  spiralformat mönster på ett cylindriskt föremål

gärdsmyg (n, ut)
dreoilín
  en art (Troglodytes troglodytes) inom fågelfamiljen gärdsmygar (Troglodytidae); individ av arten gärdsmyg

gärna (adv)
le do thoil
  anger att individen önskar att något sker på ett visst sätt

gärning (n, ut)
gníomhas
  handling; bedrift; dåd (ofta, men inte endast negativt eller brottsligt eller skamligt)

gäspa (v)
déan
  (om djur) öppna munnen fullständigt och andas in (vanligtvis på grund av trötthet)

gäspning (n, ut)
méanfach
  det att gäspa

gässling (n, ut)
góislín

gäst (n, ut)
aoi
  person på besök, speciellt då personen blivit inbjuden

gästabud (n, neut)
fleá
  fest med många inbjudna

gästfri (adj)
aíoch
  gästvänlig, inbjudande, välkomnande

gästfrihet (n, ut)
cóir
  beredvillighet att ta emot gäster, egenskapen att vara gästfri

gästgivargård (n, ut)
teach tábhairne
  värdshus

gästvänlig (adj)
aíoch
  som tycker om att ha gäster

gå (v)
siúil
  förflytta sig (framåt eller bort från något); avlägsna sig

gå bort (v)
imigh sall
  dö, avlida

gå för (v)
tar
  få orgasm; komma

gå igen (v)
gnáthaigh
  vara förnimbar för de efterlevande efter sin egen död; spöka
ciabhóg
  stängas, stänga sig

gå igenom (v)
pléigh le
  (behöva) uppleva (något negativt); utsättas för, utstå, uthärda, genomleva

gå med på (v)
aontaigh

gå miste om (v)
caill
  förlora något

gå mot (v)
ionsaí

gå ner (v)
foireann
  försvinna under horisonten

gå på bio (v)
dul

gå sönder (v)
bris
  brytas upp i (flera) delar

gå till (v)
tarlaigh
  följa ett händelseförlopp; utspela sig
an
  (hur något ska) göras

gå upp (v)
éirigh
  börja synas över horisonten
  stiga ur sängen efter att ha sovit

gå ur (v)
dealaigh
  formellt sluta att vara en medlem i (en organisation eller liknande)

gå ut (v)
amach
  förflytta sig till fots från att vara inomhus till att vara utomhus
céimí
  fullborda sina studier vid en skola

gå vidare (v)
bí ar bun
  fortsätta göra något, ofta på en ny nivå

gå vilse (v)
éirigh caillte
  inte längre veta var man befinner sig efter att ha promenerat

gående (n)
coisí
  person som rör sig i trafiken till fots, eller som rider eller åker sparkcykel, rullskridskor, skateboard och dylikt

gång (n, ut)
siúl
  det att gå, d.v.s. det att medelst periodiska benrörelser förflytta sig över en yta utan att springa
  sätt att gå, gångstil, gångart
réim
  förlopp, fortgång
dorchla
  en längre passage i en byggnad, som förbinder olika delar; speciellt i till exempel en affär eller ett bibliotek: en passage mellan två hyllrader
uair
  enskilt tillfälle då något händer

gånga (v)
siúil
  gå
  multiplicera

gångart (n, ut)
siúl
  fyrfota djurs sätt att gå eller röra sig

gångbro (n, ut)
droichead coise
  bro för fotgängare (med gångbana)

gången (adj)
thar bráid
  som har gått, förfluten

gånger (preposition)
faoi
  multiplicerad med

gångfågel (n, ut)
válcaeir
  fågel med fötter anpassade för att gå

gångjärn (n, neut)
inse
  beslag som används för att förbinda två objekt där det ena skall kunna rotera i förhållande till det andra

gångra (v)
faoi

gångstig (n, ut)
cosán
  stig avsedd för eller brukad av fotgängare

gångväg (n, ut)
siúlbhealach
  (vanligtvis mindre) väg, ofta belägen på en trottoar, avsedd för gående att färdas på

går (n)
inné
  dagen innan den idag

gård (n, ut)
cleith
  området runt ett hus
clós
  en eller flera bebodda byggnader, vanligtvis på landsbygden

gårdag (n, ut)
inné

gås (n, ut)
gé, gé ghlas
  fågel från släktena Anser eller Branta i familjen andfåglar

gåsgam (n, ut)
badhbh ghríofa

gåskarl (n, ut)
gandal

gåta (n, ut)
tomhas

gåva (n, ut)
bronntanas
  något som en person eller institution ger till en annan person eller institution, ofta för att visa uppskattning eller uppmuntran
  en utmärkande, ofta medfödd, förmåga hos en människa eller ett annat djur

göda (v)
beathaigh
  förse någon (oftast ett djur) med mycket mat för att göra att dess vikt ökar

gödsel (n, ut)
aoileach

gödselstack (n, ut)
carn aoiligh
  hög med spillning, vanligen från tamboskap, som används till gödsling av åkrar

gödsla (v)
leasaigh
  lägga ut ämne på mark som har odlats eller ska odlas för att grödorna ska växa bättre

gök (n, ut)
cuach
  en art (Cuculus canorus) inom fågelfamiljen gökar (Cuculidae); individ av arten gök

gökur (n, neut)
clog cuaiche
  mekaniskt pendelur som efterliknar en banvaktstuga i Schwarzwald

göl (n, ut)
bogach

gömd (adj)
ceilte

gömma (v)
téigh i bhfolach
  göra så att något inte längre syns
  placera sig själv så att man inte längre syns

gömsle (n, neut)
clúid
  gömställe, gömme

gömställe (n, neut)
cró folaigh
  plats att gömma sig eller föremål på; hemligt ställe

göra (v)
déan
  utföra en aktivitet som den angivna personen associeras med, eller på ett sätt som den associeras med

göra debut (v)
cineál

göra illa (v)
gortaigh
  fysiskt skada

göra narr av (v)
bí ag magadh
  förlöjliga, håna

göra någon sällskap (v)
comóir
  följa med någon som sällskap

göra ont (v)
gortaigh
  orsaka smärta
  vara drabbad av smärta

göra sig av med (v)
cuir díot
  göra så att man själv inte längre har visst föremål eller viss person, särskilt när det är oviktigt vart föremålet eller personen tar vägen

göromål (n, neut)
dualgas
  arbetsuppgift, sysselsättning

gös (n, ut)
liúsphéirse
  en art (Sander lucioperca) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten gös

göt (n)
barra
  ett stycke gjuten metall avsedd för vidare bearbetning; gjutstycke

h (n, neut)
H
  ton med frekvens nära 493,88 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med aississ och cess

ha (v)
táille
  vara i besittning av, äga eller inneha (något konkret eller abstrakt)
ag
  används tillsammans med supinumformen för att bilda perfekt och pluskvamperfekt
  tycka att något är
  använda, ha på sin kropp
  ha i sin ficka eller väska, ha lätt och snabb tillgång till något
  vara tvungen att bli klar med något inom den tid som anges

ha en skruv lös (v)
seachrán a bheith ort
  vara tokig

ha på (v)
caith
  bära eller ha fäst på eller över sin kropp som klädesplagg, utrustning, smycke eller liknande
bí + object + ag + subject
  bära inpå kroppen, i fickan, i en väska, eller liknande

habituell (adj)
gréasach

hachis (n, ut)
slamar
  hackat kött i sås, ragu

hacka (n, ut)
grafóg
  redskap som används inom jordbruket för att luckra upp jorden och ta bort ogräs

hackare (n, ut)
haiceálaí
  expert inom datorteknik och programmering; person som önskar kunna så mycket som möjligt om datorer
  expert inom datorteknik och programmering som använder sina färdigheter för att skada andras datorsystem

hackbräde (n, neut)
téadchlár casúr
  ett stränginstrument liknande en cittra, utvecklat ur musikinstrumentet psaltare

hackspett (n, ut)
cnagaire
  någon av de fågelarter i familjen hackspettar (Picidae); individ av dessa arter

hadron (n, ut)
hadrón

hafnium (n, neut)
haifniam

hage (n, ut)
féarach
  inhängning för betesdjur

hagel (n, neut)
cloichshneachta
  nederbörd bestående av små ispartiklar, så kallade hagelkorn
codán
  kollektivt om projektiler skjutna ur ett hagelgevär
  en enskild projektil i en hagelsvärm; liten projektil skjuten ur ett hagelgevär

hagelgevär (n, neut)
gránghunna
  gevär främst avsett att avfyra en svärm av flera underkalibriga metallhagel

hagga (n, ut)
cailleach
  kärring

haggis (n, ut)
hagaois
  skotsk nationalrätt bestående av lever, inälvor, lök, havregryn och blandade kryddor

hagla (v)
cuir cloichshneachta
  falla hagel

hagtorn (n, ut)
sceach gheal
  individ inom släktet (Crataegus) i familjen rosväxter

haitisk kreol (n)
Criól Fraincise Háítí
  ett kreolspråk som talas av befolkningen i Haiti

haj (n, ut)
siorc
  broskfisk av någon art inom överordningen hajar (Selachimorpha)

haja (v)
faigh
  förstå

hak (n, neut)
bain
  skåra

haka (n, ut)
smig
  yttersta delen av käken; delen av ansiktet som befinner sig under munnen

hake (n, ut)
beir ar
  nackdel till någonting för övrigt övervägande positivt

hakka (n)
Haicéis
  ett kinesiskt språk eller dialekt av kinesiska, som talas i olika varianter i sydöstra delen av Kina (Fujian och Guangdong), Taiwan, Hong Kong, och av kinesiska minoriteter i Sydostasien

haklapp (n, ut)
bráidín
  skyddande stycke av tyg eller plast som fästs runt halsen på småbarn som äter

hakparentes (n, ut)
lúibín cearnach
  ett skiljetecken, en parentes av typen eller

hal (adj)
sciorrach
  som man lätt kan halka på; som har liten friktion

halka (v)
fo-ghúna
  tappa fotfästet på grund av att underlaget är halt

halleluja (interjection)
aililiú
  kristet och judiskt glädjeutrop; utrop i psalmer och liturgiska sånger som uppmanar till att prisa Gud

hallick (n, ut)
máistir striapach

hallon (n, neut)
sú craobh
  Rubus idaeus; art inom familjen Rosväxter
  frukt av arten ovan (botaniskt en hel hop av stenfrukter)

halloween (n, ut)
Oíche Shamhna
  högtid som firas den 31 oktober, symboliserat med skräck och utklädnad till varulvar, vampyrer m.fl.

hallucination (n, ut)
bréagchéadfa

hallå (interjection)
Dia duit
  används som hälsningsord

halm (n, ut)
cochán
  mängd strån av mogna sädesväxter

hals (n, ut)
muineál, scóig
  kroppsdel mellan huvudet och kroppen hos många djur

halsband (n, neut)
bráisléad brád

halsbandsparakit (n, ut)
pearaicít mhuinceach
  en fågelart (Psittacula krameri) i familjen äkta papegojor (Psittacidae); individ av denna art

halsbränna (n, ut)
daigh chroí
  obehag av att magsaft når matstrupen och ibland upp i munhålan

halsduk (n, ut)
cochall

halskrås (n, neut)
rufachán
  veckad eller krusad halskrage

halstra (v)
rósta
  grilla något på hög värme

halt (n, ut)
sásta
  andel av ett ämne (i en blandning eller lösning)

halv (adj)
leath-
  till 50&nbsp;%, bestående av en av två lika stora delar (50&nbsp;%) av något

halva (n, ut)
leath
  50 % av något; en av två lika stora delar vilka inte överlappar varandra och som tillsammans utgör helheten

halvbror (n, ut)
leasdeartháir
  syskon av manligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halveringstid (n, ut)
leathré

halvhjärtad (adj)
fuarbhruite
  utan någon egentlig ansträngning eller entusiasm

halvklot (n, neut)
leathsféar
  hälften av ett klot

halvledare (n, ut)
leathsheoltóir
  elektronisk komponent gjord av sådant material (diod, transistor, integrerad krets)

halvmetall (n, ut)
miotalóideach
  grundämne på gränsen mellan metallerna och icke-metallerna i det periodiska systemet, ofta användbart som halvledare

halvmåne (n, ut)
corrán gealaí

halvsyster (n, ut)
leasdeirfiúr
  syskon av kvinnligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halvt (adv)
leath

halvvägs (adv)
leath bealaigh
  med (ungefär) hälften av den avsedda sträckan bakom sig
  (även i andra bemärkelser) mitt i eller på

halvö (n, ut)
leithinis
  landområde som till stor del, men inte helt, är omgivet av vatten

hamburgare (n, ut)
burgar
  snabbmatsrätt vanligen bestående av två brödskivor med en eller flera köttskivor och ofta andra ingredienser som dressing, sallad, ketchup, tomat, gurka och ost mellan

hammare (n, ut)
casúr
  ett verktyg som används till att slå med, ofta att slå in spik

hammaren och skäran (n)
casúr agus corrán

hammarhaj (n, ut)
siorc ceann casúir
  en art (Sphyrna zygaena) inom broskfiskfamiljen hammarhajar (Sphyrnidae); individ av arten hammarhaj

hammel (n, ut)
molt
  kastrerad bagge

hamn (n, ut)
port
  plats där båtar eller fartyg kan lägga till och lastas eller lossas

hamna (v)
faigh
  (om fartyg eller båt, eller personer ombord på dessa) angöra en hamn; löpa in i en hamn; lägga till; landa

hampa (n, ut)
cnáib
  en växt, släktet Cannabis, arten Cannabis sativa
  fibrer från växten, lämpliga att göra rep av

hamra (v)
gread
  slå eller banka upprepade gånger, vanligen med hammare

hamster (n, ut)
hamstar
  ett mindre gnagare som gräver gångar med bon och förrådskammare, populära som husdjur i stora delar av världen

han (pronoun)
sé, é
  som tilltalsord till person av manligt kön till vilken den talande inte vill säga du; dels (ålderdomligt) för att visa hövlighet (ofta till person med högre social status), istället av ni eller titel; dels (folkligt i vissa trakter) till främmande personer; dels (mindre brukligt, vardagligt) till personer av lägre samhällsställning eller till underordnade (ofta med bristande hövlighet); dels (vardagligt) skämtsamt nedlåtande

hand (n, ut)
lámh
  den yttersta delen av armen, där fingrarna sitter.
  de kort man håller i handen; (ibland specifikare) ett givet antal kort som ges till varje spelare i en spelomgång i kortspel
  en given spelomgång i kortspel då spelare ges ett givet antal kort

handbok (n, ut)
téacsleabhar

handboll (n, ut)
liathróid láimhe
  boll som används inom sporten handboll

handduk (n, ut)
tuáille
  textilvara avsedd att torka bort fukt, särskilt från en persons kropp eller våt disk

handel (n, ut)
tráchtáil
  utbyte av varor, tjänster och kapital, det att köpa och sälja

handelsvara (n, ut)
earra
  vara som utväxlas i handelsrelationer

handfat (n, neut)
doirteal

handflata (n, ut)
bos, dearna

handfull (n)
crág
  något av en storlek som får plats i en hand eller något i en kvantitet jämförbar med antalet fingrar på en hand; litet antal, några få, liten mängd

handikapp (n, neut)
cis
  försvårande villkor som sätts upp för att göra kampen mellan två ojämna spelare mer jämn, till exempel vikt-, tids-, avstånds- eller poängskillnad; även handicap
  försvårande livsförutsättning, medfödd eller till följd av olycka eller sjukdom, som hämmar och håller tillbaka individen.
  generellt om försvårande förutsättning eller nedsatt förmåga

handla (v)
bheith ag siopadóireacht
  vid ett tillfälle ge bort pengar eller något annat värdefullt för att erhålla något (ofta flera varor) i utbyte
bí
  beskriva handlingen i exempelvis en bok eller film

handlare (n, ut)
ceannaí
  person som driver viss affär

handled (n, ut)
bunrí
  den led som binder samman armen med handen

handledare (n, ut)
treoraigh
  person som stöttar och vägleder annan person /i ett ämne där handledaren har kunskap/

handledning (n, ut)
teagasc
  det att handleda (någons arbete eller studier)

handling (n, ut)
graf
  det en bok, föreställning, film eller annan berättelse handlar om; innehållet i den text som beskriver vad som händer i berättelsen
aicsean
  gärning; bedrift; det som någon utför /i livet/
cáipéis
  /mer eller mindre officiellt/ dokument
ceannach
  det att handla (införskaffa varor i (livsmedels)butik), eller tillfälle när någon handlar

handlägga (v)
lámhaigh
  behandla (ett ärende)

handläggare (n, ut)
riarthóir
  tjänsteman, vars uppgift är att applicera gällande lagstiftning eller regelverk på inkommande ärenden

handläggning (n, ut)
próiseáil
  det att handlägga

handpenning (n, ut)
sil-leagan
  första avbetalning; förskott

handske (n, ut)
lámhainn
  beklädnad (av skinn) för händer som ursprungligen skapades för att skydda mot kyla

handskfack (n, neut)
póca lámhainní
  liten förvaringsplats i instrumentbrädan framför passagerarsätet

handstil (n, ut)
scríbhneoireacht

handsåg (n, ut)
sábh láimhe
  såg som används för hand

handtag (n, neut)
lámh
  ögla eller liknande på väska eller kasse att hålla i när den bärs
  reglage för att öppna dörrar; dörrhandtag
lámh chuidithe
  hjälp med fysisk aktivitet (bärhjälp, lyfthjälp etc.)

handväska (n, ut)
mála láimhe
  mindre väska med handtag eller axelrem som kan bäras i hand eller hängas över axeln och som traditionellt starkt förknippas med kvinnligt bruk

hane (n, ut)
fear
  ett kön; en hane av arten människa benämns oftast man
casúr
  den del av mekanismen i en revolver eller (äldre) gevär som slår på tändstiftet eller laddningen när vapnet avfyras

hanfot (n, ut)
damhán alla
  fästanordning med två stroppar som hänger i en fästpunkt

hangar (n, ut)
haingear
  byggnad för flygplan

hangarfartyg (n, neut)
iompróir aerárthaí
  militärt fartyg på vilket militära stridsflygplan förvaras och kan starta och landa

hans (pronoun)
a

hanseatisk (adj)
Hainseatach
  som rör den medeltida Hansan eller dess invånare hanseater

hansestad (n, ut)
cathair Hainseatach
  stad som tillhörde Hansan

hantel (n, ut)
tromán lúith
  två tyngder med stång emellan för träning av armmusklerna

hantera (v)
lámhaigh

hanterare (n, ut)
bainisteoir
  den som hanterar

hantering (n, ut)
glacadh
  det att hantera

hantlangare (n, ut)
cúntóir
  person i underordnad ställning som hjälper till med enklare eller grövre göromål; (överfört) person som blint tjänar som någons redskap

hantverk (n, neut)
ceardaíocht

hantverkare (n, ut)
ceardaí

hanzi (n, neut)
Hansaí
  kinesiskt skrivtecken

hare (n, ut)
giorria
  individ av någon art från släktet harar (Lepus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

harig (adj)
meata
  feg; som ger sig av från situationer som känns farliga eller hotfulla

harkrank (n, ut)
Pilib an gheataire
  långbent, myggliknande insekt av överfamiljen harkrankar (Tipuloidea) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa insekter

harkål (n, ut)
duilleog Bhríde
  en art (Lapsana communis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten harkål

harlekin (n, ut)
airleacán
  (en typ i commedia dell'arte) gycklare, upptågsmakare

harlekinad (n, ut)
airleacánacht
  komedi där hjälten är narren Harlekin (harlekin)

harmlös (adj)
neamhdhíobhálach
  oskadlig, ofarlig, som saknar förmåga att orsaka skada

harmoni (n, ut)
armóin
  tillstånd som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; tillstånd där flera objekt passar väl in i omgivningen och med varandra

harmonisk (adj)
armónach
  som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; som passar väl in i omgivningen; som trivs i omgivningen

harnesk (n, neut)
gabháil
  särskilt plagg av remmar kring överkroppen

harpa (n, ut)
cláirseach
  ett slags stränginstrument

harpist (n, ut)
cláirseoir
  person som spelar harpa

harpya (n, ut)
airp
  sagoväsen (till hälften kvinna, till hälften fågel) i grekisk mytologi
iolar hairpí
  en i Sydamerika förekommande art (Harpia harpyja) och en av världens största örnar

harr (n, ut)
donnóg aille
  en fiskart (Thymallus thymallus) inom familjen laxfiskar; individ av arten harr

harris (n, neut)
giolcach shléibhe
  en växtart (Cytisus scoparius) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna art

harsyra (n, ut)
seamair choille
  ört som liknar klöver; art Oxalis acetosella

harts (n)
roisín
  samlingsnamn för en mängd olika halvfasta eller hårda organiska ämnen, både naturligen förekommande och syntetiska

hartsartad (adj)
roisíneach
  som liknar harts

harunge (n, ut)
patachán
  unge till hare

harv (n, ut)
bráca
  jordbruksredskap som används för olika former av markbearbetning på gräsbeväxt mark och på öppen jord

harva (v)
bráca
  bearbeta med harv

hasardspelare (n, ut)
ábhailleach
  person som ägnar sig åt hasardspel

hasch (n)
haisis
  typ av narkotikum framställt av indisk hampa)

hascha (v)
cuir ar siúl
  (miss)bruka haschisch eller cannabis
  halka, hasa (Att hascha runt på isen) (Närke)

hasha (v)
slamar

hassel (n, ut)
coll

hasselnöt (n, ut)
cnó coill

hassium (n, neut)
haisiam

hastig (adj)
araiciseach
  snabb, plötslig; som snabbt förändras

hastighet (n, ut)
treoluas
  vektoriell storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid; fart med riktning

hastighetsbegränsning (n, ut)
luasteorainn

hastighetsmätare (n, ut)
luasmhéadar

hastigt (adv)
aibéil
  ; på kort tid

hat (n, neut)
fuath, gráin

hata (v)
is fuath le
  tycka mycket illa om; må dåligt vid någons närvaro; det att känna hat

hatare (n, ut)
fuathaitheoir
  person som hyser förakt mot någon eller någonting

hatt (n, ut)
hata
  huvudbonad med kulle och brätte, vanligtvis tämligen styv (till skillnad från de mjukare mössorna)
  överdelen av fruktkroppen av en svamp, innhållande sporer

hausa (n, ut)
Hásais
  ett tchadspråk som talas huvudsakligen i Niger och Nigeria med 24 miljoner modersmålstalare

hausse (n, ut)
margadh bullúil
  allmän uppgång på fondbörs; kursstegring

hav (n, neut)
farraige, muir
  sammanhängande vattenområde som avskiljer kontinenter

havande (adj)
ag iompar clainne
  med barn, befruktad, gravid

havandeskap (n, neut)
toircheas
  det att vara havande

havre (n, ut)
coirce

havregryn (n, neut)
min choirce
  flingor av havre

havregrynsgröt (n, ut)
brachán coirce
  gröt bestående av havregryn, vatten och salt

havsabborre (n, ut)
doingean mara Eorpach
  Dicentrarchus labrax, en art inom familjen Egentliga havsabborrfiskar (Moronidae); individ av arten havsabborre

havsbotten (n, ut)
grinneall na farraige
  botten av ett hav

havskräfta (n, ut)
Gliomach na hIorua
  art (Nephrops norvegicus) av kräftdjur inom hummerfamiljen; individ av denna art

havssula (n, ut)
gainéad

havsutter (n, ut)
dobhrán mara
  en mårddjursart (Enhydra lutris) som ingår i underfamiljen uttrar (Lutrinae); individ av denna art

havsvatten (n, neut)
sáile

havsvidunder (n, neut)
ollphéist mhara
  monster i havet

havsöra (n, neut)
cluas mhara
  någon av de snäckarter som ingår i familjen havsöron (Haliotidae) och dess enda släkte Haliotis; individ av dessa arter

havsörn (n, ut)
iolar mara

hawaiiansk (adj)
Haváíoch
  som rör Hawaii

hawaiier (n, ut)
Haváíoch
  invånare från amerikanska delstaten Hawaii i Silla havet; person med hawaiiansk härkomst

hawaiisk (adj)
Haváíoch
  som rör Hawaii

hawaiiska (n, ut)
Haváis
  ett polynesiskt språk som har officiell status i Hawaii bredvid engelskan

heavy metal (n)
miotal
  en musikgenre som utvecklades ur hårdrocken under 1970-talet och som i sin tur delas upp i en mängd olika subgenrer

hebreisk (adj)
Eabhrach
  som rör det hebreiska språket eller hebréerna

hebreiska (n, ut)
Eabhrais

hebré (n, ut)
Eabhrach
  medlem eller ättling av ett semitiskt folk som hävdar sin härkomst från gamla testamentets Abraham, Isak och Jakob

hed (n, ut)
caorán
  platt öppet trädlöst landskap av viss typ (mer eller mindre specifik beroende på sammanhang men exkluderande bland annat mossar) eller område bestående av sådant landskap

heden (adj)
págán
  hednisk

hedendom (n, ut)
págántacht
  med en västerländsk, abrahamtitisk utgångspunkt, den religion som existerade före den monoteistiska (kristna) lärans ankomst

heder (n, ut)
clú

hederlig (adj)
macánta
  som går att lita på; ärlig, sjyst, pålitlig

hederlighet (n, ut)
ionracas
  det att vara hederlig

hedning (n, ut)
págán
  person som är varken kristen eller jude (för det mesta även inte heller muslim); person med annan tro än den abrahamitiska läran

hednisk (adj)
págánach
  som har sitt ursprung i eller rör hedendom och hedningar

hedonism (n, ut)
héadónachas
  filosofisk tankeskola som har njutning som högsta prioritet; även allmänt om livsstil som anses vara särskilt njutningslysten

hedra (v)
onóraigh

hej (interjection)
dia duit
  verbal, ledig (och mycket vanlig) hälsningsfras (vid sammanträffande eller telefonkontakt)

hej (n, neut)
dia duit
  en hälsning av typen "hej"

hej då (interjection)
slán

heja (interjection)
téigh

hejda (v)
coisc
  stanna upp

hejdlös (adj)
dochloíte
  utan hejd; som inte kan stoppas

hektar (n)
heicteár

hel (adj)
go léir

hela (v)
cneasaigh
  göra någon frisk, ofta med magi eller liknande

hela tiden (adv)
ar feadh an ama
  mycket ofta, frekvent
an [[t-am]] ar fad
  alltid, vid varje tidpunkt

helg (n, ut)
deireadh seachtaine
  en eller flera sammanhängande dagar som kännetecknas av att många yrkesgrupper arbetar mindre än vanligt; alla lör- och söndagar samt vissa andra speciella dagar under året

helgdag (n, ut)
lá saoire
  söndag eller en annan enligt lag fastställd dag som är arbetsfri för att medborgarna ska kunna fira en religiös eller traditionell högtid

helgedom (n, ut)
cumhdach
  tempel, en helig plats, något heligt

helgon (n, neut)
naomh

helgonförklara (v)
naomhainmnigh
  förklara för helgon

helhet (n, ut)
go léir
  något som betraktas i hela sin omfattning
  något som är helt, något som inte är delat, något som är odelbart

helig (adj)
beannaithe
  av religiös betydelse, vördad, respekterad, tabu

heliga stolen (n)
An Suí Naofa
  påveämbetet

helighet (n, ut)
beannaitheacht
  det att vara helig

helikopter (n, ut)
héileacaptar, ingearán
  luftfarkost som lyfts och drivs framåt av en eller flera rotorer, propellrar

heliotrop (n, ut)
cloch fhola
  en grön prydnadssten med röda punkter
plúr na gréine
  en prydnadsväxt

helium (n, neut)
héiliam

hell (interjection)
go mbeannaítear duit
  var hälsad, var hyllad

hellen (n, ut)
Heilléanach
  forntida grek

hellensk (adj)
Gréagach
  som rör hellener eller /det forntida/ Grekland

heller (adv)
ach oiread

helnot (n, ut)
lán-nóta

helt (adv)
ar fad

heltal (n, neut)
slánuimhir

helvete (n, neut)
ifreann
  biblisk plats dit de ej lämpade för himlen kommer efter döden och där djävulen tros härska, även bildligt (då även i obestämd form och plural)

hem (adv)
abhaile
  i riktning mot hemmet, hemorten, hemlandet e.d.

hem (n, neut)
baile
abhaile
  hus eller lägenhet där en familj bor i såväl abstrakt som konkret mening
  institution för boende med viss service eller vård (t.ex. för äldre, yngre, sjuka e.d.)

hematuri (n, ut)
fual fola
  tillstånd med röda blodkroppar (erytrocyter) i urinen

hembiträde (n, neut)
cailín aimsire
  person (vanligtvis använt om kvinna eller flicka) anställd att i sin arbetsgivares hushåll mot betalning utföra hushålls- och vardagssysslor

hemgift (n, ut)
coibhche
  egendom som bruden för med sig hemifrån till sitt nya hem

hemgjord (adj)
baile

hemifrån (adv)
iargúlta
  borta från hemmet, inte hemma

hemisfär (n, ut)
leathsféar
  halv sfär
  en planets halva (vanligen norra eller södra) ytområde

hemland (n, neut)
abhaile
  land där man är medborgare
  land där man är uppvuxen eller känner sig hemma

hemlig (adj)
rún
  (om information) som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas; som hälls dold

hemlighet (n, ut)
rún
  information som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas

hemlängtan (n, ut)
cumha

hemläxa (n, ut)
obair bhaile
  skoluppgift som en lärare ger till (sina) elev(er) att utföra utanför skoltid (i hemmet), ofta för att sedan lämnas in (om t.ex. skriftligt arbete) eller testas (om t.ex. inlärning av glosor) under skoltid en senare dag

hemlös (adj)
gan dídean
  som saknar bostad

hemma (adv)
abhaile
  där man själv eller någon annan bor (i någons hem, hemland eller hemort)

hemmafru (n, ut)
bean tí
  gift kvinna som inte är förvärvsarbetande utan arbetar i hemmet med barnomsorg och hushållsarbete

hemmagjord (adj)
baile
  tillverkad i hemmet
  gjord av en själv, inte i fabrik eller i stor skala
  på ett enkelt vis som om det var gjort hemma

hemmasnickrad (adj)
baile
  tillverkad hemma, tillverkad utan professionellt verktyg

hemmastadd (adj)
teach
  som känner sig hemma, som är bekant med en viss trakt; inte bortkommen, inte vilsen

hemofili (n, ut)
haemaifilia
  genetiskt betingad nedsatt förmåga att koagulera blod

hemoglobin (n, neut)
haemaglóibin
  protein som finns i erytrocyter och står för syrgastransporten i blodet

hemsk (adj)
uafásach
  mycket skrämmande eller på annat sätt dålig

hemsöka (v)
gnáthaigh
  återkomma till den plats där man levde innan sin egen död; spöka; gå igen

hemåt (adv)
abhaile

hen (pronoun)
siú
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en godtycklig person vars kön är obekant eller irrelevant i sammanhanget, när båda könen avses
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en person vars könsidentitet varken är manlig eller kvinnlig, eller som inte vill definiera sig enligt konventionella könsnormer
iad
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en specifik person som man inte vill kategorisera efter kön, när man anser att könsbenämning är oväsentlig; används konsekvent som ersättning för pronomenen han och hon

henne (pronoun)
ise

hennes (pronoun)
fuaim
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den omtalade (hon) om den omtalade har feminint genus; possessivt pronomen i tredje person singular femininum

hepatisk (adj)
aelus
  som rör levern

hepatit (n, ut)
heipitíteas
  inflammation i levern

heptagon (n, ut)
heipteagán

heraldik (n, ut)
araltas
  vetenskapen om adelsvapen

heraldisk (adj)
araltas
  som har att göra med heraldik

hercegovinsk (adj)
Heirseagaivéineach
  som rör regionen Hercegovina (södra delen av Bosnien och Hercegovina)

herde (n, ut)
aoire
  person som vakar och ser efter människor liksom en herde sin boskap

hereditet (n, ut)
dúchas

herero (n)
Heiréiris
  ett bantuspråk talat främst etniska herero (2) i Namibia och Botswana
  en folkgrupp som hör till bantufolken, som till största delen lever i Namibia, och övriga i Botswana och Angola; individ av denna folkgrupp

heretiker (n, ut)
eiriceach
  kättare

heretisk (adj)
eiriceach
  kättersk

hermafrodit (n, ut)
cadar
  tvåkönad individ

hermelin (n, ut)
easóg
  en art (Mustela erminea) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten hermelin

hermeneutik (n, ut)
heirméineotaic
  vetenskapen eller konsten att tolka eller förstå skrift; vetenskapen om textens innebörd och dess relevans för människor; tolkningen av religiösa urkunder; i fråga om alla litterära texter; i fråga om all verbal och icke-verbal kommunikation, såsom diskurser
  existensfilosofi där man menar att tolkningen och förståelsen är grundläggande för den mänskliga existensen

hermetisk (adj)
ailceimiceach
  fullständigt lufttät
  anspelande på Hermes Trismegistos (Wikipedia), dennes "hermetiska" skrifter och deras mystik och alkemi

heroin (n, neut)
héaróin
  sorts narkotikum besläktat med morfin

heroisk (adj)
gaisciúil

herpetologi (n, ut)
reiptíleolaíocht
  vetenskapen om klasserna groddjur och kräldjur

herr (n, ut)
an tuasal
  artighetstitel för en man

herravälde (n, neut)
ardcheannas

herre (n, ut)
tiarna
  (manlig) härskare; överordnad person (man); person (man) som en slav lyder under

herregud (interjection)
a Thiarna
  ett (mildare) kraftuttryck

herrgård (n, ut)
mainéar
  stor lantgård som bebos av ett herrskap

herrinna (n, ut)
bantiarna
  kvinnlig motsvarighet till herre; härskarinna; kvinnlig husbonde, matmor, fru (i huset)

hertig (n, ut)
diúc
  adlig titel

hertiginna (n, ut)
bandiúc
  adlig titel, gemål åt en hertig

hes (adj)
cársánach

het (adj)
gnéasach
  (väldigt) mycket varm
  populär
  sexig
  kryddstark

hetero (n, neut)
díreach
  heterosexuell person

heterogen (adj)
ilchineálach

heteroglossi (n, ut)
heitribhéascna
  samexistens av flera språkvarieteter inom ett språk

heteronormativ (adj)
heitreanormatach
  som utgår från att heterosexualitet är norm i samhället

heterosexuell (adj)
heitrighnéasach
  som känner sexuell attraktion endast till personer av motsatt kön, d.v.s. tillhör har vanligaste sexuella läggningen hos tvåkönade arter

heterozygot (n, ut)
heitrisiogót

hetlevrad (adj)
cochallach
  med hett temperament

hetta (n, ut)
teas
  stark uppvärmning, hög temperatur
tonn teaspaigh
  period av ovanligt varmt väder, värmebölja

hettitiska (n, ut)
Hitis

hexagon (n, ut)
heicseagán

hexan (n, neut)
heacsán
  ett kolväte, alkan med formeln C₆H14

hicka (n, ut)
fail
  ofrivilliga reflexsammandragningar som orsakar plötslig luftströmning ner i lungorna och ett klickande ljud

hicka (v)
déan fail
  uppleva hicka

hieroglyf (n, ut)
iairiglif
  skrivtecken bestående av bild i skriftsystem som användes i bland annat i det gamla Egypten, Mayariket och i andra civilisationer

hillebard (n, ut)
halbard

himla (adv)
go diail

himlakropp (n, ut)
rinn

himlavalv (n, neut)
neamh
  tänkt valv över jorden där himlen är placerad

himmel (n, ut)
spéir
  det vi ser när vi tittar uppåt utomhus, och det är klart väder.
  paradis

himmelsblå (adj)
spéirghorm
  en mycket ljus nyans av färgen blå (som på ryska har ett eget namn)

himmelsekvator (n, ut)
meánchiorcal neamhaí

himmelsk (adj)
neamhaí
  som hör till himmelen och religionen

himmelssfär (n, ut)
sféar neamhaí

hind (n, ut)
eilit
  fullväxt hona av hjortdjur

hinder (n, neut)
constaic
  någonting som stoppar, försenar eller gör svårare

hindi (n, ut)
Hiondúis
  ett indoariskt språk som huvudsakligen talas i Indien

hindra (v)
bac a chur ar
  göra det omöjligt eller mycket svårt för någon eller något att ske, göras eller göra

hinduism (n, ut)
An Hiondúchas
  religion, filosofi och kultur, dominerande i Indien, kännetecknas av tro på återfödelse och flera gudar eller en gud, ofta personifierade i många mänskliga former eller som genomtränger allt (polyteism, monoteism, panteism)

hingst (n, ut)
stail
  en häst av hankön

hink (n, ut)
buicéad

hinna (n, ut)
scannán
  tunt lager av något (oftast men inte enbart om vissa tunna kroppsvävnader, alternativt ett lager liggande på ytan av något)

hipp (adj)
alt an chromáin
  inne, som är populär, modern

hirs (n, ut)
muiléad

hiss (n)
ardaitheoir
  anordning för att lyfta (hissa) och sänka (fira) personer eller föremål mellan våningar i en byggnad eller gruva

hissa (v)
tóg
  hala en lina eller tåg så att ett föremål förflyttas uppåt, oftast om segel och flaggor

histidin (n, neut)
histidín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (His, H)

histogram (n, neut)
histeagram
  diagram med staplar, där varje stapels area är proportionell mot antalet observationer inom det intervall som ges av stapelns läge och bredd

histologi (n, ut)
histeolaíocht
  läran om biologisk vävnad

historia (n, ut)
stair
  skolämne som behandlar historievetenskap
  samlat för allt som hänt en person, organisation, föremål eller annan enhet, eller om det inte anges, det som hänt i världen
  berättelse

historik (n, ut)
stair
  /framställning av/ händelser som rör något genom tiden

historiker (n, ut)
staraí
  forskare inom historia

historisk (adj)
stairiúil
  som hör till historien

hit (adv)
anseo
  (riktning) till den plats eller åt det håll där den talande befinner sig; även med syftning på en plats där något omtalat befinner sig

hit (n, ut)
smiot

hitta (v)
aimsigh
  (kunna) lokalisera, bestämma positionen för något eller vägen till något
  upptäcka

hitta på (v)
cum
  med fantasin konstruera något abstrakt; tänka ut en lösning på ett problem eller något annat användbart; i tanken uppfinna
dreach
  med fantasin konstruera en historia, som uttalar sig om verkligheten (men som kanske inte är sann, och kanske inte har något alls med verkligheten att göra)

hittills (adv)
go dtí seo
  fram till nu; ännu så länge

hiv (n)
VEID
  förkortning av humant immunbristvirus, ett virus som angriper det mänskliga immunförsvaret och leder till att aids utvecklas

hjalt (n, neut)
dornchla
  handtag på svärd

hjonelag (n, neut)
pósadh
  äktenskap

hjord (n, ut)
tréad

hjort (n, ut)
fia
  typ av högbent hovdjur med greniga horn; individ inom däggdjursfamiljen hjortdjur; särskilt om kronhjort och dovhjort

hjortkött (n, neut)
fiafheoil
  kött från hjort

hjortron (n, neut)
eithreog shléibbe

hjul (n, neut)
roth
  rund skiva, ofta med syfte att rotera

hjulbent (adj)
bórach
  vars knän buktar ut från varandra

hjulning (n, ut)
roth
  kroppsutövning där en person roterar sidledes till handstående och fortsätter rotationen vidare till stående

hjälm (n, ut)
clogad
  hård, stöttålig och tätt påsittande huvudbonad som skyddar hjärnan mot slag; används exempelvis vid cykling, byggnadsarbete och vissa idrotter

hjälp (n, ut)
cabhair, cuidiú
  det att hjälpa; bistånd, handräckning, medverkan

hjälpa (v)
cuidigh
  utföra en handling med syfte att underlätta något för någon annan

hjälplös (adj)
fágtha
  som inte kan skydda sig eller reda sig utan hjälp; (om handling) uppgiven

hjälpsam (adj)
cúntach

hjälpverb (n, neut)
briathar cúnta

hjälte (n, ut)
laoch
  mycket modig person

hjältemod (n, neut)
laochas

hjältemodig (adj)
gaisciúil

hjältinna (n, ut)
banlaoch

hjärna (n, ut)
inchinn
  det organ, beläget i skallen med vilket levande varelser tänker och kontrollerar kroppen
  (överfört) den som tänker och planerar

hjärnskrynklare (n, ut)
crap
  psykolog eller psykiatriker

hjärta (n, neut)
croí
  det organ (cor) som pumpar runt blodet i kroppen (se cirkulationssystemet)

hjärtekrossad (adj)
croíbhriste

hjärter (n, ut)
croí

hjärtformad (adj)
croíchruthach
  formad som ett hjärta (❤)

hjärtskärande (adj)
coscrach
  starka känslor av medlidande

hjärtslag (n, neut)
buille an chroí
  (envar av) hjärtats regelbundna sammandragningar

hjärtstartare (n, ut)
dífhibrileoir
  apparat som används för att ge elstötar (defibrillering), för få hjärtat att börja slå igen på en person som drabbats av hjärtstillestånd (till exempel ventrikelflimmer eller ventrikeltakykardi)

hjässa (n, ut)
baithis
  toppen på skallen

hjässlob (n, ut)
maothán pairiatach
  den del (lobus parietalis) av storhjärnsbarken som ligger dorsalt om centralfåran och ventralt om bakloben

ho (n)
trach
  vissa slags öppna behållare

hoa (v)
allagar
  frambringa ho; ropa, hojta

hobby (n, ut)
caitheamh aimsire
  verksamhet som man tycker om att regelbundet ägna sig åt på fritiden

hockey (n, ut)
haca
  hyperonym av ishockey, landhockey, indoorhockey, innebandy och bandy

hockeyfrilla (n, ut)
lannach

hoj (n, ut)
borra
  motorcykel

holdingbolag (n, neut)
cuideachta sealbhaíochta
  förvaltningsbolag, bolag med aktiemajoritet i andra bolag och därför med kontroll över deras verksamhet

holländsk (adj)
Ollainnis
  som har att göra med den nederländska regionen Holland
  ofta använt som synonym för nederländsk, som rör Nederländerna

holländskt (n)
Ollainnis

holme (n, ut)
inis
  liten, ofta obebodd, ö

holmium (n, neut)
hoilmiam

homeopati (n, ut)
hoiméapaite
  sjukdomsbehandling med mycket utspädda doser av ämnen som normalt framkallar ifrågavarande sjukdom

homeopatisk (adj)
hoiméapatach
  som rör eller avser homeopati

homeostas (n, ut)
aonstádas, hoiméastáis
  (trots yttre påverkan, och vanligen via negativ återkoppling) upprätthållandet av en konstant inre miljö som är förenlig med normal funktion hos organismen, vilket hos människan inkluderar faktorer såsom temperatur, extracellulärvätskans volym, osmolaritet och elektrolytkoncentration, samt koncentrationer av vätejoner (pH), glukos, syrgas, koldioxid och avfallsämnen i vävnaderna, även om en sådan konstant inre miljö

homoerotisk (adj)
homa-earótach

homofob (adj)
homafóbach
  som känner homofobi

homofobi (n, ut)
homafóibe

homofon (n, ut)
homafón, téarma comhfhuaimneach
  ord som uttalas (men inte stavas) likadant som ett annat

homogen (adj)
aonchineálach

homograf (n, ut)
homagraf
  ord som stavas som ett annat ord, men som uttalas annorlunda

homomorfi (n, ut)
homamorfacht

homomorfism (n, ut)
homamorfacht

homosexualitet (n, ut)
homaighnéasachas, homaighnéasacht
  sexuell läggning där personer attraheras sexuellt till andra personer av det kön som de själva tillhör

homosexuell (adj)
aerach, homaighnéasach
  sexuellt attraherad enbart av personer av samma kön

homovigsel (n, ut)
pósadh aerach

homozygot (n, ut)
homaisiogót

homoäktenskap (n, neut)
pósadh aerach

hon (pronoun)
sí
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har feminint genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ femininum

hona (n, ut)
baineannach
  ett djur av kvinnlig kön; en hona av arten människa benämns oftast kvinna

honduran (n, ut)
Hondúrach
  person från Honduras eller med honduransk härkomst

honom (pronoun)
é

honung (n, ut)
mil

honungsbi (n, neut)
beach mheala, seileán
  art eller individ inom släktet honungsbin (Apis)

honungsgrävling (n, ut)
broc meala
  en däggdjursart (Mellivora capensis) inom familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

hopa (v)
carnán
  samla i stor mängd, samla på hög, skaffa och spara

hopp (n, neut)
dóchas
  tro på förbättring

hoppa (v)
léim
  utföra ett hopp

hoppas (v)
bí ag súil
  vilja att något ska ske; särskilt om faktorer man svårligen (eller inte alls) kan råda över, fast där man (nästan) tror att det kan bli sant

hoppborg (n, ut)
preabchaisleán
  lekanordning i form av en uppblåsbar byggnad som fylls av luft och som barn och ibland även vuxna kan hoppa runt i

hoppfull (adj)
misniúil
  full av hopp; som har hopp; som tror på förbättring

hopplös (adj)
éadóchasach

hopplöshet (n, ut)
éadóchas

hopprep (n, neut)
rópa scipeála

hoppsan (interjection)
hoips

hor (n, neut)
adhaltranas
  (tidigare straffbart) sexuellt umgänge utom äktenskap; begå hor

hora (n, ut)
striapach
  (i synnerhet kvinnlig) person som utövar hor (erbjudande av sexuella tjänster)

hord (n, ut)
slua

horisont (n, ut)
spéire
  linje i blickfältet där markytan och himlen möts
  så långt fram (i tiden) som man har kännedom om och kan överblicka; gränslinjen för var ens kunskaper slutar

horisontell (adj)
cothrománach
  vågrät; som har samma riktning som horisonten

horkarl (n, ut)
adhaltrach
  man som utövar utomäktenskaplig sex (hor)

hormon (n, neut)
hormón
  kemiskt ämne som bildas av vissa celler i kroppen (ofta i en endokrin körtel) och sedan transporteras genom hela kroppen med blodet och orsakar biologiskt svar på målceller med receptorer för ämnet

hormonell (adj)
hormónach
  som har med hormoner att göra; som styrs av hormoner

hormonreceptor (n, ut)
gabhdóir
  receptor för ett hormon

horn (n, neut)
adharc
  utväxt av keratin på vissa djurs huvuden
  ett bleckblåsinstrument
  keratin, det material som till exempel horn [2] och naglar är gjorda av

hornhinna (n, ut)
coirne
  (exemplar av) den glasklara hinna (kornea) som utgör ögonglobens främre begränsning, som ligger framför pupillen och regnbågshinnan (iris), och som bakåt övergår i senhinnan (sklera)

hornuggla (n, ut)
ceann cait

horoskop (n, neut)
tuismeá
  förutsägelse (om viss person) grundad på stjärnornas ställning

hortikultur (n, ut)
garraíodóireacht
  konsten eller läran om trädgårdsodling

horunge (n, ut)
aindílleachta
  barn avlat utanför äktenskapet, oäkting
  ofullständig rad överst på en sida, följt av nytt stycke; detta skönhetsfel bör avhjälpas genom ombrytning; än värre är dubbel horunge
mac soith
  skällsord till en framför allt yngre person

hos (preposition)
ag
  i närheten av
  på plats som tillhör

hosta (n, ut)
bí ag casacht
  anfall av hostningar

hosta (v)
bí ag casacht
  utlösa hostning

hostning (n, ut)
casacht

hot (n, neut)
bagairt

hota (v)
bagair
  uttala hot mot någon eller något
  varnande tala om för någon att utsätta denne för obehagligheter (om denne inte utför det man önskar)

hotell (n, neut)
óstán, óstlann

hov (n)
crúb
  den hornbeklädda delen av foten hos uddatåiga hovdjur (i synnerhet häst)
cúirt
  högt uppsatt (i synnerhet furstlig eller kunglig) persons bostad och närmaste omgivning; furstlig persons uppvaktning och betjäning

hovman (n, ut)
cúirteoir

hovmästare (n, ut)
freastalaí
  chef för personalen som serverar i ett större restaurang

hovra (v)
ainligh
  stå stilla i luften

hubb (n, ut)
mol
  nav, centrum (i nätverk av datakablar eller flygrutter)

hud (n, ut)
craiceann

hudcancer (n, ut)
ailse chraicinn
  cancer i huden

hugenott (n, ut)
Úgónach
  anhängare av den reformerta läran i Frankrike under 1500- och 1600-talen

hugg (n, neut)
rop
  hårt slag med vasst verktyg (t.ex. kniv);
beir ar
  händelsen att svarvstålet skär fast i ämnet och slår loss en stor flisa (urslag)

hugga (v)
smiot
  fälla (träd med yxa)
rop
  sticka (med kniv)

hugget som stucket (adv)
deartháir don sac an mála
  när två alternativ är lika bra eller dåliga; när det inte spelar någon roll vilket alternativ man väljer; när det gör detsamma

huggorm (n, ut)
nathair
  en art (Vipera berus) av ovan nämnda familj; den enda arten i familjen huggormar som naturligt förekommer i Sverige

huggsexa (n, ut)
scrobh
  tillställning där man ivrigt och hänsynslöst försöker komma åt så mycket som möjligt

huka (v)
suigh ar do ghogaide
  hålla kroppen i en halvsittande ställning, hålla sig på huk

huldhet (n, ut)
caoideanas
  gunst, nåd, ynnest, välvilja

huligan (n, ut)
amhas
  person som begår våldsgärningar; ligist, bandit

huliganism (n, ut)
amhasóireacht
  beteende som kännetecknar en huligan

hull (n, neut)
feoil
  fyllighet på kroppen (av kött eller fetma)

human (adj)
Críostúil
  rimlig, överkomlig, i princip alltid som bestämning till pris eller kostnad

humla (n, ut)
bumbóg
  insekt ur släktet Bombus i ordningen steklar (Hymenoptera) med tjock och kompakt kroppsform och med gadd utan hullingar, vanlig som pollinerare

humle (n)
leannlus
  en växtart (Humulus lupulus), i familjen hampväxter (Cannabaceae); exemplar av denna art

hummel (n, ut)
bumbóg
  gammal typ av stränginstrument liknande en liggande cittra

hummer (n, ut)
gliomach
  djur i familjen humrar (Nephropidae), ett tiofotat kräftdjur som oftast är större än de vanliga kräftorna

hummus (n, ut)
humas
  puré av kikärter, sesampasta (tahini) och olivolja smaksatt med (bland annat) färsk vitlök, salt, och citronjuice

humor (n, ut)
greann
  förmågan att kunna se och kunna ge uttryck för det roliga i saker och ting
  sättet att se och ge uttryck för det roliga i saker och ting

humoristisk (adj)
greannmhar

humus (n, ut)
húmas

humör (n, neut)
giúmar
  sinnesstämning en person befinner sig i

hund (n, ut)
madra, gadhar, cú
  en underart (Canis lupus familiaris) till arten varg (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av underarten hund

hundhalsband (n, neut)
coiléar madra
  halsband för hund

hundkex (n, neut)
briosca madra
  sorts kex avsett för hundar eller andra hunddjur

hundkoja (n, ut)
conchró
  litet skjul eller annan enklare, mindre byggnad, avsedd att ge väderskydd åt hund

hundkäx (n, neut)
peirsil bhó
  en växtart (Anthriscus sylvestris), i familjen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten hundkäx

hundra (adj)
céad
  helt säker, övertygad om

hundradel (n, ut)
céadú
  1/100; 1&nbsp;% av något; en av hundra lika stora delar

hundras (n, ut)
gadhar
  ras av hund

hundratal (n, neut)
céad
  den tredje minst signifikanta siffran, d.v.s. den tredje siffran från höger, vilken motsvarar hundra ental, i ett tal skrivet i det decimala talsystemet

hundring (n, ut)
céad

hundskall (n, neut)
amhastraigh

hundtunga (n, ut)
leadhb ghadhair
  en art (Cynoglossum officinale) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten hundtunga

hundvalp (n, ut)
coileáinín
  unge till djuret hund

hunger (n, ut)
ocras

hungersnöd (n, ut)
gort
  omfattande brist på mat inom ett geografiskt område

hungerstrejk (n, ut)
stailc ocrais
  protest genom att vägra äta

hungra (v)
ocras

hungrig (adj)
ocrach

hur (adv)
cad é mar
  på vilket sätt

hur som helst (adv)
arae

hurra (interjection)
abú
  utrop vid gratulation
  utrop för att uttrycka glädje

hurra (n)
abú
  gratulerande utrop

huru (adv)
cad é mar
  på vilket sätt

hurusom (adv)
cad é mar
  hur

huruvida (conjunction)
an

hus (n)
teach
  byggnad med typiskt utseende som på insidan ofta är uppdelat i mindre rum och som främst är avsett för människor att bo eller arbeta eller vistas i

husa (n, ut)
banseirbhíseach
  hembiträde, husjungfru, huspiga, hushållerska

husande (n, ut)
eolas a bheith agat ar
  tjänsteande; övernaturligt tjänstehjon, ofta i djurisk eller t.o.m. demonisk skepnad.

husbil (n, ut)
carr campála
  stor bil som kan fungera som ett enkelt (och mycket litet) hem, vanligen med toalett, sovplats och kök; husdelen finns bakom förar- och passagerarplatsen längst framme i bilen

husdjur (n, neut)
peata

hushåll (n, neut)
teaghlach

huslig (adj)
inmheánach
  som tillhör hushållet eller hemmet

husmus (n, ut)
luch thí
  en art (Mus musculus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten husmus

hussvala (n, ut)
gabhlán binne

hussyrsa (n, ut)
criogar
  en insekt (Acheta domesticus) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art

hustru (n, ut)
bean chéile
  kvinna i ett äktenskap, gift kvinna

husvagn (n, ut)
carbhán
  bildragen släpvagn med heminredning

huva (n, ut)
cochall
  huvudbonad av kupig form som omsluter huvudet, ofta fäst i nacken på klädesplagg

huvud (n, neut)
ceann
  den översta kroppsdelen där ögon, öron, näsa och mun återfinns

huvudbok (n, ut)
mórleabhar
  huvudsaklig kassabok

huvudbonad (n, ut)
ceannbheart

huvudbry (n, neut)
tinneas cinn

huvudduk (n, ut)
caifirín
  duk som bärs på huvudet

huvudförhandling (n, ut)
a bhfuil éisteacht agat
  muntlig förhandling i domstol

huvudgata (n, ut)
mórshráid
  den största eller viktigaste gatan i en stad eller by

huvudingång (n, ut)
tairseach
  (förekomst av) den största, mest centrala och/eller använda ingången till en byggnad eller del av byggnad (för en enskild butik, företagslokal eller liknande)

huvudkontor (n, neut)
ardoifig
  kontor där ledningen för ett företag sitter, förutsatt att företaget har mer än ett kontor

huvudkudde (n, ut)
adhairt

huvudlus (n, ut)
babhdaí

huvudsats (n, ut)
príomhchlásal
  sats som inte utgör en satsdel i en annan, överordnad sats (och som oftast innehåller subjekt och predikat och kan utgöra en egen (grafisk) mening)

huvudsida (n, ut)
príomhleathanach
  ingångssida

huvudskål (n, ut)
néaracráiniam
  den del av skallen som omsluter hjärnan

huvudstad (n, ut)
príomhchathair
  tätort i en självständig nation, en delstat, en provins, m.m., med huvudsäte för regeringen eller den lokala styrelsen (och oftast med lagstiftad status som huvudstad)

huvudstol (n, ut)
príomhoide
  kapital (till skillnad från ränta)

huvudstupa (adv)
i ndiaidh do chinn
  med huvudet före

huvudvärk (n, ut)
tinneas cinn
  värk i huvud

hy (n, ut)
snamh
  ansiktshudens naturliga utseende eller färg; ytan på ansiktshuden så som den syns

hyacint (n, ut)
bú
  en art (Hyacinthus orientalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten hyacint

hybrid (adj)
cros-síolrach
  av två olika arter, även abstraktare

hybrid (n, ut)
cros-síolrach
  avkomma av två olika arter
  blandprodukt, mellanting, speciellt om hybridbil

hycklare (n, ut)
fimíneach

hyckleri (n, neut)
bréagchrábhadh

hydda (n, ut)
both
  primitiv bostad, koja

hydrofob (adj)
hidreafóbach
  som ogärna löser sig i vatten

hydrografi (n, ut)
hidreagrafaíocht
  vetenskapen om vattnet och angränsande landområden

hydrologi (n, ut)
hidreolaíocht
  vetenskapen om vatten i naturen och problem i samband därmed (t ex vattnets kretslopp)

hyena (n, ut)
hiéana
  individ av någon art inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae)

hyfs (n)
béasa
  det att kunna bete sig på ett hövligt och hänsynsfullt sätt

hyfsad (adj)
gnaíúil
  som gör ett ganska bra intryck

hygglig (adj)
deas
  som är vänlig och välvillig
ciallmhar
  rimligt god; fördelaktig

hygien (n, ut)
sláinteachas
  läran om renlighet (hos människor, tamdjur och deras miljö)

hylla (n, ut)
seilf
  plan horisontell yta eller ställning med sådana ytor (monterade direkt på en vägg eller i något slags fristående möbel) som används för förvaring

hylsa (n, ut)
muinchille

hymn (n, ut)
iomann
  /högstämd/ lovsång, särskilt om kristen sång

hyper- (affix)
hipear-
  utöver det vanliga

hyperbel (n, ut)
hipearbóil
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} - } \over {b^2}} = 1

hyperbol (n, ut)
hipearbóil

hyperkalemi (n, ut)
hipearcailéim
  tillstånd av onormalt hög koncentration av kaliumjoner i extracellulärvätskan (t.ex. i blodet)

hyperkolesterolemi (n, ut)
hipearcolaistéaróiléime
  onormalt höga nivåer av kolesterol i blodet

hyperkorrektion (n, ut)
forcheartú
  överdrivet (hyper-) och därmed felaktigt rättande (korrektion) av språket på grund av en förmodad eller feltolkad språknorm

hyperlänk (n, ut)
hipearnasc

hyperonym (n, ut)
scáth-théarma
  överordnat begrepp, ett begrepp vars betydelse innefattar ett annat begrepps (hyponymens) betydelse

hyperopi (n)
fadbhreathnaitheacht
  tillståndet att ljuset fokuserar bakom näthinnan när man tittar på närbelägna föremål och linsen är maximalt böjd, vanligen för att ögongloben är för kort

hyperplasi (n, ut)
hipearpláise
  det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler delar sig och blir fler till antalet som ett svar på någon form av (från cellernas perspektiv: yttre) stimuli

hypersensitivitet (n, ut)
hipiríogaireacht
  det att vara hypersensitiv (överkänslig)

hypertrofi (n, ut)
hipeartrófacht
  fenomenet att en cell ökar i storlek; det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler ökar i storlek (men inte i antal)

hypertyreos (n, ut)
hipirtíoróideacht
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för mycket sköldkörtelhormoner

hypnotism (n, ut)
hiopnóis
  sövning genom annans viljekraft

hypnotisör (n, ut)
hiopnóisí
  den som hypnotiserar en annan

hypofys (n, ut)
faireog phiotútach

hypokondri (n, ut)
galareagla
  svårmod, mjältsjuka; ständiga bekymmer för inbillade faror och sjukdomar

hypotalamus (n)
hipeatalamas
  en del (hypothalamus) av mellanhjärnan vilken bland annat via hypofysen fungerar som överordnat organ för det endokrina systemet och som även reglerar kroppstemperatur, hunger och törst

hypotermi (n, ut)
hipiteirme

hypotes (n, ut)
hipitéis
  ett påstående som man misstänker är sant, men som man inte är helt säker på, ty bevis för det saknas

hypotyreos (n, ut)
hipitíoróideacht
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för lite sköldkörtelhormoner

hypoxi (n, ut)
hiopocsa
  tillstånd av syrebrist

hyra (n, ut)
cíos
  avgift för att under en viss tid få tillträde eller nyttjanderätt till en fastighet, bostad eller föremål som ägs av någon annan

hyra (v)
cíos
  mot betalning inneha nyttjanderätten till något under en viss tid

hyra ut (v)
léasaigh

hyresgäst (n, ut)
tionónta
  person som hyr en bostad, en lokal och/eller en (förhyrd) parkering

hyresvärd (n, ut)
tiarna talaimh
  person eller det företag som hyr ut en lokal eller bostadslägenhet, oftast bostadsrätt eller hyresrätt

hyresvärdinna (n, ut)
bantiarna talún
  hyresvärd av kvinnokön

hysa (v)
cuir suas
  ge boende hos sig; låta vistas i ens hus
dathúil
  ha plats för; ge rum åt; utgöra bostad åt

hyss (n, neut)
cleas
  bus, rackartyg, ofog där ett godlynt uppsåt i allmänhet är underförstått

hysteri (n)
histéire
  sjuklig retlighet

hysterisk (adj)
histéireach

hytt (n, ut)
bothán
  litet rum eller utrymme på fordon eller fartyg eller båt eller flygplan för en person eller ett fåtal personer (antingen medlemmar av besättningen eller även passagerare)

hyvel (n, ut)
plána
  verktyg med ett eller flera utskjutande skärstål som används för att jämna till träytor eller skära bort det yttersta lagret på ett föremål av trä

hyvelbänk (n, ut)
binse
  arbetsbord för snickare där trästycken kan spännas fast för att hyvlas

hyvla (v)
plánáil
  jämna till med hyvel

häck (n, ut)
airbhe
  en tätt växande rad med buskar eller vissa typer av träd; vanligen för att avgränsa ett område eller markstycke
cliath
  ett av de hinder som används i ovanstående sport
bundún
  stuss, en människas ändalykt

häcka (v)
póraigh
  utöva häckning (från parning till dess att ungarna lämnar boet)

häckla (n, ut)
siostal
  ett redskap för beredning av lin

häckla (v)
siostal
  bearbeta (lin) genom ett slags kamning för att avskilja blånor

häda (v)
diamhaslaigh
  genom ord eller handlingar kränka något som anses heligt, vanligtvis en religions gud

hädan (adv)
mar sin
  bort härifrån

hädanefter (adv)
uaidh seo amach

hädare (n, ut)
blaisféimeoir
  person som hädar

hädelse (n, ut)
blaisféim

häfta (v)
príomh-amhábhar
  fästa flera papper i varandra medelst häftklammer

häftapparat (n, ut)
stáplóir
  kontorsapparat, antingen använd med muskelkraft eller eldriven, vilken fäster ihop en bunt med papper med varandra genom att pressa en häftklammer genom bunten

häfte (n, neut)
leabhrán
  tunn bok

häftig (adj)
aintréan
  snabb, våldsam, kraftig, rejäl
fuaraigh
  spännande, rolig, intressant, speciell; cool

häftklammer (n, ut)
stápla
  liten u-formad bit metalltråd vilken kan monteras i häftapparat och användas för att binda ihop blad av papper med varandra genom att häftapparaten pressar de två ändarna på tråden genom pappret och sedan viker ihop dem mot pappret på andra sidan av pappersbunten

häftstift (n, neut)
tacóid ordóige
  kort (metall)stift med relativt stor platt disk i ena änden, avsett att användas för att fästa t.ex. papper eller tyg på ett föremål (t.ex. en vägg av trä eller gips eller anslagstavla i kork) genom att stiftet trycks in i föremålet med pappret eller tyget mellan disken och föremålet

häger (n, ut)
corr
  fågel inom familjen hägrar

hägg (n, ut)
donnroisc
  ett trädslag (underart) Prunus padus (ssp. padus) i släktet prunusar (som blommar vitt samtidigt med lövsprickningen och anger gränsen mellan vår och försommar); exemplar av detta trädslag

hägn (n, neut)
banrach
  inhägnat område, ibland även verksamheten att sätta upp stängsel
anacal
  beskydd, skydd

hägna (v)
crioslaigh
  sätta upp ett stängsel runt ett område

hägring (n, ut)
meabhalscáil
  lockande syn (till följd av spegling i luften) luftslott

häkta (v)
coinnigh
  arrestera; sätta i häkte i väntan på rättegång

häkte (n, neut)
coinneáil
  lokal där brottsmisstänkt person hålls frihetsberövad medan förundersökning eller dylikt pågår inför eventuellt åtal

häktning (n, ut)
coinneáil
  åtgärd genom vilken den misstänkte berövas friheten

häl (n, ut)
sáil
  den bakersta delen av foten på vissa djur, såsom människan

hälft (n, ut)
leath

hälgångare (n, ut)
bonnsiúlach
  (ettvart av alla de) djur som vid gång sätter hela fotsulan i marken

hälla (v)
doirt
  låta en vätska rinna ner (ur ett kärl in i ett annat, eller på marken eller helt enkelt bort)

hälla upp (v)
sáith
  fylla ett kärl med en vätska

hällregn (n, neut)
maidhm bháistí
  rikligt och istadigt regn

hälsa (n, ut)
sláinte
  ett tillstånd av god hälsa (1)

hälsa på (v)
a
  besöka någon

hälsosam (adj)
folláin
  bra för hälsan, näringsrik, nyttig
  frisk, pigg

hämma (v)
urchoill
  hindra, bromsa; inskränka; stoppa

hämnas (v)
díoltas a imirt ar
  utföra bestraffande handling

hämnd (n, ut)
díoltas
  gärning som vanligen syftar till att förstöra för någon annan som tidigare förstört för en själv; uppstår vanligen från ett känslomässigt och starkt begär

hämndbegär (n, neut)
ag triall ar

hämning (n, ut)
urchoilleadh
  psykologisk inställning som förhindrar ett visst beteende

hämpling (n, ut)
gleoiseach

hämsko (n, ut)
éaradh
  hindrande omständighet

hämta (v)
sroich
  ta sig till en plats och ta med sig något eller någon därifrån
pioc suas
  hämta någon med bil

hämtpizza (n, ut)
píotsa
  pizza som beställs över telefon eller internet och sedan hämtas på pizzerian

hända (v)
rith le
  inträffa, ske vanligen om ofrivilliga skeenden

händelse (n, ut)
eachtra
  något som inträffar; ofta något som inte går att förutse eller kontrollera; ofta något anmärkningsvärd

händelsehorisont (n, ut)
léaslíne theagmhais

händelsevis (adv)
de thaisme
  av en tillfällighet, av en händelse, av en slump

hänföra (v)
díoth
  väcka entusiasm, förtjusning o.d. hos någon

hänga med (v)
coinnigh suas le
  /kunna/ röra sig tillräckligt snabbt för att inte komma efter någon eller några andra eller utvecklas kunskapsmässigt tillräckligt fort för att inte komma efter
beir ar
  tänka tillräckligt snabbt för att förstå slutsatsen talaren eller författaren försöker komma till

hängbro (n, ut)
droichead crochta
  bro vars spann bärs av rep som oftast hålls uppe av en eller flera pyloner

hänge (n, neut)
igín
  hängande föremål
caitín
  hängande, axliknande blomställning

hängiven (adj)
ainmhianach
  ; som visar egenskaper såsom lojalitet, engagemang, entusiasm eller det att vara trogen mot något

hängivenhet (n, ut)
crábhadh

hänglås (n, neut)
glas crochta
  en löst hängande låsanordning som har en rörlig låsbar bygel vilken kan öppnas med en nyckel eller kod

hängmatta (n, ut)
leaba luascáin

hängsmycke (n, neut)
igín
  smycke som hängs på ett halsband

hänryckning (n, ut)
mórtas
  plötslig, stark och varm känsla, entusiasm, extas, förtjusning, hänförelse, det att ryckas hän, att hänryckas

hänseende (n, neut)
dreach
  betraktande, synpunkt, aspekt, sida av en sak, perspektiv, vinkel, vinkling

hänsyn (n, ut)
dearc ar
  det att ta något eller någon i beaktande

hänvisa (v)
trácht ar
  åberopa

häpenhet (n, ut)
uafás

häpnad (n, ut)
anbhá
  (den psykologiska) känslan när en person inser att något inte står till på det sätt som personen i förväg hade väntat sig

här (adv)
abhus, anseo
  även om tid

här (n, ut)
slua
  större grupp krigare eller soldater; en stor del av ett lands eller en nations armé, oftast under ledning av en general eller kung.

härad (n, neut)
céad
  förr administrativt delområde av län, särskilt om domsaga för en tingsrätt; numera endast om geografiskt område

härbärgera (v)
abhlann
  ge någon husrum, nattlogi eller kvarter

härd (n, ut)
teallach
  eldstad

härda (v)
cruaigh
  få att bli hård(are)

härfågel (n, ut)
hupu
  en art (Upupa epops) inom fågelfamiljen härfåglar (Upupidae); individ av arten härfågel

härförleden (adv)
le déanaí
  nyligen, för inte länge sedan; en av de senaste dagarna

härkomst (n, ut)
ginealach
  varifrån något härkommer (härstammar)
  hitkomst, ankomst till denna plats

härlig (adj)
binn
  som ger mycket välmående, ofta känslomässigt; mycket trevlig, vacker eller på annat sätt bra

härma (v)
cóip
  göra precis likadant (eller liknande) som någon annan, ofta överdrivet på ett sätt som kan upplevas som förlöjligande

härold (n, ut)
aralt

häromdagen (adv)
an lá cheana

häromkring (adv)
anseo timpeall
  här i trakten

härskare (n, ut)
rí
  person som innehaver makt

härskarinna (n, ut)
máistreás

härstamma (v)
síolaigh

härstamning (n, ut)
ginealach
  genetiskt ursprung

häst (n, ut)
each, capall
  en art (Equus caballus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av arten häst, fyrfota rid- eller packdjur av typen hästdjur

hästanspänd (adj)
eachra
  med häst anspänd (förspänd), dragen av häst

hästhov (n, ut)
crúb
  en hästs fot
adhann
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten hästhov

hästkastanj (n, ut)
cnó capaill
  en art i familjen kinesträdsväxter från sydvästra Balkan (Aesculus hippocastanum)

hästkraft (n, ut)
each-chumhacht

hästkött (n, neut)
feoil chapaill
  kött av häst

hästsko (n, ut)
crú
  stycke metall som fästs på undersidan av hästars hovar

hästsport (n, ut)
eachaíocht
  sport med häst

hästsvans (n, ut)
pónaí
  frisyr där ett långt hår binds ihop på bakhuvudet till något som liknar en hästsvans enl. ovan

hävda (v)
coinnigh
  påstå (med viss påstridighet), starkt framhålla, framställa och försvara; göra gällande
  försvara och upprätthålla, vidmakthålla; bevara oförminskad eller oskadd

hävert (n, ut)
siofón

hävstång (n, ut)
luamhán
  långsmal och vridbar kropp som räknas till en av de sex enkla maskinerna på vilken motsatta krafter verkar (ordet används ofta i överförd bemärkelse om något mindre som kan sätta något stort i rörelse)

hävstångseffekt (n, ut)
cumas luamháin
  effekten hos en hävstång, att utväxla styrka (kraft, vridmoment) mot längd

häxa (n, ut)
cailleach
  trolldomskunnig kvinna

häxkarl (n, ut)
fiaghruagach
  trollkarl, man med övernaturliga krafter (som utövar häxkonst)

håg (n, ut)
aireachasaigh
  själslig läggning som styr tankar, föreställningar, minnesbilder o.d.
dúil
  tillfällig sinnesstämning eller tillfälligt tänkande
croí
  lust eller fallenhet att ägna sig åt något

håglöshet (n, ut)
díbheocht
  det att vara håglös

håkäring (n, ut)
siorc beagcheannach

hål (n, neut)
poll
  urgröpning i ett material
  öppning som går igenom ett föremål eller ett material

håla (n, ut)
cuas
  fördjupning eller hålighet (i berg eller jord)

hålighet (n, ut)
cuas
  urgröpning

hålkort (n, neut)
tollchárta
  kort med stansade hål som innehåller digital data och möjliggör maskinell bearbetning (till exempel för in- och utmatning av data i tidiga datorer)

hålkäl (n, ut)
cuainín
  kort avsnitt med mindre diameter och rundade kanter

håll (n, neut)
slí
  riktning; information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen
aga
  (stort) avstånd; avståndet mellan två skjutsstationer
arraing
  smärta som uppstår i magtrakten i samband med träning, ofta efter måltider

håll käften (interjection)
dún do bhéal
  uppmaning att vara tyst

hålla (v)
coimeád
  ha (ett föremål) i handen eller i armarna

hålla i (v)
coimeád
  ha (ett föremål) i handen
  hålla i någon, ta ett fast grepp om någon så att hen inte ska tappa balansen och ramla eller falla ner från ett stup eller i vattnet eller så

hålla isär (v)
deighil
  (lyckas) få (två eller flera avgränsade delar av någon helhet) att rumsligt befinna sig på skilda platser, utan direkt fysisk kontakt med varandra

hålla med (v)
aontaigh
  vara av samma uppfattning eller åsikt (som); instämma
  vara av samma uppfattning eller åsikt (som); instämma

hålla om (v)
barróg a thabhairt dá chéile
  ha sina armar runt

hålla på (v)
branra
  heja på, stödja
bí ar bun
  vara ihärdig

hålla på med (v)
obair

hålla tyst (v)
dún do bhéal
  inte tala eller göra annat ljud

hållare (n, ut)
coimeádán
  anordning som håller något

hållbar (adj)
buanfasach
  som inte lätt går sönder

hållfast (adj)
láidir
  motståndskraftig; som motstår deformationer

hållfast (adv)
go láidir
  motståndskraftigt

hållfasthet (n, ut)
fostacht
  förmåga att motstå deformationer

hållning (n, ut)
béasa
  det sätt en person håller uppe kroppen på; formen på kroppen med avseende på den form som kan varieras av personen själv
  sätt att tänka, handla, bete sig eller uppföra sig
  aktivitet, verksamhet

hållplats (n, ut)
stad

hålslag (n, neut)
polltóir
  anordning som gör en rad hål (på standardiserade avstånd) i pappersark, så att dessa kan föras in i pärmar

håna (v)
dímheas

hångla (v)
caol

hår (n, neut)
gruaig
  ansamling av fina strån (trådar) utgående från hud; även om hårstrån som fallit av
  enskild utväxt från sådan ansamling (1.)

hårborste (n, ut)
scuab ghruaige

hård (adj)
crua
  stel, oflexibel; som ej kan böjas, brytas eller deformeras
  (om penis) erigerad
beacht
  strikt; som inte går andra personers önskningar tillmötes i onödan
garg
  ovänlig

hårddisk (n, ut)
tiomántán crua
  lagringsmedium för dator

hårdhjärtad (adj)
cruachroíoch
  som inte påverkas känslomässigt

hårdkokt (adj)
cranrach
  (skenbart) okänslig, osentimental

hårdna (v)
cruaigh

hårdvara (n, ut)
crua-earraí ríomhaire

hårfin (adj)
caolchúiseach

hårig (adj)
clúmhach

hårnål (n, ut)
biorán gruaige
  nål eller spänne för att sätta upp håret
  två eller flera portar i rad i specialslalom som sitter tätt och där alla käppar sitter i en linje

hårsmån (n)
folt
  ytterst obetydligt avstånd; något mycket obetydligt, en aning, ett dyft

hårspänne (n, neut)
fáisceán gruaige
  spänne som sätts i håret för att få håret att uppta en viss lutning eller plats

hårstrå (n, neut)
ribe
  enskilt strå av protein utvuxet ur hårsäck, som tillsammans med många andra hårstrån bildar hår

hårtork (n, ut)
triomadóir gruaige

håv (n, ut)
cochall
  fisknät monterat på en ring som är fäst vid ett skaft, som kan användas för att säkra fångsten när man drar den ur vattnet, eller för att fånga småfisk eller mindre föremål; liknande redskap avsett för fångst av kräftor, insekter, fågel o.d.
  pung fäst vid ett långt skaft avsedd för insamling av kollekten i kyrkan

hö (n, neut)
féar
  torkat gräs och andra växter som används som djurfoder

höft (n, ut)
alt an chromáin
  vartdera av de båda utskjutande kroppspartier runt höftbenen och nedanför midjan

höfta (v)
meas

höftskynke (n, neut)
bréid gabhail
  skynke runt höften, enkel klädedräkt

hög (adj)
ard
  som når långt uppåt från en horisontell referensyta (mark eller havsnivå eller dylikt)

högaffel (n, ut)
forc féir

högborg (n, ut)
daingean
  centrum

högdragen (adj)
bródúil
  snorkig, uppblåst och nedlåtande

höger (adj)
deas
  belägen i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktningen (blickriktningen eller rörelseriktningen), åt öster om utgångsriktningen är åt norr

höger (n, ut)
deas
  en politisk tendens, konservatism, högerpartiet, det borgerliga blocket

högerhänt (adj)
deasach
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med höger hand

högerklicka (v)
deaschliceáil
  klicka med (trycka ned och sedan direkt släppa upp) den högra knappen på datormusen (eller, om operativsystemet är inställt för en vänsterhänt användare, den vänstra knappen på musen)

högförräderi (n, neut)
ardtréas
  brott som äventyrar ett lands säkerhet

högkonjunktur (n, ut)
borradh trádála
  period av ekonomiskt välstånd, karakteriserat av låg arbetslöshet och högt resursutnyttjande, vilket därigenom leder till ökande priser

högkvarter (n, neut)
ceanncheathrú

högland (n, neut)
ardchríoch

högljudd (adj)
callánach

högljutt (adv)
os ard
  ; på hög ljudnivå

högmod (n, neut)
anuaill
  alltför stor belåtenhet med det egna jaget och den egna förmågan

högröd (adj)
flanndearg
  starkt rödfärgad

högröstad (adj)
ardghlórach
  som har en hög talröst, som talar högt

högskola (n, ut)
coláiste

högsorbiska (n, ut)
Soirbis Uachtarach
  ett västslaviskt språk som talas i Sachsen i Tyskland

högsta domstolen (n)
ardchúirt
  den högsta instansen hos domstolarna, i Sverige över instanserna tingsrätt och hovrätt

högtalare (n, ut)
callaire

högtid (n, ut)
lá saoire
  tillfälle där något firas

högtryck (n, neut)
frithchioclón
  område i atmosfären med högre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför klart väder
feag
  situation då det händer mer än vanligt, arbetstopp

högvatten (n, neut)
barr taoide
  tidvatten när vattenståndet är högt; flod

höja (v)
ardaigh
  flytta något uppåt (från marken på en himlakropp)
  göra något (vanl. ett numeriskt värde) högre
  satsa ännu mer när någon redan har satsat

höjd (n, ut)
cnoc
  plats eller område högt uppe

höjdare (n, ut)
boc mór
  högt uppsatt tjänsteman, politiker eller ledare; mycket mäktig, känd, respekterad eller rik person

höjdpunkt (n, ut)
píce

höjdskräck (n, ut)
acrafóibe

höjning (n, ut)
ardaigh
  handlingen att höja något
  när tidigare satsningar redan gjorts, händelse då ytterligare pengar eller marker satsas
ardú
  upphöjning, höjd; (litet) område som är högre än omgivningen

hök (n, ut)
seabhac
  rovfågel, av släktet Accipiter, eller, i vidare bemärkelse, av underfamiljerna Accipitrinae och Circinae

hökare (n, ut)
fear cairte
  (förr) livsmedelshandlare

hökuggla (n, ut)
ulchabhán seabhaic tuaisceartach

höna (n, ut)
cearc
  tamhöna, oftast om honor

höns (n, neut)
cearc
  fågel från ordningen hönsfåglar

hönshus (n, neut)
cró cearc
  litet hus som är avsett att inrymma höns

hönskött (n, neut)
circeoil
  kött från höns

höra (v)
clois, cluin
  uppfatta (ljud) med hörseln

hörande (adj)
a bhfuil éisteacht agat
  presensparticip av höra

hörapparat (n, ut)
áis éisteachta
  hjälpmedel som förstärker ljud; särskilt använd vid hörselnedsättning

hörbar (adj)
inchloiste
  som kan höras; akustiskt skönjbar

hörlur (n, ut)
cluasáin

hörlurar (n, ut)
cluasáin

hörn (n, neut)
cúinne
  punkt där två (eller flera) kanter eller ytor möts
sáil
  den ände av eggen som är närmast skaftet på en sned mejsel

hörna (n, ut)
cearn
  hörn, särskilt om en mysig och avskild plats
  fast situation i fotboll, bandy och handboll där det anfallande laget får återuppta spelet vid ett av spelplanens hörn

hörsal (n, ut)
halla éisteachta
  större rum eller sal för föreläsningar på universitet, högskolor, konferensanläggningar och dylikt

hörsel (n, ut)
éisteacht

hörselgång (n, ut)
canáil chloisteála
  den kanal som leder ljudet från öronmusslan in till trumhinnan

hörsägen (n, ut)
scéal scéil
  historia som man hört om någon; rykte

höskulle (n, ut)
lochta féir
  förvaringsutrymme för hö i stall eller ladu­gård

hösnuva (n, ut)
slaghdán teaspaigh
  som framkallas av pollen

höst (n, ut)
fómhar
  den årstid som följer en varmare period (sommaren) och kommer innan en kallare (vintern)

höstack (n, ut)
cruach fhéir
  stack av hö

höstaster (n, ut)
nóinín Mhichíl
  en art (Symphyotrichum novi-belgii) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten höstaster

höstdagjämning (n, ut)
Túsphointe Libra
  tidpunkten då solskivans centrum under hösten passerar himmelsekvatorn

höstdagjämningspunkten (n)
cónocht

höstlig (adj)
fómharach
  som hör hösten till; exempelvis som påminner om att sommaren är slut, novembergrå eller vemodig

höstvind (n, ut)
fómhar
  en vind som blåser om hösten

hövding (n, ut)
ceann fine
  ledare

hövlig (adj)
béasach

i (preposition)
i
  anger läge inuti något eller innanför någots gränser
  anger läge vid vissa slags platser (kontinenter, städer, många länder m.fl.)
chun
  före (ett klockslag som markerar hel eller halv timme)

i alla fall (adv)
ar aon chaoi
  trots något som tidigare nämnts; ändå; under alla omständigheter
ar a laghad
  åtminstone

i alla händelser (adv)
ar chaoi ar bith
  under alla förhållanden

i dag (adv)
inniu
  (under) den dag som är den nuvarande
  nuförtiden, nuvarande era, tidsperiod

i efterhand (adv)
tar éis
  efteråt, när man kan se resultatet eller konsekvenserna av något
ina dhiaidh sin
  efteråt, efter att något har hänt eller efter att något har avslutats

i fjol (adv)
anuraidh
  (under) förra året

i förrgår (adv)
lá
  på dagen före gårdagen, för två dagar sedan

i förstone (adv)
ar dtús
  till en början; i första taget

i går (adv)
inné
  (under) den dag som närmast föregick den nuvarande

i kväll (adv)
anocht
  (under) den kväll som följer den innevarande dagen

i längden (adv)
i ndeireadh na dála
  för framtiden

i morgon (adv)
amárach

i motsats till (preposition)
murab ionann is
  på skiljaktigt sätt

i natt (adv)
anocht
  under föregående natt; under den natt som har passerat

i rad (adv)
as a chéile

i regel (adv)
de ghnáth
  i de flesta fall

i smyg (adv)
gan fhios
  på ett sätt som är svårt att upptäcka eller påvisa; i hemlighet

i stället (adv)
an
  anger att något gäller, medan något annat inte gäller, ofta för att dessa två saker inte kan gälla samtidigt

i synnerhet (adv)
áirithe

i så fall (adv)
ansin

i varje fall (adv)
ar aon nós
  inte mindre än, åtminstone

i övermorgon (adv)
arú amárach
  dagen efter i morgon

iaktta (v)
coinnigh
  lägga märke till, observera, se på

iberisk (adj)
Ibéarach
  som rör ibererna, det forntida folk som bebodde Pyreneiska halvön
  som rör den Iberiska halvön

iberiska halvön (n)
Leithinis na hIbéire
  halvö omfattande Portugal och Spanien

ibland (adv)
amanna

ibuprofen (n)
iobúpróifein
  ett febernedsättande, antiinflammatoriskt och smärtstillande läkemedel

icke desto mindre (adv)
mar sin féin
  dock, ändå, likväl, trots det

icke- (affix)
mí-
  o-, inte

icke-binär (adj)
neamh-dhénártha
  som tillhör varken det manliga eller det kvinnliga könet

ideal (adj)
idéal

ideal (n, neut)
idéal
  en idé om det perfekta tillståndet

idealisk (adj)
idéalach

idealism (n, ut)
idéalachas
  en filosofisk åskådning som anser tillvarons innersta vara något andligt

idealist (n, ut)
idéalaí
  person med ideell syn

ideell (adj)
neamhbhrabúis
  som är utan vinstintresse

idegran (n, ut)
iúr
  individ av arten Taxus baccata; slags träd

idel (adv)
iomlán
  ingenting annat än det som anges av sammanhanget

idelig (adj)
gréasach
  gång på gång upprepad; som ständigt återkommer

ideligen (adv)
as éadan a chéile
  ständigt, gång på gång, om och om igen, jämt och ständigt

identisk (adj)
comhionann

identitet (n, ut)
ionannas
  ställning som unik person
  egenskapen hos en funktion eller formel där en variabel ingår att alltid ha samma värde oavsett vilket värde variabeln tilldelas

ideolog (n, ut)
idé-eolaí
  person som deltar i utformningen av en ideologi

ideologi (n, ut)
idé-eolaíocht

ideologisk (adj)
idé-eolaíoch
  som har att göra med eller styrs av ideologier

idiofon (n, ut)
ideafón
  typ av musikinstrument där ljud uppstår genom vibrationer i hela instrumentets egen massa istället för ur strängar eller membran, till exempel de flesta typer av slagverk (förutom membranofoner såsom trummor med trumskinn)

idiolekt (n, ut)
canúint aonair
  enskild persons unika språkbruk

idiom (n, neut)
cor cainte
  fast språkligt uttryck (en grupp av ord eller en hel mening) med en egenartad, självständig betydelse vilken inte omedelbart framgår av dess beståndsdelars betydelser och därmed inte kan översättas ord för ord (såvida samma idiom inte finns i det andra språket), och som till skillnad från ordspråk kan böjas grammatiskt

idiot (n, ut)
gaamadán
  mindre begåvad person
amadán
  någon som beter sig illa

idog (adj)
saothrach
  flitig, arbetsam; som arbetar ihärdigt

idolatri (n, ut)
íolacht
  dyrkan av religiösa bilder (t.ex. ikoner) föreställande helgon, gudar och liknande

idrott (n, ut)
spórt
  kroppsövningar med fysisk aktivitet i motions- eller nöjessyfte, ofta med tävlingsinslag
  skolämnet idrott och hälsa som även innefattar gymnastik

idé (n, ut)
smaoineamh
  plötsligt uppkommande tanke som ger en första överblick över visst ämne eller är utgångspunkt för ett resonemang, ofta originellt eller nytt
pointe ama
  möjlighet till meningsfullt resultat (oftast i nekande eller frågande uttryck)

ifall (conjunction)
dá
  såvida, försåvitt, försåvida

ifrågasätta (v)
ceist
  betvivla

ifrågavarande (adj)
i gceist
  som det gäller; föreliggande

ifrån (preposition)
ó
  från

igbo (n)
Íogbóis
  ett språk inom språkgruppen Benue-Kongospråk som tillhör språkfamiljen Niger-Kongospråk som talas i Nigeria

igel (n, ut)
súmaire
  ett vattenlevande parasitiskt djur

igelkott (n, ut)
gráinneog
  arten (Erinaceus europaeus) inom däggdjursfamiljen igelkottar (Erinaceidae); individ av arten igelkott

igen (adv)
arís
  en gång till; på nytt; ännu en gång; ånyo
dún
  med tillslutande eller utfyllande verkan

igenom (preposition)
trí

igloo (n, ut)
íoglú

ignorans (n, ut)
ainbhios

igång (adj)
reatha

ihop (adv)
le chéile
  till samma ställe

ihärdighet (n, ut)
buanseasamh

ihålig (adj)
cuas
  som innehåller ett större hålrum; som endast består av ett skal runt ett tomrum
  ej sammanhängande; som är ganska långt ifrån att kunna övertyga

ikon (n, ut)
íocón
  (mindre) bild som representerar en viss fil eller filtyp; visas ofta tillsammans med filnamnen när filerna listas
  helig avbildning av Maria, Jesus i den ortodoxa kyrkan

ikonisk (adj)
íocónach
  som har stor betydelse

ikonografi (n, ut)
íocónagrafaíocht
  konsten att använda bilder i en symbolisk mening

ikonostas (n, ut)
íocónastáis
  skiljevägg med ikoner mellan koret och församlingens plats i en grekisk-katolsk eller ortodox kyrka

iktyologi (n, ut)
iasceolaíocht
  läran om fiskar, en gren av zoologin

illa (adj)
dona
  som inte är bra, moraliskt okej eller gott

illamående (n, neut)
masmas
  det att känna ett behov av att kräkas, det att må illa, det att må dåligt, det att känna sig sjuk (i olika hög grad)

illdåd (n, neut)
ainghníomh

illegitimitet (n, ut)
neamhdhlisteanacht
  det att vara illegitim

iller (n, ut)
cat coille
  en art (Mustela putorius) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten iller

illitterat (adj)
ainléannta
  obeläst, obildad, okunnig, olärd

illojal (adj)
aindílis
  inte lojal

illojalitet (n, ut)
mídhílseacht
  det att vara illojal

illumination (n, ut)
soilsiú

illuminera (v)
maisigh

illustrera (v)
maisigh
  sprida ljus över (något)
  belysa eller förklara innebörden av (något)
  förse (text) med illustrationer

ilska (n, ut)
fearg

ilsken (adj)
cochallach

imaginär (adj)
samhailteach
  påhittad, inbillad; endast förekommande i någons fantasi
  som kan beskrivas som en multipel av den imaginära enheten

imam (n, ut)
iomám
  böneledare; inom shiitisk islam en ledare på hög nivå

imma (n, ut)
comhdhlúthú
  vatten på föremål som bildats av kondensering; kondens

immig (adj)
néaltach
  täckt med imma

immigrant (n, ut)
inimirceach

immun (adj)
imdhíonach
  när man ej är mottaglig för, oftast om sjukdom

immunitet (n, ut)
imdhíonacht
  oemottaglighet eller minskad mottaglighet för smittämnen

immunoglobulin (n, neut)
glóbailin imdhíonachta
  protein som bildas av en B-cell (och vars gener bildats genom V(D)J-rekombination i benmärgen) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop), som en del av det specifika immunförsvaret, och som antingen förekommer som en membranbunden B-cellsreceptor (t.ex. på en naiv B-cell) eller som en utsöndrad antikropp (t.ex. från en effektor-B-cell (plasmacell))

impedans (n, ut)
coisceas

imperativ (adj)
tiarnúil
  befallande
  som avser imperativer

imperativ (n)
tiarnúil
  verbform som (i svenska) främst används för uppmaningar

imperialism (n, ut)
impiriúlachas

imperium (n, neut)
impireacht
  centraliserad stat som omfattar flera nationer eller folkslag; stort rike, storstat, välde

impermeabel (adj)
neamh-thréscaoilteach

impertinens (n, ut)
brusaireacht
  näsvishet, oförskämdhet, näbbighet

implementera (v)
uirlis

implikation (n, ut)
impleacht
  följd, konsekvens, händelse direkt orsakad av en annan händelse

imponera (v)
téigh i bhfeidhm ar

imponerande (adj)
iontach

import (n, ut)
allmhaire
  köp och införsel av varor från utlandet; det att importera

importera (v)
allmhairigh
  föra in en produkt i ett land (från ett annat land)
  tolka och lagra data i något format, oftast genom att först göra om datan till det format som används internt

impregnera (v)
toirchigh
  låta ett ämne tränga in i ett annat så att det genomtränger och tätt blandar sig med det mottagande ämnet och fyller ut dess håligheter; mätta, genomdränka (numera främst om skyddande oljor)

impressionism (n, ut)
Impriseanachas
  en kulturell riktning inom modernismen

improvisera (v)
seiftigh
  göra något utan förberedelser, utan att tidigare ha planerat det och utan instruktioner, särskilt om konstnärligt skapande

impuls (n, ut)
moiminteam
  för ett föremål, (klassiskt) produkten av kraften och den tid kraften verkar på föremålet, lika med ändringen av föremålets rörelsemängd

impulsiv (adj)
tobann

impulsivitet (n, ut)
ríogacht
  det att vara impulsiv

inbillning (n, ut)
íomháineacht
  förmågan att framkalla och föreställa sig fantasier eller osanningar

inbiten (adj)
dobhogtha
  ingrodd; oförbätterlig

inbjudan (n, ut)
cuireadh

inblick (n, ut)
achoimre
  (lite inledande) kunskap eller förståelse om hur någon situation eller företeelse ser ut eller fungerar, i synnerhet om det i någon mening är svårt (för subjektet) att erhålla information om situationen eller företeelsen (t.ex. andra människors livssituationer)

inbrott (n, neut)
buirgléireacht
  det att bryta sig in eller intränga; handlingen att med list eller våld ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.), vanligtvis i syfte att stjäla värdefulla föremål

inbrottstjuv (n, ut)
buirgléir
  person som begår inbrott i fastighet i syfte att stjäla värdesaker

inbördeskrig (n, neut)
cogadh cathartha
  krig i vilket de stridande parterna tillhör samma land

incest (n, ut)
ciorrú coil
  sexuellt förhållande mellan nära släktingar (endast om personer)

incidens (n, ut)
ionsaitheacht
  förekomst, vanlighet, frekvens; antalet sjukdomsfall per 100.000 invånare

incident (n, ut)
ionsaitheach

incitament (n, neut)
spreagadh

indata (n, ut)
ionchur
  data som matas in i en process eller algoritm och antas påverka resultatet

indefinit pronomen (n)
forainm éiginnte

index (n, neut)
innéacs
  tal som anger kvoten mellan värden inom samma kategori, förhållandet mellan två storheter
  diskret variabel som skiljer olika element i en vektor eller annat matematiskt objekt

indexera (v)
innéacs
  förse med index (register)

indiansk (adj)
Indiach

indiansommar (n, ut)
samhradh beag
  en period av varmt och vackert väder under hösten, som har föregåtts av den första frostnatten

indier (n, ut)
Indiach

indifferens (n, ut)
fuarchúis

indifferent (adj)
lagmheasartha
  likgiltig

indifferent (adv)
ar nós cuma liom
  avledning till adjektivet indifferent

indigo (adj)
indeagó
  som har blålila färg

indikator (n, ut)
treotháscaire

indisk (adj)
Indiach
  som rör Indien, indiska språk eller det indiska folket

indiskt (n)
Indiach

indium (n, neut)
indiam

individ (n, ut)
aonánach

individuell (adj)
aonánach
  som rör enskilda individer; som anpassas efter enskilda individer; som inte tillåter samarbete i grupper

indolens (n, ut)
sácráilteacht

indolent (adj)
leasc

indones (n, ut)
Indinéiseach
  person från Indonesien eller med indonesisk härkomst

indonesisk (adj)
Indinéiseach

indonesiska (n, ut)
Indinéisis
  malajo-polynesiskt språk som talas i Indonesien

industri (n, ut)
tionscal

industriell revolution (n)
Réabhlóid Thionsclaíoch
  genombrott för industrin; under 1800-talet i Europa

industriös (adj)
saothrach

ineffektiv (adj)
neamhéifeachtúil

inexakt (adj)
neamhbheacht
  inte /helt/ exakt

infalla (v)
tit
  inträffa, äga rum (om tidpunkt)
  falla in /mot något/

infantil (adj)
leanbaí
  mycket barnslig

infektera (v)
galraigh
  smitta

infektion (n, ut)
galrú
  det att virus, bakterier, svampar eller eukaryota parasiter invaderar vävnad hos en värdorganism, vilket kan leda till sjukdom och/eller inflammation

infektionssjukdom (n, ut)
galar gabhálach
  sjukdom som orsakas av en infektion av en patogen

infiltrera (v)
insíothlaigh
  på obemärkt sätt tränga sig in i, bli del av eller komma in i gemenskap

infinitesimalkalkyl (n, ut)
calcalas
  gren av matematiken som handlar om gränsvärden, derivator och integraler

infinitiv (n, ut)
infinideach
  verbets lexikala form

inflammation (n, ut)
adhaint, bruith

inflation (n, ut)
boilsciú
  ökning av den allmänna prisnivån; minskning av penningvärdet

influera (v)
téigh i bhfeidhm ar

inflytande (n, neut)
tionchar

inflytelse (n, ut)
tionchar
  möjlighet att påverka, påverkan

infoga (v)
ionsáigh
  inpassa som del; insätta något så att det sitter fast; inpassa i ett större sammanhang

infogning (n, ut)
ionsáigh
  det att infoga

informatik (n, ut)
ríomheolaíocht
  vetenskapliga studiet av information och dess behandling i kodad form

information (n, ut)
eolas
  (privat) undervisning, arbete som informator

informator (n, ut)
oide
  hemlärare, huslärare, en lärare som underviser barnen hemma

informatör (n, ut)
brathadóir
  person som yrkesmässigt lämnar information

informell (adj)
neamhnósúil

informerad (adj)
eolach
  perfektparticip av informera

infraljud (n, neut)
infreafhuaim
  lågfrekvent för människan oftast ohörbart ljud

inför (preposition)
ar aghaidh
  framför

inga (pronoun)
ní hea

ingalunda (adv)
ar chor ar bith

ingefära (n, ut)
sinséar
  flerårig tropisk ört av arten Zingiber officinale inom familjen ingefärsväxter (Zingiberaceae); exemplar av denna ört

ingen (pronoun)
aon duine
  inte någon (sak eller person); anger att något inte existerar

ingen orsak (interjection)
go ndéana sé maith duit

ingendera (pronoun)
ceachtar
  varken den ena eller den andra, ingen av flera möjligheter

ingenjör (n, ut)
innealtóir

ingenstans (adv)
in áit ar bith
  inte på något ställe
  inte till något ställe

ingenting (pronoun)
neamhní
  inte en enda sak; inte någonting; ingen sak

ingivelse (n, ut)
intinn
  plötslig tanke eller idé eller impuls

ingrediens (n, ut)
comhábhar
  livsmedel som används vid matlagning och bakning

ingrodd (adj)
dobhogtha
  ; som grott in och därmed är svår att avlägsna

ingå (v)
bí
  vara en del av; vara ett element i
iontráil
  inträda, gå in i

ingång (n, ut)
tosach
  början

ingångssida (n, ut)
leathanach baile

inhemsk (adj)
inmheánach
  som (naturligt och/eller sedan lång tid) hör till det egna landet

inhibera (v)
cealaigh
  ställa in
urchoill
  hämma

inhibition (n, ut)
urchoilleadh
  beslut av en högre rättsinstans att, tills vidare, upphäva ett beslut av en lägre instans

inhibitorisk (adj)
coiscthe
  hämmande, som minskar aktiviteten av något

inhuman (adj)
mídhaonnachtúil
  som kränker etiska och moraliska principer om hur man behandlar en annan människa eller annan medveten livsform, ofta som bryter mot mänskliga rättigheter och därmed inte uppvisar respekt för en människas hälsa och välmående

inhägna (v)
crioslaigh
  omge med något, vanligen stängsel

inhägnad (n, ut)
banrach
  inhägnat område, inhägnad mark, avgränsad plats som omges av stängsel eller liknande

inhämta (v)
bain
  skaffa (sig)

initial (n, ut)
ceannlitir

injektiv (adj)
inteilgeach

inkallelse (n, ut)
fógra
  uppmaning (kallelse) till värnpliktiga att infinna sig för mobilisering

inkassera (v)
bailigh
  driva in, ta upp betalning

inkasso (n, neut)
bailiúchán
  inkassering, indrivning

inkludering (n, ut)
comhaireamh
  det att inkludera, anpassning till (personer med) speciella förutsättningar
  infogning

inklusive (preposition)
san áireamh
  inräknat, medräknat

inkompatibel (adj)
contrártha
  oförenlig; ej kompatibel, som inte fungerar tillsammans med någon annan, given, sak

inkompetens (n, ut)
neamhfhulangacht

inkomst (n, ut)
ioncam
  ersättning till person eller (privat eller offentlig) organisation i form av pengar eller naturaförmån för utfört arbete eller sålda varor, som avkastning av en investering eller genom beskattning

inkonsistens (n, ut)
neamh-chomhsheasmhacht
  det att vara inkonsistent

inkorg (n, ut)
bocsa isteach
  låda eller fack där man lägger inkomna ärenden och brev som ska hanteras
  digital mapp för inkommande e-post

inkorrekt (adj)
mícheart

inkubera (v)
gor

inleda (v)
tosaigh
  påbörja, komma först i

inlägg (n, neut)
ciotóg trasna
  passning från kanten in i straffområdet, oftast i luften så spelarna kan nicka bollen

inländsk (adj)
inmheánach
  som avser det egna landet

inlärning (n, ut)
foghlaim
  det att inlära eller lära in

inmatning (n, ut)
ionchur
  det att föra in data (information) i ett register, datorprogram eller annat system som kan behandla eller lagra information

innan (adv)
sula
  tidigare, förut

innan (preposition)
sula

inne (adv)
faiseanta
  befinna sig på insidan
  populär, modern

innebära (v)
ceachartha

innebörd (n, ut)
tábhacht

inneha (v)
táille

innehav (n, neut)
coinneáil
  det att äga eller hålla något hos sig

innehavare (n, ut)
coimeádán
  person som innehar något

innehavarobligation (n, ut)
banna seachadóra
  obligation som inte är registrerad hos en viss ägare

innehåll (n, neut)
sásta
  det som finns i något, även om texten i en bok etc.

innehållsförteckning (n, ut)
clár ábhair
  tabell, vanligen i början av en bok eller annat dokument, som anger vad texten eller dokumentet innehåller; vanligen anges avsnitts- eller kapitelrubrikerna i en ordnad lista med sidnumren angivna

innergård (n, ut)
clós

innerslang (n, ut)
aerchill

innertak (n, neut)
síleáil
  den övre ytan i ett rum

innovation (n, ut)
nuáil
  handlingen att förnya, introduktionen av något nytt, i vanor, seder, idéer med mera

inom kort (adv)
go haibéil
  snart, inom nära framtid

inomhus (adv)
isteach

inrikta (v)
deachtaigh

insamling (n, ut)
bailiúchán
  det att insamla

insats (n, ut)
fuilleamh
  det man offrar för möjligheten att få något; investering
cuaille
  penningbelopp som satsas i spel

inse (v)
réadaigh

insegel (n, neut)
rón

insekt (n, ut)
feithid

insektsätare (n, ut)
feithiditeoir
  djur (oftast ryggradsdjur) vars huvudsakliga föda är insekter

inserera (v)
ionsáigh

insikt (n, ut)
léargas
  ingivelse, klarsynthet eller förståelse

insjukna (v)
galraigh
  bli sjuk, få en sjukdom

insjö (n, ut)
loch

inskränka (v)
teorannaigh
  begränsa, göra inskränkningar

inskränkning (n, ut)
cinnteacht
  begränsning

inslag (n, neut)
inneach
  väft
deighleog
  del av en större helhet
gnéchlár
  separat del av konsert, radio- eller TV-program

inspektör (n, ut)
banchigire

inspelning (n, ut)
taifeadadh
  skrivande av ljud och/eller rörlig bild till ett lagringsmedium; det att spela in
  ljud och/eller rörlig bild som fixerats på ett lagringsmedium (det som spelats in)

inspirera (v)
spreag
  inandas
  ge inspiration, entusiasmera, hänföra, liva, elda

instabilitet (n, ut)
éagobhsaíocht
  det att vara instabil

installatör (n, ut)
leictreoir

instinkt (n, ut)
dúchas

instruera (v)
teagasc
  ge instruktioner
múin
  handleda, informera, lära ut, undervisa, upplysa

instruktion (n, ut)
treoir

instrument (n, neut)
adhbh cheoil
  (finare) redskap
  kortform för musikinstrument

instrumentbräda (n, ut)
deais
  panel (bräda) med instrument framför föraren i ett fordon

inställa (v)
cealaigh
  bestämma sig för att/ inte längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

inställd (adj)
foireann
  justerad så att viss funktion erhålls

inställning (n, ut)
mana
  det att tycka något, det att ha en (varaktig) uppfattning (om något)

instämma (v)
aontaigh
  hålla med (om något), dela åsikt
cuidigh
  ansluta sig till (annans åsikt)

insulin (n, neut)
inslin
  ett hormon (peptidhormon) som bildas av betaceller i bukspottkörteln (pankreas) (i synnerhet stimulerat av höga blodsockernivåer) och som ökar cellernas upptag av glukos och vissa aminosyror, stimulerar glykogenesen, fettsyrasyntesen och proteinsyntesen samt hämmar glukoneogenesen

insyn (n, ut)
achoimre
  möjlighet att titta in i visst område, möjlighet till kontroll

intagning (n, ut)
admháil

inte (adv)
cha
  nekande ord för ofullständiga meningar

inte tillnärmelsevis (adv)
beagnach
  inte ens i närheten av något annat, inte på långa vägar

inteckning (n, ut)
morgáiste
  registrering hos domstol av rätt att ta egendom som säkerhet för lån; skriftlig handling som intygar sådan registrering; lån med inteckning som säkerhet

integrerad krets (n, ut)
ciorcad iomlánaithe
  en avancerad elektronisk komponent av halvledare

integritet (n, ut)
ionracas

intelligens (n, ut)
meabhair

intelligent (adj)
éirimiúil
  (om person) som snabbt och/eller grundligt avsiktligt utvecklar sitt tänkande och lösningar till problem utifrån givna grunder; som besitter hög intelligens; som har högt IQ

intensifiera (v)
géaraigh
  tilltaga i intensitet, bli mer intensiv

intensiv (adj)
an-

intention (n, ut)
rún
  avsikt, syfte eller plan; anledningen till att en person eller organisation väljer att utföra en handling, ofta det som utövaren hoppas att handlingen skall resultera i; svaret på frågan varför utövaren väljer att utföra handlingen

interaktion (n, ut)
idirfheidhm
  samverkan, samspel; process där grupper eller individer genom sitt handlande ömsesidigt påverkar varandra

interaktiv (adj)
idirghníomhach
  med samspel mellan två parter där den ena parten i vanliga fall skulle vara (mer) passiv, exempelvis mellan dator och människa, eller skådespelare och publik

interferens (n, ut)
éaradh
  oönskad samverkan; påverkan där det inte hör hemma; störning
  överlagring av vågor

interferon (n, neut)
inteirféarón
  ett protein producerat av kroppens celler som svar på attacker av virus, maligna celler samt mot intracellulära parasiter

intergalaktisk (adj)
idir-réaltrach

interjektion (n, ut)
intriacht
  ord tillhörande ordklassen interjektioner; ord som utropas utan att förekomma i en mening, såsom svarsord (ja, nej, jo etc.), hälsningsord (hej, adjö etc.), förvåningsord (oj, hoppsan etc.) och svordomar

internat (n, neut)
scoil chónaithe
  inrättning som ger mat och bostad; skola där eleverna också bor och äter

internationalism (n, ut)
idirnáisiúnachas

internationalist (n, ut)
idirnáisiúnaí

internationell (adj)
idirnáisiúnta

internet (n, neut)
Idirlíon
  det globala nätverk för digital kommunikation som använder Internet Protocol (IP)
  internetuppkoppling, tillgång till internet

interrobang (n, ut)
comhartha ceiste uaillbhreasa

interrogativt pronomen (n)
forainm ceisteach
  benämning på ett ord som tillhör interrogativa pronomen

intersexualitet (n, ut)
idirghnéas
  det att vara intersexuell

interstellär (adj)
idir-réaltach

intervall (n)
aga
  mindre tidsrymd, avsnitt eller sträcka av något
  relativ skillnad mellan frekvenserna hos två toner

intervju (n, ut)
agallamh
  konversation mellan två eller fler parter där den ena parten utfrågar den andra för att anskaffa information

intervjua (v)
agaill
  fråga ut, göra en intervju (med)

intig (adj)
bánaigh
  tom, innehållslös, väsenslös

intill (preposition)
ar na gaobhair

intim (adj)
caidreamhach

intransitiv (adj)
neamhaistreach
  (om verb); som inte behöver eller inte kan konstrueras med objekt som bestämmande utfyllning

intressant (adj)
suimiúil, spéisiúil

intresse (n, neut)
spéis
  något (exempelvis ett ämne eller en aktivitet) som en viss person finner tilltalande och riktar sin uppmärksamhet på eller sysselsätter sig med
  något som en viss person eller grupp finner viktigt, behövligt eller fördelaktigt

intressera (v)
spéis
  utgöra ett intresse för

intresserad (adj)
leasmhar

intrig (n, ut)
cluainíocht
  försåtlig plan, ränk, ränkfull verksamhet
graf
  handling i en berättelse

intrigant (adj)
beartach
  intrigskapande

intrikat (adj)
achrannach
  som är invecklad och svår att förstå sig på

introduktion (n, ut)
réamhrá

inträde (n, neut)
cúrsa tosaigh
  det att inträda
  passage in till något; avgift man måste betala för att få inträda
tosach
  början

inträffa (v)
rith le
  existera /vid en viss tidpunkt/

intrång (n, neut)
treaspás
  det att (utan tillåtelse) intränga/ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.)

intuition (n, ut)
intinn
  förmåga att omedelbart kunna förstå eller få en uppfattning av (något) utan (medvetet) resonerande

intuitionism (n, ut)
iomasachas

intyg (n, neut)
teastas
  (skriftligt) försäkrande (i pappersform eller digitalt) som utgör formellt bevis på något, t.ex. att någon har en viss utbildning eller medicinskt tillstånd eller har betalat någon avgift

inuktitut (n)
Ionúitis
  ett språk eller samling av dialekter som talas i Kanada inom den eskimåisk-aleutiska språkgruppen

invandrare (n, ut)
inimirceach
  person som bosätter sig eller har bosatt sig i ett nytt land

invandring (n, ut)
inimirce
  det att människor flyttar från ett land och bosätter sig i ett nytt område

invariant (adj)
do-athraitheach

inverkan (n, ut)
tionchar

invers (n, ut)
feidhm

invertera (v)
aisiompaigh
  vända upp-och-ned, göra helt tvärtom, kasta om

investera (v)
infheistigh
  satsa pengar (i affärsverksamhet eller vara) som man tror kommer ge något tillbaka

investerare (n, ut)
fuilleamhóir
  person som investerar

investering (n, ut)
fuilleamh
  kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning

invid (adv)
dlúth
  alldeles i närheten

inviga (v)
tíolaic

invända (v)
agóid

invändigt (adv)
laistigh
  på insidan

invändning (n, ut)
agóid

invånare (n, ut)
áitreabhach
  person bosatt i en viss ort, ett visst land, etc.

ip-adress (n, ut)
seoladh IP
  unikt nummer för varje dator på internet

irakier (n, ut)
Iarácach

irakisk (adj)
Iarácach

iridium (n, neut)
iridiam

iris (n, ut)
glóiriam
  regnbågshinnan, den färgade ringen i ögat som omger pupillen
  ett släkte av blommande växter i familjen irisväxter (Iridaceae)

irisk (adj)
Gaelach

iriska (n, ut)
Gaeilge
  keltiskt språk som talas främst på Irland; är nära besläktat med skotsk gäliska

irländare (n, ut)
Éireannach, Gael

irländsk (adj)
Gaelach, Éireannach
  som rör Irland eller det irländska folket

irländska (n, ut)
Éireannach
  kvinna från Irland

ironi (n, ut)
íoróin

irrationell (adj)
aingiallta
  oförnuftig, förnuftsvidrig

irrationellt tal (n)
uimhir éagóimheasta
  reellt tal som inte är rationellt

irreguljär (adj)
mírialta

irreversibel (adj)
dochúlaithe
  som inte kan vändas om

irritabel (adj)
drisíneach

irritabel tarmsyndrom (n)
siondróm putóige greannaithí
  kronisk tarmsjukdom som innebär störd funktion och ökad känslighet i mag-tarmkanalen

irritera (v)
greannaigh
  göra någon irriterad eller försöka göra någon irriterad

irriterad (adj)
múisiamach

irriterande (adj)
bearránach
  ; som irriterar

is (n, ut)
oighear
  fruset vatten
  en frusen yta på en sjö, en damm eller ett hav

isberg (n, neut)
cnoc oighir
  stort block av is som flyter i havet; uppkommet genom att ett stycke av en glaciär brutits av

isbit (n, ut)
briogadán
  bit av is, används vanligen för att kyla drycker

isbjörn (n, ut)
béar bán
  en art (Ursus maritimus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten isbjörn

isbrytare (n, ut)
druid
  skydd för brostöd mot flytande is

iscensätta (v)
ardán
  arrangera

ishockey (n, ut)
haca
  lagsport som spelas på is under användning av skridskor, klubba och puck

ishockeydomare (n, ut)
measúnóir
  domare som dömer ishockey

ishockeylag (n, neut)
cuingir
  lag som spelar ishockey

ishockeyspelare (n, ut)
imreoir
  person som spelar ishockey

isig (adj)
oighreata
  täckt av is

iskaffe (n, neut)
caife oighrithe
  kyld kaffedryck där en kaffet kylts ner över is före servering eller på annat vis tillreds så att drycken blir kylskåpstempererad; kopp av denna dryck

iskall (adj)
uachtar reoite
  kall som is; mycket kall, helst under 0℃

islam (n)
Ioslam
  en abrahamitisk monoteistisk religion som följer profeten Muhammed med uppskattningsvis 1,4 miljarder anhängare kallade muslimer

islamisk (adj)
Ioslamach
  som har med religionen islam att göra

islamism (n, ut)
Ioslamachas

islamist (n, ut)
Ioslamaí

islamistisk (adj)
Ioslamaí
  som har med islamismen att göra

isländsk (adj)
Íoslannach
  som rör Island, det isländska språket eller folket

isländska (n, ut)
Íoslainnis
  språk som talas på Island

islänning (n, ut)
Íoslannach

isobar (n, ut)
iseabar
  en kurva längsmed vilken lufttrycket är konstant
  atom(sort) med samma masstal

isogloss (n, ut)
teoirlíne
  geografisk gräns för ett språkligt fenomen

isokor (adj)
isiméadrach

isokor (n, ut)
iseacór
  kurva som förbinder punkter som svarar mot samma volym /i ett diagram som beskriver en termodynamisk process/

isolera (v)
aonraigh
  avskilja från omgivningen; flytta (någon) till en avskärmad plats
  med hjälp av lämpligt ämne avskilja (ngt) från något som kan leda/släppa igenom exempelvis värme, elektricitet, ljud eller fukt

isolerad (adj)
aonarach
  ; som isolerats

isolering (n, ut)
iargúltacht
  det att någon eller något är avskilt, med minimal kontakt med omgivningen

isomer (adj)
isiméir

isomeri (n, ut)
isiméireacht

isometrisk (adj)
isiméadrach

isomorf (adj)
iseamorfach

isoterm (adj)
isiteirmeach

isoterm (n, ut)
isiteirm
  kurva som förbinder punkter som svarar mot samma temperatur

isotermisk (adj)
isiteirmeach
  som försiggår utan ändring av temperaturen

isotop (n, ut)
iseatóp
  en atom(sort) med samma antal protoner (d.v.s. samma grundämne), men annat antal neutroner (d.v.s. annat masstal)

israel (n, ut)
Iosraelach
  person från Israel

israelisk (adj)
Iosraelach

israelit (n, ut)
Iosraeilíteach
  medlem av det folk som är ättlingar till den bibliska patriarken Jakob

isskåp (n, neut)
cuisneoir

istapp (n, ut)
bior seaca

iste (n, neut)
tae oighrithe
  kall dryck med karaktär av te

ister (n, neut)
blonag

istid (n, ut)
oighearaois
  period i jordens historia som kännetecknas av att stora landområden är täckta med is

istäcke (n, neut)
oighearchaidhp
  frusen yta på en sjö

isär (adv)
ar leith
  som åtskils; som är eller blir separerade, utan kontakt

italienare (n, ut)
Iodáilis
  person, särskilt man, från Italien

italiensk (adj)
Iodálach

italienska (n, ut)
Iodáilis
  språk som talas i Italien

italienskt (n)
Iodáilis
  schacköppning som börjar med dragen 1. e4 e5 2. Sf3 Sc6 3. Lc4

itu (adv)
ar leith
  i två delar

ity (conjunction)
arae
  därför att, eftersom

iver (n, ut)
díograis

ivrig (adj)
cíocrach

iväg (adv)
ar fad

ja (interjection)
sea
  det stämmer; uttrycker affirmerande, jakande

jack (n, neut)
soicéad
  uttag, t.ex. i vägg (för t.ex. telefon, el, kabeltv) eller från en apparat

jacka (n, ut)
seaicéad

jade (n, ut)
séad
  en grönaktig mineral som används som ädelsten

jag (pronoun)
mé, mise
  personligt pronomen som syftar på den talande i subjektsform; personligt pronomen i första person singular nominativ

jaga (v)
seilg
  få att fly, förfölja för att fånga, även bildligt talat att leta ivrigt efter

jagare (n, ut)
scriostóir
  snabb och kraftigt beväpnad typ av örlogsfartyg, utvecklad i början av 1900-talet

jaguar (n, ut)
iaguar
  en art (Panthera onca) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten jaguar

jak (n, ut)
geac
  ett långhårigt oxdjur (Bos grunniens) i familjen slidhornsdjur (Bovidae) som lever i trakterna av Himalaya; individ av denna art

jakande (adj)
dearfach
  ; som jakar

jakt (n, ut)
fiach
  förföljelse av någon eller något med syfte att fånga, i fråga om djur oftast för att döda; även om strävan efter något önskvärt
luamh
  mindre snabbgående fartyg, numera oftast om större båtar avsedda för privat rekreation

jaktfalk (n, ut)
fabhcún tuaithe

jakthund (n, ut)
gadhar fiaigh
  hund som är avlad för att hjälpa människan vid jakt

jaktkniv (n, ut)
scian sealgaire
  kniv avsedd för jakt

jakutiska (n, ut)
sachais
  ett turkspråk med omkring 363 000 talare som främst bor i delrepubliken Sacha (Jakutien) i nordöstra Sibirien i Ryssland

jalu (adj)
éad a bheith agat/ort
  svartsjuk
éadmhar
  avundsjuk

jalusi (n, ut)
formad
  svartsjuka, avund

jam (n, ut)
meamhlach
  lätet från en katt
mairteoil
  kortform för jamsession

jama (v)
meamhlach
  producera ett ljud likt det som katter brukar producera

jamaican (n, ut)
Iamácach

jamaicansk (adj)
Iamácach

jams (n, ut)
ionam
  en växtart (Dioscorea opposita), i familjen jamsväxter (Dioscoreaceae); exemplar av denna art

januari (n, ut)
Eanáir, Mí Eanáir
  årets första (1.) månad

japan (n, ut)
Seapánach
  person från Japan, i synnerhet en man

japanera (v)
seapán
  måla med japanlack

japansk (adj)
Seapánach

japansk mispel (n)
crann locuataí
  en fruktbärande växtart (Eriobotrya japonica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av denna art

japanska (n, ut)
Seapáinis
  ett språk som talas i Japan

jargong (n, ut)
béarlagair
  språkform med en speciell stil och (ofta) med specialuttryck som används i viss grupp och ibland inte utan vidare förstås av utomstående

jarl (n, ut)
iarla
  hövding, den främste ämbetsmannen i Sverige under äldre medeltid

jaså (interjection)
dáiríre
  uttrycker (lätt) förvåning, även ironiskt; det visste eller trodde jag inte

java (n, ut)
caife
  drycken kaffe
  en sorts kaffe

javanesiska (n, ut)
Iáivis
  ett malajo-polynesiskt språk som är modersmål åt mellan åttio och hundra miljoner, som främst talas på Java (Indonesien), i Malaysia, Surinam och Nya Kaledonien

jeans (n, neut)
brístí géine
  slitstarka byxor av denimtyg med nitar som förstärkning av sömmar utsatta för stor påfrestning

jeep (n, ut)
jíp
  liten öppen terränggående (militär)bil

jemenit (n, ut)
Éimineach
  person från Jemen eller med jemenitisk härkomst

jemenitisk (adj)
Éimineach
  som rör Jemen eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

jersey (n, ut)
geirsí
  maskinvävd trikåtyg

jetplan (n, neut)
scaird
  flygplan som drivs med en eller flera jetmotorer

jiddisch (n, ut)
Giúdais
  germanskt språk talat av judar som är nära besläktat med tyska, men med influenser från hebreiska och slaviska språk

jiddisk (adj)
Giúdaise
  som avser språket jiddisch

jihad (n)
jiohád
  människans strid mot onda krafter, mot islams fiender, mot de otrogna

jihadist (n, ut)
jiohádach
  (våldsbejakande) islamisk fundamentalist; anhängare av jihadism

jo (interjection)
sea
  uttrycker, i svar på negativt formulerade påståenden, uttalanden, uppmaningar och så vidare, motsatt uppfattning

jobb (n, neut)
obair
  arbete; sysselsättning som ger försörjning och som oftast är nödvändig och tillräcklig för detta
  arbetsplats; plats för jobb (1)
  (oräknebart) sysselsättning som kräver ansträngning

jobba (v)
oibrigh
  arbeta, utföra (löne)arbete

jobbig (adj)
ciotach
  som åsamkar psykisk eller fysisk påfrestning

jod (n)
iaidín
  ett grundämne med atomnummer 53, atommassa 127 och symbolen I

joddla (v)
geoidligh
  utföra joddling, en sångstil med rötterna i Alperna som kännetecknas av snabba växlingar mellan olika röstregister

johannesbröd (n, neut)
carúb
  frukt från johannesbrödträdet

joint (n, ut)
róiste
  cigarett som innehåller cannabis i någon form, oftast hemrullad

jolle (n, ut)
báidín calaidh
  mindre båt avsedd för assistans av större fartyg; mer specifikt om en typ av mindre lätt segelbåt med ett centerbord och plats för en eller två besättningsmän: optimistjolle

jon (n, ut)
ian

joner (n, ut)
Iónach
  person som tillhör en viss forngrekisk folkstam (från Jonien)

jonisering (n, ut)
ianú
  händelse där en atom eller molekyl blir till en jon (genom att elektroner tillförs eller tas bort)

jonne (n, ut)
rothar
  cykel

jonosfär (n, ut)
ianaisféar
  de översta och elektriskt laddade skikten av atmosfären

jord (n, ut)
Earth
cré
  material bestående av en blandning av löst sammansatta organiska och oorganiska ämnen som samlas ovanpå fast berggrund; även om mytologiskt grundelement i grekisk och kinesisk filosofi
domhan
  (mindre ofta i plural) landområde, särskilt om jordbruksmark; mark
sreang thalmhaithe
  en referens mot vilken man mäter elektrisk spänning, ofta fysiskt kopplad till marken

jordbruk (n, neut)
talmhaíocht
  upprättande och underhåll av åkrar och betesmark i syfte att producera livsmedel och andra sorters råvaror

jordbävning (n, ut)
crith talún

jorden (n, ut)
domhan
  den tredje planeten kring stjärnan solen; den planet som människan och till henne besläktade arter av organismer utvecklats på; planeten Tellus

jordglob (n, ut)
cruinneog

jordgubbe (n, ut)
sú talún
  frukt från en hybrid tillhörande familjen rosväxter; hybriden som bär frukterna

jordgubbssylt (n, ut)
plúch
  sylt som smakar /och (delvis) är gjord på/ jordgubbe

jordig (adj)
cáidheach
  full eller betäckt med jord

jordisk (adj)
domhanda
  som hör till (livet på planeten) jorden

jordmån (n, ut)
salaigh
  jordens beskaffenhet, dess lämplighet för en viss gröda

jordnära (adj)
coincréitigh
  pragmatisk, realistisk, praktisk
coimín
  enkel, handfast, okomplicerad

jordnöt (n, ut)
pis talún

jordnötssmör (n, neut)
im piseanna talún
  pastej gjort på rostade, malda jordnötter

jordpiggsvin (n, neut)
torcán
  gnagare med långa, grova taggar på ryggen

jordreva (n, ut)
eidhneán talún
  en art (Glechoma hederacea) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten jordreva

jordskred (n, neut)
maidhm thalún

jordskredsseger (n, ut)
maidhm thalún
  val där ett parti eller en kandidat får avsevärt många fler röster än sin motståndare

jordsvin (n, neut)
arcán talún
  en däggdjursart (Orycteropus afer) som utgör den enda arten i ordningen jordsvin (Tubulidentata); individ av denna art

jordsåll (n, neut)
rill
  såll för jord

jorduggla (n, ut)
ulchabhán réisc

jordvarg (n, ut)
faolchú talún
  en art (Proteles cristatus) inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae); individ av arten jordvarg

jordägare (n, ut)
uachtarán
  ägare av mycket jord, stora lantegendomar, lantadel, godsägare

jordärtskocka (n, ut)
bliosán gréine
  en art (Helianthus tuberosus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten jordärtskocka

jote (n, ut)
arracht

jotun (n, ut)
arracht

journal (n, ut)
dialann
  sammanställning av handlingar som rör en patient

journalist (n, ut)
iriseoir

jox (n, neut)
mianach
  småskräp liggande i oordning

ju (adv)
an
  i konstruktionen ju ... desto

jubileum (n, neut)
cothrom an lae
  festlighet som firas för att det förflutit ett jämnt antal år sedan en viss minnesvärd händelse inträffat

judaspenningar (n, ut)
sailchuach na gealaí
  en art (Lunaria annua) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten judaspenningar

jude (n, ut)
Giúdach

judekörs (n, ut)
laindéar Síneach
  en växtart (Alkekengi officinarum, syn. Physalis alkekengi) i familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

judendom (n, ut)
Giúdachas
  den tidigaste av de abrahamitiska religionerna som baseras på tanach, inom kristendomen känd som Gamla Testamentet

judiciell (adj)
breithiúnach
  som hör till domstolsväsendet

judinna (n, ut)
Giúdach

judisk (adj)
Giúdach

judo (n, ut)
júdó

jugoslav (n, ut)
Iúgslavach

jugoslavisk (adj)
Iúgslavach

juica (v)
sú
  pressa juice (ur frukter)

juice (n, ut)
sú
  dryck pressad ur frukt eller grönsaker

jul (n, ut)
Nollaig
  en högtid som firas i december

julafton (n, ut)
Óiche Nollag

julaftonskväll (n, ut)
Óiche Nollag

julbord (n, neut)
gread

juldag (n, ut)
Nollaig

julgran (n, ut)
crann Nollag
  ofta dekorerad gran som under julen ställs inomhus eller utomhus

juli (n, ut)
Iúil
  årets sjunde (7.) månad

julkaktus (n, ut)
cachtas na Nollag
  en suckulent växt som tillhör växtfamiljen kaktusar och har det vetenskapliga namnet Schlumbergera × buckleyi

julklapp (n, ut)
Nollaig
  gåva som ges vid julafton

julkrubba (n, ut)
radharc bhreith Chríost
  sceneri med dockor föreställande den nyfödde Jesus i en krubba i ett stall utanför Betlehem

julmånad (n, ut)
Nollaig

julpudding (n, ut)
maróg Nollag
  slags brittisk efterrätt som äts vid jul

jultomte (n, ut)
Daidí na Nollag
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar, vanligtvis avbildad som en tjock man med röd luva och långt vitt skägg

jungfru (n, ut)
maighdean
  kvinna som är oskuld (eller ogift)
ainnir
  (ungt kvinnligt) hembiträde
Maighdean
  person som är född i stjärntecknet Jungfrun

jungfrudom (n, ut)
maighdeanas
  för en kvinna det att aldrig ha haft sex med annan person, kvinnlig sexuell oskuld

jungfrutrana (n, ut)
grús coimir

juni (n, ut)
Meitheamh
  årets sjätte (6.) månad

junta (n, ut)
giunta
  sammankomst av en mindre grupp människor, förening, sällskap

jura (n, ut)
Iúrasach
  en geologisk period som omfattar tidsperioden ca 199,6 miljoner år sedan till 145,5 miljoner år sedan

jurassisk (adj)
Iúrasach
  som rör eller tillhör tidsperioden jura

juridik (n, ut)
dlí

jurisdiktion (n, ut)
urlámhas
  rättslig befogenhet att utöva rättskipning och att döma, begränsad till ett geografiskt område eller ett visst sakområde

jurisprudens (n, ut)
dlí-eolaíocht
  läran om lagar

jury (n, ut)
giúiré
  kommitté med fullmakt att fatta ett eller flera beslut, oftast i en tävling eller rättegång

just (adv)
go díreach
  alldeles nyligen, precis nu, eller om en ytterst kort stund
  exakt, precis /på en viss plats eller tidpunkt/

juste (adv)
ceart
  ; stavningsvariant (ibland med viss betydelseskillnad) av sjyst

justera (v)
beacht
  ändra något /litet grand/ till det bättre; rätta till

jute (n, ut)
siúit
  ett släkte bland malvaväxterna med ca 70 arter
  person från Jylland, i äldre tid = dansk

juvel (n, ut)
seoid

juvenil (adj)
sóisearach
  ungdomlig med en biton av omogenhet

juver (n, neut)
úth
  organ hos däggdjur som producerar mjölk

juxtaposition (n, ut)
neas-suíomh
  placering eller att vara placerad i närheten, eller sida vid sida av något, ofta för att jämföra eller kontrastera två element för att visa likheter eller skillnader

jägare (n, ut)
sealgaire
  person som bedriver djurfångst med fällor, bedövande eller dödande vapen

jäkla (adj)
feann
  som man starkt ogillar

jäkt (n, neut)
fuadar
  högt tempo vid verksamhet på grund av tidspress

jäktig (adj)
broidiúil
  brådskande på ett nervöst sätt, ibland även orolig

jämförelse (n, ut)
comparáid

jämka (v)
ceartaigh
  flytta litet grand, rätta till, ändra, göra småändringar (för att bli överens)

jämlike (n, ut)
diongbháil
  person som värderas lika högt som viss annan

jämlikhet (n, ut)
comhionannas
  socialt tillstånd där alla människor betraktas som lika värda och erbjuds samma förutsättningar, möjligheter och villkor i samhället eller i en isolerad grupp, och att alla i rimlig mån behandlas lika oavsett etnicitet, sexuell läggning, funktionsnedsättning, kön, klass eller annat

jämn (adj)
réidh
  utan ojämnheter eller plötsliga förändringar; som håller samma standard hela tiden;
  som innehåller lika mycket överallt
  delbart med två, så att kvoten också blir ett heltal
  som går "jämnt upp" emot något annat; som inte lämnar någon rest (och alltså inte kräver att växel ges - om det handlar om en betalning)

jämnmod (n, neut)
sochmaíocht
  lugn sinnesstämning och inställning till livet, det att aldrig tappa humöret eller bli upprörd

jämnårig (adj)
bantiarna
  med /nästan/ samma ålder

jämra (v)
cuach
  ge uttryck för sin smärta, sorg eller oro med kvidande, gnällande ljud

jämt (adv)
ar feadh an ama
  alltid, hela tiden

jämte (preposition)
móide
  vid sidan av; dessutom, därutöver (jämfört med vad som redan är uppräknat)
cois
  bredvid, (som är placerad) vid sidan av

jänkare (n, ut)
Poncán
  amerikan, i synnerhet från nordöst, såsom New England
  en amerikansk bil, används särskilt för äldre s.k. fullsizebilar med V 8-motor och dekorationer i form av krom och fenor

jänta (n, ut)
cailín
  flicka, tjej

järn (n, neut)
iarann
  föremål som består av grundämnet järn eller dylikt; utslagen metall; metallförstärkning, beslag

järnek (n, ut)
crann cuilinn
  en art (Ilex aquifolium) inom växtfamiljen järneksväxter (Aquifoliaceae); individ, vanligtvis träd, av arten järnek
  individ, vanligtvis träd, av någon art från släktet järnekar (Ilex)

järnklubba (n, ut)
iarann
  klubba med starkt järn- eller stålskaft, därav namnet, med mindre klubbhuvuden än träklubbor

järnmalm (n, ut)
amhiarann
  malm som innehåller järn

järnsparv (n, ut)
donnóg

järnväg (n, ut)
iarnród
  transportmedel som utgörs av (numera oftast elektriskt drivna) spårfordon, normalt så kallade tåg, gående på utlagd räls

järnvägsknut (n, ut)
acomhal
  en ort med järnvägsstation där flera järnvägslinjer möts

järnvägsstation (n, ut)
stáisiúin traenach
  särskild plats belägen längs en järnväg, normalt bestående av en plattform och ibland även (då normalt på enkelspårig järnväg) mötesspår och avsedd för ett tåg att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av, eller låta gods lastas på eller av om det är en godsstation (och även för att stanna och lämna företräde för ett mötande tåg eller ett passerande tåg som färdas i samma färdriktning men i högre hastighet, om det är en så kallad mötesstation)

järnvägsvagn (n, ut)
carráiste traenach
  vagn avsedd för persontransport eller godstransport på järnväg, normalt sammankopplad med ett lok och eventuella andra tågvagnar och avsedd att dras av loket (om inte en motorvagn som har egen framdrivning)

järnålder (n, ut)
Iarannaois
  den tidsepok som inleds när människan lär sig utvinna och bearbeta metallen järn

järtecken (n, neut)
droch-tuar
  (genom gudomlig eller annan övernaturlig makts inblandning) händelse som uppfattas som ett tecken på någots sanning eller som varslar om framtida händelser; förebud eller tecken på något

järv (n, ut)
glutan
  en art (Gulo gulo) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten järv

jäsa (v)
coip

jäsning (n, ut)
coipeadh

jäst (n, ut)
gabháil
  mikroskopiska svampar som används vid bakning för att påskynda jäsning

jästsvamp (n, ut)
coipeadh cúir
  encellig svamp tillhörande en av ca 1'500 svamparter (både sporsäcksvampar och basidiesvampar, ca 1 % av alla svamparter, ingen taxonomisk rang) som kan leva encelligt och genomföra jäsning

jätte (n, ut)
arracht
  en person som är mycket stor
  storvuxen varelse som förekommer i folktro och mytologi

jättebläckfisk (n, ut)
mháthair shúigh mhór
  någon av de hypotetiskt tre befintliga bläckfiskarter inom släktet jättebläckfiskar Architeuthis inom överordningen tioarmade bläckfiskar (Decapodiformes); individ av dessa arter

jättefin (adj)
diail

jätteledsen (adj)
an-

jätteliten (adj)
bídeach
  mycket liten

jätterolig (adj)
fíorghreannmhar
  mycket humoristisk

jättestor (adj)
anmhór

jättinna (n, ut)
banfhathach

jäv (n, neut)
dúshlán

jävig (adj)
claonta
  olämplig att delta eller besluta på grund av partiskhet

jävlar (interjection)
feann
  (svordom som uttrycker starkt missnöje)

kabardinska (n, ut)
Cabairdis
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas i norra Kaukasus i södra Ryssland

kabbala (n)
Cabála

kabbeleka (n, ut)
lus buí Bealtaine
  en växt (Caltha palustris) med gula blommor i växtfamiljen ranunkelväxter (Ranunculaceae); individ av arten kabbeleka

kabel (n, ut)
cábla
  grovt, lätt elastiskt tågvirke som används till bogsering och dylikt
  ledning för elektricitet och telekommunikation

kabin (n, ut)
bothán
  hytt på fartyg
  del avsedd för passagerare på flygplan

kabyliska (n, ut)
Caibílis
  ett berberspråk som talas främst av kabyler i norra Algeriet

kackerlacka (n, ut)
blatóg
  insekt i ordningen kackerlackor (Blattaria eller Blattodea)

kadaver (n, neut)
ablach
  ett djurlik; särskilt om djur som varit döda en längre tid och därmed är ansatt av tiden

kadett (n, ut)
dalta
  person som utbildar sig till officer

kadmium (n, neut)
caidmiam

kaffe (n)
caife
  dryck bryggd på malda rostade bär (ofta felaktigt benämnda bönor) från kaffebusken i varmt vatten
  en upphälld mängd (servering i en kopp, mugg eller glas) av drycken kaffe

kaffebrun (adj)
caife
  brun som kaffe

kaffebryggare (n, ut)
gléas caife

kaffeböna (n, ut)
pónaire chaife

kaffefat (n, neut)
fochupán
  skyddande underlag under en kaffekopp

kaffekanna (n, ut)
pota caife

kaffekassa (n, ut)
ciste

kaffekopp (n, ut)
caifechupán
  kopp avsedd att dricka kaffe ur
cupán
  ett mått som motsvarar 1,5 deciliter; vad som ryms i en kaffekopp

kaffekvarn (n, ut)
meilteoir caife

kaffepaus (n, ut)
briseadh caife

kafferast (n, ut)
briseadh caife

kafferbuffel (n, ut)
buabhall rinne
  en art (Syncerus caffer) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten kafferbuffel

kafé (n, neut)
caifé
  serveringsställe för kaffe och andra förfriskningar samt kakor och enklare mat, ofta inrett på ett mysigt sätt (vilket givetvis är subjektivt)

kagge (n, ut)
ardbholg
  (vardagligt) stor mage; ölmage

kaj (n, ut)
cé

kaja (n, ut)
cág
  en art (Corvus monedula) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kaja

kajak (n, ut)
cadhc
  täckt kanot med en eller flera sittbrunnar

kajennpeppar (n, ut)
piobar Chéin
  samlingsnamn för en grupp sorter inom arten spanskpeppar

kaka (n, ut)
císte
  litet, sött, ofta fettrikt bakverk

kakadua (n, ut)
cocatú
  någon av de arter inom familjen kakaduor (Cacatuidae) inom ordningen papegojfåglar (Psittaciformes); individ av dessa arter

kakao (n, ut)
cócó

kakel (n, neut)
tíl
  en keramisk platta som vanligen används som beklädnad av väggar i badrum eller i kök, eller runt vissa eldstäder, så kallade kakelugnar

kaktus (n, ut)
cachtas
  vanligtvis taggig suckulent växt, inom familjen Cactaceae, som är vanlig som krukväxt och i vilt tillstånd vanligtvis växer på den amerikanska kontinenten

kal (adj)
maol
  utan hår, löv eller träd

kalas (n, neut)
comhluadar

kalcedon (n, ut)
cailceadón
  beteckning för en grupp halvädelstenar (bl a jaspis och heliotrop)

kalcium (n, neut)
cailciam
  ett grundämne med atomnummer 20, atommassa 40,1 och beteckningen Ca

kalender (n, ut)
féilire
  tidsindelning; tideräkning
  almanacka; årets månader och (namns)dagar i tabellform

kalif (n, ut)
cailif

kalifat (n, neut)
cailifeacht
  det rike som styrs av en kalif

kalium (n, neut)
potaisiam
  ett grundämne med atomnummer 19, atommassa 39,1 och symbolen K

kalk (n, ut)
aol
  olika kemiska föreningar som innehåller kalcium, ofta åsyftas kalciumkarbonat eller kalksten

kalkon (n, ut)
turcaí, turcach
  en art (Meleagris gallopavo) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten kalkon

kalkongam (n, ut)
bultúr turcach
  en amerikansk rovfågel (Cathartes aura) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

kalkonkött (n, neut)
turcach
  kött från kalkon

kalkonrulle (n, ut)
tornapa
  ytterst dålig film

kalksten (n, ut)
aolchloch

kalkyl (n, ut)
calcalas
  beräkning, det att utföra aritmetiska operationer på tal för att få fram något slags information

kalkylator (n, ut)
áireamhán

kall (adj)
fuar
  med låg temperatur
  som ej visar känslor; känslokall

kalla (v)
glaoigh
  använda ett (ofta oegentligt) namn för att beteckna någon eller något, tilltala med namnet
  uppmana att komma

kalla kriget (n)
Cogadh Fuar
  period av skarpa motsättningar utan konventionellt krig, mellan främst Sovjetunionen och USA samt deras respektive allierade stater, mellan cirka 1946 och 1990

kallblodig (adj)
danartha
  om kroppstemperatur växlar med omgivningstemperatur
  som inte låter sig påverkas av känslor

kalldusch (n, ut)
dearóil
  dusch i kallt vatten

kallfront (n, ut)
fronta fuar
  kalla inträngande luftmassor

kalligraf (n, ut)
callagrafaí
  person med utbildning inom skönskrift; person med vacker handstil

kalligrafi (n, ut)
callagrafaíocht
  konsten att skriva vackert, eller, skrivandet som konst; skönskrift

kallna (v)
fuaraigh
  bli kall(are)

kallt (adv)
dearóil

kalm (adj)
calma

kalmuckiska (n, ut)
Cailmícis

kalori (n, ut)
calra

kalorimeter (n, ut)
calraiméadar
  instrument för mätning av energimängd

kalsong (n, ut)
fo-éadaí
  underbyxa främst avsedd för män

kalt (adv)
fuar
  avledning till adjektivet kal

kalv (n, ut)
gamhain, lao
  ung avkomma till vissa djur, främst nötkreatur och vissa andra idisslare men även t ex valar

kalvkött (n, neut)
laofheoil
  kött från ungt nötkreatur

kam (n, ut)
cíor
  liten stel skivformig stomme med regelbundna, parallellt radade tenar (s.k. tänder) utmed ena eller vardera långsida, avsett som redskap till att reda ut, ordna eller rensa hår (trassligt hår, päls, man)

kambodjan (n, ut)
Cambódach
  person, speciellt man, från Kambodja

kambodjansk (adj)
Cambódach
  som rör Kambodja eller det kambodjanska folket

kambrisk (adj)
Caimbriach
  som avser eller tillhör den geologiska perioden kambrium

kamel (n, ut)
camall
  en art (Camelus bactrianus) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten kamel

kameleont (n, ut)
caimileon
  färgskiftande ödla

kamera (n, ut)
ceamara
  apparat för att skapa fotografier av synfältet; det finns både analoga kameror som sparar ljusinformation på filmer och digitalkameror som sparar bilderna som filer på minneskort

kamfer (n, ut)
camfar
  en växtprodukt med stark lukt och stimulerande verkan

kamma (v)
curca

kammarmusik (n, ut)
ceol aireagail
  musik för några få instrument

kammarvatten (n, neut)
lionn uiscí
  vätska som finns i ögats främre kammare, mellan linsen och hornhinnan, som utsöndras av ciliarkroppen och dräneras via Schlemms kanal

kamomill (n, ut)
fíogadán
  en art (Matricaria chamomilla) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kamomill

kamouflage (n, neut)
duaithníocht
  en teknik med vars hjälp personer, djur eller föremål kan dölja sig i den närliggande omgivningen

kamouflera (v)
duaithnigh
  använda färg genom målning eller kläder som smälter in i omgivningen för att inte bli upptäckt

kamp (n, ut)
bruíon
  strid med vapen eller med ord

kampanj (n, ut)
feachtas

kampanja (v)
feachtas
  bedriva kampanj

kampsport (n, ut)
ealaín oscartha
  sport som innehåller eller förbereder för någon form av kamp

kamra (v)
cuasán
  föra in ammunition i kammaren eller patronläget hos eldvapen
  utforma kammaren eller patronläget hos eldvapen; särskilt efter viss ammunitionsdimension

kamrat (n, ut)
comrádaí
  person man (i ömsesidighet) gärna (och inte alltför sällan) umgås med och som man har ett gott förtroende för (men inte har någon intim relation med)

kan (n)
féad
  furstetitel hos tatarer, turkar och mongoler, ex. vis. Djingis Kan (Khan). Stavas även khan eller chan

kanadagås (n, ut)
gé Cheanadach

kanadensare (n, ut)
Ceanadach
  person från Kanada eller som har kanadensiska rötter

kanadensisk (adj)
Ceanadach
  som rör Kanada eller det kanadensiska folket

kanal (n, ut)
canáil
  konstruerad passage ett flöde av något slag kan passera genom, exempelvis av vatten, elektrisk ström eller information
  visst frekvensband av elektromagnetisk strålning som sänds ut till TV- eller radioapparater; även om organisationen bakom frekvensen

kanalisera (v)
bealach
  omvandla ett naturligt vattendrag så att det blir farbart för båttrafik

kanalje (n, ut)
crá croí
  fähund, skojare; besvärlig person

kandidat (n, ut)
iarrthóir
  person som föreslås väljas, ofta till en förtroendepost, till exempel i ett politiskt val
  person som söker en ställning, ett ämbete, eller ett arbete

kandidera (v)
ruthag
  uppträda som kandidat

kanel (n)
cainéal
  en krydda, bestående av bark från trädet Cinnamomum ceylanicum

kanik (n, ut)
canóin
  medlem av domkapitel

kanin (n, ut)
coinín
  en art (Oryctolagus cuniculus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae); individ av arten kanin
  individ av ett flertal olika arter inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

kaninbur (n, ut)
cró coinín
  bur avsedd för kaniner (vanligen som husdjur) att bo eller tillfälligt vistas i, antingen inomhus eller utomhus

kaninunge (n, ut)
foireann
  unge till kanin

kanna (n, ut)
crúsca
  ett kärl, en tillbringare för vätska, vanligen med handtag och näbb- eller snabelformig pip

kannelera (v)
cuisle
  förse med kannelyrer eller räfflor; räffla

kannelyr (n, ut)
cuisle
  grund, konkav räffla som löper vertikalt på skaftet till en kolonn eller pilaster eller på någon annan yta

kannibal (n, ut)
canablach
  art som äter en annan individ av samma art
  människa som äter andra individer av vår art

kanon (adj)
barr
  mycket bra, jättebra

kanon (n, ut)
canóin
  eldvapen som avskjuter granater (äldre bomber) eller grovkalibriga projektiler (tidigare kanonkulor) ur eldrör, i modern med utgångshastigheter över ljudets hastighet; i sammansättningar om liknande konstruktioner
  allmänt accepterad måttstock, rättesnöre

kanonisering (n, ut)
naomhainmniú
  det att helgonförklara

kanonmat (n, ut)
bia gunna mhóir
  soldater som (massvis) utgör anonyma offer i krig

kanot (n, ut)
báidín
  mindre avlång vattenfarkost

kanske (adv)
b'fhéidir
  uttrycker osäkerhet; det kan hända/är möjligt att tillhörande påståendet är sant; det tillhörande påståendet är sant med någon godtycklig, vanligtvis okänd sannolikhet

kansler (n, ut)
seansailéir
  beteckning för vissa höga ämbetsmän

kant (n, ut)
colbha
  yttersta eller yttre delen av en sida, yta eller område (ibland även i tidsuttryck); (gräns)linje där två plan möts med en vinkel; ibland med bibetydelse av värdelöshet (oftast i sammansättningar)

kantarell (n, ut)
cantarnaid
  gul, trattformad, ätbar svamp av arten Cantharéllus cibárius, i släktet Cantharellus, i familjen kantareller (Cantharellaceae); en av de vanligaste matsvamparna i Sverige

kantat (n, ut)
cantáid
  högtidlig dikt eller musik med olika avdelningar, brukas vid invigningar o.dyl.

kantin (n, ut)
bialann
  matsal (på arbetsplats)

kantonesiska (n, ut)
Cantainis
  språk (dialekt av kinesiska) som talas i Kanton (Canton, Guangzhou) i Kina

kanvas (n)
anairt, canbhás
  hopslagen grovtrådig väv

kaos (n, neut)
anord
  tillstånd av total förvirring och oreda

kaotisk (adj)
anordúil

kap (n)
ceann tíre
  udde

kapa (v)
bain
  sönderdela, såga av ved och andra föremål (redskapet kan vara en kap)
fuadach
  erövra ett fartyg, flygplan eller annat färdmedel och dess last (som blir ett kap), idka sjöröveri

kapabel (adj)
cumasach
  duglig; kompetent; i stånd; förmögen

kapacitet (n, ut)
acmhainn
  förmåga; resurser att utföra något

kapell (n, neut)
séipéal
  liten kyrkobyggnad; också del av storren kyrkobyggnad

kapital (adj)
grábháil
  av stor betydelse
  som kostar ett huvud, som kan sonas med dödsstraff
  urbota, svår

kapital (n, neut)
caipiteal

kapitalism (n, ut)
caipitleachas, rachmasaíocht

kapitalist (n, ut)
caipitlí

kapitalistisk (adj)
rachmasaíoch
  som präglas av kapitalism

kapitel (n, neut)
caibidil
  styrande församling i kyrklig organisation

kapitulera (v)
tabhair suas
  ge upp, dra sig tillbaka

kapitäl (n)
caipiteal
  den översta delen av en kolonn, pilaster eller pelare
ceannlitreacha beaga
  versal (stor bokstav) med höjden av en gemen (liten bokstav)

kapok (n, ut)
capac
  ett träd (Ceiba pentandra) i familjen malvaväxter (Malvaceae); exemplar av denna art
  cellulosafiber utvunnen ur kapokträdets torkade frukt

kapp (n)
caidhp
  huv
  pansarkapp
  träfat
  genom tävlan, se i kapp

kappa (n)
cóta
  samlande benämning på olika typer av långa jackliknande ytterplagg

kappkörning (n, ut)
rásaíocht
  det (att /på skoj/ tävla om) att köra i kapp

kapprum (n, neut)
seomra cótaí
  rum för förvaring av kappor

kapriciös (adj)
meonúil
  nyckfull; egensinnig

kaprifol (n, ut)
féithleann
  växt (blommande buske) av arten Lonicera caprifolium (äkta kaprifol) och familjen Caprifoliaceae (kaprifolväxter)

kapris (n, ut)
fíbín
  infall, påhitt, hugskott, nyck
capras
  en buske (Capparis spinosa), i familjen kaprisväxter (Capparaceae); exemplar av denna art

kapsejsa (v)
iompaigh béal faoi
  fartyg eller dito som kantrar och sedan välter

kapten (n, ut)
captaen
  en officer med grad mellan major och löjtnant

kapuschong (n, ut)
cochall

kapverdisk (adj)
as Rinn Verde
  som rör Kap Verde

kar (n, neut)
dabhach

karakalpakiska (n, ut)
Cara-Calpáicis
  ett kiptjakiskt turkspråk talat främst i Karakalpakien i Uzbekistan

karakterisera (v)
tréithrigh
  utmärka, ange kännetecken för

karakteristikum (n, neut)
aitreabúid
  särdrag, kännetecken, attribut

karakteristisk (adj)
aitreabúid
  egenartad
  tydligt igenkänningstecken eller egenskap

karaktär (n, ut)
carachtar

karamell (n, ut)
milseán
  liten godisbit (speciellt en hård sådan gjord av smält socker och som är avsedd att sugas på)

karantän (n, ut)
coraintín

karatjajbalkariska (n, ut)
Caraicí-Balcáiris
  ett turkspråk som talas i Kaukasien

karavan (n, ut)
carbhán

karavell (n, ut)
carbhal
  egentligen en sorts segelfartyg vid medeltidens slut

karbonat (n, neut)
carbónáit

karcinom (n, neut)
carcanóma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung i en epitelcell i epitelvävnad

karda (n, ut)
carda
  redskap för kardning av ullens fibrer

karda (v)
carda
  befria från föroreningar med hjälp av karda

kardborre (n, ut)
copóg thuathail
  växt tillhörande släktet Arctium inom familjen korgblommiga växter med ca 10 arter; växt som har en egenskap att lätt kunna fästa vid saker

kardemumma (n, ut)
cardamam

kardinal (n, ut)
cairdinéal
  den romerska kyrkans högsta ämbetsinnehavare näst påven
  fjäril (Argynnis pandora), kardinalfjäril

kardinalitet (n, ut)
bunuimhreacht

kardinalstreck (n, neut)
príomhaird
  beteckning på en kompass för något av de fyra huvudväderstrecken

kardinaltal (n, neut)
bunuimhir

kardiolog (n, ut)
cairdeolaí
  läkare specialiserad inom kardiologi

kardiologi (n, ut)
cairdeolaíocht
  gren inom medicinen som omfattar studiet av hjärtat; dess sjukdomar och dess funktioner

kardiovaskulär (adj)
cardashoithíoch
  som rör kroppens cirkulationssystem, alltså hjärtat och blodets flöde genom kroppen

karelska (n, ut)
Cairéilis
  språk som talas i Karelen i Finland och Ryssland

karg (adj)
ocrach
  ofruktbar, kärv, sträv
críonna
  snål, sparsam, njugg, inte frikostig

karl (n, ut)
fear
  talspråkliga former}}
  man, ofta en stark och manlig sådan

karm (n, ut)
cuir i bhfráma
  ram runt dörr eller fönster

karmosin (n, ut)
corcairdhearg
  ett rött färgämne (från en viss sköldlus)

karmosinröd (adj)
corcairdhearg

karneval (n, ut)
carnabhal
  skämtsamma upptåg före fastan i katolska länder; festtåg av utklädda

karott (n, ut)
cairéid
  liten trubbig morot

karp (n, ut)
carbán
  fisk i familjen karpfiskar, speciellt arten Cyprinus carpio

karriär (n, ut)
réim
  yrkesbana, speciellt med referens till hur man klättrar inom hierarkin inom ett företag eller yrkesområde

karta (n, ut)
léarscáil, mapa
  en visuell (och förminskad) representation/återgivning av ett verkligt eller fiktivt geografiskt eller annat rumsligt område

kartesch (n, ut)
sceall
  en artilleriprojektil fylld med kulor eller skrot

kartlägga (v)
léarscáil
  rita en karta av
  undersöka och beskriva

kartläggning (n, ut)
cáipéisí
  handlingen att kartlägga något

kartong (n, ut)
cairtchlár
  kraftigt papper, ofta wellpapp, som bland annat används i förpackningar och i konst
  förpackning tillverkad av kartong (1.)

karusell (n, ut)
timpeallán spraoi

karvstock (n, ut)
scór
  pinne av trä på vilken man med kniv karvar anteckningar och streck för räkning

kase (n, ut)
tine
  bål, brasa

kashmir (n)
caismír
  fin vävnad av indisk getull; kashmirsjal

kashmiri (n)
Caismíris
  ett dardiskt språk inom den indoariska språkfamiljen, som talas i den indiska delstaten Jammu och Kashmir och i näraliggande områden i grannlandet Pakistan med omkring 4 400 000 talare

kashmirisk (adj)
Caismíreach
  som rör regionen Kashmir

kasjub (n, ut)
Caisiúibiach
  person från den polska regionen Kasjubien

kasjubisk (adj)
Caisiúibis
  som har att göra med det kasjubiska språket

kasjubiska (n, ut)
Caisiúibis
  slaviskt språk talat i den polska delen av den historiska regionen Pommern

kaskelot (n, ut)
caisealóid
  en marin djurart (Physeter macrocephalus) i ordningen valar (Cetacea); individ av arten kaskelot

kaskelott (n, ut)
caisealóid
  en art stora valar

kassa (n, ut)
go dtí
  kortform för kassaapparat

kassaapparat (n, ut)
scipéad cláraithe
  maskin som räknar samman priset på varor samt skapar ett permanent och kumulativt register över dem, och ofta innehåller en låda där kontanter förvaras

kassaflöde (n, neut)
sreabhadh airgid
  skillnad mellan inbetalningar och utbetalningar under en viss period

kassaskåp (n, neut)
slán

kassera (v)
fuílleach
  skrota, slänga bort

kassun (n, ut)
vaigín armlóin
  vattentät sänkbar lådformad struktur använd för grundläggning av byggnad eller annat arbete under vattenytan

kast (n)
claonfhéachaint
  det att kasta något

kasta (v)
caith
  med hävarm förpassa till luftburen bana
  göra sig av med utan förmånstagare, kassera som sopor
  sy med kaststygn
  genomföra spontan abort hos djur

kasta in handduken (v)
an tuáille a chaitheamh isteach
  ge upp, sluta

kasta sten i glashus (v)
an óinseach ag aoir ar an amadán
  vara en hycklare, en hypokrit; kritisera någon annan för något som man själv gör sig skyldig till

kasta yxan i sjön (v)
an tuáille a chaitheamh isteach

kastanj (n, ut)
castán
  typ av stor, oregelbunden nöt med (röd)brun färg
crann castán
  större lövträd som bär denna frukt

kastanjefärgad (adj)
castán

kastanjett (n, ut)
castainéid
  ett rytminstrument (två hopbundna urholkade träplattor som slås mot varandra)

kastiliansk (adj)
Caistíleach
  som rör det kastilianska språket (europeisk standardspanska)
  som rör det spanska landskapet (och forna riket) Kastilien
  som rör den spanska regionen Kastilien och Leon

kastlös (adj)
díbeartach
  som är utan kast, det vill säga socialt underlägsen, i ett kastsystem (traditionellt i Indien)

kastrull (n, ut)
scilléad
  köksredskap av metall avsett att koka saker i, framförallt råvaror till mat

kasuar (n, ut)
casabhara

kasus (n, neut)
cásáil
  term för böjningskategorier för substantiv eller pronomen som används för att ange ordets förhållande till ett annat ord eller satsdel

katafalk (n, ut)
cróchar
  ställning för likkista

katalan (n, ut)
Catalónach

katalansk (adj)
Catalónach

katalanska (n, ut)
Chatalóinis, Catalóinis
  språk som talas i Katalonien

katalanskt (n)
Catalóinis

katalog (n, ut)
ainmliosta
  förteckning över något, t.ex. personer, telefonnummer, handelsvaror eller företag

katalogisera (v)
ainmliosta
  föra in i en förteckning; göra upp en förteckning

katamaran (n, ut)
catamarán
  en sorts båt med två skrov

katarakt (n, ut)
fionn
  stort vattenfall, syftar vanligtvis på de sex stora vattenfallen i floden Nilen

katarr (n, ut)
réama
  inflammation i slemhinna

kataster (n, ut)
cadastar
  fastighetsregister, jordebok

katastrof (n, ut)
tubaiste

katastrofal (adj)
ainiarmhartach
  som anses mycket dålig, särskilt om en följd kan bli att något förstörs eller dödsoffer krävs

katastrofteori (n, ut)
teoiric na catastróife

kateder (n, ut)
cathaoir
  talarstol, lärarstol

katedral (n, ut)
ardeaglais
  kyrka där en biskop residerar

kategori (n, ut)
catagóir
  en grupp av något

katekes (n, ut)
teagasc Críostaí

katet (n, ut)
cos
  var och en av de två sidorna i en rätvinklig triangel som tillsammans bildar den räta vinkeln

katjon (n, ut)
caitian
  positivt laddad jon

katod (n, ut)
catóid
  den elektrod där en reduktion äger rum
  negativt laddad elektrod

katolicism (n, ut)
Caitliceachas
  den den romersk-katolska kyrkans gren inom kristendomen

katolik (n, ut)
Caitliceach

katolsk (adj)
Caitliceach
  som avser katolicismen

katt (n, ut)
cat
  en underart (Felis silvestris catus) av arten vildkatt (Felis silvestris); individ av denna art; smygjagande rovdjur domesticerad av människan som nytto- och sällskapsdjur

kattaktig (adj)
catúil
  som beter sig som en katt

kattbjörn (n, ut)
panda rua
  mindre panda, röd panda; en däggdjursart (Ailurus fulgens) i familjen Ailuridae inom ordningen rovdjur (Carnivora); individ av denna art.

kattdjur (n, neut)
cat
  individ inom däggdjursfamiljen kattdjur

kattmynta (n, ut)
miontas cait
  en art (Nepeta cataria) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten kattmynta

kattuggla (n, ut)
ulchabhán donn

kattunge (n, ut)
piscín, puisín
  unge till djuret katt

kattöga (n, neut)
súile cait
  öga på en katt
  rund och röd reflex baktill på cykel
  en ädelsten, en varietet av mineralet krysoberyll

kaukasier (n, ut)
Cugasach
  (manlig) person som härstammar från ”ursprungliga” befolkningar i Kaukasien

kaukasisk (adj)
Cugasach
  som har att göra med Kaukasus eller Kaukasien

kauterisera (v)
loisc
  bränna

kavalleri (n, neut)
marcra
  truppslag inom armén som förr var beridet, numera motoriserat

kavallerist (n, ut)
marcach
  soldat som tjänstgör i kavalleriet

kavel (n, ut)
crann fuinte
  redskap för tillplattning av deg vid bakning

kavitet (n, ut)
cuas

kavla upp (v)
crap
  rulla upp

kaxig (adj)
diongbháilte
  tuff, mallig

kazakisk (adj)
Casacach
  som rör folket kazaker
  som rör staten Kazakstan

kazakiska (n, ut)
Casaicis
  ett språk med språkkod kk talat främst i Kazakstan

kazakstanier (n, ut)
Casacstánach

kazoo (n, ut)
casú
  litet musikinstrument som förvränger rösten till ett nasalt ljud med hjälp av ett vibrerande membran

kedja (n, ut)
slabhra
  en mängd konkreta objekt som ligger på en (ofta inte rak) linje och är sammanlänkade eller ser ut som om de var sammanlänkade
  flera efterföljande sammanhängande händelser eller abstrakta objekt
  butikskedja

kedjekurva (n, ut)
cuar

kedjereaktion (n, ut)
imoibriú slabhrúil
  en reaktion (kemisk reaktion eller kärnreaktion) som efter att ha satts igång genom en extern inverkan fortsätter av sig själv ("hjälper sig själv"), antingen under en längre tid eller explosionsartat

kejsardöme (n, neut)
impireacht
  ett statsskick med en monark; en stat med ett sådant statsskick

kejsare (n, ut)
impire
  manlig monark för ett kejsardöme

kejsarinna (n, ut)
banimpire

kejsarsnitt (n, neut)
gearradh Caesarach
  förlossning genom snitt i bukväggen

kejserlig (adj)
impiriúil
  som hör till en kejsare eller kejsarinna

kela (v)
deasaigh isteach (le)
  smeka (lekfullt); gosa

kelgris (n, ut)
déan peataireacht
  särskilt omtyckt person i synnerhet små barn som man gärna vill krama och smeka

kelp (n, ut)
ceilp
  typ av brunalg som växer i undervattensskogar i klara grunda vatten

kelt (n, ut)
Ceilteach
  medlem av en indoeuropeisk folkstam som bebodde stora delar av Västeuropa vars ättlingar i modern tid främst märks av i Irland, nordvästra Frankrike (Bretagne), delar av Storbritannien (Skottland och Wales) och nordvästra Spanien (Galicien); ättling till dessa folk

keltisk (adj)
Ceilteach
  som hör samman med kelterna

kelvin (n)
ceilvin
  en SI-enhet för temperatur (med beteckningen K) vars skala har en nollpunkt som är 273,16 kelvin lägre än vattnets frys- och smältpunkt och den teoretiskt lägsta temperaturen

kemi (n, ut)
ceimic
  vetenskapen om molekylers uppbyggnad, egenskaper och omvandlingar; vanligt skolämne, ofta inräknat i NO eller OÄ

kemisk formel (n)
foirmle cheimiceach
  sorts notation som beskriver vilka atomer och joner en molekyl är uppbyggd av

kemisk reaktion (n)
imoibriú ceimiceach

kemist (n, ut)
ceimiceoir

kemtvätt (n, ut)
tirimghlanadh
  rengöring av textilier med kemiska metoder

keps (n, ut)
caidhp

keramik (n, ut)
ceirmeacht

keramisk (adj)
criaga

ketchup (n, ut)
citseap
  sås vanligen baserad på tomat, socker, salt, ättika och kryddor

keton (n, ut)
céatón
  organisk molekyler som består av en karbonylgrupp (CO) som binder två kolvätegrupper

kex (n, neut)
briosca
  hård liten kaka som kan vara söt eller salt.

keyboard (n, ut)
eochairchlár
  elektroniskt musikinstrument med klaviatur

khmer (n, ut)
Cambóidis
  ett mon-khmerspråk som talas främst i Kambodja

kiasm (n, ut)
croseagar
  stilfigur inom retoriken

kidnappa (v)
fuadach
  olagligen fånga, tvinga med och frihetsberöva en annan person mot sin vilja, ibland krävande en lösesumma för att släppa personen

kika (v)
gíog
  titta med stor noggrannhet, titta nyfiket eller i hemlighet

kikare (n, ut)
déshúiligh
  hjälpmedel som används för att förstora saker på långt avstånd

kikhosta (n, ut)
triuch
  en sjukdom orsakad genom infektion av bakterien Bordetella pertussis, som drabbar framför allt barn men ibland även vuxna och smittas via droppsmitta eller kontakt med saliv från en smittad person

kikuyu (n)
Ciocúis
  ett bantuspråk som talas framför allt av kikuyufolk i centrala Kenya

kikärt (n, ut)
sicphiseánach
  böna från kikärtsplantan

kilformad (adj)
dingchruthach
  som har form av en kil

kille (n, ut)
garsún
  pojke, (ung) man

killing (n, ut)
meannán
  unge till get och bock, getunge

killkompis (n, ut)
cara
  vän som är man, vilken personen har en icke-sexuell (och icke-exklusiv) relation till

kilogram (n, neut)
cileagram
  SI-enhet för massa; betecknas kg; 1000 gram; massan hos standardvikten som är belägen i Paris

kilometer (n, ut)
ciliméadar
  längdmått som anger tusentals meter; 1 000 meter

kilskrift (n, ut)
dingchruthach
  forntida skrift med kilformad spets i mjuk lera

kilstjärtsörn (n, ut)
iolar dingearrach
  en fågelart (Aquila audax) inom familjen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av denna art

kimono (n, ut)
cimeonó
  japansk dräkt (lång rock med vida ärmar och skärp)

kimrök (n)
dubh an charbóin
  svart färgämne (av kolpulver)

kind (n, ut)
grua, leiceann
  delarna av ett ansikte som sitter under ögonen
  barn

kines (n, ut)
Síneach
  person, speciellt man från Kina
  kinesisk restaurang
  butik (med lågprisvaror) som drivs av kineser (1)

kinesisk (adj)
Sínis

kinesiska (n, ut)
Sínis
  språk som talas i Kina

kinetik (n, ut)
cinéitic
  vetenskapen om rörelse (hastighet och acceleration)
  vetenskapen om reaktionshastigheter

kinetisk (adj)
cinéiteach
  som hör ihop med rörelse

kippa (n, ut)
bairéad cúil
  huvudbonad som traditionellt bärs av judiska män i synagogan

kirgiz (n, ut)
Cirgeasach

kirgizisk (adj)
Cirgeasach

kirgiziska (n, ut)
Cirgisis
  språk talat främst i Kirgizistan

kirurg (n, ut)
máinlia
  läkare som specialiserat sig på operationer

kirurgi (n, ut)
máinliacht

kirurgisk (adj)
críochnúil

kisa (v)
fiarshúil
  sluta ögonen till hälften; titta med halvt hopknipna ögon; ge en blick med halvslutna ögon

kisel (n)
sileacan, sileacón

kiseldioxid (n)
silice
  kemisk förening av kisel och syre

kiselkarbid (n, ut)
cairbíd sileacain
  kemisk förening av kisel och kol

kissa (v)
peith
  låta urin rinna ur urinblåsan

kisse (n, ut)
ciste

kissekatt (n, ut)
puisín

kista (n, ut)
cónra
  avlång låda avsedd för att begrava avlidna i
bolg
  mage

kitsch (n, ut)
campa
  konst eller andra föremål som kännetecknas av dålig (estetisk) smak eller ytlighet, men ändå är populära; ofta av något äldre typ; ofta kollektivt; även mer abstrakt

kittel (n, ut)
citeal
  kokkärl avsett för uppvärmning av vätska i samband med matlagning, färgning, tvätt, bryggning eller liknande; som förr oftast tillverkades av mässing eller koppar och hängdes över elden

kittelflickare (n, ut)
tincéir

kittla (v)
cigil
  lätt vidröra en kroppsdel så att en egendomlig, på samma gång behaglig och irriterande, känsla framkallas (ofta med ofrivilligt skratt)

kivas (v)
bruíon
  smågräla, bråka lättsamt

kivi (n, ut)
cíobhaí
  (Apterygidae) flygoförmögen fågelfamilj inom ordningen strutsfåglar som endast lever på Nya Zeeland

kiwi (n, ut)
cíobhaí
  (Actinidia deliciosa) en växtart och även dess frukt

kjol (n, ut)
sciorta
  klädesplagg som bärs från höftpartiet (och ner över benen), men utan sydda ben

klack (n, ut)
sáil
  uppbyggnad på bakre delen på de flesta skors (pjäxors, stövlars) undersida, som stöd för hälen

klacksko (n, ut)
sáil
  sko som med utmärkande klack

kladd (n)
aindreanta
  utkast, koncept, anteckning

kladdpapper (n, neut)
fuíollpháipéar

klaga (v)
bí ag clamhsán
  göra känt att man inte är nöjd med något eller någon, utan önskar en ändring eller åtgärd

klagomål (n, neut)
casaoid

klammerparentes (n, ut)
lúibín slabhrach
  ett skiljetecken, en parentes av typen eller }

klan (n, ut)
clann
  social grupp, oftast definierad genom släktskap

klandra (v)
a

klang (n, ut)
fuaim
  ljud med estetisk eller tilltalande karaktär

klantig (adj)
amscaí
  som (ofta) begår misstag som personen, i någon mening, inte borde begå, speciellt (men inte nödvändigtvis) med avseende på motorisk funktion eller förmåga att komma ihåg viktiga saker

klantighet (n, ut)
amscaíocht
  egenskapen att vara klantig; beteende som präglas av klantiga handlingar

klapp (n, ut)
boiseog
  lätt beröring med handen; smekning

klappa (v)
buail
  slå, om till exempel hjärtan
déan peataireacht
  smeka, framför allt om djur

klappmyts (n, ut)
rón cochallach
  säl av arten Cystophora cristata (och släktet Cystophora)

klar (adj)
glan
  fri från allt som fördunklar, ofta syn- eller hörselintryck; ren
ghael
  tydlig, lätt begriplig (för någon)
glé
  klarsynt; intellektuellt redig, som är vid fullt medvetande och full sans; som är vid sina sinnens fulla bruk, opåvärkad av rusdryck eller narkotiskt gift
réidh
  färdig, redo att göras något med
  redo, beredd; i stånd att kunna göra något, genom att på förhand anpassa sig för kommande händelser
slachtmhar
  avklarad, genomförd, fullbordad

klara (v)
follas
  göra klar, avlägsna grumlighet

klara av (v)
bainistigh
  genom kunskaper och färdigheter vara förmögen att framgångsrikt utföra något

klarhet (n, ut)
glaine
  det att vara klar och tydlig

klarinett (n, ut)
clairnéid
  ett träblåsinstrument

klarinettist (n, ut)
clairnéideoir

klarna (v)
follas

klarsynt (adj)
airitheach
  som har förmåga till klar insikt

klass (n, ut)
aicme
  kategori, gruppering; standard, nivå; gradering av sådan enligt kvalitet eller värde
  grupp elever i en skola, uppdelad efter ålder eller kunskap, eller även begränsad utifrån hanterbar gruppstorlek
  undergrupp av befolkningen avgränsad enligt rättigheter och privilegier eller även rikedom
  avdelning med viss bekvämlighet
  taxonomisk rang på nivån mellan ordning och stam inom den biologiska systematiken
  abstrakt beskrivning av ett objekt

klassificera (v)
rangaigh
  inordna i en klass eller grupp

klassiker (n, ut)
clasaic
  skönlitterär litteratur som läses av generation efter generation

klassisk (adj)
clasaiceach
  som tillhör den grekiska eller romerska antiken; som söker sina förebilder i antiken

klassisk grekiska (n)
Sean-Ghréigis
  numer litterärt språk som talades i det antika Grekland och sedemera utvecklades till nygrekiska

klaustrofobi (n, ut)
clástrafóibe

klausul (n, ut)
agús
  tilläggsstycke, tilläggsbestämmelse, förbehåll

klav (n, ut)
eochair

klave (n, ut)
cláirseach
  sida av mynt som bär valörens nummer

klaviatur (n, ut)
eochairchlár
  tangentuppsättningen på ett musikinstrument eller på vissa maskiner (t ex på en skrivmaskin)

klen (adj)
aimhneartach
  svag, vek och kraftlös
caol
  tunn, mager och skör
aimlithe
  ynklig och liten

klia (v)
scríob
  dra något över en del av kroppen som kliar (1) för att få känslan att upphöra

klibbig (adj)
greamaitheach
  som lätt fastnar på ytor och upplevs motbjudande, ofta svår eller jobbig att torka bort
  som har en yta med något ämne som är svårt att torka bort

klick (n)
daba
  liten mängd eller klump (av något kladdigt, mjukt och oftast ätbart)
aicme
  litet antal personer (i grupp)
cliceáil
  kort ljud, till exempel när en knapp trycks ner
  nedtryckning med mus

klicka (v)
cliceáil
  trycka ned en av datormusens knappar (vanligen den vänstra) och direkt släppa upp den igen

klickbete (n, neut)
cluain chliceála
  material på webben som används för att generera PR-omsättning, särskilt på bekostnad av dess kvalité och lutar sig tillbaka på kvällstidningsjournalistik med sensationsrubriker för att locka folk att klicka på deras länkar

klickljud (n, neut)
cliceáil
  språkljud bland de icke-pulmoniska konsonanterna som bildas med velar suginitiering

klimat (n, neut)
aeráid

klimatförändring (n, ut)
athrú aeráide
  över en längre tidsperiod pågående tydlig förändring av meteorologiska förhållanden såsom temperatur eller nederbörd

klimatisk (adj)
aeráideach
  som berör eller har ett samband med klimatet

klimatkrisförnekare (n, ut)
séantóir aeráide
  person som förnekar att de senaste decenniernas klimatförändringarna är faktabaserat bevisade, eller förnekar att människan är orsaken till dessa

klimatolog (n, ut)
clíomeolaí
  person som sysslar med klimatologi

klimatologi (n, ut)
clíomeolaíocht

klimatångest (n, ut)
éicea-imní
  ångest över klimatförändringar orsakade av människan och dess konsekvenser

klinga (n, ut)
brobh

klinga (v)
fuaimnigh

klingonska (n, ut)
Tliongáinis
  ett konstgjort språk skapat av Marc Okrand, först hört i teveserien Star Trek år 1967

klinik (n, ut)
clinic
  sjukhus för läkarutbildning, (avdelning på) sjukhus

klipp (n, neut)
bearradh
  urklippt bild eller text
físeán
  videoklipp, kortare sekvens av video i digital form

klippa (n, ut)
carraig
  stort stycke av sten eller bergart; del av urberg som går upp i dagen; klipphäll
aill
  en bit av ett berg eller ett litet berg

klippa (v)
bain
  låta någon, såsom en frisör, klippa ens hår
  sammanfoga olika delar av en film eller ett ljudband för att framställa en enhet; speciellt bestämma sig för var en viss scen eller ett visst inslag ska avslutas
  förstöra ett kontokort eller dylikt på grund av att tillhörande tjänst avslutats, till exempel genom att med en sax dela kortet i flera små bitar
  ta bort hår från (oftast med sax)

klippa ut (v)
bain
  /med hjälp av en sax/ frigöra en del av något (ofta ett papper)
  ta bort något som har markerats och ersätta innehållet i urklipp med detta

klippare (n, ut)
gearrchapall
  liten men duglig ridhäst

klippning (n, ut)
bain
  handlingen att klippa
bearradh
  det att klippa en signal (begränsa amplituden)

klipsk (adj)
galánta
  smart, klok, slug, knipslug, påhittig

klister (n, neut)
greamachán

klistermärke (n, neut)
greamaitheoir
  självhäftande (genom klister) etikett med reklam, dekal

klistra (v)
leafaos

klistra in (v)
leafaos
  med hjälp av klister infoga ett (plant) föremål (ofta ett urklipp ur ett papper) på ett annat (plant) föremål, särskilt en sida i en bok eller ett block
  ge ett kommando som gör att innehållet i urklipp ersätter aktuell markering eller infogas på den plats som framgår av sammanhanget

klitoris (n, ut)
brillín
  del av kvinnans yttre könsorgan (vulva) som är starkt sexuellt retbar, och som innehåller svällkroppar och därigenom kan förstoras vid sexuell retning

klitt (n, ut)
dumhach
  sanddyn

kliva (v)
ardaigh

klo (n, ut)
crúb
  spetsig, mer eller mindre böjd, hornbildning på yttersta tå- eller fingerleden hos många djur (såsom däggdjur, fåglar, kräldjur), motsvarande människors naglar

kloak (n, ut)
clóáca
  kroppsöppning som finns hos alla fåglar, kräldjur och groddjur, alla broskfiskar samt ett fåtal benfiskar, och ett fåtal däggdjur (kloakdjur, "Monotremata"), och fungerar som kombinerat utlopp för urin och avföring, samt vid reproduktion

klocka (n, ut)
clog
  tidmätare (ursprungligen mekanisk med rund urtavla och visare, senare oftast elektronisk med visare eller digital)

klockhatt (n, ut)
clóis
  en slags snävt sittande damhatt med en djupt rundad krona och smalt brätte

klockkurva (n, ut)
cas
  grafen av funktionen x \mapsto e^{-{(x-\mu)^2}/{\sigma^2}}, där \mu och \sigma är två parametrar

klockspel (n, neut)
clogaireacht
  musikinstrument, samling av olika stämda klockor som kan utföra melodier

klocktorn (n, neut)
clogás
  torn för upphängande av klockor, ofta i en kyrka
  klockstapel

klok (adj)
críonna

klor (n)
clóirín
  ett giftigt gasformigt gulgrönt grundämne

kloretanol (n)
alcól
  kemisk förening av klor, kol, väte och syre

klorid (n, ut)
clóiríd
  negativ jon av grundämnet klor
  generisk beteckning på salter som innehåller kloridjoner

kloss (n, ut)
bríce

kloster (n, neut)
mainistir
  byggnad som är byggd åt religiösa munkar eller nunnor

klot (n, neut)
liathróid
  mängden av alla punkter som har ett avstånd som är mindre än (ofta eller lika med) en given radie från en given mittpunkt

klotblixt (n, ut)
caorthintreach
  lysande klotformigt fenomen av omtvistad natur, som sägs kunna uppträda i samband med åskväder

klotter (n, neut)
graifítí
  resultatet av planlöst ritande, marginalanteckningar

klubb (n, ut)
cumann

klubba (n, ut)
cleith
  typ av redskap att slå med, består vanligen av en kraftig träpåk vars ena ända är förtjockad till en klump
  idrottsredskap, exempelvis golfklubba, bandyklubba, ishockeyklubba eller lacrosseklubba
más
  närstridsvapen, exempelvis spikklubba eller stridsklubba
líreacán
  karamelliknande godis med skaft, godisklubba

klubba (v)
cleith
  slå med klubba
habal
  slå fast med klubbslag
cac
  göra sig av med avföring, bajsa

klump (n, ut)
cíonán
  oformligt stycke material

klumpfisk (n, ut)
gealach

klumpig (adj)
amscaí
  tafatt, som saknar koordination, ograciös, otymplig

klunga (n, ut)
braisligh
  samling av föremål

klusil (n, ut)
coisc
  språkljud som bildas genom att talkanalen helt stängs av så att ett övertryck byggs upp av den från lungorna utströmmande luften; denna förträngning avlägsnas därefter hastigt och därmed skapas ett explosivt ljud

kluster (n, neut)
braisle
  klunga, hop, ansamling

klusterbomb (n, ut)
cnuasbhuama

kluven (adj)
deighil
  ; uppdelad, som är delad i två eller flera delar; som kluvits
  vacklande, som önskar två eller flera sinsemellan oförenliga saker

klyfta (n, ut)
ionga
  del av frukt eller grönsak som är i formen av en halvcirkel och smalnar av mot mitten
ailt
  brant, smal avgrund mellan två klippor

klyftig (adj)
abúil
  intelligent, skarpsinnig, klipsk; som har god förmåga att se sammanhang

klyka (n, ut)
gabhlóg
  den del av en telefon på vilken luren lägges mellan samtalen

klyvsåg (n, ut)
binse sáibh
  maskinsåg för att klyva trä; cirkelsåg monterad i stativ

klä (v)
culaith
  passa någon/något bra

klädd (adj)
clúmhach
  täckt (med tyg, brädpanel, fasadtegel, mossa)

klädedräkt (n, ut)
deasaigh

kläder (n, neut)
éadach
  saker människan bär för att skydda eller värma sig och för att pryda kroppen

klädesplagg (n, neut)
éadach

klädkammare (n, ut)
feisteas
  rum för förvaring av kläder

klädnypa (n, ut)
pionna éadaigh
  klämma som håller torkande kläder (tvätt) kvar på en lina (streck, ställning)

klädsam (adj)
feiliúnach

klädsel (n, ut)
deasaigh
  sätt att klä sig
cumhdach
  kläder, klädesplagg
  beklädnad, överdrag eller hölje av tyg

klädskåp (n, neut)
feisteas
  skåp för förvaring av klädsel

kläm (n, ut)
achainigh
  yrkande, krav, förslag till beslut

klämma (n, ut)
pionna éadaigh
  anordning för att fästa tvätt på en torklina eller liknande

klänning (n, ut)
gúna

klärobskyr (n, ut)
gealdorcha
  ljusdunkel

klärvoajant (adj)
bean feasa

klärvoajant (n, ut)
bean feasa
  person som påstås ha förmågan av klärvoajans

klättra (v)
ardaigh
  med kroppens kraft förflytta sig upp eller ner längs något
  ta sig upp till eller nå en högre nivå

klättring (n, ut)
dreapadóireacht
  det att klättra
  sport som går ut på att klättra /på t.ex. berg eller klätterväggar/

klå (v)
buail
  ge stryk
  besegra, vinna över; överträffa

klåpare (n, ut)
útamálaí
  en person som är oskicklig på det som den gör

klösa (v)
scríob

klöver (n, ut)
seamair
  en ört i släktet trefolium

knacka (v)
ar
  producera ett kort men starkt ljud, vanligen genom att slå knytnäven eller ett finger mot ett hårt material

knagglig (adj)
briste
  relativt dålig; som innehåller mycket fel

knall (n, ut)
plab
  starkt och kortvarigt ljud, som av vapeneld eller blixtnedslag

knalla (v)
meallac
  gå långsamt, promenera

knallröd (adj)
dearg
  väldigt röd

knaper (adj)
briosc
  inte fullt tillräcklig
  torr och hård

knapp (n, ut)
cnaipe
  litet, runt och platt föremål; (ofta isytt) föremål i klädesplagg, avsett att hålla ihop två olika delar av plagget

knappast (adv)
ní móide

knapphändig (adj)
gearr-abartha
  kortfattad, summarisk

knapphål (n, neut)
poll cnaipe
  hål där en knapp träs igenom

knappnål (n, ut)
biorán
  nål som inte har öga (hål, som en synål) utan en knapp (huvud, som en spik)

knappt (adv)
ní móide
  bara till viss del; bara i viss mån; nästan inte; inte fullt

knarkare (n, ut)
andúileach
  person som är beroende av eller regelbundet berusar sig med knark

knasig (adj)
amaideach
  tokig, ofta på ett humoristiskt uppseendeväckande sätt, eller dum

knata (v)
eitil
  (raskt) promenera, gå; småspringa

knekt (n, ut)
saighdiúir
  soldat, i synnerhet infanterist (fotsoldat)
cuireata
  ett enkelt sticktagningsspel för tre till fem spelare

knipa (n, ut)
habal
  besvärlig situation

knipa (v)
gráinne
  klämma, nypa, pressa
  göra ont (t.ex. i magen) som förknippas med knipande
goid
  få tag (i), skaffa sig; lägga beslag (på), gripa, hugga

kniptång (n, ut)
ordóg
  verktyg liknande en sax fast med platta nypor

kniptångsmanöver (n, ut)
gluaiseacht phionsúir

kniv (n, ut)
scian
  ett vasst redskap eller ett vapen; används bland annat vid måltider för att skära födoämnen

knivhugg (n, neut)
rop
  hugg med en kniv

knivhugga (v)
rop
  hugga någon med hjälp av en kniv

knivig (adj)
deilgneach
  svår att lösa; sådan som inte har något uppenbart svar eller lösning; sådan som fordrar skarpt sinne

knivmussla (n, ut)
scian
  en art (Ensis ensis) i familjen knivmusslor (Pharidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art
  någon av de arter som tillhör den taxonomiska familjen knivmusslor (Pharidae)

knog (n, neut)
sclábhaíocht
  mödosamt arbete; slit, släp, möda, besvär

knoge (n, ut)
alt

knogjärn (n, neut)
miotóg phráis
  enkelt vapen som består av en rad tjocka metallringar som sitter fast i varandra och som träs över fingrarna för att skydda handen och ge tyngd i slagen

knoling (n, ut)
gread
  knöl i änden av något

knop (n)
snaidhm
  ett eller flera rep som är sammanförda med avsikt att de ska sitta ihop
  enhet för fartangivelse som främst används inom sjöfart och luftfart

knopp (n, ut)
bachlóg
  förstadium till en blomma eller blomma innan den har slagit ut
tor
  huvud, skalle
cnap
  (mer eller mindre) klotformad, dekorativ avslutning på ett rör eller en stolpe

knoppas (v)
bachlaigh

knota (n, ut)
cnámh
  ledknut på benpipa, även om ben i allmänhet

knott (n, neut)
cuil dhubh
  en sorts små myggor; individ av familjen Simuliidae inom ordningen tvåvingar (Diptera)

knull (n, neut)
seaga
  samlag eller annan sexuell penetrering
ceangal
  ragg; person med vilken man haft tillfällig sexuell förbindelse

knulla (v)
póg
  ha sex /med/
  ha sex med varandra

knusslig (adj)
ceachartha
  småsnål

knut (n, ut)
snaidhm
  anordning med sammanbundna snören, trådar eller rep, för att sammanfoga dem, fästa dem vid något, eller för att bilda öglor
cocán
  frisyr där håret knutits ihop, ofta baktill på huvudet

knutpiska (n, ut)
fuip
  piska av rep med knutar; redskap för bestraffning och tortyr

knutpunkt (n, ut)
acomhal
  plats där flera transportleder möts
nasc
  nexus

knycka (v)
gráinne
  stjäla (vanligen) något av mindre värde

knyta (v)
alt
  binda ihop snören eller trådar så det bildas en en knut

knytnäve (n, ut)
dorn
  knuten hand, när handens fingrar vänds mot handflatan så att handen kan ses som en fast kropp

knä (n, neut)
glúin
  region mitt på benet där knäleden sitter

knäböj (n)
suigh ar do ghogaide
  övning där person som står upprätt sätter sig på huk och sen reser sig

knäböja (v)
bí ar do ghlúine
  böja knä, falla på knä, böja sig ner och stå på knä (av vördnad)

knäck (n)
taifí
  karamell gjord på socker, sirap och grädde med mandel eller (hassel)nötter, som blir hård när den svalnar

knäcka (v)
pléasc
  bryta av hårt material

knäckebröd (n, neut)
arán brioscánach
  slags hårt och sprött bröd vilket tillverkas i skivform

knäfall (n, neut)
umhlú
  det att knäfalla

knähund (n, ut)
measán
  liten hund som gärna ligger i knä

knäpp (adj)
duine buile

knäskål (n, ut)
gealacán glúine
  patella; benet framför knät, på andra sidan knävecket

knäveck (n, neut)
aisteoir áibhéileach
  området bakom knät, på andra sidan knäskålen

knöl (n, ut)
daba
  konvext (utåtbuktande) område på en annars (lokalt) plan yta
tiúbar
  uppsvälld jordstam hos vissa växter (potatis, krokus m.fl.)

knölsvan (n, ut)
eala bhalbh

ko (n, ut)
bó
  (vuxen) hona av däggdjursarten nötkreatur, Bos taurus, vilken hålls som boskap och som har kalvat, det vill säga fött en avkomma och därför producerar mjölk
  nötkreatur; individ av arten Bos taurus, oavsett kön och ålder
  hona av ett av ett flertal större däggdjur, huvudsakligen slidhornsdjur

ko- (affix)
comh-
  sam-, tillsammans, med-

koalition (n, ut)
comhghuaillíocht
  förbund, allians; samverkan

kobbe (n, ut)
oileáinín
  liten, rundad klippö i skärgård

kobolt (n)
cóbalt

koboltblå (adj)
gorm cóbailt
  som har en klarblå färg ( ) likt färgen som fås av pigmentet koboltblått (baserad på kobolt, CoAl₂O₄);

kobra (n, ut)
cobra
  glasögonorm; även beteckning för en typ av telefonapparat

kock (n, ut)
cócaire
  person som har till yrke att laga mat

koefficient (n, ut)
comhéifeacht

koenzym (n, neut)
comheinsím
  organisk molekyl bunden till enzym, ofta fungerande som bärare av viss partikel (t.ex. elektroner eller kemiska grupper)

koffein (n, neut)
caiféin
  centralstimulerande ämne som finns bl.a. i kaffe och te

koffernagel (n)
méar
  svarvad stång för fästande av rep vid nagelbänk

koffert (n, ut)
búit
  bagageutrymme (på en bil)

kofta (n, ut)
cairdeagan
  framtill öppet med ärmar försett överplagg, avsett för överkroppen

koherens (n, ut)
comhsheasmhacht
  samstämmighet

koj (n, ut)
bunc
  sovplats på fartyg

koja (n, ut)
both
  mindre, provisorisk byggnad utan bekvämligheter med bara ett rum, avsett att vistas i under kortare tid

koka (v)
beirigh, bruith
  ha tillräckligt hög temperatur för att det spontant ska bildas bubblor av ånga i hela vätskevolymen

kokain (n, neut)
cócaon
  alkaloiden bensoylmetylekgonin, en vanlig narkotikaklassad drog

kokard (n, ut)
cnota
  bandrosett (på huvudbonad), mössmärke

kokbok (n, ut)
leabhar cócaireachta
  bok, i vilken flera recept finns samlade

koklea (n)
drúchtín
  del av innerörat som reagerar på ljud

kokning (n, ut)
bruith
  upphettning av vätska till dess kokpunkt

kokong (n, ut)
cocún
  insektslarvernas skyddshölje före förpuppningen

kokospalm (n, ut)
crann cnó cócó
  en sorts palm som får kokosnötter (Cocos nucifera); exemplar av detta träd

koks (n, ut)
cáithnín
  kokain

koksalt (n, neut)
salann mín
  natriumklorid, med eventuella tillsatser, som används inom matlagning, till exempel med tillsatt kaliumjodid

kol (n, neut)
carbón
  grundämnet med atomnummer 6 och kemisk beteckning C
gual
  ettdera av flera brännbara fasta material som till största delen består av grundämnet kol, antingen fossilt (stenkol, brunkol) eller framställt ur trä (träkol, grillkol)

kol-14 (n)
radacarbón
  en radioaktiv isotop av grundämnet kol som kan användas för att datera föremål av en gång levande material

kol-14-datering (n, ut)
dátú carbóin
  datering (tidsbestämning, åldersbestämning) av arkeologiska fynd medelst kol-14 som dessa innehåller

kola (n, ut)
taifí
  slags karamell som kokas med choklad eller kakaopulver och grädde; smak av denna karamell

kolchos (n, ut)
calchas
  kollektivjordbruk i Sovjetunionen

koldioxid (n, ut)
dé-ocsaíd charbóin
  en kemisk förening mellan kol och syre med kemisk formel CO₂; bildas i cellandning och då kolhaltiga ämnen brinner i luft eller syrgas

koldioxidavtryck (n, neut)
lorg carbóin
  mått på den totala mängden koldioxidutsläpp som genereras av en individ, organisation eller enhet under en specifik tidsperiod, ofta uttryckt i ton koldioxid

kolera (n, ut)
calar
  en smittsam tarmsjukdom som orsakas av bakterien Vibrio cholerae via ett exotoxin

kolesterol (n)
colaistéaról
  ämne med summaformel C27H46O som kan klassas som både lipid (närmare bestämt steroid) och alkohol, byggsten som stabiliserar cellmembran

kolhydrat (n, ut)
carbaihiodráit

kolibri (n, ut)
dordéan
  individ av någon av arterna inom familjen kolibrier

kolik (n, ut)
aileacó
  smärtsamt tillstånd av kramp i tjocktarmen

kolja (n, ut)
cadóg
  en fiskart (Melanogrammus aeglefinus); individ av arten kolja

koll (n, ut)
coisc
  kontroll; insyn

kolla (v)
coisc
  kontrollera, undersöka
  se, titta på något

kollega (n, ut)
comhghleacaí
  Kollegor är personer med samma eller liknande utbildning, men inte nödvändigtvis alla personer som arbetar på samma arbetsplats eller alla personer som är anställda på en arbetsplats, då dessa ju kan ha olika befattningar. Så är alla bibliotekarier kollegor, men alla personer som arbetar på ett bibliotek är inte kollegor.

kollegium (n, neut)
coláiste
  ämbetsverk, kontor, sammanslutning av kolleger (lärare, ämbetsmän) som fattar gemensamma beslut

kollektbön (n, ut)
bailigh
  den bön som vid svensk högmässa läses före episteltexten

kollektiv (adj)
tiomsaitheach
  som gäller en grupp människor; gemensam

kollektiv (n, neut)
tiomsaitheach
  en större grupp människor med gemensamma intressen

kollektivism (n, ut)
aonseilbh
  uppfattningen att individens intressen måste träda tillbaka för samhällsnyttan

kollektivkörfält (n, neut)
buslána
  en körbana alternativt ett körfält (normalt belägen på skyltens sida) på körbanan för bussar i linjetrafik, och (i Sverige) även för cyklister och förare av moped klass II om körfältet är beläget till höger i färdriktningen (och det ej anges på tilläggstavla att cykel och moped ej är tillåtna)

kollektivtrafik (n, ut)
iompar poiblí
  trafik med färdmedel öppen för allmänheten (ej privat eller abonnerat), normalt mot en avgift och med många passagerare som reser tillsammans (som ett kollektiv): buss, spårvagn, tåg, flygplan och färja, till skillnad från individuella färdmedel som cykel och bil

kollektor (n, ut)
bailitheoir
  en av elektroderna i en transistor

kolloid (n, ut)
collóideach
  den vätska som finns i en follikel i tyreoidea

kolmonoxid (n, ut)
aonocsaíd charbóin
  giftig gas med kemisk formel CO

kolmörk (adj)
ciardhubh
  mycket mörk; mörk som kol

kolofonium (n, neut)
roisín
  stråkharts

kolon (n, neut)
idirstad
  tecknet

kolonn (n, ut)
colún
  vertikal pelare som bär upp vikt av ett tak eller dylikt; i synnerhet med dekorativa uppgifter

kolossal (adj)
ábhalmhór
  enorm, ofantligt stor (både konkret och abstrakt)

kolsvart (adj)
ciardhubh

kolsyra (n, ut)
aigéad carbónach
  en svag syra, kemisk formel H₂CO₃, som uppstår då koldioxid löses i vatten

koltrast (n, ut)
lon dubh
  en art (Turdus merula) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av denna art; en kolsvart fågel med gul näbb och gul ögonring som högljutt sjunger vacker, melodisk sång

kolumbarium (n, neut)
colmlann
  rum för gravurnor

kolumn (n, ut)
colún
  lodrätt område i text

kolumnist (n, ut)
colúnaí
  person som regelbundet skriver på viss plats i en tidning

kolväte (n, neut)
hidreacarbón
  kemisk förening bestående endast av kol- och väteatomer

kombination (n, ut)
comhcheangal
  två eller flera saker tillsammans

komedi (n, ut)
coiméide
  drama, TV-program eller film som syftar till att väcka glädje hos åskådaren
  i antikens Grekland en lätt och underhållande teaterpjäs med lyckligt slut
  i medeltida Europa en typ av dikt

komet (n, ut)
cóiméad

komfortabel (adj)
compordach
  bekväm

komi-syrjänska (n, ut)
Coimígh
  ett permiskt språk i den finsk-ugriska språkfamiljen

komiker (n, ut)
aisteoir coiméide

komisk (adj)
barrúil
  humoristisk

komjölk (n, ut)
bainne bó
  mjölk från ko; används ofta inom matlagning

komma (n, neut)
camóg
  skiljetecknet ,

komma (v)
tar
  anlända eller nå fram till en plats
  få orgasm

komma underfund (v)
réadaigh
  förstå, fatta, få (tankemässigt) klart för sig

komma ur askan i elden (v)
amach as na muineacha is isteach sna driseacha
  komma från en dålig situation till en ännu sämre

komma ut ur garderoben (v)
tar amach

komma överens (v)
aontaigh
  bli enig (vid ett enskilt tillfälle)

kommando (n, neut)
tiomnú
  direktiv till datorprogram

kommatecken (n, neut)
camóg

kommendör (n, ut)
captaen
  officersgrad vid flottan

kommentator (n, ut)
abhlann
  person som kommenterar ett skeende

kommentera (v)
trácht

kommers (n, ut)
tráchtáil

kommission (n, ut)
coimisiún
  nämnd som bildats för ett visst projekt

kommitté (n, ut)
coiste

kommun (n, ut)
baile bardais
  administrativt landområde med viss självstyrelse; överfört om förvaltningen och de lokala myndigheterna i kommunen

kommunal (adj)
bardasach

kommunicera (v)
Comaoineach a ghlacadh

kommunism (n, ut)
cumannachas
  samhällsåskådning och revolutionär politisk ideologi som förespråkar gemensamt ägda produktionsmedel och ett klasslöst samhälle

kommunist (n, ut)
cumannach

kommunistisk (adj)
cumannach
  som har att göra med kommunism

kommunitet (n)
braithreachas
  gemenskap, sammanslutning av personer, samfund, familj, nation, studenthem, hembygd, församling, stiftelse

kommutativitet (n, ut)
oibríocht chómhalartach

komodovaran (n, ut)
dragan Chomódó
  ödleart i familjen varaner som lever på några få öar i centrala Indonesien och är världens största nu levande ödla; individ av denna art

kompakt (adj)
acht
  som innehåller alla nödvändiga funktioner begränsade till ett förhållandevis litet utrymme
  som för varje öppen övertäckning har en ändlig delövertäckning; om delmängd av de reella eller komplexa talen, eller ett ändligtdimensionellt vektorrum över dessa sluten och begränsad

komparation (n, ut)
comparáid
  jämförelse, jämförande studium

komparativ (n, ut)
breischéim
  jämförelsegrad, en böjning av ett adjektivs eller ett adverbs grundform

kompass (n, ut)
compás

kompetent (adj)
sciliúil
  som besitter goda kunskaper och färdigheter (inom något område)

kompilator (n, ut)
teaglamaí
  datorprogram som utifrån en programtext skrivet i ett högnivåspråk skapar ett motsvarande lågnivåprogram kapabelt att utföra de aktiviteter som programtexten beskriver

kompilera (v)
tiomsaigh
  plocka samman utdrag ur andras skrifter; låna idéer från skilda håll
  översätta programspråk till maskinkod

kompis (n, ut)
cara

komplement (n, neut)
foireann
  komplementmängd

komplementmängd (n, ut)
foireann

komplementvinkel (n, ut)
cúinne

komplett (adj)
foirfe

komplettera (v)
folíon
  tillföra eller tillägga saknade delar eller egenskaper till något för att göra det till en helhet eller fullständig

komplexitet (n, ut)
castacht
  ett mått på oöverskådligheten i ett sammanhang
  ett mått på det räknearbete som krävs för att lösa ett givet problem

komplexkonjugat (n, neut)
ollionad

komplext tal (n)
uimhir choimpléascach
  abstrakt matematiskt objekt; tal som kan skrivas på formen a + b i där a och b är reella tal och i^2 = -1; mängden av de komplexa talen betecknas ℂ eller C

komplicerad (adj)
aimpléiseach
  som består av många delar och är svår att helt förstå sig på

komplikation (n, ut)
aimpléis
  ny svårighet; tillstötande sjukdom

komplott (n, ut)
graf
  sammansvärjning; intrig(er)

komponera (v)
cum
  författa (skapa, skriva) musik

komposition (n, ut)
cumadóireacht
  konsten att skriva musik

kompositum (n)
comhfhocal
  (plural komposita) sammansatt ord

komprimera (v)
dlúthaigh

kon (n, ut)
cón
  en 3-dimensionell geometrisk figur som erhålls genom att rotera en rätvinklig triangel kring en av dess katetrar

koncentrat (n, neut)
dlúthán
  kort sammanfattning; koncentrerad lösning

koncentrationsläger (n, neut)
campa géibhinn
  läger (vid krigstillfälle) för uppsamling av civila fångar som är medborgare i en fientlig stat
  läger för politiska fångar (i vissa länder) som anses störa statens politik och regim

koncentrera (v)
cuimsigh
  försöka att enbart (intensivt) tänka på något, vanligtvis den aktuella arbetsuppgiften, i syfte att optimera resultatet av arbetet
  under en längre period försöka att främst tänka på och arbeta med en viss aktivitet
  öka koncentrationen; göra tätare; fokusera

koncentrerad (adj)
tiubhaithe
  som försöka att enbart (intentsivt) tänka på något, vanligtvis den aktuella arbetsuppgiften, i syfte att optimera resultatet av arbetet
  som har hög koncentration

koncept (n, neut)
coincheap
  originell idé om hur något kan se ut och fungera, abstraktion, begrepp
graf
  utkast

konception (n, ut)
toirchiú
  befruktning

konceptualisera (v)
coincheap
  föreställa sig, göra sig en föreställning om

koncern (n, ut)
dream
  moderbolag och dess dotterbolag

koncis (adj)
achomair
  kortfattad men uttömmande

koncishet (n, ut)
achomaireacht
  det att vara koncis

kondensator (n, ut)
toilleoir

kondis (n)
caifé
  konditori

kondition (n, ut)
bail
  kroppens förmåga att utföra ett långvarigt, submaximalt arbete
  villkor

konditor (n, ut)
milsíneoir
  person som yrkesmässigt tillverkar bakverk för försäljning

konditori (n, neut)
taosráin
  tillverkare av bakverk och konfekt som vanligtvis även erbjuder försäljning och servering

kondom (n, ut)
coiscín

kondor (n, ut)
condar
  någon av de arter som räknas till fågelfamiljen nya världens gamar; individ av dessa arter

konduktivitet (n, ut)
inchonduchtacht
  materialegenskap som anger ett materials förmåga att leda elektrisk ström eller värme

konduktor (n, ut)
tiománaí
  ledare för elektricitet (eller värme)

konduktör (n, ut)
stiúrthóir
  tjänsteman som kontrollerar biljetter, vakar över ordningen och på andra vis är behjälplig på tåg, spårvagn, ibland buss och förr även diligens

konfederation (n, ut)
cónaidhm
  (stats)förbund

konferens (n, ut)
comhdháil

konfidens (n, ut)
urrúsacht

konfidentiell (adj)
rúnda
  som sker i förtroende /inom grupp/

konfiguration (n, ut)
imchruth
  urval av komponenter som utgör en helhet med efterfrågad funktion

konfirmation (n, ut)
cóineartú
  bekräftelse
  kyrklig akt som bekräftar dopets sakrament

konfirmera (v)
daingnigh
  bekräfta

konfiskera (v)
coigistigh
  ta över; ta kontroll över

konflikt (n, ut)
coimhlint
  det att två eller fler parter inte är överens om hur något är eller skall göras, tvist, strid
  det att två eller fler företeelser har schemalagts samtidigt, utan att samtidigt utförande av dessa är möjligt eller önskvärt
  det att två påståenden inte kan gälla samtidigt
  strid, stridighet, krig

kongress (n, ut)
comhdháil
  högsta beslutande möte i ett politiskt parti; partikongress

kongruens (n, ut)
aontas
  det att ord i en fras böjs enligt eller följer huvudordets grammatiska egenskaper, som genus, numerus, kasus eller species

kongruent (adj)
comhionann

konicitet (n, ut)
coirceogacht
  det att vara konformad

konisk (adj)
coirceogach

konjak (n, ut)
coinneac
  spritdryck framställd på druvor, ursprungligen särskilt om dryck av denna sort från området kring staden Cognac i Frankrike

konjektur (n, ut)
buille faoi thuairim

konjugation (n, ut)
réimniú
  verbböjning särskilt med avseende på tidsformer

konjunktion (n, ut)
cónasc
  ord som binder samman två satsdelar eller satser och samtidigt anger ett förhållande mellan dessa, såsom att båda är sanna eller att den ena satsens sanning leder till den andra satsens sanning; vanliga exempel är och, eller, om, eftersom, medan, att etc.

konjunktiv (n)
foshuiteach
  modus som uttrycker något ovisst, potentiellt eller något som talaren inte kan gå i god för

konjunktivit (n, ut)
toinníteas
  vanlig ögonsjukdom som uppstår vid infektion av ögats bindhinna

konklusion (n, ut)
achoimre
  slutsats

konkret (adj)
coincréitigh
  som kan uppfattas genom de mänskliga sinnena, främst genom känsel och syn; som har massa
  som är lätt att förstå

konkubin (n, ut)
bean leapa
  älskarinna, frilla

konkurrens (n, ut)
coimhlint
  det då företag tävlar med varandra om kunder, marknadsandelar och ekonomisk vinning

konkurrent (n, ut)
iomaitheoir
  person eller föremål som konkurrerar

konkurs (n, ut)
féimheacht
  det då en person eller organisation i domstol konstateras vara oförmögen att betala tillbaka sina skulder

konnotation (n, ut)
fochiall
  ords bibetydelse som skiljer sig från grundbetydelsen

konossement (n, neut)
bille luchtaithe
  intyg av skeppsbefälhavare eller rederi om gods som tagits emot för sjötransport

konsekvens (n, ut)
iarmhairt
  de följande händelserna av något; ett motsvar på något

konsert (n, ut)
ceolchoirm
  framförande av musik inför en publik

konserthall (n, ut)
ceoláras
  (byggnad med en) stor sal vilken är lämplig för att hålla konserter i

konserthus (n, neut)
ceoláras

konservatism (n, ut)
coimeádachas
  samhällsåskådning och politisk ideologi som önskar bevara existerande traditioner, institutioner och värderingar, som motsätter sig radikala förändringar i samhälle och stat

konservativ (adj)
coimeádach
  som motsätter sig radikala förändringar i allmänhet; som avser konservatismen

konservativt fält (n)
ceantar
  vektorfält sådant att kurvintegralen längs varje kurva mellan två fixa punkter har samma värde (som bara beror på start- och slutpunkten), d.v.s. ett fält sådant att varje sluten kurvintegral är lika med noll; varje konservativt fält är ett potentialfält

konservburk (n, ut)
féad
  burk med eller för konserverad mat,

konsistens (n, ut)
comhsheasmhacht
  grad av fasthet hos ett föremål eller en vätska

konsolidera (v)
neartaigh
  förstärka eller förbättra strukturen hos något, särskilt abstrakta ting

konsonant (n, ut)
consan
  språkljud som bildas med varierande förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; b, d, g etc.

konspiration (n, ut)
comhcheilg

konspirationsteori (n, ut)
teoiric chomhcheilge
  (stark) hypotes, eller övertygelse, om att en (omfattande) konspiration (eventuellt på mycket hög (t.ex. politisk) nivå) ligger bakom någon (mycket negativ) tidigare, pågående eller hypotetisk framtida händelse

konspiratör (n, ut)
cogarnach
  person som medverkar i konspiration

konspirera (v)
comhcheilg
  medverka i konspiration, stämpla, sammansvärja sig

konst (n, ut)
ealaín
  framställning och av något (musik, skönlitteratur, bild, koreograferad dans, teater och dyligt), vars verk är tänkta att frambringa en känslomässigt eller intellektuellt 'förhöjd' upplevelse; i en snävare betydelse bildkonst (måleri, skulptur, grafik)

konstant (adj)
diongbháilte
  oförändrat i tid och rum
  som har ett fixt värde oberoende av relevanta variabler

konstant (n, ut)
diongbháilte

konstapel (n, ut)
constábla

konstatera (v)
cuir ar bun

konstbevattna (v)
uiscigh
  bevattna på artificiellt sätt

konstellation (n, ut)
réaltbhuíon

konsternation (n, ut)
anbhá
  bestörtning, häpnad

konstfärdig (adj)
sciliúil
  mycket skickligt utförd

konstfärdighet (n, ut)
ealaíontacht
  det att vara konstfärdig; något som är konstfärdigt

konstgalleri (n, neut)
dánlann
  lokal där konst visas

konstgjord (adj)
saorga
  som är skapad av människan, genom konst (= kunskap)

konsthall (n, ut)
dánlann
  hall (sal) där konst visas

konstig (adj)
iasachta
  onormal; från normen avvikande

konstitution (n, ut)
bunreacht
  den grundläggande ordningen för hur ett land skall styras och anger ofta även medborgarnas grundläggande rättigheter

konstitutionell (adj)
bunreachtúil

konstlad (adj)
saorga
  onaturlig, tillgjord, pretiös

konstlös (adj)
soineanta
  simpel och ärlig

konstnär (n, ut)
ealaíontóir
  person som utövar konst

konstruktivism (n, ut)
tógachas
  en filosofi inom matematiken som endast accepterar objekt som explicit kan konstrueras och ej godtar bevis som går ut på att motbevisa 'icke-existens'
  en estetisk inriktning som uppstod i Ryssland med utgångspunkt i futurismens hyllande av maskinen
  anser att verkligheten eller kunskap och uppfattning om den inte är objektivt existerande, utan konstruktioner
  skolbildning inom pedagogiken där man lär att studenterna själva ska utveckla verktygen för sitt lärande och läraren inte lär ut utan har en rådgivande funktion

konststycke (n, neut)
aicsean
  handling som kräver särskild skicklighet

konsul (n, ut)
consal

konsulat (n, neut)
consalacht

konsumera (v)
caith
  /köpa och/ använda upp, förbruka produkter och tjänster som andra personer, organisationer eller företag producerar

kontaktlins (n, ut)
lionsa tadhaill

kontaminera (v)
truailligh
  sammanblanda; smitta ned, förorena

kontant (adj)
airgead tirim

kontanter (n, neut)
airgead tirim
  fysiska pengar såsom mynt och sedlar

kontext (n, ut)
comhthéacs
  det som något hör ihop med

kontinent (n, ut)
mór-roinn
  stort sammanhängande landområde som är omgivet av vatten och upptar en eller flera kontinentalplattor

kontinentalsockel (n, ut)
scairbh ilchríochach
  grund del av havsbotten nära land som hör till kontinentalplattan

kontor (n, neut)
oifig

kontorsmaterial (n, neut)
páipéarachas

kontoutdrag (n, neut)
ráiteas bainc
  meddelande från en bank till en kontoinnehavare vid banken som dokumenterar kontots tillgångar och effekterna av transaktioner som gjorts till och från konton ifråga

kontra (v)
frithionsaigh
  göra motanfall

kontrabas (n, ut)
olldord

kontrafagott (n, ut)
ollbhasún
  träblåsfamiljens djupaste musikinstrument

kontrahera (v)
conradh
  dra samman, dra ihop
  sluta fördrag eller ingå överenskommelse

kontrakt (n, neut)
conradh
  skrivet avtal man med underskrift förbinder sig att följa

kontring (n, ut)
frithionsaí
  snabb omställning efter erövring av boll i motståndarens anfall

kontroll (n, ut)
smacht
  undersökning (oftast om att folk gör som de förväntas göra enligt tillämpliga regler)
  stort inflytande i, makt över eller ordning på (någon eller något)

kontrollant (n, ut)
banchigire

kontrollera (v)
ceansaigh
  se till att saker är som de ska vara
  styra

kontroversiell (adj)
aighneasach

kontur (n, ut)
comhrian

konungarike (n, neut)
ríocht
  rike, vars stadschef är en konung eller drottning

konventionell (adj)
gnásúil
  som grundar sig på överenskommelser, som följer överenskomna regler

konvergens (n, ut)
coinbhéirseacht
  principen att en följd av element konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

konversation (n, ut)
comhrá

konversera (v)
déan comhrá

konversion (n, ut)
déan comhrá

konvertera (v)
iompaitheach
  byta till ny princip eller system, omvandla, bygga om
  byta religiös tillhörighet

konvoj (n, ut)
conbhua

konvojera (v)
tionlaic
  eskortera med konvoj

konvolut (n, neut)
clúdach
  stort kuvert

konvulsion (n, ut)
féith-chrapadh
  krampanfall

koordinat (n, ut)
comhordán

koordinera (v)
comhordán

kopia (n, ut)
cóip

kopiera (v)
cóipeáil
  skapa en kopia, exempelvis av ett papper eller en fil

kopieringsmaskin (n, ut)
fótachóipeálaí

kopp (n, ut)
cupán
  dryckeskärl, ofta av porslin, avsett att dricka (varmare vätskor) ur

koppar (n, ut)
copar
  ett grundämne med atomnummer 29, atommassa 63,5 och symbolen Cu

kopparmynt (n, neut)
copar
  mynt av koppar

kopparorm (n, ut)
earcán
  ett i Europa vilt levande kräldjur, en kopparfärgad ödla utan ben (Anguis fragilis); individ av denna art

kopparslagare (n, ut)
póit
  huvudvärk i samband med baksmälla

koppel (n, neut)
luaidhe
  anordning som kedja, snöre, rem eller liknande, avsedd för att koppla ihop ett husdjur (i synnerhet en hund) med sin ägare (eller annan person med ansvar att leda djuret), eller för att koppla ihop två föremål med varandra i övrigt
deic
  sammanhållen grupp individer eller föremål; oftast om hundar (särskilt jakthundar); något nedsättande i fråga om människor

koppla (v)
tuig
  förstå, se sammanhang

koppla av (v)
lig do scíth
  låta en själv få ro

koppling (n, ut)
cuairt
  aktivitet att förbinda, koppla
  samband mellan olika faktorer eller människor
ál
  förbindelse mellan mekaniska delar/komponenter för att överföra t.ex. kraft, flöden, rörelse, elström

kopt (n, ut)
Coptach
  (manlig) egyptisk kristen; medlem av den koptiska kyrkan i Egypten

koptisk (adj)
Coptach
  som rör kopterna; den koptisk-ortodoxa kyrkan eller det koptiska språket

koptiska (n, ut)
Coptais
  afroasiatiskt språk som talades av kopterna i Egypten vid kristendomens uppkomst men som idag endast förekommer som liturgiskt språk, i nedstigande led besläktat med fornegyptiskan

kor (n, neut)
córlann
  den del av en kyrka där altaret står

koral (n, ut)
iomann
  kyrklig körsång, psalm

korda (n, ut)
corda
  en rät linje mellan två godtyckliga punkter på randen av en cirkel
  en trigonometrisk funktion med sambandet \mbox{crd}\ \theta = \sqrt{(1-\cos \theta)^2+\sin^2 \theta} = \sqrt{2-2\cos \theta} = 2 \sin \frac{\theta}{2}.

kordong (n, ut)
ribín ridireachta
  (egentligen snöre) trupp- eller poliskedja som avspärrar ett område

korean (n, ut)
Cóiréach

koreansk (adj)
Cóiréach

koreanska (n, ut)
Cóiréis
  språk som talas främst i Korea

koreografi (n, ut)
cóiréagrafaíocht

korg (n, ut)
cis
  (mindre) behållare, ofta av lätt trä eller plast och ofta med en icke-solid (flätad) yta

koriander (n, ut)
lus an choire
  en art (Coriandrum sativum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten koriander

korintisk (adj)
Corantach
  som härrör från den grekiska staden Korinth

kork (n, ut)
corc
  propp som försluter en flaska, eller liknande
  ämne som utvinns ur korkeken, korkämne

korkad (adj)
amadán
  inte intelligent
  inte intelligent

korkskruv (n, ut)
corcscriú
  köksredskap som används för att öppna flaskor som förseglats med kork

korn (n, neut)
eorna
  växt av släktet Hordeum; sädesslag av detta släkte kännetecknat av långa borst

kornblå (adj)
coirce gorm
  som har denna färg: ; med den blåa nyans som blåklintens blomma har

kornbod (n, ut)
ciseán aráin
  bördig region inom ett land eller en kontinent

kornett (n, ut)
coirnéad
  bleckblåsinstrument som påminner mycket om en trumpet

kornisch (n, ut)
coirnis
  gesims
  list över gardinstång

korniska (n, ut)
Coirnis

kornsparv (n, ut)
gealóg bhuachair

korollarium (n, neut)
atoradh

korona (n, ut)
coróin

korp (n, ut)
fiach
  en art (Corvus corax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten korp

korpuskel (n, ut)
coirpín

korrekt (adj)
cóir
  som inte innehåller något fel

korrektion (n, ut)
ceartú

korrekturläsa (v)
léigh profaí
  granska och rätta (en text) för att hitta eventuella stav- och grammatikfel

korrekturläsare (n, ut)
léitheoir profaí
  en person som korrekturläser, som kontrollerar (läser) att en text är korrekt återgiven

korrespondent (n, ut)
tuairisceoir
  journalist som rapporterar till sin nyhetsbyrå, tidning, radiokanal eller TV-kanal och är stationerad på annan plats än redaktionen

korridor (n, ut)
dorchla
  lång gång inomhus längs en rad av rum eller mellan två rader av rum

korrigera (v)
beachtaigh
  åtgärda; ändra något som är fel så att det blir rätt, rätta till

korrigering (n, ut)
ceartú
  rättelse

korrosion (n, ut)
creimeadh

korrumpera (v)
truailligh

korrupt (adj)
truailligh
  korrumperad

korruption (n, ut)
éillitheacht
  missbruk av förtroendeställning till egen vinning

kors (n, neut)
crois
  geometrisk figur (form) bestående av två streck eller linjer som skär varandra vinkelrätt, den ena går horisontellt och den andra vertikalt
cros
  kristen symbol för lidandet
  historiskt tortyrredskap i form av ett kors

korsa (v)
crosphóraigh
  färdas eller sträcka sig från ena sidan av något till motsatta sidan; färdas genom en korsning
  låta två arter eller raser få avkomma, så att denna blir en blandning

korsfarare (n, ut)
crosáidí
  deltagare i korståg

korsformad (adj)
crosdealbhach
  som har form av ett kors

korsformig (adj)
crosdealbhach
  som har form av ett kors

korsfästelse (n, ut)
crochadh
  tortyr och avrättning genom att spika upp offret på ett kors, genom att korsfästa, i synnerhet korsfästelsen av Jesus Kristus

korsfästning (n, ut)
crochadh
  tortyr och avrättning genom att spika upp offret på ett kors, genom att korsfästa

korsförhör (n, neut)
croscheistiú
  förhör med frågor från såväl åklagare som försvarare

korsförtecken (n, neut)
géar
  tecknet ♯, ett förtecken i notskrift som anger att efterföljande toner skall höjas ett halvt tonsteg

korsikansk (adj)
Corsacach
  som rör Korsika eller det korsikanska folket

korsikanska (n, ut)
Chorsaicis
  ett romanskt språk som vid sidan av franska är officiellt språk på ön Korsika, och även talas i delar av Sardinien
Chorsaic
  kvinna från Korsika

korsord (n, neut)
crosfhocal
  ordpussel utlagt i ett rutsystem, som löses genom att man med hjälp av ledtrådar fyller rutsystemet med bokstäver så att ord bildas horisontellt och vertikalt

korsriddare (n, ut)
crosáidí
  riddare i korstågen

korståg (n, neut)
crosáid

korsväg (n, ut)
crosaire
  vägskäl, gatukorsning; ställe där en väg korsar en annan

kort (adj)
beag
  som varar endast under en liten tidsperiod

kortbyxor (n, ut)
bríste sciota
  kortare byxor som oftast räcker ner ungefär till knäna

kortege (n, ut)
mórshiúl
  festtåg av ridande eller åkande; lång rad av fordon

kortfattad (adj)
achomair
  kort avfattad, kort utformad; även om person

kortfilm (n, ut)
gearrscannán
  en kort film som går högst några minuter

korthet (n, ut)
giorra
  egenskapen att vara kort

kortkommando (n, neut)
aicearra méarchláir
  någon kombination av tangentbordsknappar som vid (oftast samtidig) nedtryckning aktiverar en funktion i ett datorprogram, vanligen en funktion som också kan nås på ett mer lättupptäckt (men långsammare) sätt i det grafiska användargränssnittet

kortlivad (adj)
duthain
  som bara lever eller förekommer en kortare tid

kortslutning (n, ut)
gearrchiorcad
  (oftast oavsiktlig) hopkoppling av punkter eller föremål i en elektrisk krets (med låg resistans eller impedans), vilket orsakar en extrem och ofta skadlig strömökning

kortvarig (adj)
duthain
  som inte varar länge

korv (n, ut)
ispín
  vanlig maträtt bestående av ett avlångt tubformat skinn som ofta innehåller kött

korvett (n, ut)
coirbhéad
  en sorts krigsfartyg

koskälla (n, ut)
clog eallaigh
  musikinstrument som består av en skälla utan kläpp som vanligtvis är en del av ett trumset

kosmogoni (n, ut)
bunús na cruinne
  läran om världsalltets uppkomst (antingen från religiös synpunkt med skapelseberättelser eller från vetenskapliga teorier om universums tillblivelse

kosmologi (n, ut)
cosmoloxía

kosmologisk (adj)
cosmeolaíoch

kosmos (n)
cruinne
  universum, den rymd som per definition innehåller allting

kosta (v)
cosain
  ha som pris

kostnad (n, ut)
costas
  vid köp, det som begärs (ofta en summa pengar) i utbyte mot den sålda tjänsten eller produkten

kostnadsfri (adj)
saor

kostsam (adj)
costasach
  som innebär stora utgifter; dyr, i synnerhet om en följd av handlingar som sammantaget kommer att kosta mycket pengar

kostym (n, ut)
culaith
  dräkt för herrar och pojkar, bestående av kavaj, kostymbyxor och ibland väst i enhetlig färg

kota (n, ut)
veirteabra
  envar av de ben som bildar ryggraden

kotlett (n, ut)
easna
  stekt kött med ett stycke revben

kotte (n, ut)
buaircín
  reproduktionsorgan hos vissa träd som innehåller dess frön eller pollen
cat
  en person

kotteri (n, neut)
aicme

kovalent bindning (n)
nasc comhfhiúsach
  en stark typ av kemisk bindning, främst mellan atomer som är icke-metaller, där de delar på elektronpar; den uppkomna strukturen kallas för en molekyl

krabba (n, ut)
portán
  typ av vattenlevande kräftdjur ur familjen Brachyura

kraft (n, ut)
cumhacht
  styrka, förmåga, energi, ork
fórsa
  accelerationsorsak; en av de grundläggande storheterna i fysiken och mekaniken som betecknas F och mäts i newton

kraftfull (adj)
bríomhar
  full av kraft

kraftig (adj)
balcánta
  (om material) som inte lätt går sönder
  som i hög grad påverkar något, ibland som bokstavligen påverkar något med stora krafter
mór
  stor, tydlig
múisiamach
  (om person) (lätt) överviktig, tjock

kraftlöshet (n, ut)
gíotáil
  det att vara kraftlös

kraftprov (n, neut)
aicsean

kraftverk (n, neut)
cumhachtstáisiún

krage (n, ut)
bóna
  del av skjorta eller annat klädesplagg som löper runt halsen

kram (n)
cuach
  billiga handelsvaror som används i minuthandel; dussinvaror
  det att två personer håller om varandra /för att visa ömhet/

krama (v)
cuach
  med armarna och händerna hålla om någon (vanligen runt nacken) för att visa att man tycker om och känner sig trygg med vederbörande

kramas (v)
barróg a thabhairt dá chéile
  (kan endast användas om fler än en person) krama varandra

kramig (adj)
barróg
  som tycker om att /mysa och/ kramas; som är skön att krama

kramp (n, ut)
féith-chrapadh
  ofrivillig, ofta smärtsam muskelsammandragning

kran (n, ut)
sconna
  kortform för vattenkran (eller gaskran), utkastförsedd ventil för reglering av vattenflöde (eller gasflöde)

krans (n, ut)
fleasc
  kransliknande (def. 1) avbildning eller annan ringformig omslutning

kras (n, neut)
pléasc
  ljud som uppkommer då något krossas

krasch (n, ut)
pléasc
  brak, skräll
  ekonomiskt sammanbrott
  det att något i hög fart kolliderar med något stillastående, det att krascha

krascha (v)
pléasc
  (våldsamt) kollidera med marken eller annat föremål; (våldsamt) kollidera med annat föremål eller gå sönder (och falla ihop)

kraschlanda (v)
tabhair chun talún de thuairt
  göra en misslyckad landning med materiella skador och eventuellt dödsfall som följd
  misslyckas med projekt eller verksamhet

krass (adj)
garbh
  grov, där man drar alla över en kam; som uppfattar förhållanden från ensidigt materiell synpunkt, inriktad på materiella fördelar; och därigenom egoistisk och hänsynslös

krater (n, ut)
cráitéar
  hål i jordskorpan skapat av vulkanisk aktivitet, nedslag av nedfallande föremål eller sprängladdning

kratta (n, ut)
ráca
  trädgårdsredskap bestående av ett (längre) skaft (oftast av trä) som är fäst vid ett kratthuvud som består av en tvärslå (oftast av järn) med pinnar vertikala mot skaftet; även utökat om redskap med liknande utseende

kratta (v)
ráca
  använda en kratta exempelvis i syfte att jämna till en grusstig

krav (n, neut)
gá
  bestämmelse om hur något ska vara eller ske (med förväntan om lydnad)

kravall (n, ut)
círéib
  (singular ovanligt men förekommer ibland) upplopp, gatuoroligheter

kravallpolis (n, ut)
póilíní círéibe
  polis med särskild utrustning för att bemöta kravaller

kravla (v)
bí ag lámhacán
  långsamt och mödosamt förflytta sig liggande på magen

kraxa (v)
bheith ag cágaíl
  låta som en kråka

kreativ (adj)
cruthaitheach
  som ofta kommer med nya idéer och tankar och som använder dem för att skapa nya saker, speciellt oväntade saker

kreatur (n, neut)
créatúr
  (större) husdjur (särskilt om nötboskap)
  hejduk, person som används som redskap
  (skapad) varelse

kredibel (adj)
sochreidte

kredibilitet (n, ut)
creidiúnacht

kredit (n, ut)
creidmheas
  inkomster eller tillgodohavande till ett konto (i en sammanställning av inkomster och utgifter)

kreditera (v)
creidmheas

kreditkort (n, neut)
cárta creidmheasa
  kontokort med vilket man kan låna eller handla på kredit

kremera (v)
créam
  bränna i krematorium

kremering (n, ut)
créamadh
  form av begravning, där döda kroppar förbränns till aska

kreolspråk (n, neut)
fásteanga

kretensare (n, ut)
Créatach
  person från Kreta

kretin (n, ut)
creitín
  person som lider av kretinism

krets (n, ut)
ciorcal
  cirkel

kretsa (v)
fithisigh
  långsamt och i jämn takt röra sig runt något i en cirkelliknande bana

kretslopp (n, neut)
ciogal
  cyklisk process där något ämne eller material går igenom flera olika positioner och tillstånd om och om igen

krevera (v)
pléasc
  söndersprängas eller sönderbrista i större bitar
  explodera utan detonation (med segt och svagt förlopp); explodera med sönderdelande eller utskjutande verkan
  brista; explodera; förgås, förintas

kricka (n, ut)
praslacha

kricket (n, ut)
cruicéad
  en sorts (engelskt) bollspel

krig (n, neut)
cogadh
  väpnad konflikt mellan flera parter som exempelvis nationer, stater, fraktioner och arméer; även mer generellt om (obeväpnade) konflikter

krigare (n, ut)
gaiscíoch

krigarinna (n, ut)
banghaiscíoch
  kvinnlig krigare

krigsförbrytelse (n, ut)
coir chogaidh
  brott mot krigets lagar; brott mot folkrätten

krigslist (n, ut)
beart
  handling för att förleda fienden

kriminell (adj)
coirpeach

krimskrams (n, neut)
daighsín
  (värdelösa) småsaker som ser fint ut

kring (preposition)
um
  på flera sidor om; i närheten av; omslutande; runt

kringgärda (v)
crioslaigh
  omge med stängsel; inhägna, omringa; avspärra
teorannaigh
  inskränka

kringgå (v)
timpeallaigh
  gå runt omkring, ta sig förbi

krinolin (n, ut)
cóta fonsaí
  vid klänning som spänns ut av t ex (metall)ringar under kjolen

kris (n, ut)
aothú
  mycket negativ situation som är mycket svår att lösa, och som innebär många problem eller mycket lidande

kristadelfian (n, ut)
Críostadélfiach

kristall (n, ut)
criostal
  ett fast ämne med atomerna ordnade i regelbundet mönster

kristallisera (v)
shásamh
  övergå till kristallform; kristalliseras ut = ta fast (åskådlig) form

kristallisering (n, ut)
criostalú
  bildning av kristaller

kristallkrona (n, ut)
coinnleoir craobhach
  taklampa av kristallglas som har utseende av en krona

kristen (adj)
Críostaí
  någon eller något som hör samman med, eller är relaterat till kristendomen

kristen (n, ut)
Críostaí
  person som bekänner sig till kristendomen

kristendom (n, ut)
Críostaíocht, críostaíocht
  en abrahamitisk religion grundad av Jesus från Nasaret, vars heliga text kallas Bibeln

kristenhet (n, ut)
An Domhan Críostaí
  kristna som kollektiv

kristna (v)
críostaigh
  göra kristen; konvertera någon eller något till kristendomen

krita (n, ut)
cailc
  redskap för att rita gjort av mjukt material såsom vax, mineralet krita (1) eller gips

krita (v)
cailc
  anbringa krita på något

kriterium (n, neut)
critéar

kritik (n, ut)
beachtaíocht

kritiker (n, ut)
criticeoir

kritisera (v)
beachtaigh

kritisk (adj)
beachtaíoch

kroat (n, ut)
Crótach

kroatisk (adj)
Crótach

kroatiska (n, ut)
Cróitis
  språk talat främst i Kroatien

krock (n, ut)
pléasc
  kraftig sammanstötning, särskilt mellan fordon, men även personer eller andra ting, ofta med skador som följd

krog (n, ut)
tàbhairne
  enklare näringsställe med utskänkning av öl och sprit

krok (n, ut)
dorn
  föremål böjt i ena änden för att haka fast/hänga upp/sammankoppla
  fiskeredskap i plural efter mängdangivelse

krokig (adj)
cam
  som går i krokar; som (upprepande gånger och någorlunda tvärt) ändrar riktning

krokodil (n, ut)
crogall
  ett stort kräldjur som är släkt med alligatorer

krokus (n, ut)
cróch
  ett växtsläkte i familjen irisväxter med cirka 80 arter, naturligt främst växande kring Medelhavet, men några arter förekommer i Mellanöstern, Centralasien, Kina och Pakistan; individ av detta släktet krokus

krom (n)
cróimiam
  ett grundämne med atomnummer 24, atommassa 52,0 och symbolen Cr

kromatin (n, neut)
crómaitin
  förening av DNA och proteiner (histoner och andra proteiner) som utgör materialet i en kromosom i en cellkärna

kromatisk (adj)
crómatach
  relaterade till eller producerad av nyans
  användning av stigande eller fallande halvtonsteg som inte hör till diatonisk skala av tonarten i vilket en musikstycke är skriven

kromosom (n, ut)
crómasóm

krona (n, ut)
coróin
  ringformad huvudprydnad i dyrbart material för furstar
  (enbart i bestämd form, singular) i överförd betydelse (av 1.) om kungen, kungamakten eller staten
  den sida av ett mynt som bär regentens bild
  övre delen av ett träd eller en blomma
  övre delen av en hatt

kronblad (n, neut)
peiteal
  beståndsdel av en blomma

kronhjort (n, ut)
fia rua
  art (Cervus elaphus) som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae)

krono- (affix)
cróna-
  som har med tid att göra

kronologi (n, ut)
croineolaíocht
  tideräkning; tidsindelning; tidsföljd

kronologisk (adj)
cróineolaíoch
  som följer en tidslinje, ordnad från det tidigaste till det senaste

kronprins (n, ut)
Prionsa na Breataine Bige
  prins som efter regentens död kommer att bli regent själv

kronprinsessa (n, ut)
banphrionsa choróin
  prinsessa som efter regentens död eller abdikation kommer att bli regent själv

kronvittne (n, neut)
finné na corónach
  vittne för åklagaren (staten, kungen, kronan) som är brottsling men vittnar mot sina medbrottslingar i utbyte mot strafflindring (straffeftergift)

kronärtskocka (n, ut)
bliosán
  en grönsak (Scolymus-gruppen av arten Cynara cardunculus - kardon), i familjen korgblommiga växter (Asteraceae) odlad för matlagning; exemplar av denna grönsak

kropp (n, ut)
colainn, corp
  levande varelsers fysiska beståndsdelar som helhet, särskilt om bålen och ofta i motsats till själ; utvidgat om ett föremåls huvudbeståndsdel: fartygskropp, bilkropp, huskropp
corp
  fast sammanhängande samling av materia: himlakropp

kroppslig (adj)
corpartha

kroppsstraff (n, neut)
pionós corpartha
  straff som riktas mot kroppen för den som straffas (via slag, smärta, stympning, eller liknande)

krossa (v)
meil
  förstöra något till smådelar genom att slå eller stöta sönder något, eller slå mot något hårt, särskilt om spröda och hårda föremål; ha sönder fullständigt

krubba (v)
ith
  äta

kruka (n, ut)
corcán
  flatbottnat kärl av keramik eller ibland metall
  blomkruka
cladhaire
  feg person, ynkrygg

krukmakare (n, ut)
criadóir
  hantverkare som arbetar med krukmakeri, tillverkning av krukor och andra föremål i lergods

krulla (v)
briosc

krum (adj)
cam
  böjd, krokig, krökt

krupp (n, ut)
tochtán
  en barnsjukdom i form av infektion i andningsvägarna

krus (n, neut)
crúsca
  en behållare, oftast av glas eller keramik, antingen i form av en stor flaska eller en tillbringare med pip

krusa (v)
coirnín
  göra/bli krusig; (om hår, ull, eller dylikt) göra/bli lockig eller krullig; (om ytan på något) åstadkomma vågor, veck, eller dylikt

krusbär (n, neut)
spíonán

krut (n, neut)
púdar gunna
  explosivt ämne

krya på dig (interjection)
go dtaga biseach ort go luath
  tillönskning att krya på sig

krycka (n, ut)
bata croise

krydda (n, ut)
spíosra
  ingrediens som används i relativt små mängder i maträtter för att ge en starkare eller godare smak

krydda (v)
leasaigh
  tillsätta krydda till en maträtt

kryddnejlika (n, ut)
clóbh
  torkade blomknopparna av [1] som används som krydda

kryddpeppar (n, ut)
pimeantó
  krydda bestående av de torkade, omogna frukterna från trädet (1)

kryddstark (adj)
gnéasach

krympa (v)
crap

kryp (n)
feithid
  litet ryggradslöst djur, exempelvis insekt

krypa (v)
bí ag lámhacán
  förflytta sig med kroppen släpande nära marken, t.ex. genom att gå på händer och knän
  röra sig så långsamt eller smått att det knappt märks

kryphål (n, neut)
lúb ar lár
  lucka i lagen; miss i en regel eller lag som gör att den inte fungerar så som det var tänkt

kryptografi (n, ut)
cripteagrafaíocht
  konsten att göra text obegriplig för utomstående och obehöriga

krypton (n, neut)
crioptón

kryss (n)
crois
  geometrisk figur liknande bokstaven X, bestående av två korsande snedställda linjer
seacht
  området i målramen där målburens ribba och ena stolpe möts

kryssa (v)
ciotóg trasna
  rita/sätta ett kryss
buail
  segla i sicksack mot vinden; även udvidgat: ta sig fram genom att sicksacka

kryssning (n, ut)
aistear mara
  längre sjöresa (mellan olika landszoner); turistresa på fartyg där ändamålet inte direkt är att nå en viss destination

kräfta (n, ut)
portán
  slags ätligt kräftdjur som lever i sötvatten
  cancer
  person född i Kräftans stjärntecken

kräftdjur (n, neut)
crústach
  en taxonomisk understam (Crustacea) till leddjuren (Crustacea); art inom denna understam

kräk (n, neut)
beithígh
  boskap, kreatur, i synnerhet om nötkreatur

kräkas (v)
aisig
  genom munnen utstöta innehållet i magsäcken

kräkla (n, ut)
bachall
  biskopsstav - herdestav för kyrkans herde

kräkmedel (n, neut)
urlacach
  medel som framkallar kräkning

kräkning (n, ut)
taoisceáil
  det att magsäckens innehåll töms genom munnen

kräldjur (n, neut)
reiptíl
  växelvarmt ryggradsdjur

kräm (n, ut)
ungadh
  samlingsnamn för tjocka vätskor, som kan användas som läkemedel eller livsmedel

kräma (v)
margaigh
  bedriva minuthandel

krämare (n, ut)
bean díolacháin
  köpman; någon som handlar med varor

kränga (v)
sáil
  luta åt sidan
ceannaí
  sälja

kränka (v)
ciontaigh
  behandla nedsättande (oftast genom att angripa eller tala negativt om den personliga hedern)

kränkning (n, ut)
tarcaisne
  händelsen att någon kränker en annan

kräsen (adj)
ar leith
  svår att tillfredsställa (särskilt i fråga om mat)

kräva (n, ut)
prócar
  hålighet i matstrupen hos fåglar samt vissa insekter, blötdjur och ringmaskar där föda kan lagras och mjukas upp innan den når magen eller ges som föda till avkomma

kråka (n, ut)
caróg
  en art (Corvus corone) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kråka

kröj (n)
deoch

krök (n)
bandán
  något som är krökt, till exempel böjen på ett rör eller en kurva i vägen

kröka (v)
cuar
  böja; göra krokig
deoch
  dricka alkohol, vanemässigt eller i större mängder (för att bli berusad)

krökning (n, ut)
cuaire
  det att kröka något
  lokalt mått på hur mycket en plan kurva avviker från en rät linje, formellt normen av andraderivatan hos en parametrisering med enhetsfart

krön (n, neut)
adharc

kröna (v)
baithis
  förse med krona, bokstavligen sätta krona på

krönika (n, ut)
leabhar oiris
  historisk, berättande redogörelse i kronologisk ordning som ofta behandlar ett aktuellt ämne.
colún
  kortare text i tidning i friare stil än en artikel, ofta med personliga reflektioner från skribenten, ett mellanting mellan debattinlägg och kåseri

krönikeskrivare (n, ut)
croiniceoir
  författare av (medeltida) krönika (redogörelse för historiska händelser)

krönikör (n, ut)
colúnaí
  person som skriver krönika

kröning (n, ut)
corónú

kub (n, ut)
ciúb
  rätblock där alla sidor är lika långa; hexaeder
  den tredje potensen av ett värde; ett tal upphöjt till 3, d.v.s. gånger sig självt tre gånger

kubisk (adj)
ciúbach
  som har en form som liknar en kub
  som utgörs av en tredjepotens, innehåller en sådan potens eller beter sig som innehölle den en sådan; tredjegrads-
  om ett kristallint ämne vars kristaller utgörs av kuber

kubism (n, ut)
Ciúbachas
  en konstinriktning inom modernismen

kuckeliku (interjection)
coc-a-dúdal-dú
  en interjektion som används om man vill beskriva hur tuppar låter när de gal

kucku (interjection)
cuach
  en interjektion som används om man vill beskriva hur gökar låter

kudde (n, ut)
piliúr, adhairt
  tygfodral fyllt med något mjukt (till exempel dun), oftast avsedd att vila huvudet på när man sover, eller som prydnad i exempelvis en soffa

kuddvar (n, neut)
clúdach piliúir
  tygöverdrag som används för att skydda kudde

kuf (n, ut)
crangaid
  person som avviker från det som anses normalt; underlig (och enstörig) person

kufisk (adj)
iasachta
  konstig, besynnerlig, underlig, oväntad

kugge (n)
fiacail
  utskjutande tand på kugghjul eller annat maskinelement som kan gripa in i mellanrummen mellan liknande tänder på ett annat maskinelement

kugghjul (n, neut)
acmhainn
  roterande maskindel försedd med "tänder" (kuggar) som hakar i en annan maskindel med tänder, för att överföra rörelseenergi mellan delarnas respektive roterande axlar

kuk (interjection)
slat
  grövre svordom

kuk (n, ut)
slat

kuka ur (v)
bí
  sluta fungera

kukhuvud (n, neut)
breall
  ollon
pit
  idiot, dumhuvud, kötthuvud, korkad person

kul (adj)
aiteas
  rolig
  humoristisk

kula (n, ut)
piléar
  projektil avfyrad ur eldvapen

kuling (n, ut)
gála
  hård vind

kuliss (n, ut)
brat reatha
  (en mekanisk anordning försedd med) ränna för styrning av rörliga maskindelar (som löper i rännan)

kull (n)
ál
  grupp djur bestående av moder med ungar från samma kull (1)
  ägg som är lagda av samma individ under samma fortplantningsperiod

kulle (n, ut)
cnoc
  bergknalle, backe, höjd

kullerbytta (n, ut)
aer-rothlú
  rörelse där utövaren sätter händerna mot marken och rullar över ryggen; plötslig vändning

kulminera (v)
píce

kulram (n, ut)
abacas

kulspetspenna (n, ut)
badhró

kulspruta (n, ut)
meaisínghunna
  bandmatat automateldvapen avsett att skjuta automateld i längre skurar (i snabb följd skjuta skott; spruta kulor)

kulsprutepistol (n, ut)
fo-mheaisínghunna
  mindre kulspruta som bärs som en pistol eller ett gevär; förkortas kpist eller k-pist

kult (n, ut)
cultas
  det att dyrka, speciellt på ett religiöst sätt, i sammanslutning med andra personer under fastslagna former

kulting (n, ut)
banbh

kultivera (v)
rómhair
  (om jord) bruka, uppodla, odla
  göra bildad; frambringa kultur
  utveckla, förädla

kultur (n, ut)
cultúr
  traditioner som odlas (utvecklas och förs vidare) inom ett samhälle; andlig kultur
  vetenskap, konst, underhållning och nöjesliv; finkultur, högre andlig kultur
cúltur, cultúr
  samhälle som förenas av sin andliga odling; civilisation

kummin (n, ut)
cearbhas
  en art (Carum carvi) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kummin

kumpan (n, ut)
comhchoirí
  kompanjon i brottslig handling; medbrottsling

kumquat (n)
cumcuat
  en orange liten oval citrusfrukt med ursprung från Kina med det taxonomiska namnet Fortunella

kumykiska (n, ut)
Cúimicis
  ett turkspråk av den kiptjakiska grenen med omkring 425 000 talare (kumyker) i Dagestan i Ryssland

kund (n, ut)
custaiméir
  person som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst (vanligtvis mot betalning) av ett företag
  företag, institution eller dylikt som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst

kundtjänst (n, ut)
seirbhís chustaiméirí
  avdelning hos företag som bemöter kunders frågor

kundvagn (n, ut)
tralaí siopadóireachta
  vagn för en kund att lägga varor i i snabbköp

kung (n, ut)
rí
  manligt statsöverhuvud i en monarki
  en av de starkaste schackpjäserna
  en valör på ett spelkort (förkortat K) oftast med talvärdet 13, och rangordnat högre än dam men vanligtvis lägre än ess

kungafamilj (n, ut)
teaghlach ríoga
  en kung och hans familj

kungahus (n, neut)
teaghlach ríoga
  släkt som kan spåras tillbaka till nuvarande regerande monark, varifrån nästkommande monarker i ett land utgår

kungarike (n, neut)
ríocht
  rike, vars statschef är en kung eller drottning

kunglig (adj)
ríoga

kungsboa (n, ut)
buachrapaire
  en ormart (Boa constrictor) i familjen boaormar (Boidae); individ av denna art

kungsfågel (n, ut)
cíorbhuí
  en art (Regulus regulus) inom fågelfamiljen kungsfåglar (Regulidae); individ av arten kungsfågel

kungskobra (n, ut)
rí-chobra

kungsljus (n, neut)
coinnle Muire
  en i Sverige allmän växtart (Verbascum thapsus) inom familjen flenörtsväxter (Scrophulariaceae); exemplar av denna art

kungsörn (n, ut)
iolar fíréin
  en art (Aquila chrysaetos) inom fågelfamiljen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av arten kungsörn

kungörelse (n, ut)
fógra

kunna (v)
féad
  klara av, har vetskapen eller kapaciteten till att
a fhios a bheith agat
  veta; känna till

kunnig (adj)
eolach
  som kan, som har kunskap, duktig, skicklig

kunskap (n, ut)
fios
  information som en individ har (eller kan framkalla) i medvetandet
  någon särskild bit av information

kunskapsrik (adj)
eolach
  som (genom utbildning och erfarenhet) besitter mycket kunskap

kupa (n, ut)
clog
  kupolformad sak

kupa (v)
iomaire
  täcka grödor med en vall av jord

kupera (v)
bain
  dela en kortlek i två högar och sedan lägga ihop dem i omvänd ordning (görs av den som inte blandade leken för att motverka fuskblandning)

kupol (n, ut)
cruinneachán
  överbyggnad som liknar ett halvklot eller en lök

kupé (n, ut)
urrann
  avgränsad del av ett åkdon, speciellt i en järnvägsvagn avsedd för passagerare

kur (n, ut)
leigheas
  behandling eller annan åtgärd som ska bota en sjukdom

kurator (n, ut)
coimeádaí
  utställningsintendent (ofta frilansande) som administrerar en samling på ett museum

kurdisk (adj)
Coirdise
  som har med kurder, Kurdistan eller språket kurdiska att göra

kurdiska (n, ut)
Coirdis
  ett språk, eller en grupp av nära besläktade språk, som talas av kurder framförallt i Kurdistan

kurera (v)
leasaigh

kurir (n, ut)
eachlach
  (egentligen ilbud) person som överför diplomatiska handlingar mellan hemlandet och dess beskickningar utomlands (och som tack vare särskilt pass, kurirpass, är skyddad för visitering av medförda handlingar)

kurra (v)
drantán
  frambringa eller avgiva dämpat, bullrande ljud

kurs (n, ut)
cúrsa
  riktning, färdriktning

kursiv (adj)
cló iodálach
  som lutar åt höger
  översiktlig, överskådlig

kurva (n, ut)
cuar
  värdemängden till en vektorvärd funktion (vanligen i planet eller i rummet) av en reell variabel; bilden av en "tråd" med "oändlig" tunnhet
  formen av en riktig kurva
  ett avsnitt av en väg där denna ändrar riktning

kurvig (adj)
dea-chumtha

kusin (n, ut)
col ceathrair, col ceathar
  syskonbarn till någons förälder, syskonbarns släktskap med varandra

kuslig (adj)
scanrúil

kust (n, ut)
cósta
  landområde som ligger i närheten av ett hav
  havsområde som ligger i direkt närhet till fasta land

kustbevakning (n, ut)
feighlí mara
  myndighet för bevakning av kusten

kustlabb (n, ut)
meirleach Artach

kustland (n, neut)
easna

kustpipare (n, ut)
feadóg ghlas

kustsnäppa (n, ut)
cnota

kuva (v)
ceansaigh
  tvinga till underkastelse; bryta ned någons egna vilja så att vederbörande därefter blir medgörlig; slå ned (t.ex. uppror)

kuvert (n, neut)
clúdach
  omslag för brev (vid postsändelse), med en öppning på ena sidan ofta förslutbar medelst en flik

kvack (interjection)
vác
  ljudhärmande för en ankas läte

kvacka (v)
potrálaí
  säga ”kvack”; låta som en anka
  kvacksalva; ägna sig åt kvacksalveri

kvacksalvare (n, ut)
dochtúir bréige
  person som inte är utbildad till läkare men ändå har läkarpraktik; klok gubbe

kvadersten (n, ut)
eisléir
  natursten som huggits till ett fyrkantigt block för att användas som byggsten

kvadrat (n, ut)
cearnóg
  fyrhörning där alla sidor är lika långa och alla vinklar är räta (90&deg;)
  tal upphöjt till två, d.v.s. multiplicerat med sig självt

kvadratisk (adj)
cearnógach
  som har formen av en kvadrat

kvadrera (v)
cearnóg
  upphöja till två, multiplicera med sig självt; beräkna kvadraten på

kvadrupel (adj)
ceathrúil

kvadrupla (v)
ceathrúil

kval (n, neut)
ciapadh, crá, crá croí, céasadh
  ihållande, starkt, själsligt lidande

kvalificera (v)
cáiligh

kvalificerad (adj)
cáilithe
  ; med behörighet/uppfyllda formella krav (för en utbildning, ett arbete eller en tävling)
  med goda skäl för

kvalifikation (n, ut)
agús
  lämplighet; behörighet; (i plural: kvalifikationer) goda förutsättningar

kvalitet (n, ut)
ardchaighdeáin
  klassificering av en varas egenskaper
  vinst av en dam mot torn, springare eller löpare, eller vinst av en tung pjäs (dam eller torn) mot en lätt pjäs (springare eller löpare)

kvalster (n, neut)
acairíneach
  mycket litet spindeldjur som lever som parasit

kvanne (n, ut)
ainglice
  en art (Angelica archangelica) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kvanne

kvantfysik (n, ut)
fisic chandamach
  gren inom fysiken som generellt beskriver mycket små system (på atomär och subatomär nivå) och växelverkan av subatomära partiklar (elementarpartiklar) och strålning

kvantitet (n, ut)
cainníocht

kvantmekanik (n, ut)
meicnic chandamach
  övergripande teori inom den moderna fysiken som beskriver materiens och energins beteende i mikrokosmos

kvantteori (n, ut)
teoiric an chandaim
  en för modern fysik grundläggande teori om strålningens natur

kvantum (n, neut)
candam
  åtskiljbar enhet av någonting

kvarg (n, ut)
cuarc
  färskost av skummjölk som syras med olika mjölksyrebakterier och som har en jämn och mjuk konsistens

kvark (n, ut)
cuarc
  en av de mest grundläggande elementarpartiklarna; partiklarna påverkas av stark kärnkraft, har elektrisk laddning -1/3 eller +2/3 (motsvarande antipartiklar har motsatta tecken på laddningarna) och en färgladdning samt förekommer alltid i kombinationer som utåt sett saknar färgladdning

kvarleva (n, ut)
taisí
  föremål som (till viss del) fortfarande finns kvar efter att ha övergivits eller förbrukats; den sargade återstoden av något
  resterna av en persons (eller ett djurs) döda kropp
taise
  rest från äldre tid; företeelse som dröjer sig kvar efter att tidigare ha haft större utbredning; något som inte hör hemma i nutiden

kvarn (n, ut)
muileann
  (mindre) apparat eller maskin avsedd för malning av material till mindre kornstorlek
  (större) maskin eller byggnad avsedd för malning av material till mindre kornstorlek

kvarsittning (n, ut)
coinneáil
  det att en elev (av skolans lärare) tvingas stanna kvar en viss tid efter den ordinarie skoldagens slut (t.ex. som straff för dåligt uppförande)

kvarstå (v)
fan
  fortfarande gälla eller finnas till, vara oförändrad, fortsätta

kvart (n, ut)
ceathrú
  15 minuter, en fjärdedels timme

kvartal (n, neut)
ráithe
  ett fjärdedels år, tre månader (vanligen med start i januari, april, juli eller oktober)

kvarter (n, neut)
coisc
  område med bebyggda eller obebyggda tomter som omges av vanligen fyra gator i ett stadsplanerat område
ceathrú
  liten del av stad med liknande struktur

kvarts (n, ut)
grianchloch
  ett slags mineral bestående av kiseldioxid bland annat nyttjat som råvara till porslin samt glas, och en av de viktigaste ingredienserna i glasyr avsedd för keramik; stora, färglösa kristaller av kvarts kallas bergkristall

kvasar (n, ut)
cuasár

kvast (n, ut)
scuab
  redskap bestående av ett långt skaft med en bunt av hopbuntade kvistar fastsatt i ena ändan, som används för att sopa rent mark- och golvytor

kvastskaft (n, neut)
scuab caillí
  skaft(et) på en kvast

kvick (adj)
mear
  snabb, som inte tar lång tid, som reagerar på kort tid
  (lätt elakt) humoristisk; som snabbt kan improvisera fram roliga kommentarer

kvicksand (n, ut)
gaineamh beo

kvicksilver (n, neut)
mearcair
  ett silvergrått metalliskt grundämne, flytande vid rumstemperatur med atomnummer 80 och symbolen Hg

kvickt (adv)
aibéil
  ; på ett kvickt sätt

kvida (v)
éagaoin
  ge ifrån sig gälla ljud i plåga

kviga (n, ut)
bearach
  ung ko som ännu ej kalvat, framförallt om nötkreatur

kvinna (n, ut)
bean
  (ofta vuxen) människa av kvinnligt kön

kvinnfolk (n, neut)
bantracht
  kvinnor (som grupp)

kvinnlig (adj)
banúil
  typisk för en kvinna enligt vissa ideal
baineann
  som är kvinna eller som har med kvinnokönet att göra

kvinnohälsa (n, ut)
liacht bhan
  hälsa och hälsovård särskilt för kvinnor

kvinnotjusare (n, ut)
drúisire
  person som tjusar kvinnor

kvint (n, ut)
cúigiú
  intervall som sträcker sig sju halvtonsteg

kvintett (n, ut)
cúigréad
  en samling om fem (personer), särskilt om musiker

kvist (n, ut)
craobhóg
  mindre gren på ett träd

kvitten (n)
cainche, crann cainche
  frukt från trädet kvitten (1)

kvitter (n, neut)
gíog

kvitto (n, neut)
admháil
  skriftlig bekräftelse att en viss summa pengar har tagits emot, utskriven eller skriven av den som mottar pengarna
  skriftlig bekräftelse att någonting har gjorts, inlämnat eller överlämnat, en viss vara har tagits emot, ofta utskriven eller skriven av den som mottar varan

kvittra (v)
gíog

kvorum (n)
córam

kvot (n, ut)
cuóta
  fördelningskvot; andel som tillfaller någon efter en delning av tillgångar eller dylikt

kväda (v)
can
  sjunga

kväkare (n, ut)
Caecar
  anhängare av en viss religiös sekt (numera främst i USA)

kväljning (n, ut)
adhascaid
  reflex för uppstötning i svalget

kväll (n, ut)
tráthnóna
  tidpunkt på dygnet då det börjar skymma, och ofta även om nattens första timmar

kvällsmat (n, ut)
suipéar
  lättare mål som äts på kvällen, benämnd kvällsvard

kväva (v)
plúch

kväve (n, neut)
nítrigin
  grundämnet med atomnummer 7 och kemisk beteckning N (som förekommer i luften i form av kvävgas)

kvävning (n, ut)
múchadh
  det att kväva eller kvävas

kyckling (n, ut)
circeoil
  ung hönsfågel
  maträtt som består av unge till tamhöna

kycklingkött (n, neut)
circeoil
  kött från kyckling

kyffe (n, neut)
bothán

kyla (n, ut)
fuacht
  låg temperatur, det att temperaturen /i atmosfären/ är låg

kyla (v)
fuaraigh

kylig (adj)
fionnuar
  (lite) kall, med (ganska) låg temperatur
dearóil
  som ej visar känslor

kyllerfärg (n, ut)
díograiseoir
  ockragul färg (färgämne och nyans) för kyller

kylskåp (n, neut)
cuisneoir
  elektriskt skåp som håller en lägre temperatur än omgivningen i syfte att sänka temperaturen och öka hållbarheten för matvaror som placeras i skåpet

kyltorn (n, neut)
túr fuaraithe
  torn för kylning av vatten i ett kraftverk

kymriska (n, ut)
Bhreatnais
  keltiskt språk som talas i Wales

kyndelsmässodag (n, ut)
Lá Fhéile Muire na gCoinneal
  en helg i kyrkoåret ägnad minnet av hur Jungfru Maria 40 dagar efter födelsen bar fram Jesus i templet, officiellt 2 februari, i Sverige firad söndagen 2–8 februari

kynne (n, neut)
méin
  inneboende natur (vanligen hos person eller grupp av personer, även hos djurart)

kypare (n, ut)
freastalaí
  man som arbetar med att servera på en restaurang

kyrillisk (adj)
Coireallach
  som tillhör det kyrilliska skriftsystemet

kyrilliska alfabetet (n, neut)
aibítir Chirilieach
  grupp av alfabet som överensstämmer med bland annat de slaviska språkens ljudsystem

kyrka (n, ut)
eaglais, teampall
  byggnad avsedd som samlingslokal för kristna
  religiös organisation där medlemmarna organiserar gudstjänsterna på likartat sätt

kyrkbänk (n, ut)
suíochán
  bänk avsedd som åskådarplats i en kyrksal

kyrkklocka (n, ut)
clog
  klocka upphängd i anslutning till en kyrka, i ett kyrktorn eller en klockstapel

kyrklig (adj)
eaglasta
  som har att göra med en kyrka (organisation)

kyrkogård (n, ut)
reilig
  område kring en kyrka som används som begravningsplats

kyrkoherde (n, ut)
reachtaire
  präst med befattning ordinarie ledare för ett pastorat

kyrkråtta (n, ut)
luch
  råtta som håller till i kyrka (där det är knappt om föda)

kyrktorn (n, neut)
clogás
  torn på eller bredvid en kyrka

kyss (n, ut)
póg
  beröring med läpparna

kyssa (v)
póg

käck (adj)
aerach
  livlig och pigg; som handlar med friskt mod utan att tveka

käft (n, ut)
béal
  mun; särskilt om stor, glupsk eller dräglande sådan

käftsmäll (n, ut)
boiseog
  slag på käften, slag i ansiktet

kägla (n, ut)
biorán
  mål som ska fällas av klotet inom bowling och kägelsport

käk (n, neut)
bia

käka (v)
ith

käke (n, ut)
giall
  del av ansiktsskelettet där tänderna sitter

käl (n, ut)
cuisle
  ränna, urholkning

källa (n, ut)
foinse
  plats där grundvatten bryter igenom markytan

källare (n, ut)
íoslach

källflöde (n, neut)
foinse
  område där ett vattendrag börjar

källkod (n, ut)
foinse
  uppsättning instruktioner i ett programmeringsspråk, läsbar av människor, men avsedd att köras av en dator (via interpretering eller kompilering)

källvatten (n, neut)
fíoruisce
  vatten som hämtas direkt från en källa

kämpa (v)
streachail

känd (adj)
cáiliúil

känga (n, ut)
bróg

känguru (n, ut)
cangarú
  individ av någon av ett flertal arter från däggdjursfamiljen kängurudjur (Macropodidae) inom ordningen fåframtandade pungdjur (Diprotodontia)

känna (v)
airigh
  uppfatta något med känselsinnet, uppfatta en fysisk känsla
  uppleva en psykologisk känsla
  tycka eller tro
a fhios a bheith agat
  mer ingående veta vem någon är

känna igen (v)
aithin
  se, känna, höra, lukta eller smaka något eller någon och påminnas om att man sett, känt, hört, luktat eller smakat det eller den personen förut

känna till (v)
a fhios a bheith agat
  ha grundläggande kunskap om /något/

kännedom (n, ut)
fios
  det att känna till eller vara medveten om något

känneteckna (v)
tréithrigh
  karaktärisera, att något har en utmärkande egenskap eller kännetecken

känsel (n, ut)
bain do
  sinne som ger förnimmelsen av formen på ytan hos någonting vid beröring

känselspröt (n, neut)
adharcán
  känselorgan på en insekts huvud

känsla (n, ut)
mothúchán
  förnimmelse av fysiologiskt känselsinne i hud eller inre organ, t.ex. upplevelse av värme, kyla, beröring, tryck eller smärta (som varnar för vävnadsskada)

känslig (adj)
leice
  som lätt upprör, retar upp, förnärmar eller på annat sätt väcker starka känslor

känslighet (n, ut)
íogaireacht

känslohård (adj)
cranrach
  okänslig, som inte bryr sig om andras känslor eller egna

känslohårdhet (n, ut)
cruachroíocht
  det att vara känslokall, inte bry sig om andras känslor eller inte visa sina egna

känslokall (adj)
cranrach

känslolös (adj)
oighreata
  som saknar känslor

käpp (n, ut)
bata
  grov pinne oftast med runt eller kvadratiskt tvärsnitt

käpphäst (n, ut)
ainmhian
  leksak (med anor från medeltiden) i form av en käpp med hästhuvud på
  något som man är mycket intresserad av, ständigt och gärna sysselsätter sig med eller återkommer till

kär (adj)
i ngrá le
  som känner kärlek för någon; förälskad
dil
  som man tycker om

kära (v)
agair
  väcka talan inför domstol

käring (n, ut)
bean feasa
  gammal kvinna

kärl (n, neut)
coimeádán
  behållare för att hantera gaser, vätskor och andra flyktiga material företrädesvis i en arbets- eller tillredningsprocess
galún
  rörformig struktur i växter och djurkroppar, avsedd för näringsflöde eller blodomlopp

kärlek (n, ut)
grá
  föremålet för sådan känsla

kärleksfull (adj)
armacach
  som präglas av kärlek, ömsinthet och omtanke; som älskar och är mån om någon underförstådd person

kärlekshistoria (n, ut)
scéal grá
  berättelse om kärlek eller om äventyr involverande kärlek

kärlväxt (n, ut)
planda soithíoch

kärna (n, ut)
croí
  den innersta delen av något; mitt, mittpunkt
  den innersta avsikten med eller av något
cloch
  frö av växter, särskilt i frukter, bär eller nötter
eithne
  nollrum till en linjär avbildning
  delmängd av en mängd som en funktion avbildar på identitetselementet på en annan mängd
cuinneog
  kärl avsett för att kärna smör

kärna (v)
cuinneog
  framställa smör genom att få fettet i mjölk eller grädde att klumpa sig

kärnenergi (n, ut)
cumhacht adamhach
  energi som frigörs vid kärnreaktioner (när atomkärnor sönderdelas (fission) eller smälter samman (fusion))

kärnfysik (n, ut)
fisic nuícleách

kärnkemi (n, ut)
ceimic núicléach
  läran om kemiska aspekter av radioaktivitet och andra fenomen som härrör ur atomkärnor

kärnklyvning (n, ut)
earnhnú núicléach
  klyvningen av atomkärnor i ett kärnkraftverk eller kärnvapen

kärnkraftverk (n, neut)
cumhachtstáisiún núicléach
  kraftverk där man framställer elenergi genom att klyva tunga atomkärnor

kärnved (n, ut)
croí-adhmad
  inre delen av en trädstam

kärr (n, neut)
seascann
  mindre vattensamling som håller på att växa igen, slags våtmark

kärrsnäppa (n, ut)
breacóg

kärrtistel (n, ut)
feochadán corraigh
  en art (Cirsium palustre) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kärrtistel

kärve (n, ut)
punann
  knippe av spön eller strån av skördad men ännu ej tröskad säd, nek

kärvänlig (adj)
caithiseach
  (överdrivet) kärleksfull

kättare (n, ut)
eiriceach
  person som avviker från en kyrkas officiella lära eller sprider avvikande ideologi; irrlärig person

kätteri (n, neut)
eiriceacht
  åskådning som strider mot en etablerad trosuppfattning eller ett förhärskande samfunds tro, bristande rättrogenhet

kättja (n, ut)
adharcacht
  sexuell upphetsning, kåthet

kättjefull (adj)
adharcach
  sexuellt lysten

kåda (n, ut)
roisín
  tjockflytande, klibbig vätska som utsöndras av vissa träd, främst barrträd, bland annat som försvar mot insekter

kåk (n, ut)
bothán
  hus

kål (n, ut)
cabáiste
  växtarten Brassica oleracea i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae), med en mängd olika varieteter såsom vitkål, grönkål, blomkål, kålrabbi och broccoli (knappast om enskild planta, se kommentar under definition 3)

kålrot (n, ut)
svaeid
  kålväxt med ursprung i Norden som används som rotfrukt och tros ha uppkommit genom en korsning av kål och rova

kånka (v)
iompair
  bära (något tungt) med möda

kåt (adj)
adharcach
  sexuellt upphetsad; i överförd betydelse om att vara intensivt intresserad av något

kåthet (n, ut)
adharcacht
  sexuell upphetsning; det att vara kåt

kö (n, ut)
ciú
  led där människor står efter varandra och väntar på något

köa (v)
ciú
  vänta eller ställa sig i en kö

kök (n, neut)
cistin
  rum avsett för matlagning
  sätt att tillaga mat (ofta förknippat med en specifik regional härkomst); kokkonst, matkultur

köksbord (n, neut)
bord
  bord i kök, vanligtvis avsett för människor att äta mat vid

kökslatin (n, neut)
Laidin bhacach
  amatörmässigt latin som innehåller felaktigheter

kölapp (n, ut)
figiúr
  pappersbit med nummer som visar i vilken ordning en klient betjänas, så att man inte fysiskt behöver ställa sig i kö

köld (n, ut)
fuacht
  (mycket) låg temperatur

köldknäpp (n, ut)
tréimhse fhuar
  plötslig (kortvarig och stark) kyla

köldskada (n, ut)
dó seaca
  skada (till exempel i mänsklig vävnad) orsakad av kraftig kyla

kölvatten (n, neut)
dúisigh
  spår i vattnet (som virvlar eller krusas) efter ett fartygs framfart

kön (n, neut)
gnéas
  uppdelning i typer av organismer inom en viss art i fortplantningssyfte; i regel har däggdjur två kön: honor och hanar; människans två kön benämns oftast kvinnor och män

könscell (n, ut)
gaiméit
  haploid cell som tillsammans med motsvarande från andra könet bildar ny individ

könsdysfori (n, ut)
diosfóiria inscne
  lidelse av att ens biologiska kön och ens köns­identitet inte stämmer över­ens

könshår (n, neut)
bruis
  håret på och vid människans yttre könsorgan

könsorgan (n, neut)
baill ghiniúna
  kroppsdel hos tvåkönade organismer avsedd för sexuell reproduktion

könssjukdom (n, ut)
galar gnéas-tarchurtha
  sjukdom som överförs via samlag och angriper könsorganen

köp (n, neut)
ceannach
  det att köpa en vara
  vara som köpts

köpa (v)
ceannaigh
  skaffa sig ägande över något genom utbyte av pengar
  skaffa sig inflytande över en person genom att muta vederbörande

köpcentrum (n, neut)
ceantar siopaí
  ansamling av affärer

köping (n, ut)
baile margaidh
  mindre stad (köpstad, marknadsstad, småstad) utan fullständiga stadsrättigheter (i Sverige före 1970)

köpstad (n, ut)
baile margaidh
  stad med stadsrättigheter samt handelsprivilegier

köpstark (adj)
brabachúil
  med god förmåga att köpa, rik, burgen

kör (n, ut)
cór
  grupp som framför sång, ofta i olika stämmor, med flera röster i varje stämma, ev med partier av en sångsolist

köra (v)
tiomáin
  manövrera, styra, driva eller föra (ett fordon eller en maskin); transportera, föra eller driva någon eller något
ruthag
  exekvera ett program i datorn; bearbeta i maskin eller dator
meath
  utföra, genomföra; sätta igång med en aktivitet
  misslyckas, ej bli godkänd, förlora
  sjunga i en kör

köra om (v)
tar suas
  göra omkörning; passera (trafikant som färdas i lägre hastighet) i syfte att placera sig själv framför

körfält (n, neut)
lána
  längsgående område av en körbana, oftast något bredare än ett motordrivet fordon, avgränsat av mittlinje (som åtskiljer det från den mötande trafikens område) eller körfältslinje (som åtskiljer körfältet från ett annat körfält, om det finns fler körfält än ett) och avsett för fordon som färdas i samma färdriktning att färdas i på en rad efter varandra (som bildar en så kallad fil)

körkort (n, neut)
ceadúnas tiomána
  licens för att få köra motorfordon

körning (n, ut)
tiomáint
  det att köra eller framföra (någon typ av fordon)

körriktningsvisare (n, ut)
treotháscaire
  fordonsbelysning i form av blinkande oranget ljus som påbjuds att användas för att teckna åt andra trafikanter att fordonet är på väg att svänga, byta körfält eller annars ändra position i sidled

körsbär (n, neut)
silín
  trä från körsbärsträdet, även körsbärsträ

körsbärsplommon (n, neut)
pluma silíneach
  ett trädslag (Prunus cerasifera) inom familjen rosväxter; exemplar av denna art

körsbärsträd (n, neut)
crann silíní
  träd på vilket körsbär växer

körtel (n, ut)
faireog
  organ som producerar och frisätter hormon eller sekret, som antingen insöndras till blodet (hormon från endokrin körtel) eller utsöndras på kroppens utsida (sekret från exokrin körtel, t.ex. på huden, vid en kroppsöppning eller i mag–tarmkanalen)

körvel (n, ut)
costóg, camán gall

kött (n, neut)
feoil
  muskler och annan vävnad från djur betraktad som föda (även om detta i vissa fall, som i uttrycket kött på benen, är mindre självklart)
  (kortform för) köttsort
  den fysiska kroppen (i synnerhet med avseende på dess fysiska behov) i kontrast mot sinnet
  (kortform för) kötthuvud

köttben (n, neut)
cnámh
  ben med köttbitar på; önskemat för en hund

köttbulle (n, ut)
millín feola
  (hand)rullad liten boll av nötfärs, blandfärs, lammfärs eller vilt såsom älgfärs förekommer som varianter

köttfärs (n, ut)
mionfheoil spíosraithe
  färs av kött

köttig (adj)
feolmhar
  som har mycket kött, särskilt om frukt

köttätande (adj)
feoiliteach

labb (n)
saotharlann
  laboratorium
crág
  fot av vissa sorters djur, tass
dornáil
  näve, stor hand

labiodental (adj)
liopa-dhéadach
  som artikuleras med underläppen mot övre framtänderna

laboratorium (n, neut)
saotharlann

labrador (n)
Labradar
  en hundras, känd för dess medverkande i samhällstjänster

labyrint (n, ut)
cathair ghríobháin
  ställe med invecklat nät av gångar; stor byggnad där det kan vara svårt att hitta rätt

lack (n)
laicear
  lösning som används för att som skydd behandla ytor
  material (innehållande harts) använt för försegling

lacka (v)
vearnais
  påföra lack på en yta
rón
  tillsluta eller försegla något (t.ex. brev, paket) med ett sigill av lack
bogán
  drypa

lada (n, ut)
scioból
  byggnad vid lantbruk för lagring av hö, otröskad säd, halm och liknande

ladda (v)
cúram
  tillföra en ackumulator elektrisk energi så att dess kemiska energi ökar och kan senare omvandlas tillbaka till elektrisk energi
ualach
  kopiera digital data från ett ställe till ett annat; läsa något till primärminnet

ladda ner (v)
íoslódáil
  kopiera information från en fjärran dator till en lokal dator

ladda upp (v)
lódáil suas
  kopiera en fil från en lokal dator till en server

laddning (n, ut)
cúram
  en storhet hos partiklar som beskriver deras elektrostatiska förmåga att attrahera eller repellera varandra
  ett överskott av partiklar med en given laddning på en plats, genererande en spänning gentemot en annan plats
  den energimängd som finns i ett elektriskt batteri

ladino (n, ut)
Laideanóis
  ett ibero-romanskt språk som talas i Israel och Turkiet, sefardisk spanska

ladugård (n, ut)
cró beithíoch

ladusvala (n, ut)
fáinleog

lag (n)
dlí
  fastställda rättsregler för beteende i ett samhälle, brott mot vilka kan bestraffas; sammanfattning av alla rättsregler i ett land; annat normsystem (t.ex. religiöst)
  observerat generellt vetenskapligt samband som visar på regelbundenhet hos något fenomen

laga (v)
cuir caoi ar
  reparera
cócaire
  tillaga (mat)

lager (n)
sraith
  skikt
méin
  maskinelement med huvudfunktionen att hålla exempelvis axlar på plats och se till att de kan rotera
bí ag tafann
  lagerträd; ett träd (Laurus nobilis) med aromatiska blad

lagerblad (n, neut)
duilleog labhrais
  blad från lagerträdet som används som smaksättare för deras aromatiska karaktär

lagerhägg (n, ut)
labhras silíní

lagförslag (n, neut)
bille
  utkast (förslag) till ny lag

laglig (adj)
dleathach
  som tillåts enligt lagen

laglös (adj)
aindleathach
  som inte befattar sig med lagar

lagom (adj)
diongbháilte
  lämplig, tillräcklig, passande

lagra (v)
coinnigh
  lägga i lager
ainic
  spara data

lagstifta (v)
reachtaigh
  fastställa lagar

lagstiftande (adj)
reachtach
  legislativ, som rör lagstiftning och parlament

lagstiftare (n, ut)
reachtóir
  enskild medlem av en lagstiftande församling
  författare av lagar i en abstrakt bemärkelse

lagstiftning (n, ut)
reachtaíocht
  process genom vilken lagar tillkommer, ändras eller upphävs
  sammanfattning av fastställda lagar; författning

lagsöka (v)
agair
  väcka åtal mot, stämma inför rätta

lagöverträdelse (n, ut)
aithisiú
  överträdelse av (brott mot) lagen

lakan (n, neut)
braillín
  tunt textilföremål som används vid bäddning av säng
galánta
  det ark av papper (makulatur) som läggs närmast växten

lakej (n, ut)
gíománach
  betjänt klädd i livré
  överdrivet tjänstvillig person, underdånig eller fjäskande mot makthavare

lakonisk (adj)
gearr-abartha
  fåordig
  kortfattad men innehållsrik

lakrits (n, ut)
liocras

laktos (n, ut)
lachtós
  disackarid bestående av en glukos- och en galaktosrest

lam (adj)
bacach
  orörlig, förlamad

lama (n)
láma
  en art (Lama glama) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten lama
  buddhistisk munk

lamentation (n, ut)
acaoineadh
  klagan

laminerad (adj)
bileogach
  sammanpressad av flera skikt, belagd med laminat (ytskikt), som har laminerats;

lamm (n, neut)
uan
  unge till får

lammkött (n, neut)
caoireoil
  kött från lamm

lampa (n, ut)
lampa
  apparat som alstrar elektromagnetisk strålning, vanligen synligt ljus i belysningssyfte (i modernt bruk dels om en liten anordning i standardiserat format som omvandlar elektrisk energi till synligt ljus, dels om en dekorativ armatur med plats för en (utbytbar) sådan apparat)

lampskärm (n, ut)
scáthlán lampa

land (n, neut)
tír
  politiskt begränsat område (definierat utifrån vem som har makten över det); nation, stat; även när man inte menar själva nationen utan bara landområdet

landa (v)
faigh
  avsluta en färd genom luften (eller rymden) genom att (kontrollerat) placera sig (så småningom stillastående) på marken (eller en annan himlakropps yta)

landhockey (n, ut)
haca

landning (n, ut)
ceann an staighre

landningsbana (n, ut)
aerstiall

landningsställ (n, neut)
fo-charbad
  anordning på en luftfarkost som den vilar på marken med då det inte flyger

landsbygd (n, ut)
taobh tíre
  större område där få människor bor, särskilt i kontrast med städer; större område med låg befolkningstäthet

landsflykt (n, ut)
deoraíocht

landsförrädare (n, ut)
fealltóir
  person som förråder sitt land

landsförräderi (n, neut)
tréas
  det att förråda ens land

landsförsamling (n, ut)
paróiste
  den församling av folkkyrkan som omfattar landsbygden utanför en stad, till skillnad från stadsförsamlingen

landskap (n, neut)
pictiúr den tírdhreach
  geografiskt landområde med särskilt geologiskt, biologiskt, topografiskt eller kulturellt utseende (ofta fotograferat eller avbildat på målning)

landskapsarkitekt (n, ut)
garraíodóir pictiúrtha
  person som designar torg, parkeringsplatser, grönområden, etc.

landtunga (n, ut)
bior
  udde eller (delvis) mer långsmal halvö

lans (n, ut)
sleá
  långt stötvapen som bärs av riddare till häst

lansera (v)
lainse
  införa på marknaden, vanligen med hjälp av en reklamkampanj eller dylikt

lantan (n, neut)
lantanam, lantainam

lantbruk (n, neut)
talmhaíocht
  jordbruk, skogsbruk och annan lantlig nyttoaktivitet

lantbrukare (n, ut)
feirmeoir
  personer som arbetar med lantbruk

lantlig (adj)
tuathánach

lantmätare (n, ut)
suirbhéir
  specialist inom lantmäteri, utförare av lantmäteriförrättningar

laotier (n, ut)
Laosach

laotisk (adj)
Laosach
  som rör Laos, det laotiska språket eller folket

laotiska (n, ut)
Laoisis
  lao, språk som talas främst i Laos
  kvinna från Laos

lapa (v)
ucht
  slicka i sig vätska

lapp (n, ut)
nótáil
  litet papper, eventuellt använt för att skriva ner ett kort meddelande
paiste
  liten tygbit som sys fast över ett hål eller en skada på ett klädesplagg
Laplannach
  same

lappa (v)
paiste
  laga genom att sätta lapp över hål

lappuggla (n, ut)
ulchabhán mór liath

laptop (n, ut)
ríomhaire glúine
  bärbar dator så liten att den får plats i knät

larma (v)
aláram
  slå larm; varna
  ge ifrån sig kraftiga ljud

larv (n)
bolb
  insekt innan den blir en puppa
abhlóireacht
  strunt; löjligheter

larvfötter (n, ut)
roth altach
  bred fjärilslarvsliknande remsa avsedd för sammansättning av hjulen hos bandfordon såsom anläggningsmaskiner och pansarvagnar (i syfte att göra dem mer lättframkomliga i svår terräng)

larvig (adj)
aertha
  barnslig, tramsig, fånig

laryngal (adj)
laraingeach
  som artikuleras i halsen

laryngit (n)
laraingíteas
  inflammation i struphuvudet

lasarett (n, neut)
ospidéal

lass (n, neut)
ualach
  något som på en gång forslas på ett fordon; last som bäres
  stor mängd av något

last (n, ut)
ualach
  det ett fordon transporterar
  något som sänker välmåendet för en individ
  ovana som är svår att göra sig av med, synd

lasta (v)
ualach
  lägga last på eller i ett fordon, fartyg eller djur

lastbil (n, ut)
trucail
  bil avsedd för transport av gods; delas in i lätt lastbil (max 3,5&nbsp;ton som totalvikt) samt tung lastbil

lastpall (n, ut)
leaba chocháin
  ställning för gods gjord för att flyttas med truck, pallyftare eller liknande

lat (adj)
falsa

lat (n, ut)
custam
  beteende, uppträdande, uppförande, manér, vana

lateral (n, ut)
cliathánach
  språkljud som bildas genom tungan lyfts upp så att luftströmmen tudelas och strömmar på båda sidor om denna (egentligen en sorts frikativa)

lathet (n, ut)
drogall
  det att vara lat

latin (n, neut)
Laidin
  språk talat i det gamla romarriket

latinsk (adj)
Laidine

latinska alfabetet (n, neut)
aibítir Laidineach

latinskt alfabet (n)
aibítir Laidineach

latmask (n, ut)
giolla na leisce

latta (n, ut)
lata
  tunn ribba

lav (n, ut)
léicean
  organism som bildas av ett symbiotiskt förhållande mellan en svamp och en alg eller en cyanobakterie

lava (n, ut)
laibhe
  smält sten som spottas ut ur en vulkan

lavendel (n, ut)
labhandar, lus liath

lavin (n, ut)
maidhm shléibhe
  stort ras av snö nedför en bergssida

lavskrika (n, ut)
scréachóg earr-rua

lawrencium (n, neut)
láirinciam

lax (n, ut)
bradán
  Salmo salar; större, avlång, vandrande fisk med skärt, mört och fett kött ; kött eller produkt av samma fisk, laxfilé, laxpudding, grillad lax, rökt lax; även om liknande fiskar av andra arter, särskilt i sammansättningar laxöring, regnbågslax

laxermedel (n, neut)
purgóid
  läkemedel som syftar till att orsaka tarmtömning

laxstjärt (n, ut)
déad
  sätt att sammanfoga brädor i hörnet av en låda; en sorts lask

le (v)
déan miongháire
  dra mungiporna uppåt som ett tecken på glädje

leasa (v)
léasaigh
  hyra lös egendom på längre tid

led (adj)
bréan (de)
  uttråkad, utled, less

led (n)
alt
  individer av något (särskilt människor) som står uppställda på rad
  del av något (såsom ett förlopp, en abstrakt kedja)
  det som står intill ett likhets- eller olikhetstecken
  del av ord
  riktning, håll
  del av skelettet där två eller flera ben möter varandra och via en muskel tillåter rörelse
  väg, farled

leda (n, ut)
leadrán
  känsla av stark olust, motvilja eller uttråkning för att man har fått för mycket av något

leda (v)
treoraigh
  hålla i och föra (i viss riktning)
  ge som resultat; få att inträffa; föra till, inducera, orsaka
  överföra, (ha förmåga att) vidarebefordra elektricitet eller värme
  styra (andra människor, individuellt eller en grupp); ha bestämmande inflytande över; ansvara för
  vägleda, visa vägen, hjälpa
  ligga först; ha övertag

ledande (adj)
scaradh
  som leder, som visar vägen;

ledare (n, ut)
ceann
  person som bestämmer över och/eller handleder en individ eller en grupp av individer
conduchtaire
  ämne som leder elektrisk ström eller värme bra

ledbuss (n, ut)
bus altach
  lång buss vars kaross består av två eller flera delar sammankopplade genom en böjbar, dragspelsliknande del

ledig (adj)
poc saor
  ej upptagen; fri att använda

ledning (n, ut)
díriú
  anvisning; beslutshjälp; instruktion
ducht
  avlång tråd- eller tubformad anordning avsedd för att leda och låta elektrisk ström, vatten, olja, gas, m.m. färdas igenom
tiomáint
  bäst position eller störst sannolikhet till vinst i en pågående match eller tävling

ledpunkt (n, ut)
borradh
  punkt där något är ledat

ledsaga (v)
comóir
  åtfölja för att visa vägen, vägleda, föra

ledsagare (n, ut)
caidreamhach
  person som ledsagar

ledsen (adj)
brónach
  som upplever en potentiellt mycket stark negativ känsla vanligen orsakad av en förlust (såsom en nära individs bortgång) eller en för individen negativ händelse i omgivningen; som känner sorg
  som ursäktar eller erkänner att man begått ett fel

ledsenhet (n, ut)
brón
  det att vara ledsen

ledstjärna (n, ut)
idéalach

leende (n, neut)
aoibh
  ansiktsuttryck som skapas när man ler

legat (n)
maoineas
  donation genom testamente

legatarie (n, ut)
leagáidí
  person som mottager ett legat

legend (n, ut)
finscéal
  delvis sann eller helt påhittad berättelse om något som hänt tidigare i historien, ofta med överdrivna eller rent av övernaturliga inslag, med en hjälteliknande huvudperson eller med en huvudperson som utfört en bedrift utöver det normala
  person som har utfört stordåd; som anses viktig eller åstadkommit mycket inom ett område

legendarisk (adj)
finscéalach

legion (n, ut)
léigiún
  en fornromersk häravdelning; truppstyrka

legosoldat (n, ut)
amhas

leguan (n, ut)
ioguána
  en ödla i familjen leguaner (Iguanidae); individ i familjen leguaner

lejdare (n, ut)
dréimire
  repstege, brant metalltrappa

lejon (n, neut)
leon
  en art (Panthera leo) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten lejon
  person född i Lejonets stjärnbild

lejongap (n, neut)
antairíneam
  en växtart (Antirrhinum majus) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

lejonhona (n, ut)
leion bwoirrin
  hona av lejon

lek (n, ut)
cluiche
  underhållande aktivitet ibland med förutbestämda regler, som normalt inte syftar till att utse en vinnare, ofta utövad av barn, ofta för två eller fler personer
cúirtéireacht
  fortplantningsprocess hos fiskar

leka (v)
imir
  utföra en nöjesaktivitet; göra saker i syfte att direkt erhålla stimulans och ha roligt (ofta syftandes på barns lek); utföra en lek

lekamen (n, ut)
comhlacht

lekare (n, ut)
udalán
  don som sitter mellan en lina och dess fästpunkt och tillåter linan att rotera fritt kring sin längdaxel

lekfull (adj)
cleasach
  som gärna leker och skämtar

lekman (n, ut)
duine gan foghlaim
  benämning på kristen som inte har del i det kyrkliga ämbetet eller tillhör ett kloster eller en kyrklig orden
tuata
  person utan expertkunskaper inom ett område

leksak (n, ut)
bréagán

lektion (n, ut)
ceacht
  viss tid då undervisning ges i skolor

lektyr (n, ut)
léitheoireacht
  det som är avsett att läsas

lem (n, ut)
géag
  utskjutande kroppsdel, oftast om armar och ben

lemlästa (v)
loit
  svårt skada en kropp, stympa

lemonad (n, ut)
pléasc
  kolsyrad läskedryck
líomanáid
  stilla dryck av citrusfrukter, vatten och socker (senare även av andra frukter)

leopard (n, ut)
liopard
  en art (Panthera pardus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten leopard

lepton (n, ut)
leaptón

ler (n, neut)
cré
  jordart med kornstorlek under 0,002 mm

lera (n, ut)
cré
  finkornig jordart som i vått tillstånd är klibbig och formbar men i torrt tillstånd är hård och fast (och därför används till keramik)

lerskred (n, neut)
sciorradh láibe
  ras i mark som innehåller lera

lesbisk (adj)
leispiach
  (om kvinnor) homosexuell

lesothier (n, ut)
Leosótach
  person från Lesotho eller som har lesothiskt ursprung

less (adj, ut)
bréan
  uttråkad; trött, arg (på något)

leta (v)
amharc

lett (n, ut)
Laitviach
  person från Lettland eller som har lettiskt påbrå

lettisk (adj)
Laitviach
  som rör Lettland, det lettiska språket eller folket

lettiska (n, ut)
Laitvis
  språk som talas främst i Lettland

lettiskt (n)
Laitviach

leukocyt (n, ut)
fuilchill bhán

leva (v)
mair
  vara vid liv

levande (adj)
beo
  som lever, vid liv, i livet

levande ljus (n)
coinneal

levebröd (n, neut)
slí bheatha
  arbete som ger inkomst

level (n, ut)
céim

lever (n, ut)
ae
  organ (hepar) hos ryggradsdjur, som metaboliserar ämnen i blodet och har förmåga att utsöndra avfallsämnen med gallan, utför tidig metabolism av födoämnen, lagrar glykogen och reglerar blodsockerkoncentrationen (t.ex. via glykogenolys och glukoneogenes), producerar många plasmaproteiner (t.ex. albumin, flera transportproteiner, koagulationsfaktorer, komplementproteiner samt TPO) samt producerar galla (för absorption av lipider i födan)

leveranskedja (n, ut)
slabhra soláthair

leverantör (n, ut)
conraitheoir
  aktör som utför en prestation (till exempel ett utfört arbete) mot en motprestation (i regel mot ett överenskommet pris)

levercirros (n, ut)
chiorróis
  sjukligt tillstånd med omfattande fibros (ärrbildning) i levern

leverera (v)
fuascail
  avlämna (varor eller resultat), verkställa en leverans, utföra en leverantörs uppgifter

leverne (n, neut)
saol
  livhank
slí bheatha
  det någon försörjer sig på, det någon lever av

levnad (n, ut)
beatha
  kraft att leva; livskraft
  det att leva; liv, existens, tillvaro
  sätt att leva; levnadssätt, leverne, livsföring, vandel

levnadssätt (n, neut)
stíl mhaireachtála
  sätt att leva

levnadstecknare (n, ut)
beathaisnéisí
  person som skildrar en annan (verklig) människas liv

lexikal (adj)
foclóireachta

lexikograf (n, ut)
foclóirí

lexikografi (n, ut)
foclóireacht
  läran om ordböcker och lexikon

lexikon (n, neut)
foclóir
  alfabetisk förteckning över ett språks ord med deras definitioner och andra förklaringar

lezginska (n, ut)
Leisgis
  ett dagestanspråk som talas av knappt 500 000 personer i nordöstra Kaukasien, i ryska Dagestan och norra Azerbajdzjan

libanes (n, ut)
Liobánach

libanesisk (adj)
Liobánach

libbsticka (n, ut)
luáiste
  en art (Levisticum officinale) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten libbsticka

liberalism (n, ut)
liobralachas, liobrálachas

liberian (n, ut)
Libéarach
  person från Liberia eller som har liberianska rötter

liberiansk (adj)
Libéarach
  som rör Liberia eller det liberianska folket

licens (n, ut)
ceadúnas
  tillstånd eller behörighet för viss verksamhet

licensiera (v)
ceadúnas

lid (n, ut)
cnoc
  backe, sluttning; i Norrland i synnerhet om moränbeklädd, ofta skogbevuxen bergssluttning

lider (n, neut)
sil

liderlig (adj)
ainmhianach
  fylld av sexuella begär, som känner lystnad

lie (n, ut)
speal
  manuellt jordbruksredskap för slåtter av gräs och grödor

liechtensteinare (n, ut)
Lichtinstéanach
  person från Liechtenstein eller som har liechtensteinskt ursprung

lieman (n, ut)
Bás
  personifikation av döden som en person med en lie, ofta som ett benrangel med eller utan svart huva

liga (n, ut)
conradh
  benämning på allierade stater som slåss på samma sida i krig
  sammanslutning professionella sportklubbar i de högsta serierna

ligament (n)
ballnasc
  förstärkande band av trådlik bindväv som binder samman ben till andra ben i bildningen av en led

ligand (n, ut)
liogann
  molekyl eller jon som binder (vanligen specifikt och intermolekylärt (icke-kovalent)) till ett bindningsställe på en biomolekyl, ofta ett protein (t.ex. en receptor)

ligatur (n, ut)
nasclitir

ligga (v)
luigh
  vara utsträckt i vilande läge
  uppehålla sig på en viss plats, ofta för visst syfte
bí
  befinna sig, vara belägen / placerad på en viss plats
  ha som placering, befinna sig på en viss plats i serien, loppet, matchen, under pågående tävling

liguster (n, ut)
pribhéad
  någon av de arter buskar eller små träd som hör till släktet Ligustrum; exemplar av dessa arter

lik (adj)
cosúil
  som liknar något, som påminner om något, som har liknande egenskaper som något

lik (n, neut)
corp
  en död kropp
diúgaire
  segelkant (förstärkt med en tross)

lika (adv)
chomh
  på samma sätt; i samma utsträckning

lika mycket (adv)
agus
  likafullt

likadan (adj)
cosúil le chéile

likaledes (adv)
mar an gcéanna
  likaså, på samma sätt

likartad (adj)
cosúil le chéile

likaså (adv)
freisin
  även, på samma sätt, sammaledes, likaledes

likbent (adj)
comhchosach
  som har (minst) två lika långa sidor
  som har två icke-parellella sidor som är lika långa

likbil (n, ut)
cóiste marbh
  specialdesignad bil som kör avlidna personer i kistor till begravningsbyrå, kyrka och begravningsplats

like (n, ut)
leithéid

likformig (adj)
aonfhoirmeach

likgiltig (adj)
fuarchúiseach
  ointresserad, som inte bryr sig om en viss fråga (eller särskilt mycket i allmänhet)

likgiltighet (n, ut)
fuarchúis

likhet (n, ut)
comhionannas
  det att vara lik någon eller något annat
  påstående (utsaga) som anger att två objekt är lika, vanligtvis med operatorn =

likkista (n, ut)
cónra
  avlång kista som ett (eller sällan flera) lik är avsedda att ligga i medan de begravs och senare förmultnar nere i jorden, eller innan de kremeras

likna (v)
is cosúil le
  ha likartat utseende, se ut som

likrikta (v)
lárshrutha
  att vända i samma riktning; ge en enhetlig inriktning åt
ceartaigh
  förvandla växelström till likström eller växelspänning till likspänning

liksom (adv)
ar nós
  nästan, till synes, så att säga, på sätt och vis

likström (n, ut)
sruth díreach
  en elektrisk ström som vars riktning inte ändras och vars storlek är praktiskt taget konstant

liktydig (adj)
comhchiallach
  synonym, med samma betydelse

likviditet (n, ut)
leachtacht
  mått på en organisations kortsiktiga betalningsförmåga

likväl (adv)
mar sin féin
  trots detta, ändå, ändock

likör (n, ut)
licéar

lila (adj)
corcra

lilja (n, ut)
lile
  en växtart i familjen liljeväxter (Liliaceae)

liljekonvalj (n, ut)
lile na ngleanntán
  en art (Convallaria majalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten liljekonvalj

lillasyster (n, ut)
deirfiúr

lillebror (n, ut)
bráthair
  yngre manligt syskon

lillfinger (n)
méar bheag
  det femte och minsta fingret på en människohand

lim (n, neut)
glae

limaböna (n, ut)
pónaire mhór
  en växtart (Phaseolus lunatus) inom familjen ärtväxter; exemplar av denna art
  ätlig böna från växten limaböna (1)

lime (n, ut)
líoma
  frukt från citrusträdet lime (1) (Citrus ×aurantiifolia)

limma (v)
glae

limpa (n, ut)
bairín
  (avlångt) bröd
deic
  förpackning med vanligtvis 10 paket cigaretter

lina (n, ut)
dorú
  långt och tunt rep eller vajer

linblond (adj)
buíbhán
  som har en matt, ljusgul hårfärg likt moget lin

lind (n, ut)
teile
  (individ av) någon av arterna inom släktet lindar (Tilia)

linda (v)
gaoth
  omvira, vira (runt)

lindra (v)
aosáid

lindrig (adj)
bán-

linearitet (n, ut)
líneacht
  det att vara linjär

linfrö (n, neut)
ros
  frö från plantan lin

lingeri (n, neut)
éadaí cnis
  kollektivt om (dam)underkläder av liknande material

lingon (n, neut)
bódhearc

lingua franca (n)
francbhéarla
  språk som talas mellan människor med olika modersmål

lingvist (n, ut)
teangeolaí
  person som forskar i språk

lingvistik (n, ut)
teangeolaíocht
  läran om språk

lingvistisk (adj)
teangeolaíoch
  som avser lingvistik

linjal (n, ut)
rialóir

linje (n, ut)
líne
  (rakt) streck

linjärt rum (n)
spás veicteoireach

linne (n, neut)
línéadach
  tyg av lin

linning (n, ut)
banda coime
  fastsydd remsa vid öppning

linolja (n, ut)
ola rois
  olja som tillverkas av lin

lins (n, ut)
lionsa
  Transparent kropp som bryter ljus kring en axel, till exempel i ett människoöga.
  en växt, tillhörande familjen ärtväxter (Fabaceae), vars frön är formade som en konvex lins

lipa (v)
caoin
  gråta och gnälla

lipid (n, ut)
lipid

lira (n, ut)
lir
  namn på olika stråkinstrument med ursprung i lyran, såsom fiddla och rebec, dels vevliran
  förkortning av vevlira; ett slags stränginstrument med klaviatur och 3 till 6 strängar, på vilket tonen frambringas därigenom att strängarna strykas med ett hjul som kringvrides med en vev
leabhar
  nuvarande eller tidigare valuta i ett flertal länder (Italien, Malta, Turkiet...)

lira (v)
imir
  spela (t.ex. instrument, sport, spel), särskilt i grupp (samverka)

list (n, ut)
glic
  slughet; förmåga att lura motspelare genom att hitta oväntade lösningar (kan vara både positivt och negativt)

lista (n, ut)
liosta
  uppsättning med korta texter, figurer e.dyl., särskilt om ordnade över och under varandra på ett papper etc.

listig (adj)
glic

lita (v)
cuir in iontaoibh

lita på (v)
dóchas a bheith agat as
  tro att det någon eller några säger är sant eller åtminstone avsett att vara sant
  tro att något fungerar eller kommer att fungera väl

litauer (n, ut)
Liotuánach
  person från Litauen eller med litauiska rötter

litauisk (adj)
Liotuánach
  det som rör Litauen, det litauiska språket eller folket

litauiska (n, ut)
Liotuáinis
  språk som talas främst i Litauen

litchi (n, ut)
lítsí
  stenfrukt från trädet med samma namn

lite (adv)
rud beag
  inte i stor utsträckning eller mängd

lite grann (adv)
rud beag
  i begränsad utsträckning; inte så mycket; (mycket) lite

liten (adj)
beag

litenhet (n, ut)
laghad
  det att vara liten

liter (n, ut)
lítear

litet (adv)
beag

litium (n, neut)
litiam
  den enklaste alkalimetallen, det lättaste fasta ämnet, och det tredje lättaste grundämnet. Symbol Li och atomnummer 3

litografi (n, ut)
liteagrafaíocht
  stentryck, en metod för tryckning med fet oljekrita på en yta av kalksten
liteagraf
  en bild mångfaldigad genom stentryck

litoral (adj)
cladach
  strandnära, kustnära

litosfär (n, ut)
litisféar

litteratur (n, ut)
litríocht

litteraturkritik (n, ut)
critic liteartha
  granskande bedömning av böcker; recension av skönlitteratur

litteratör (n, ut)
scríbhneoir

liv (n, neut)
saol
  (del av) människors liv (def. 1 ovan) och verksamhet

livegen (adj)
daoirseach
  ofri i ett feodalt samhälle, bunden till bo på samma plats och/eller lyda under samma ägare

livegen (n)
daoirseach
  en livegen person

livegenskap (n, ut)
daoirse
  förhållandet att vara livegen, en form av feodal ofrihet eller slaveri

livermorium (n)
livearmóiriam
  ett grundämne med atomnummer 116, atommassa 292 och symbolen Lv

liverpoolare (n, ut)
Learphollach
  person från eller boendes i Liverpool

livförsäkring (n, ut)
árachas saoil
  försäkring som betalar pengar till förmånstagaren ifall försäkringstagaren dör innan en viss ålder

liviska (n, ut)
líovlainnis
  ett östersjöfinskt språk som talas av liver i västra Lettland

livlig (adj)
anamúil

livlighet (n, ut)
móraigeantacht
  egenskapen att vara livlig

livlina (n, ut)
líne tharrthála
  lina som räddar liv
  något som kan rädda

livmoder (n, ut)
broinn
  organ (uterus) i bäckenet hos honor, förbundet, via livmoderhalsen (cervix uteri) med vagina inferiort och de två äggledarna superiort och lateralt, i vars slemhinna (endometriet) en blastocyst (ursprungligen ett befruktat ägg från en äggledare) kan implanteras och utvecklas till ett embryo och sedan ett foster (som får syre och näring från modern via livmodern) som slutligen, vid födseln, lämnar moderns kropp via vaginan

livmoderhals (n, ut)
ceirbheacs
  (förekomst av) den nedersta delen (cervix uteri) hos en livmoder (uterus), vilken slutar med öppningen mot vagina

livmoderhalscancer (n, ut)
ailse cheirbheacs
  cancer i livmoderhalsen (cervix uteri)

livré (n, neut)
libhré
  uniform för betjänt, chaufför eller annan tjänare

livsfarlig (adj)
marfach
  så farlig att det finns risk att orsaka att någon dör

livskraft (n, ut)
beathfhórsa
  kraft att leva

livsmedel (n, neut)
bia
  föremål, ofta produkt i affär, som kan ätas eller drickas

livsstil (n, ut)
stíl mhaireachtála

livvakt (n, ut)
garda cosanta
  enskild person med uppgift att skydda någons säkerhet och liv

ljud (n, neut)
fuaim

ljuda (v)
fuaimnigh
  avge ett ljud

ljudbok (n, ut)
closleabhar
  bok inläst på kassettband eller cd

ljuddämpare (n, ut)
ciúnadóir
  ljuddämpande enhet på avgasrör till förbränningsmotor
  ljuddämpande tillbehör till handeldvapen (pistol)

ljudlig (adj)
callánach

ljudligt (adv)
os ard
  avledning till adjektivet ljudlig

ljudlös (adj)
i do thost

ljudlöshet (n, ut)
ciúnaigh

ljudpinne (n, ut)
anam
  pinne mellan lock och botten i en violin; som akustiskt förenar dem

ljudstyrka (n, ut)
imleabhar
  styrka hos ljud

ljudtekniker (n, ut)
innealtóir fuaime
  tekniker som sköter ljudet

ljudvåg (n, ut)
fuaimthonn
  longitudinell våg av tryckökning som sprider sig i ett material, speciellt om de för människan hörbara frekvenserna 20–20&nbsp;000&nbsp;Hz

ljuga (v)
bréag
  (avsiktligt alternativt genom försummelse) förvränga sanning, uttala lögn eller lämna osann information

ljum (adj)
patuar
  mellan varm och kall; med en temperatur som uppfattas som behaglig

ljumske (n, ut)
bléin
  veck mellan buk och lår och området där omkring

ljung (n, ut)
fraoch
  en växtart (Calluna vulgaris), i familjen ljungväxter (Ericaceae); individ av denna art

ljunghed (n, ut)
caorán
  platt öppet trädlöst landskap övervägande bevuxet med ljungväxter

ljungpipare (n, ut)
feadóg bhuí

ljus (n, neut)
solas
  elektromagnetisk strålning, i synnerhet sådan som våra ögon kan reagera på och därigenom ge upphov till syn
  ett föremål eller en teknisk anordning som ger upphov till synligt ljus (1), lampa, strålkastare, lykta
  en andligt inspirerad sanning
coinneal, solas
  ett föremål som ger upphov till synligt ljus (1) genom att bränna stearin, en olja eller annat brännbart ämne

ljusblå (adj)
spéirghorm
  som har en ljus nyans av blå ( )

ljusets hastighet (n)
velocidade da luz
  hastigheten för elektromagnetisk strålning i vakuum; den högsta möjliga hastigheten för rörelse eller informationsöverföring; en mycket viktig och känd fysikalisk konstant

ljusglimt (n, ut)
léaró
  plötslig och kortvarig skymt av ljus

ljushyad (adj)
gealacán
  med ljus hy

ljuskälla (n, ut)
bán-

ljussax (n, ut)
smóladán
  en sax avsedd för att ansa veken på ljus

ljusstake (n, ut)
coinnleoir

ljusstråle (n, ut)
ga
  stråle av ljus

ljusår (n, neut)
solasbhliain
  en längdenhet; sträcka som motsvarar den sträcka en ljusstråle färdas i vakuum under ett år

ljuv (adj)
milis
  härlig, älsklig, skön, behaglig, angenäm

loafers (n, ut)
liairne
  speciell sko utan snörning

lob (n, ut)
bog
  avgränsad del av kroppsdel eller organ

lobba (v)
forhalla
  försöka påverka beslutsfattare i en viss riktning; utöva lobbyverksamhet

lobbyist (n, ut)
brústocaire
  person som aktivt försöker övertyga lagstiftare om att en viss lag bör ändras eller att en viss policy bör införas

lock (n)
clúdach
  del av en behållare som används som förslutningsanordning eller hölje, oftast genom att helt täcka öppningen till behållaren
ciabhóg
  samling kurvade hårstrån

locka (v)
coirnín
  göra lockig

lockig (adj)
casta
  som har lockar, som inte är rak

lod (n, neut)
aigeach
  i tråd hängande tyngd (vikt) avsedd att visa den lodräta linjen eller för att mäta avstånd till något nedanför, t.ex. vattendjupet
bolta
  tjockare sorts pil som avfyras från armborst

lodare (n, ut)
bóithreoir
  (hemlös) person som saknar fast anställning, ofta om någon som är alkoholiserad eller beroende av andra droger

lodjur (n, neut)
lincse
  individ av någon art från släktet Lynx inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

loft (n, neut)
lochta
  taknära del av en byggnad

loganbär (n, neut)
lóganchaor
  en hybrid mellan björnbär och hallon som togs fram under 1800-talet i Kalifornien
  frukten från loganbärsbusken (1) som är ett bär

logaritm (n, ut)
logartam
  det tal (logb, eller b-logaritmen) som man måste upphöja ett givet tal b till, för att få x

loge (n, ut)
scioból
  förvaringsutrymme för säd i äldre tiders ladugårdar

logg (n, ut)
taifead
  historik över händelser

logga (v)
bloc

logga in (v)
logáil isteach
  ange sin kontoinformation i ett datorprogram (även om operativsystem och webbplats) för att begära inträde i ett system och därmed få tillgång till information och/eller få personligt anpassade inställningar

logi (n)
lóistín

logik (n, ut)
loighic

logistik (n, ut)
lóistíocht
  kunskapen om att leda och effektivt kontrollera materialflöden samt till dessa kopplade resurs-, informations- och monetära flöden; idag ofta främst om varutransporter

lojalitet (n, ut)
dílseacht

loka (n, ut)
feabhrán
  växt av släktet Heracleum

lokal (adj)
logánta
  som endast berör ett (förhållandevis) litet område (t ex en stad eller ett öppet klot, av något större, exempelvis ett land eller en definitionsmängd)

lokal (n, ut)
plás
  tredimensionellt område inomhus som begränsas av golv, väggar och tak
  restaurang, krog, pub
  utrymme för föreningsverksamhet eller annan kollektiv verksamhet
  fyndort, hemvist eller växtplats för grupp eller specimen inom djur- och växtriket

lokativ (n, ut)
áitreabhach
  kasus som i sig uttrycker läge eller som förekommer tillsammans med lägesprepositioner

lom (n, ut)
foitheach
  en simfågel som tillhör familjen lommar

lomhörd (adj)
nach bhfuil an éisteacht go maith agat
  som hör dåligt

longitud (n, ut)
domhanfhad

longitudinell (adj)
comhréireach

look (n, ut)
oinniún
  stil, utseende

loop (n, ut)
dol
  lodrät cirkulär bana
  en konstruktion inom imperativa programmeringsspråk som gör att ett kodblock upprepas

loopa (v)
dol
  flyga i loop
  köra i loop

looping (n, ut)
dol
  (manövrering för att åstadkomma) cirkulär bana i vertikalplanet vid flygning

lopp (n, neut)
rás
  tävling i grenar där man springer, kör bil, åker häst eller dylikt; åkning; löpning

loppa (n, ut)
dreancaid
  insekt från ordningen loppor (Siphonaptera), som lever som blodsugande parasit

loppmarknad (n, ut)
margadh na míol
  plats där många begagnade varor säljs, ofta till låga priser

lord (n, ut)
tiarna
  herre, i Storbritannien och Irland till- och omtalas innehavare av baron-, viscount-, earl- och markisvärdighet som lord med tillägg av namn eller aktuell territoriebeteckning (dock aldrig med förnamn utom endast med förnamn för son till hertig och markis).

lort (n, ut)
garr
  smuts

lorta ner (v)
cáidheach
  göra så att något blir smutsigt (lortigt); speciellt om sig själv

lortgris (n, ut)
muc

lortig (adj)
salach

lott (n, ut)
cinniúint
  andel av en helhet, del av något större
  tomt, ett stycke land, fastighet
ticéad
  biljett som utgör en andel i ett lotteri

lotus (n, ut)
loiteog
  lotusblomma; blomma från någon av flera näckrosliknande växter i släktet Nelumbo och näcksläktet (Nymphaea)

lov (n)
laethanta saoire
  ledighet från skolgång
cas
  vändning upp mot vinden av segelfartyg; sväng
clú
  beröm; hyllning

lova (v)
gealltanas
  ge löfte om
  försäkra, svära
clú
  hänfört och tacksamt berömma

lova gott (v)
tréitheach

lovande (adj)
tréitheach
  ; som lovar
  som inger förhoppningar för framtiden, som är rik på löften

lovorda (v)
clú
  ge lovord till

luckra (v)
scaoil
  göra jorden lucker, porös

luddig (adj)
clúmhach
  fluffig, mjuk

luden (adj)
clúmhach

luder (n, neut)
striapach
  prostituerad alternativt promiskuös kvinna, även prostituerad man

luffa (v)
fear siúil
  vandra eller resa billigt längre sträckor utan färdplan; utöva lösdriveri

luffare (n, ut)
fear siúil
  kringvandrande tiggare, vagabond, lösdrivare

luft (n, ut)
aer
  den blandning av gaser, främst kvävgas och syrgas, som finns i atmosfären och går att andas

lufta (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch

luftfarkost (n, ut)
aerárthach

luftfart (n, ut)
eitlíocht
  trafik med luftfarkoster (särskilt flygplan)

luftfartyg (n, neut)
aerárthach
  fordon för transport genom luften

luftgitarr (n, ut)
aerghiotár
  föreställd gitarr som en person låtsas spela på

luftrum (n, neut)
aerspás

luftskepp (n, neut)
aerlong
  ballongliknande luftburen farkost, fylld med gas lättare än luft

luftstrupe (n, ut)
aerchonair, píobán
  rörformat organ som utgör förbindelsen mellan struphuvudet och förgreningen till två bronker som fortsätter till lungorna

lufttryck (n, neut)
brú an atmaisféir
  trycket som orsakas av atmosfärens luft genom dess tyngd över en viss area

luftvapen (n, neut)
aerghunna
  skjutvapen som slungar iväg projektiler med hjälp av komprimerad luft

luftväg (n, ut)
aerbhealach
  enskild komponent i det ihåliga rörsystem som transporterar andningsluft i ett djur, bestående av näshåla, munhåla, svalg, struphuvud, luftstrupe, bronker och bronkioler

lugg (n, ut)
frainse
  (om människors) hår som växer precis ovanför pannan och eventuellt hänger ner i pannan
bruth
  samling av korta, täta och mjuka hår (t.ex. på djurkropp, tyg)

luggsliten (adj)
ar an bhfáithim
  sliten i luggen (luddiga ytan) så att vävens trådar blivit synliga

lugn (adj)
suaimhneach
  ett tillstånd av stillhet, utan tecken på upprördhet, oro eller rädsla
  avsaknad av oroligheter, oljud, rörelse
  som inte anses märkvärdig märkvärdig

lugn (n, neut)
ciúin
  tillstånd hos det som är lugnt

lugna (v)
calma
  göra lugn(are)

lugnt (adv)
fuaraigh
  acceptabelt, oproblematiskt; om tjänst som ej innebär för stor uppoffring

lukrativ (adj)
brabúsach
  som ger god avkastning; (mycket) (ekonomiskt) lönsam

lukt (n, ut)
boladh
  uppfattning av luktsinnet

lukta (v)
bolaigh
  använda luktsinnet för att analysera en lukt
  avge en (oangenäm) lukt

luktcell (n, ut)
céadfach
  (primär) sinnescell, belägen i luktepitelet i näshålans tak, i form av en nervcell med kemoreceptorer belägna transmembrant på det tiotal cilier som utgår från nervcellens dendrit; de samlade luktcellerna står för människans (och andra djurs) luktsinne

lumpen (adj)
uiríseal
  som handlar svekfullt och taktlöst
ceachartha
  obetydlig; simpel

lumpsamlare (n, ut)
fear ceirteacha
  person som samlar och återvinner lump (kasserade textilier)

lunch (n, ut)
lón
  måltid mitt på dagen vid lunchtid

luncha (v)
lón

lunchrast (n, ut)
sos lóin

lunga (n, ut)
scamhóg
  organ hos de ryggradsdjur som andas luft, som har som främsta uppgift att syresätta blodet och avsöndra vissa restprodukter, framförallt koldioxid;

lungartär (n, ut)
artaire scamhógach
  den artär (truncus pulmonalis, arteria pulmonalis) som utgår från höger hjärtkammare, delar upp sig i två grenar (en till vardera lungan) och levererar syrefattigt blod till lungkretsloppet för syresättning

lungcancer (n, ut)
ailse scamhóg
  cancer i lunga

lunginflammation (n, ut)
niúmóine
  inflammatorisk sjukdom i lungan

lunglob (n, ut)
bog
  lob hos lunga

lunnefågel (n, ut)
puifín

lunta (n, ut)
mórleabhar
  en gammal tjock (och illa medfaren) bok; en packe skrivna papper
aidhnín
  en sorts snodd som tändanordning för eldvapen förr i tiden

lupen (adj)
ruthag
  perfektparticip av löpa

lupin (n, ut)
lúipín
  växt och blomma av släktet Lupinus av familjen Fabaceae (ärtväxter)

lupp (n, ut)
gloine formhéadúcháin
  instrument som utgörs av en konvex lins vars syfte är att förstora det objekt man tittar på

lur (n, ut)
gabhdán
  (handtag till) telefon

lura (v)
dallamullóg
bréag
  med onda avsikter hålla sig gömd och vänta på någon

lurifax (n, ut)
anstrólaí

lurig (adj)
fabhtach
  (om person eller djur) som har förmåga att lura andra (på ett oskyldigt eller skämtsamt sätt); (om handling eller sak) som röjer dylik egenskap; (om problem) som kräver list för att lösas

lus (n, ut)
míol
  en insekt från ordningen Phthiraptera, som suger blod av däggdjur

luska (v)
cuardach

lust (n, ut)
dúil
  det att vilja och vara motiverad att göra något
  glädje, ofta med sexuella drifter

lustig (adj)
greannmhar
  humoristisk
aisteach
  underlig, besynnerlig

lustigkurre (n, ut)
croith
  person som ofta skojar och skämtar

lut (n)
ardú
  lutande ställning eller läge
buac
  vattenlösning av basiska kemikalier; t.ex. natriumhydroxid, NaOH

luta (n, ut)
liúit
  knäppt stränginstrument med strängar (vilka man knäpper på), hals och resonanskropp, som är formad som ett genomskuret päron

lutenist (n, ut)
liúiteadóir
  person som spelar luta

lutetium (n, neut)
lúitéitiam

lutheran (n, ut)
Clann Liútair

luthersk (adj)
Liútarach
  protestantisk, enligt Martin Luthers lära

lutning (n, ut)
céim fhána
  sätt på vilket en rät linje lutar i ett koordinatsystem
  sätt på vilket något lutar

luva (n, ut)
caidhp
  enkel mössa av skinn eller tyg (eller stickad av ullgarn), vanligen rund, tätt åtsittande och utan brätten; stundom (skämtsamt) om mössa i allmänhet

luxemburgare (n, ut)
Lucsamburgach
  person, speciellt man, från Luxemburg

luxemburgsk (adj)
Lucsamburgach
  som rör Luxemburg eller dess invånare

luxemburgska (n, ut)
Lucsamburgach

luxuös (adj)
macnasach
  som utmärks av lyx

ly (n, neut)
dún
  tillflyktsort

lya (n, ut)
cró folaigh
  gryt, jordhåla, underjordiskt bo för djur, t.ex. grävling eller rödräv

lycka (n, ut)
sonas
  känsla av att må mycket bra; stor upplevelse av välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka; känsla av att vara lycklig; (i fornnordisk folklore) övernaturlig kraft som garanterade en persons goda framtid
ádh
  tur; slumpartat inträffat positiv händelse

lycka till (interjection)
go n-éirí an t-ádh leat
  anger att man hoppas att det ska gå bra för mottagaren

lycklig (adj)
sásta
  som mår mycket bra pga gynnsamma omständigheter, ofta i form av rikedom/makt och hälsa; eller som upplever stort välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka
  tursam, lyckosam, väl

lyckligtvis (adv)
ádhúil

lyckopiller (n, neut)
frithdhúlagair

lyckosam (adj)
méanar

lyda (v)
géill do
  följa order; göra som man blir tillsagd

lydelse (n, ut)
foclaíocht
  sätt varpå något lyder

lydisk (adj)
Lidiach
  som rör språket lydiska, regionen Lydien, eller dess forna bosättare

lydiska (n, ut)
Lidis
  utdött indoeuropeiskt språk i den anatoliska språkgruppen som en gång talades i Lydien i Mindre Asien i nuvarande Turkiet

lydnad (n, ut)
umhlaíocht

lyft (n)
ardaitheoir
  det att lyfta
  apparat för att lyfta

lyfta (v)
tóg
  förflytta något uppåt; förbättra läget för något

lyftare (n, ut)
ardaitheoir
  person som lyfter

lyftkran (n, ut)
craein

lykta (n, ut)
laindéar
  utomhus lampa; ofta bärbar eller på fordon

lykta (v)
cuir ar scor
  avsluta, bringa till ett slut

lyktgubbe (n, ut)
tine ghealáin
  små mystiska ljus som nattetid kan skymtas över myrar, kärr eller småsjöar (varunder en skatt eller andra rikedomar (såsom t.ex. malmfyndigheter) ligga gömda)

lyktstolpe (n, ut)
lampa sráide
  stolpe med en lampa högst upp som ofta används vid vägkanter för att belysa vägen när det är mörkt

lymfa (n, ut)
limfe
  kroppsvätska som finns i lymfkärlen, d.v.s. "uppsugen" vävnadsvätska på väg tillbaka till blodbanan

lymfkörtel (n, ut)
faireog limfe
  litet organ (ett av ett stort antal i kroppen) som utgör en nod i lymfsystemet, vilket tar emot lymfa från ett antal lymfkärl och samlar dessa i ett större lymfkärl, och som spelar en stor roll för immunförsvaret eftersom körteln utgör en mötesplats för antigener, dendritiska celler och lymfocyter, samt erbjuder en plats för lymfocyter att proliferera (och, för B-celler, utföra somatisk hypermutation)

lymfom (n, neut)
liomfóma
  en sorts tumör (ofta en elakartad sådan) som utgörs av (en fokal massa av) neoplastiska lymfocyter, t.ex. i en lymfkörtel

lymmel (n, ut)
alfraits
  föraktlig, illvillig och ohederlig människa utan hänsyn

lyra (n, ut)
lir
  ett slags handhållet harpliknande stränginstrument som har funnits i över 5000 år

lyrik (n, ut)
liricí

lyriker (n, ut)
bard
  författare av lyrik

lysa (v)
taitin
  avge (synligt) ljus

lyse (n, neut)
solas
  belysning

lysmask (n, ut)
lampróg

lyssna (v)
éist
  höra; i synnerhet uppmärksamma vad man hör

lyster (adj)
lonrach
  strålande, lysande, klar; glänsande

lyster (n, ut)
glioscarnach
  strålning från ljuskälla; glans

lytt (adj)
duine faoi mhíchumas
  handikappad, ofärdig, vanför

lyx (n, ut)
só

lä (n)
fothain
  skydd mot blåst
Laoi
  riktning medvind; läge lägre ner i förhållande till vinden

läcka (n, ut)
poll
  punkt där ett föremål eller material misslyckas med att hålla ute eller hålla inne en vätska eller en gas och alltså släpper igenom denna (trots att den är konstruerad för att hålla tätt)
  person som avslöjar information som skulle hållits inom en viss grupp, vanligen utan att dra uppmärksamhet till sig själv

läcka (v)
poll
  släppa igenom en vätska eller en gas på ett sätt som inte var avsikten med föremålet
  avslöja en hemlighet, utan att göra det känt för övriga som kände till denna, vem som förde vidare informationen

läckage (n, neut)
sileadh
  förlust genom att något läcker (dvs inte håller tätt)

läcker (adj)
blasta
  välsmakande, god, delikat

läder (n, neut)
leathar
  material bestående av djurskinn som efter garvning används till kläder, väskor och bijouterier med mera

läderhud (n, ut)
deirm
  det andra och undre lagret (dermis) som huden (cutis) består av, under överhuden (epidermis, det övre lagret)

lägda (n, ut)
ceantar
  åker, öppen gräsvall, äng eller fält

läge (n, neut)
feidhmeannas
  plats, där något finns fysiskt; position
cúrsaí
  situation

lägenhet (n, ut)
árasán
  bostad bestående av flera rum i ett hus med flera bostäder, dessa vanligen avgränsade med låsbar dörr

läger (n, neut)
campa
  tillfällig boplats för en grupp av människor, t.ex. scouter, fångar eller militärer

lägga (v)
cuir
  få att ligga, placera i horisontalt läge
  placera i en ficka eller väska
dráma
  spela ut ett kort
aoile
  slänga sina kort och inte längre delta aktivt i handen

lägga tillbaka (v)
aischuir
  lägga /något/ till dess ursprungliga position

läggdags (adv)
am luí

läggning (n, ut)
aoile
  händelse då korten slängs

läglig (adj)
tráthúil

läka (v)
cneasaigh
  bli eller göra frisk

läkare (n, ut)
dochtúir
  medicinskt utbildad person som har som yrke att bota sjuka eller skadade och/eller förebygga ohälsa; person med läkarexamen

läkemedel (n, neut)
druga

läkevänderot (n)
caorthann corraigh
  en växtart (Valeriana officinalis) inom familjen vänderotsväxter (Valerianaceae); exemplar av denna art

läkning (n, ut)
slánú
  processen (för ett sår) att läka

läkt (n, ut)
lata
  lång, fint formad och rektangulärt sågad eller huggen regel av trä, vanligen bredare än den är tjock, som används som underlag vid taktäckning eller rappning

lämna (v)
fág
  färdas bort från, resa iväg från, avgå från /stationen/; gå bortåt från /något eller någon/; röra sig ifrån /någon eller något/
  avsluta sin inblandning med /något eller någon/; avlägsna sig, avresa från; avbryta en närmare relation med /någon/
  låta vara kvar; få att vara kvar; inte ta med sig ett föremål
  överlåta; släppa ifrån sig; ge /åt annan/ att åta sig

lämplig (adj)
fóirsteanach

län (n, neut)
contae
  område som kungen delade ut till stormän för att de skulle hjälpa honom med hästar och soldater

länga (n)
rialtas
  lång rad av (likartade) föremål (särskilt byggnader)

längd (n, ut)
fad
  endimensionell utbredning i rummet, t ex en vägsträcka, en persons utsträckning i höjdled eller ett föremåls största utsträckning i något av sina plan

länge sedan (adv)
fadó

längre (adv)
a thuilleadh
  (något) mer

längs (adv)
ar feadh
  i längdriktningen

längs (preposition)
ar feadh
  vid sidan av, i längdriktningen

längsgående (adj)
ar a fhad
  gående i längdens riktning, gång i längdriktningen

längsmed (adv)
ar feadh
  i längdens riktning

längta (v)
ag triall ar

längtan (n, ut)
cumha

längtande (adj)
cumha
  presensparticip av längta

länk (n, ut)
nasc
  del av en kedja
  hyperlänk
  förbindelse av något slag, till exempel en radiolänk

länka (v)
nasc
  sammanfoga, förena, förbinda (med länkar i en kedja), fästa, binda
  skapa eller visa en hyperlänk till annan resurs (fil)

läpp (n, ut)
liopa
  en av två mjuka delar – underläpp respektive överläpp – som omger den yttre delen av munnen hos människor, däggdjur, samt vissa fiskar och herptiler

läppstift (n, neut)
béaldath
  liten hylsa med läppsmink

lära (n, ut)
eolas
  samling av vetenskapliga fakta kring ett visst tema
foirceadal
  ideologi, informationssamling som utgör grund för synsätt, inriktning eller trosuppfattning

lära (v)
foghlaim
  ta till sig kunskap; lära in
múin
  undervisa; hjälpa någon lära sig; lära ut

lära ut (v)
múin

lärare (n, ut)
múinteoir
  person som lär ut

lärarinna (n, ut)
múinteoir
  kvinnlig lärare

lärarvikarie (n, ut)
múinteoir ionaid
  tillfällig ersättare för insjuknad lärare

lärd (adj)
léannta
  som har stor lärdom, som är kunnig och bildad
  person som har stor lärdom, som är kunnig och bildad

lärft (n, ut)
anairt
  slätt (vävt i tuskaft) tyg av linne; även bomull och liknande; lakansväv

lärjunge (n, ut)
deisceabal
  elev, speciellt om person som lär sig ett yrke under yrkesverksam persons överinseende
dalta
  person som följer en religiös ledare, religiös tro eller filosofisk idé, trossats

lärka (n, ut)
fuiseog
  individ inom fågelfamiljen lärkor (Alaudidae)

lärkfalk (n, ut)
fabhcún coille

lärkträd (n, neut)
learóg
  ett barrträd av arten Larix decidua inom släktet lärkar och familjen tallväxter; som, till skillnad från granen och tallen, fäller sina barr på hösten

lärobok (n, ut)
téacsleabhar
  bok som används för att lära sig något

lärorik (adj)
oideachais
  som man lär sig (mycket) av

läs- och skrivkunnighet (n)
litearthacht
  förmågan att kunna läsa och skriva

läsa (v)
léigh
  på egen hand erhålla information från
  på egen hand erhålla information om någons tankar utifrån dennes uttryck (exempelvis ansiktsuttryck, sätt att uttrycka sig e.dyl.)
  hämta information (från ett minne)

läsare (n, ut)
léitheoir
  person som läser något

läsbar (adj)
inléite
  som är möjlig (eller enkel) att läsa

läsk (n, ut)
deoch bog

läskig (adj)
scanrúil

läskpapper (n, neut)
páipéar súite
  papper som suger upp överflödigt bläck från en nyskriven sida

läskunnighet (n, ut)
litearthacht
  förmågan att bara läskunnig, att kunna läsa

läslig (adj)
inléite

läsning (n, ut)
léitheoireacht
  det att läsa
  lektyr, det man läser

läspa (v)
labhair go briotach

läsplatta (n, ut)
ríomhléitheoir
  bärbar handdator särskilt avsedd för att läsa e-böcker på dess pekskärm

läst (adj)
léigh
  ; som har lästs

lätt (adj)
furasta
  som det inte krävs någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av

lättantändlig (adj)
adhantach
  som lätt antänds

lättbegriplig (adj)
intuigthe

lätthet (n, ut)
éascaíocht

lättja (n, ut)
aimhleisce

lättnad (n, ut)
faoiseamh

lättsinne (n, neut)
leibideacht
  frånvaro av bekymmer, ansvarslöshet, slarvighet

lättstött (adj)
drisíneach
  som lätt tar illa upp; lättretlig, känslig

lättvindig (adj)
gan chealg
  som kan göras utan ansträngning
araiciseach
  utan omsorg eller eftertanke

läxa (n, ut)
obair bhaile
  påbjudet skolarbete avsett att utföras utanför skoltid
ceacht
  lärdom som dras genom ett misslyckande eller att något går på ett sätt man i förväg inte kunnat föreställa sig

låda (n, ut)
bosca
  (mindre och flyttbar) behållare för föremål, formad vanligtvis som ett rätblock och ofta försedd med lock

låg (adj)
íseal
  som har liten längd i höjdled i förhållande till vad som är normalt (ej om människor)
  numeriskt värde lägre än medelvärdet/normalvärdet i intervall eller dimension.

låga (n, ut)
lasair
  ett någorlunda sammanhängande område (av gas) som utsänder det skarpa ljusskenet som uppstår vid eld

lågkonjunktur (n, ut)
cúlú
  period av ekonomisk nedgång, karakteriserat av hög arbetslöshet och lågt resursutnyttjande, vilket därigenom leder till sjunkande priser

lågtryck (n, neut)
ná
  område i atmosfären med lägre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför nederbörd

lågtyska (n, ut)
Gearmáinis Íochtarach
  germanskt språk som talas i norra Tyskland

lån (n, neut)
iasacht
  överenskommen rätt att under en begränsad tid förfoga över pengar, värdesak eller annat som tillhör någon annan; det som lånas
  införlivning av ord, uttryck el. dyl. från främmande håll; det som införlivats

låna (v)
faigh ar iasacht
  erhålla som lån, tillfälligt få förfoga över

lång (adj)
fada
  utsträckt i en fysisk dimension

långa (n, ut)
langa
  en fisk (Molva molva) i ordningen torskartade fiskar (Gadiformes)

långdragen (adj)
leadránach
  långtråkig; som tar (för) lång tid och därmed ger upphov tristess

långfinger (n)
méar mheáin
  på människan det längsta av handens fingrar, det tredje fingret räknat från tummen

långfredag (n, ut)
Aoine an Chéasta

långhelg (n, ut)
droichead
  helg som är längre än vanligt på grund av högtidsdag, till exempel i samband med kristi himmelfärdsdag, julhelgen eller påskhelgen

långlivad (adj)
cianaosta
  som lever länge

långpromenad (n, ut)
fada
  längre promenad, ofta i rekreations- eller träningssyfte

långrock (n, ut)
casóg mhór
  lång rock (ytterrock, för män)

långsam (adj)
mall
  som rör sig (eller kan röra sig) med låg hastighet
  som tar lång tid
  som har låg frekvens; som verkar sällan i förhållande till tiden
  som tar längre tid på sig att förstå saker än andra personer; som inte är intelligent

långsamhet (n, ut)
leadrán
  det att vara långsam

långsökt (adj)
áibhéalach

långtråkig (adj)
leadránach

långvarig (adj)
fada
  som varar länge; om ålder hög

långärmad (adj)
fadmhuinchilleach
  som har långa ärmar

lånord (n, neut)
focal iasachta
  ord som har hämtats från ett språk till ett annat

lår (n)
ceathrú
  översta delen på benen, mellan höften och knät

lås (n, neut)
glas
  konstruktion avsedd att hålla dörrar och liknande stängda för dem som inte har nyckel

låsa (v)
glasáil

låssmed (n, ut)
glasadóir

låt (n, ut)
amhrán

låta (v)
admhaigh
  producera och ge ifrån sig ljud
fuaimnigh
  förefalla, tyckas

löda (v)
sádráil

lödighet (n, ut)
glaine
  silverhalt (16 lod = rent silver)

löfte (n, neut)
gealltanas

lögn (n, ut)
bréag

lögnare (n, ut)
bréagach
  person som (avsiktligt alternativt genom försummelse) ljuger/uttalar lögn

löja (n, ut)
argail
  en art (Alburnus alburnus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten löja

löje (n, neut)
gáire

löjlig (adj)
áiféiseach

löjtnant (n, ut)
leifteanant

lök (n, ut)
oinniún
  underjordisk växtdel som består av köttiga blad i täta lager, exempelvis liljeväxter
  flera arter av lökväxt (Allium) utnyttjad som nyttoväxt, särskilt i matlagning; i synnerhet gul lök

löktrav (n, ut)
bóchoinneal
  en växtart (Alliaria petiolata) i familjen korsblommiga växter (Brassicaceae) som vanligen anses som ett ogräs men även används i matlagning; exemplar av denna art

lön (n, ut)
tuarastal
  regelbunden betalning för utfört arbete från arbetsgivare

löna (v)
pá
  ge lön; ge ersättning
  betala sig; vara värt att göra (då resultatet är mer värt än vad som satsats)

lönlös (adj)
gan mhaith
  som inte lönar sig

lönn (n, ut)
mailp
  (individ av) arten Acer platanoides inom lönnsläktet (lönnar, Acer) inom växtfamiljen kinesträdsväxter (Sapindaceae); lövträd med handflikiga blad och vingade, tvådelade klyvfrukter

lönnmörda (v)
feallmharaigh
  utföra lönnmord

lönnmördare (n, ut)
feallmharfóir
  person som utför lönnmord

lönnsirap (n, ut)
síoróip mhailpe
  sirap producerad av saven från vissa arter av lönnträd, främst från sockerlönnen

lönsam (adj)
airgeadúil
  som genererar (ekonomisk) vinst; som går med vinst

löntagare (n, ut)
fear tuillimh
  person som arbetar för att tjäna pengar

löpa (v)
rith
  springa, ofta i tävlings- eller träningssyfte kring en bana e.d.
éastras
  ha period av ökad könsdrift, vara brunstig (ofta om hundar eller katter)

löpare (n, ut)
easpag
  spelpjäs i schack som rör sig längs diagonaler

löpband (n, neut)
meaisín reatha
  elektrisk maskin med ett rullande cirkulärt band (kanske någon knapp meter brett och omkring tre meter långt) som är placerat kring en mekanism på ett sådant sätt att bandet utgörs av en plan ovansida (knappt hälften av bandets längd), en lika lång plan undersida och två halvcirkelformade böjar och av maskinen snurrar runt i detta system, så att den plana ovansidan i praktiken utgörs av ett gummiband som förflyttar sig längs marken, i syfte att en person skall gå eller springa på bandet (så att personens position i rummet inte ändras) som en form av (konditions)träning som kan ske inomhus på en fix plats

löpe (n)
binid
  enzym som utvinns ur kalvmagar och används vid framställning ost

löpmage (n, ut)
abomasam
  den fjärde och sista delen av magen hos idisslare, producerar magsaft innan födan äntrar tunntarmen

löpning (n, ut)
reatha
  det att löpa, springa, ofta i tränings- eller tävlingssyfte

lördag (n, ut)
Satharn, Dé Sathairn

lördagseftermiddag (n, ut)
Dé Sathairn
  eftermiddag på en lördag

lördagskväll (n, ut)
Dé Sathairn
  kväll på en lördag

lös (adj)
scaoilte
  rörlig; ej fastsatt

lösa (v)
fuascail
  finna ett svar på eller annat sätt att klara av eller finna en utväg ur en tankenöt, annat problem eller besvärligt läge
díscaoil
  blanda ett ämne i en vätska, så att resultatet blir en lösning

lösa upp (v)
díscaoil
  få att bilda en lösning, eller åtminstone en blandning med små fasta partiklar, i en vätska, så att den (stora) fasta kroppen försvinner
scaoil
  ta bort, så att repändarna blir fria och alltså inte längre sitter ihop med varandra
  urskilja

lösdrivare (n, ut)
jaingléir
  person utan pengar och fast bostad, luffare, medellös turist

lösdriveri (n, neut)
fánaíocht
  det att vara lösdrivare

lösenord (n, neut)
pasfhocal, focal faire
  hemlig sekvens av tecken (till exempel bokstäver, siffror) som används för att autentisera sig i något sammanhang eller vid kryptering

lösesumma (n, ut)
fuascail
  penningbelopp som utkrävs eller som under överenskommelse ska betalas mot utgivande eller återlämnande av personer eller egendom

löskekarl (n, ut)
bóithreoir
  man utan fast bostad och fast arbete

löskekona (n)
fear siúil

lösning (n, ut)
fuascailt
  svar eller förklaring till problem eller fråga eller utmaning; utväg ur ett besvärligt läge
  värde (på variabel) som satisfierar en ekvation; även flera (i början okända) variabler, en vektor, funktion eller dylikt som satisfierar ett ekvationssystem, en differentialekvation eller dylikt
  homogen blandning av ämnen

löv (n, neut)
duilleog
  blad på träd och buskar eller nedfallna blad

lövfällande (adj)
duillsilteach
  som fäller (tappar) sina löv (blad)

lövkoja (n, ut)
stoc
  trädgårdsväxt av släktet Matthiola och i synnerhet arten Matthiola incana

lövsångare (n, ut)
ceolaire sailí
  en art (Phylloscopidae trochilus) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten lövsångare
  en fågelfamilj (Phylloscopidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes); enskilda arter i familjen lövsångare

macka (n, ut)
ceapaire
  smörgås, brödskiva

mackabé (n, ut)
Macabaech
  medlem av en judisk släkt som under århundradena f.v.t. återställde den judiska staten i Palestina och ledde strider mot det syrisk-seleucidiska riket

mackapär (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat, något slags maskin, av obestämd funktion och användningsområde, som dock förväntas uträtta något

maffia (n, ut)
maifia

magasin (n, neut)
siopa
  utbytbar patronbehållare för eldvapen

mage (n, ut)
goile
  ett organ i bukhålan, under mellangärdet

mager (adj)
séimhigh
  mycket smal; underviktig, tanig
  innehållande lite fett
  innehållande väldigt lite näring för växter att ta upp
  som innehåller en stor del luft och en liten del bränsle
gearreireaballach
  under knappa förutsättningar; som saknar allt överflöd

mager (n, ut)
draíodóir
  zoroastrisk präst

magi (n, ut)
draíocht
  (påstådd) kontroll av omgivning och naturkrafter med övernaturliga metoder, såsom besvärjelser eller ritualer

magiker (n, ut)
saineolaí

magisk (adj)
draíochtach
  med övernaturliga egenskaper; som rör magi

magkatarr (n, ut)
gaistríteas
  samlingsnamn för olika besvär från magen

magnat (n, ut)
rí
  rik och mäktig affärsman eller affärskvinna

magnesium (n, neut)
maignéisiam
  ett grundämne med atomnummer 12, atommassa 24,3 och symbolen Mg

magnet (n, ut)
maighnéad, adhmaint
  kropp som ger upphov till ett magnetfält

magnetfält (n, neut)
réimse maighnéadach
  vektorfält \mathbf{B} som rörliga laddningar (strömmar) ger upphov till, och som påverkar rörliga laddningar med kraften \mathbf{F} = q \mathbf{v} \times \mathbf{B}

magnetisk (adj)
adhmainteach

magnetism (n, ut)
adhmainteas, maighnéadas
  samlingsnamn för fenomen som uppstår när laddningar rör på sig och påverkas av magnetiska krafter

magnetit (n, ut)
adamant

magnifik (adj)
án
  storslagen, ståtlig, präktig

magnolia (n, ut)
magnóilia
  ett prydnadsträd med stora praktfulla blommor

magsaft (n, ut)
aigéad goile
  den matspjälkningsvätska som produceras av slemhinnan i magsäcken och som utgörs av en vattenlösning av saltsyra med bland annat pepsin(ogen) och inre faktor

magsäck (n, ut)
goile
  ihåligt, säckliknande organ med muskulär vägg i övre bukhålan, vilket utgör en del av matspjälkningskanalen och vars lumen är förbundet med matstrupen uppåt och med tunntarmens mest proximala del (tolvfingertarmen) nedåt, och som kortsiktigt lagrar inmundigad föda och samtidigt utför mekanisk och (viss) kemisk spjälkning och på ett reglerat sätt låter tillräckligt spjälkad föda, lite i taget, passera vidare till tunntarmen för vidare spjälkning och absorption av näringsämnen

magsår (n, neut)
othras peipteach
  sår i slemhinnan i magsäcken eller proximala tolvfingertarmen, vilket uppkommer när påfrestningen på slemhinnan (t.ex. från den sura magsaften) övervinner slemhinnans naturliga försvar

magyariska (n, ut)
Ungáiris
  ungerska
  ungersk kvinna

maharadja (n, ut)
maharáiseá
  indisk furstetitel

maj (n, ut)
Bealtaine
  årets femte (5.) månad

majonnäs (n, ut)
maonáis

majoritet (n, ut)
tromlach
  mer/fler än hälften

majs (n, ut)
arbhar Indiach, grán buí
  sädesslag (Zea mays) med solgula korn samlade på en majskolv

majsbröd (n, neut)
arán buí
  bröd gjort på majsmjöl

majskolv (n, ut)
dias
  ax av majs

maka (n, ut)
bean
  kvinna i äktenskap

makaber (adj)
adhfhuafar
  kuslig, med anspelan på död, sjukdom

makak (n, ut)
meacaic
  individ av någon av arterna från släktet makaker (Macaca) inom däggdjursfamiljen markattartade apor (Cercopithecidae)

make (n, ut)
fear céile
  äkta man

makedonier (n, ut)
Macadónach

makedonsk (adj)
Macadóine

makedonska (n, ut)
Macadóinis
  språk som talas främst i Makedonien

makrill (n, ut)
maicréal, ronnach
  en fiskart (Scomber scombrus) i familjen makrillfiskar (Scombridae); individ av denna art

makroekonomi (n, ut)
maicreacnamaíocht
  del av nationalekonomi som berör ekonomin som helhet där det studeras bl.a. arbetslöshet, konjunkturer, ekonomisk tillväxt och inflation

makroskopisk (adj)
macrascópach
  synlig för blotta ögat, enkel att se, storskalig

makt (n, ut)
cumas
  det att kunna bestämma över något
  det att kunna bestämma över andra
  nation med stark militär

maktlöshet (n, ut)
easpa cumhachta

mal (n, ut)
cat mara
  mer generellt någon fisk i familjen Siluridae
leamhan
  en fjäril, som förstör textilier

mala (v)
meil
  sönderdela fast material ända till pulver

malajbjörn (n, ut)
béar gréine
  en i Sydostasien levande däggdjursart (Helarctos malayanus) inom familjen björnar (Ursidae); individ av denna art

malajiska (n, ut)
Malaeis
  malajo-polynesiskt språk som talas av malajerna i Malaysia, södra Thailand, Filippinerna, Singapore, centrala östra Sumatra, Riauöarna och delar av Borneos kust; officiellt språk i Malaysia, Brunei och Singapore

malaria (n, ut)
maláire
  allvarlig och ibland dödlig sjukdom orsakad av encelliga parasiter från plasmodiumsläktet

malawier (n, ut)
Malávach

malawisk (adj)
Malávach

malaysier (n, ut)
Malaeis
  person från Malaysia eller som har malaysiskt ursprung

malign (adj)
ainciseach

mall (n, ut)
teimpléad
  mönster som används för att skapa flera likadana kopior

mallig (adj)
ainteann
  som (i alltför stor utsträckning) talar om hur bra man själv är; som anser sig vara bättre än (alla) andra
bródúil
  som har en stark känsla av eget högt värde på grund av sina förtjänster, t. ex. social ställning, framgång, duglighet, utseende e.d.

mallorkinsk (adj)
Mallarcach
  som rör ön Mallorca, den mallorkinska dialekten eller dess invånare

mallorkinska (n, ut)
Mallarcach
  dialekt av balearisk katalanska som talas på ön Mallorca

malm (n, ut)
mianach
  sten eller mineral som innehåller så mycket av en metall eller annat ämne, att det är ekonomiskt lönsamt att utvinna detta

malt (n)
braich
  sädesslag som groddas och används vid ölbryggning

maltes (n, ut)
Máltach

maltesisk (adj)
Máltach

maltesiska (n, ut)
Máltais
  språk som talas främst på Malta

maltos (n, ut)
maltós

maltsocker (n, neut)
maltós
  maltos, en disackarid bestående av två glukosrester bundna med en α-1,4-glykosidbindning

malört (n, ut)
mormónta
  en art (Artemisia absinthium) och släkte (Artemisia) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten malört

mamma (n, ut)
mam

mammografi (n, ut)
X-ghathú cíche

mammut (n, ut)
mamat
  elefantdjur i det utdöda släktet Mammuthus med långa böjda betar och tjock päls

mamsell (n, ut)
ógbhean
  fröken, ogift kvinna

man (n, ut)
fear
  människa av manligt kön
fear céile, fear
  äkta make, man i äktenskap

mana (v)
brostaigh
  uppmana

manager (n, ut)
bainisteoir
  ledare; den som sköter affärerna åt t.ex. en artist eller ett företag

mandarin (n, ut)
mandairín
  ämbetsman i det kejserliga Kina
  typ av citrusfrukt

mandarinand (n, ut)
lacha mhandrach
  en fågelart (Aix galericulata) inom familjen änder (Anatinae); individ av denna art

mandatperiod (n, ut)
téarma
  den tidsperiod under vilken ett uppdrag (mandat) gäller, som regel tiden mellan två allmänna val

mandel (n, ut)
almóinn
  den ovalformade kärnan från mandeln (1.) som kan användas i matlagning

mandolin (n, ut)
slisneoir

manet (n, ut)
smugairle róin

mangan (n, neut)
mangainéis

mango (n, ut)
mangó
  en viss art, Mangifera indica, av ett träd
  den ätbara frukten från mangoträdet (1)

mangold (n, ut)
biatas bán
  en sorts beta vars blad används som spenat

mangust (n, ut)
mongús
  någon av de arter inom familjen manguster (Herpestidae) som är däggdjur inom ordningen rovdjur som ursprungligen lever i Afrika, södra Asien och sydvästra Europa, men införts i många andra delar av världen; individ av (vissa av) dessa arter

manick (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat, något slags maskin, av obestämd funktion och användningsområde, som dock förväntas uträtta något

manifest (adj)
follasach
  som tydligt framträder

manifestation (n, ut)
réaladh
  uppenbarande av något, (opinions)yttring

manipulera (v)
lámhaigh

mankini (n, ut)
crann tabhaill
  en avslöjande helkroppsdräkt för män som liknar nederdelen av en bikini, men sträcker sig upp över axlarna istället för att gå runt höfterna

manlig (adj)
fearúil
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
fireannach
  som är man

manlighet (n, ut)
fearúlacht
  det att vara manlig

manna (n)
manna
  föda som faller från himlen

mannagrynsgröt (n, ut)
maróg sheimilín

mannamod (n, neut)
crógacht
  beslutsamhet, mandom

manniska (n, ut)
Gaeilge Mhanainn
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man; det dog ut 1974 men har till viss del återupplivats

manschett (n, ut)
cufa
  kanten på en skjortärm; spetsprydd ärmlinning

mantel (n, ut)
brat
  enkelt, ärmlöst klädesplagg som bärs utanpå andra kläder
  del av en jordlik stenplanets (däribland jordens) inre som ligger mellan kärnan och skorpan

manuell (adj)
méarchlár

manuskript (n, neut)
lámhscríbhinn
  hand- eller maskinskriven text som ska publiceras genom att tryckas eller uppläsas

manvarg (n, ut)
faolchú mongach
  en däggdjursart (Chrysocyon brachyurus) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

manx (n, ut)
Manainnis
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man; det dog först ut år 1974 men har återupplivats
Cat Manainneach
  en kattras

manér (n, neut)
abairt
  sätt
béasa
  fasoner; en persons sätt att uppföra sig

maori (n, ut)
Maorais
  språk som talas av Nya Zeelands urbefolkning maorierna

maorisk (adj)
Maorach
  som avser maorier

mapp (n, ut)
fillteán
  en behållare som grupperar filer och andra mappar
  styvt, hopvikbart ark av papper eller plast inom vilket papper kan förvaras och transporteras

mara (n, ut)
maratón
  maraton(lopp); löptävling där sträckan utgör på 42&nbsp;195&nbsp;meter
láir
  ett kvinnligt mytologiskt väsen som ansågs ge upphov till mardrömmar

marathi (n)
Maraitis
  ett indoariskt språk som talas i den indiska delstaten Maharashtra

maraton (n, neut)
maratón
  /olympisk/ löptävling där de tävlande springer en sträcka på 42&nbsp;195&nbsp;meter

maratonlopp (n, neut)
maratón

mardröm (n, ut)
tromluí
  en skrämmande eller på annat vis starkt obehaglig dröm
  en händelse eller följd av händelser som är mycket svåra att gå igenom

margarin (n, neut)
buíoc, margairín

marginal (n, ut)
corrlach
  den oskrivna kant som utgör en sorts ram runt en text
  den relativa skillnaden mellan två jämförda storheter
  handlingsutrymme; i synnerhet vad gäller finanser
  avstånd till otillåtet värde på någon storhet
  större avstånd till otillåtet värde på någon storhet

marin (n, ut)
cabhlach
  sjöförsvar

marinblå (adj)
dúghorm

marionett (n, ut)
puipéad
  docka som med hjälp av trådar styrs av en människa

mark (n, ut)
talamh
  det som man går på utomhus; jordyta
faigh
  landområde (i naturtillstånd) (ofta med avseende på naturförhållanden) (även bildligt)
marc
  benämning på den tidigare valutan i olika utländer (bl.a. i Finland och Tyskland innan de bytte till euro) och förr även i Sverige

markis (n, ut)
marcas
  titel för adelsman med rang mellan hertig och greve
díonbhrat
  skärm som ska skydda från sol och nederbörd

markisinna (n, ut)
banmharcas
  kvinna med markistitel

marknad (n, ut)
margadh
  regelbundet, ofta årligen, återkommande evenemang inriktat på handel och nöjen
  sambandsförhållandet mellan utbud och efterfrågan av varor och tjänster

marknadsföra (v)
margaigh
  göra reklam för viss vara eller tjänst (för att skapa efterfrågan och maximera försäljningsvolymen) eller även för en idé (för att vinna sympatisörer)

marknadsföring (n, ut)
margaíocht

marknadsplats (n, ut)
margadh
  (virtuell) plats där köpare och säljare kan mötas

markägare (n, ut)
uachtarán
  person som äger mark

marmelad (n, ut)
marmaláid

marmor (n, ut)
marmar

marodör (n, ut)
sladaire
  rövare, bandit, plundrare, skade­görare

mars (n, ut)
Márta
  årets tredje (3.) månad

marsch (n, ut)
máirseáil
  förflyttning till fots
  musikstycke av genren marschmusik

marschera (v)
máirseáil
  gå med långa, jämna steg (i marschtakt), likt en soldats gång

marshallesiska (n, ut)
Mairseallach
  ett mikronesiskt språk med cirka 50 000 talare främst på Marshallöarna

marsian (n, ut)
Marsach
  invånare på planeten Mars

marsiansk (adj)
Marsa
  som rör planeten Mars
  som rör marsianer

marsipan (n, ut)
prásóg
  mandelmassa sötad med socker och äggvita

marsvin (n, neut)
muc ghuine
  en däggdjurfamilj (Caviidae) inom ordningen gnagare (Rodentia)

martialisk (adj)
badhbha
  krigisk, karsk (efter den romerske krigsguden Mars)

martorn (n, ut)
cuileann duimhche
  en art (Eryngium maritimum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten martorn

martyr (n, ut)
mairtíreach
  person som dött för sin övertygelse
  person som får lida för sin övertygelse

marulk (n, ut)
láimhíneach
  Lophius piscatorius, en bottenlevande havsfisk med brett tillplattat huvud och stort gap

marxism (n, ut)
Marxachas
  samhällsåskådning som bygger på Karl Marx' teorier, grund på vilken både socialdemokratin och kommunismen vilar

maräng (n, ut)
meireang
  bakverk av äggvita och socker

mask (n, ut)
péist, cruimh
  liten ryggradslös organism, ofta lång och smal

maska (n, ut)
greim
  en ögla som bildas vid stickning eller virkning

maskera (v)
masc

maskeringstejp (n, ut)
téip chumhdaigh
  tejp att vid målning sätta över ställen som skall skyddas för färg

maskhål (n, neut)
poll péiste
  hål grävt av maskar

maskin (n, ut)
meaisín
  ofta större mekaniskt och/eller elektriskt föremål som utför en funktion

maskinbearbeta (v)
meaisínigh
  bearbeta med maskin (borra, fräsa, slipa, svarva, såga)

maskinteknik (n, ut)
innealtóireacht mheicniúil
  ingenjörsvetenskap som grundar sig på klassisk mekanik

maskot (n, ut)
sonóg

maskros (n, ut)
caisearbhán

maskulin (adj)
firinscneach
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
  som tillhör, eller har att göra med, det grammatiska genuset "maskulinum"

maskulinum (n, neut)
fearúil
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

massa (n, ut)
Aifreann
  fysikalisk storhet som anger mängden materia (hos ett objekt)
a lán
  stort antal

massförstörelsevapen (n, neut)
airm ollscriosta
  term för exceptionellt destruktiva stridsmedel

massiv (n, neut)
masaíf
  större och enhetlig helhet, särskilt om bergmassa

massproduktion (n, ut)
olltáirgeacht
  tillverkning av produkter i stora mängder

massutdöende (n, neut)
olldíothú
  händelse i jordens historia då hela grupper av organismer dör ut under en med geologiska mått mätt ganska kort tidsrymd

massvält (n, ut)
gort
  hungersnöd

masugn (n, ut)
foirnéis soinneáin
  anläggning (slags ugn) för framställning av råjärn (s.k. tackjärn) ur järnmalm

mat (n, ut)
bia
  samlingsnamn för (särskilt fasta) kemiska ämnen som främst djur intager i syfte att kunna erhålla energi och byggnadsmaterial från dem
  medhjälpare, biträde, kamrat

mata (v)
beathaigh
  ge någon/något föda; kausativ av äta

matbord (n, neut)
bord seomra bia

match (n, ut)
cluiche

matcha (v)
cluiche
  passa ihop

mate (n, ut)
maité
  koffeinhaltig dryck från Sydamerika framställd av växten mate (2) (Ilex paraguariensis)
  en växtart (Ilex paraguariensis) inom familjen järneksväxter (Aquifoliaceae); exemplar av denna art

matematik (n, ut)
matamaitic
  läran om logiska samband mellan abstrakta storheter, strukturer, förändring

matematiker (n, ut)
matamaiticeoir
  person med expertkunskaper inom matematik

matematisk (adj)
matamaiticiúil
  som har att göra med matematik

materia (n, ut)
damhna

material (n, neut)
damhna
  utgångsämne vid produktion eller tillverkning
  ämne

materialism (n, ut)
ábharachas
  åsikten att materia är allt som finns; förnekandet av ande, livet efter detta och religion; ateism

materialistisk (adj)
ábharaíoch
  jordbunden, krass, som inte vill veta av några andliga värden; som vill njuta av livets goda; materialistisk historieuppfattning: läran att den historiska utvecklingen bestäms av ekonomiska förhållanden

materiell (adj)
ábhartha
  som hör till materien, verklig, fysisk, konkret

matförgiftning (n, ut)
nimhiú bia

matlagning (n, ut)
cócaireacht

matlust (n, ut)
dúil
  sund vilja till att äta; god aptit

matriark (n, ut)
matrarc
  ledande kvinna i matriarkat (samhälle styrt av kvinnor)

matris (n)
maitrís
  rektangulär uppställning av tal, eller element ur en ring, i n rader och m kolonner

maträtt (n, ut)
pláta

matsal (n, ut)
seomra bia

matsedel (n, ut)
biachlár
  lista över maträtter

matspjälkning (n, ut)
díleá

matspjälkningssystem (n, neut)
coimpléasc
  det organsystem som direkt svarar för matspjälkningen, d.v.s. mag–tarmkanalen och organ med utförsgångar som mynnar i denna kanal, d.v.s. spottkörtlarna, levern, gallblåsan och pankreas

matstrupe (n, ut)
éasafagas

matt (adj)
aimhneartach
  som har svag livskraft, eller som visar sig vara eller är svagare än normalt eller väntat
modartha
  opak, som utstrålar eller reflekterar svagt ljus som saknar skärpa

matt (n, ut)
comrádaí
  ställning i ett schackparti där en spelares kung hotas att slås, och denne kan inte göra någonting åt detta; ställningen innebär att denna spelare har förlorat partiet

matta (n, ut)
cairpéad
  plant tjockare (ofta textil) -föremål avsett att täcka eller skydda något, vanligen liggandes på golvet i en byggnad, vanligen i dekorativt eller mjukgörande syfte; om snö, växter (exempelvis gräs och ljung) och damm

matte (n, ut)
mam
  matmor; kvinnlig ägare av ett husdjur

matvara (n, ut)
bia

mauretanier (n, ut)
Máratánach
  person från Mauretanien eller som har mauretanskt ursprung

mauretansk (adj)
Máratánach
  som rör Mauretanien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

mausoleum (n, neut)
másailéam

maximera (v)
uasmhéadaigh

meander (n, ut)
bí ag lúbarnaíl
  kraftigt slingrande flodfåra, skapad av erosion i ytterkurvorna av floden och sedimentation i innerkurvorna

med (preposition)
le
  i särskilt förbund, jämte; tillsammans med

medalj (n, ut)
bonn

medaljong (n, ut)
mórbhonn
  medalj-liknande hängsmycke med kapsel för t ex bild; målning eller relief i oval eller rund form

medan (conjunction)
agus
  under tiden, under det att, samtidigt som
  och som uttrycker motsättning

medarbetare (n, ut)
fostaí
  anställd: arbetare utan chefsansvar inom ett företag eller organisation.

medborgare (n, ut)
saoránach

medborgarskap (n, neut)
cathróireacht, saoránacht
  position som medborgare i viss stat

medbrottsling (n, ut)
comhchoirí
  person som samarbetar med en brottsling i ett kriminellt förfarande

meddela (v)
abair le

meddelande (n, neut)
teachtaireacht

medel (adj)
meán
  som befinner sig emellan andra

medel (n, neut)
damhna
  ett ämne / en substans avsedd för ett specifikt ändamål, ofta – men inte nödvändigtvis – i form av vätska eller kräm
gustal
  ett fysiskt objekt eller en metod som hjälper dig att uppnå ett mål
meán
  medelvärde

medelengelska (n, ut)
Meán-Bhéarla

medelhögtyska (n, ut)
Meán-Ard-Ghearmáinis
  stadium av Tyskan som talades under åren 1050 och 1350

medelklass (n, ut)
meánaicme
  samhällsklass som ligger mellan de fattigaste (underklassen) och de rikaste (överklassen)

medelsvensson (n, ut)
Mac Uí Rudaí
  genomsnittlig svensk invånare

medeltid (n, ut)
Mheánaois
  tidsepok i (Väst)europeisk historia mellan antiken och renässansen, vanligen från slutet av 400-talet till 1400-talet

medeltida (adj)
meánaoiseach
  som varar under medeltiden
  som på annat sätt har att göra med medeltiden

medelvärde (n, neut)
ceachartha
  "genomsnittligt" tal som anses representera en hel mängd eller population beräknat på ett visst väldefinierat sätt; till exempel har talmängden {1, 2, 3, 4} det aritmetiska medelvärdet 2,5, ty (1+2+3+4)/4=2,5

medelålder (n, ut)
meánaois
  levnadsålder mellan ungdom och ålderdom

medföra (v)
tabhair
  ta med (sig)

medge (v)
admhaigh
  ge möjlighet till, tillåta

medgörlig (adj)
comhlíontach

medhjälpare (n, ut)
cúntóir

median (n, ut)
airmheán

medicin (n, ut)
míochaine
  kemiskt ämne i fast tablett, flytande lösning eller annan form som via mun, hud, analöppning eller på annan väg intages i kroppen för att påverka denna, ofta för att lindra symptom vid sjukdom eller skada eller för att bota sjukdom

medicinare (n, ut)
dochtúir
  läkare, särskilt annan läkare än kirurg

medicinsk (adj)
dochtúir leighis
  som avser läkekonsten

medikament (n, neut)
leigheas
  läkemedel

medikus (n, ut)
dochtúir

meditation (n, ut)
machnamh
  (tyst) betraktelse, begrundan

mediterran (adj)
Meánmhara
  medelhavs-, som avser eller sammanhänger med Medelhavet eller medelhavsområdet

medium (n, neut)
idirmheán
  substans i vilket fysikaliskt skeende kan försiggå med tyngdpunkt på att den kan härbergera något, exempelvis ett kemiskt innehåll, värme, eller information
  verbform, som uttrycker en betydelse som varken är passiv eller aktiv, utan mittemellan
  person som är ansedd, eller anser sig, kunna kommunicera med andevärlden (med innebörden att personens sinnesorgan, förmåga att vidaresända information, är i mitten, medium, av en kommunikationskedja)

medlem (n, ut)
ball
  något eller någon som hör till en grupp eller en organisation

medlemskap (n, neut)
ballraíocht

medlemsland (n, neut)
ballstát

medlidande (n, neut)
taise

medtävlare (n, ut)
iomaitheoir
  en av flera personer som deltar i en tävling

medurs (adv)
deiseal

medverkan (n, ut)
rannpháirtíocht

medvetande (n, neut)
comhfhios
  något som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor

medveten (adj)
comhfhiosach
  som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor; som har ett medvetande
eolach
  som känner till något eller som sker med någons kännedom

medvetenhet (n, ut)
comhfhios

medvetslös (adj)
fo-chomhfhios

megalopolis (n)
ollchathair
  mycket stor stad, stort sammanhängande stadsområde

meios (n, ut)
méóis
  reduktionsdelning, celldelning där bara ena kromosomen i varje kromosompar bevaras, det sätt på vilket könsceller skapas

meitnerium (n, neut)
meitniriam

meja (v)
bain
  ta ner, föra undan; oftast om gräs

mejeri (n, neut)
teach bainne
  lokal eller fabrik där mjölk förädlas till i första hand livsmedelsprodukter

mejla (v)
ríomhphost
  skicka e-post

mejram (n, ut)
oragán cumhra
  en krydda och växtart (Origanum majorana) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna art

mejsel (n, ut)
gearrthóir
  verktyg med egg; slagverktyg för metall och sten; stämjärn eller svarvstål för trä

mejsla (v)
gearrthóir
  bearbeta med mejsel

mekanik (n, ut)
meicnic

mekonium (n)
meacóiniam
  den första avföringen som funnits i ett barns tarm under fostertiden

melanesisk (adj)
Meilinéiseach

melange (n)
cumasc

melankolisk (adj)
dúchroíoch

melatonin (n, neut)
meileatoinin
  ett hormon som produceras av tallkottkörteln i hjärnan och som påverkar dygnrytmen

mellan (preposition)
idir

mellangård (n, ut)
peirinéam
  den del av (människo-)kroppen mellan de yttre könsorganen och anus

mellanliggande (adj)
idirmheánach
  som ligger emellan

mellanmål (n, neut)
smailc
  mindre måltid mellan andra måltider; kan ofta utgöras av kall mat såsom smörgås, frukt och yoghurt

mellanslag (n, neut)
spás
  blanksteg

mellanting (n, neut)
ciotóg trasna
  företeelse med en blandning av två andra företeelsers egenskaper

mellanöra (n, neut)
chluas láir
  den del av ett öra vilken ligger bakom trumhinnan men framför innerörat, utgörs av ett luftfyllt hålrum förbundet med svalget via örontrumpeten och innehåller hörselbenen

melodi (n, ut)
séis

melodisk (adj)
duanach
  välljudande

melon (n, ut)
mealbhacán

membran (n)
scannán
  tunn hinna eller skiva

men (conjunction)
ach
  förbinder två satser eller satsdelar och betecknar motsättning mellan dessa

mena (v)
ceachartha
  med olika tyngd anse, tycka, tro eller hävda något; kan också vara en förklaring eller tillrättaläggande av ett oklart eller ifrågasatt uttalande

mendelevium (n, neut)
meindiléiviam

mened (n, ut)
mionn bréige
  falskt vittnesbörd, det att i domstol ljuga eller förvränga sanningen efter att ha avgett vittnesed

menig (adj)
baill ghiniúna
  (om soldat) som inte är befäl, obefordrad

mening (n, ut)
abairt
  en bit text som består av åtminstone en huvudsats, kan innehålla en eller flera bisatser, och (i svenskan och många andra språk) inleds med versal och avslutas med skiljetecken (vanligtvis punkt)
tuairim
  åsikt, uppfattning

meningslös (adj)
fánach
  som saknar mening, som inte är relevant eller viktig och därmed inte fyller någon funktion

meningsskiljaktighet (n, ut)
achrann
  det att två parter har två olika uppfattningar i en fråga, eller konflikt orsakad av detta; dispyt

menstrual (adj)
míosta
  som avser menstruation

menstruation (n, ut)
peiriad
  första delen i menstruationscykeln, när slemhinnan i livmodern bryts ned och stöts ut som en blödning via vagina eftersom gulkroppen från förra ovarialcykeln slutat producera tillräckligt med hormoner

menstruationscykel (n, ut)
timthriall míosta
  den nästan månatliga cykel som slemhinnan i livmodern genomgår, som en direkt följd av de cykliska hormonförändringar som orsakas av ovarialcykeln, och som delas in i menstruationen, proliferationsfasen och utsöndringsfasen

mentalsjukhus (n, neut)
gealtlann
  sjukhus där psykiatrisk vård sker

menuett (n, ut)
minit

meny (n, ut)
biachlár
  lista över maträtter

mer (adv)
níos mó
  i större mängd eller i högre grad

merarbete (n, neut)
níos mó
  extra arbete som måste utföras på grund av en förändrad situation, ofta på grund av de val som någon har gjort, ofta utan ekonomisk kompensation

meritokrati (n)
tuilleamhlathas
  åskådning där var och en ska belönas efter merit eller förtjänst

mes (n, ut)
meantán
  individ eller art i fågelfamiljen mesar (Paridae)
circeoil
  fegis

mesig (adj)
faiteach
  alltför rädd och försiktig

meson (n, ut)
méasón

messiansk (adj)
meisiasach
  som avser eller förebådar messias

mestadels (adv)
d'fhormhór

meta (v)
cúinne
  fiska med en krok på en lina ("metrev"), som i sin tur är fäst i änden på ett metspö

metafor (n, ut)
meafar

metafysik (n, ut)
meitifisic
  läran om tingens egentliga natur; verklighetsfrämmande spekulationer

metal (n, ut)
miotal
  en musikgenre som utvecklades ur hårdrocken under 1970-talet och som i sin tur delas upp i en mängd olika subgenrer

metall (n, ut)
miotal
  grundämne eller legering med metalliska egenskaper, till exempel bra ledningsförmåga för elektricitet och värme, formbarhet och metallglans

metalldetektor (n, ut)
brathadóir miotail
  (bärbart) tekniskt hjälpmedel (apparat) för att upptäcka dolda metallföremål (nergrävda eller som personer bär på sig)

metallföremål (n, neut)
aidhm
  föremål gjort av metall

metallisk (adj)
miotalach
  som är av metall eller har några egenskaper typiska för metaller

metallurg (n, ut)
miotalóir
  person som sysslar med metallurgi

metallurgi (n, ut)
miotaleolaíocht
  läran om metallers tekniska framställning samt deras kemiska och fysikaliska egenskaper

metallurgisk (adj)
miotaleolaíoch
  som avser metallurgi

metamorf (adj)
mheiteamorfach

metan (n, neut)
meatán
  ett kolväte, den enklaste alkanen, med formeln CH₄

mete (n, neut)
slatiascaireacht
  fiske som utförs med någon form av bete, ofta mask, maggot eller luktbete, som man har satt en krok igenom

meteor (n, ut)
dreige
  kortvarig ljusstrimma som bildas medan en sten (kallad meteoroid) faller ned genom jordens atmosfär och av friktionen värms upp tills den börjar glöda

meteorit (n, ut)
dreigít

meteoroid (n, ut)
dreigeoideach
  stenartad himlakropp i solsystemet (eller på annan plats i universum) med en diameter på mindre än 10-100 meter (olika definitioner förekommer); större himlakroppar, fast ändå mindre och mer oregelbundna än planeter, kallas asteroider

meteorologi (n, ut)
meitéareolaíocht

meter (n, ut)
méadar
  SI-enheten för längd; den sträcka som ljuset tillryggalägger i vakuum under tiden 1/299 792 458 sekund
  en sträcka av en meter enligt ovan

metning (n, ut)
slatiascaireacht
  det att meta

metod (n, ut)
slí
  sätt på vilket en åtgärd kan utföras
  namngivet och anropsbart kodblock

metodik (n, ut)
modheolaíocht
  läran om metoder, särskilt metoder för att forska eller att undervisa

metodologi (n, ut)
modheolaíocht
  metodlära

metonymi (n, ut)
meatonaime
  retorisk figur som bygger på en närhet mellan det använda uttrycket och det som betecknas

metrik (n, ut)
meadaracht
  verslära
méadrach
  funktion d : X\times X \to \mathbb{R} sådan att, för varje (x,y) \in X\times X,

metrisk (adj)
méadrach
  som ingår i SI-systemet
  som har att göra med ett rum som tillåter att en metrik definieras; som har att göra med en metrik

metriskt rum (n)
spás méadrach
  mängd med en tillhörande metrik, d.v.s. ett par (X, d) där X är en mängd och d är en metrik på X

metronom (n, ut)
méadranóm
  mekanisk eller elektronisk apparat som avger en fast puls för markering av tempo i musik

metropolit (n, ut)
uirbeach
  innehavare av ett högt ämbete (högre än ärkebiskop) i den grekisk-ortodoxa kyrkan

metropolitdöme (n, neut)
ceannchathair
  kyrkligt område som leds av en metropolit

mexikan (n, ut)
Meicsiceach

mexikansk (adj)
Meicsiceach
  som rör Mexiko eller det mexikanska folket

mexikansk nakenhund (n)
Madra Meicsiceach Gan Fionnadh

middag (n, ut)
dinnéar
  större måltid på kvällen

middagstid (n, ut)
meán lae
  tidpunkt ungefär mitt på dagen (mitt på dagen eller något senare)

midjeväska (n, ut)
duán
  väska som bäres vid midjan fäst med en rem

midnatt (n, ut)
meán oíche
  tid runt klockan tolv på natten, (ofta) särskilt om den klockan slår över till nästa kalenderdygn)

midsommar (n, ut)
Lá Fhéile Eoin

mig (pronoun)
mise, mé

migration (n, ut)
imirce
  immigration eller emigration; persons eller folkgrupps flytt

migrän (n, ut)
mígréin

mikro- (affix)
micri-
  SI-prefix med symbolen µ som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10−6 (0,000 001)
  prefix som anger att något är väldigt litet eller att väldigt små saker hanteras

mikrobiologi (n, ut)
micri-bhitheolaíocht
  vetenskapen om mikroorganismer

mikroekonomi (n, ut)
micreacnamaíocht
  gren av nationalekonomi som försöker förstå enskilda producenter och konsumenter och deras beslutsfattande i en marknad

mikrofon (n, ut)
micreafón
  apparat som omvandlar ljud till elektrisk signal (som i sin tur vanligtvis matas in i en förstärkare)

mikrofonlur (n, ut)
gléas cinn

mikrokosmos (n, neut)
domhnán
  världen i miniatyr; människan

mikroorganism (n, ut)
miocrób
  organism (främst encellig, men även flercellig eller icke-cellulär) som inte kan ses med blotta ögat

mikroskop (n, neut)
micreascóp
  optiskt instrument som gör det möjligt att se föremål som är för små för att kunna observeras med blotta ögat

mikroskopi (n, ut)
micreascópacht
  läran om mikroskop

mikroskopisk (adj)
micreascópach
  som avser mikroskop
  mycket liten, inte synlig för blotta ögat

mikrovågsugn (n, ut)
micreathonnán
  apparat i vilken elenergi omvandlas till mikrovågor i syfte att värma framförallt livsmedel

mil (n, ut)
míle
  längdmått; i metersystemet motsvarande 10 km, men i äldre tider något längre än så; 10,69 km (36000 fot)

mild (adj)
mín
  försynt och hänsynsfull i behandlingen av medmänniskor; vänlig, snäll (ej sträng)

mildra (v)
laghdaigh

militär (adj)
míleata

miljard (n, ut)
míle milliún
  talet 10⁹ = 1 000 000 000, d.v.s. tusen miljoner

miljon (n, ut)
milliún
  ett kollektivt tal, 10⁶ = 1 000 000

miljonstad (n, ut)
ollchathair
  tätort med ett miljontal invånare

miljonär (n, ut)
milliúnaí

miljö (n, ut)
timpeallacht
  den omgivande naturen
  omgivning

miljövänlig (adj)
glas

milkshake (n, ut)
creathán bainne
  en trögflytande dryck av mjölk och glass blandat, ofta smaksatt med bär, choklad eller liknande

millimeter (n, ut)
milliméadar
  ett längdmått; en tusendels meter

millimeterpapper (n, neut)
grafpháipéar
  rutigt papper med delningen en millimeter

milstolpe (n, ut)
sainchomhartha
  enskilt exemplar i en serie stolpar vanligen utplacerade på en 1/4-dels mils avstånd längs en huvudväg. Helmilstolpen - 1 MIL - brukar vara större och utförligare, kvartmilstolparna - 1/4 MIL - (3 st) däremellan, är ofta enklare och mindre. I Sverige sattes milstolpar upp från 1649 till meterreformen på 1880-talet. De följde alltså den gamla milen som var 18000 alnar (4x4500 alnar lika med 10.688 meter). Utförandet skiljer sig från län till län och inom varje län kan det finnas flera varianter. Milstolparna är lagskyddade kulturminnen. Källa: Nordin, Stefan: MILstolpar STOCKHOLM UPPSALA SÖDERMANLAND. Stockholm 1998.
  mål eller delmål att uppnå

mimikry (n, ut)
aithriseoireacht

mimosa (n, ut)
míomós
  ärtväxt ur släktet sensitiva (Mimosa, 400–500 arter, däribland Mimosa pudica, meterhög blomma), vars blad är känsliga för och fälls ihop vid beröring eller vid mörker
  handelsnamn för silverakacia, Acacia dealbata, buske upp till 30 meter hög
calóg shneachta
  överkänslig person, "snöflinga"

min (pronoun)
m'

mina (n, ut)
mianach
  underjordisk gång eller hålighet, gruva; även bildligt: tunnel, lönngång
  ett explosivt vapen nedgrävt i marken, konstruerat för att explodera när ett mål befinner sig i närheten

minaret (n, ut)
miontúr

mindervärdeskomplex (n, neut)
coimpléacs ísleachta

minderårig (adj)
faoi aois
  yngre än åldersgränsen för att vara myndig eller straffmyndig

mindre hackspett (n)
mionchnagaire breac

mindre lira (n)
cánóg dhubh

mindre strandpipare (n)
feadóigín chladaigh

minera (v)
mianach

mineral (n)
mianra
  ett fast oorganiskt ämne som förekommer i naturen och är definierat genom sin kemiska sammansättning och kristallstruktur
  grundämne annat än väte, kol, kväve eller syre som behövs av en levande organism

mineralisk (adj)
mianrach
  som består av mineraler

mineralogi (n, ut)
mianreolaíocht
  vetenskapen om mineralen

minervauggla (n, ut)
ulchabhán beag

mingel (n, neut)
deasc fáiltithe
  tillfälle då människor träffas och blandar sig med de närvarande, för att under småprat bekanta sig med dem

miniatyr (n, ut)
mionsamhail
  målning eller teckning i mycket litet format (bl a utsmyckning i medeltida handskrifter)

minimal (adj)
íosta

minimalism (n, ut)
íostachas
  riktning inom konst och musik som använder enkla uttrycksformer

minimalist (n, ut)
íostach
  anhängare av minimalism

minimalistisk (adj)
íostach
  som avser minimalism

minimera (v)
íoslaghdaigh, íosmhéadaigh

miniräknare (n, ut)
áireamhán

minister (n, ut)
aire
  ledamot eller medlem av en regering, statsråd

ministerium (n, neut)
ministreacht

ministär (n, ut)
rialtas

mink (n, ut)
minc
  en art (Mustela vison) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten mink

minnas (v)
cuimhne a bheith agat ar
  i hjärnan återkalla ett minne

minne (n, neut)
cuimhne
  plats där medvetande djur kan spara information
  en informationsdel som är sparad enligt ovan
  enhet som sparar digital information

minnesförlust (n, ut)
aimnéise
  oförmåga att återkalla tidigare händelser

minnesregel (n, ut)
cabhair

minoritetsspråk (n, neut)
teanga neamhfhorleathan
  språk som talas av en minoritet inom ett land

minsann (adv)
ambaiste
  anger att något är sant, och till en väldigt hög grad

minsann (interjection)
dáiríre

minska (v)
laghdaigh
  bli mindre
  göra mindre

minskning (n, ut)
laghdú

minus (n, neut)
míbhuntáiste
  något negativt
  minustecken, tecknet "−", som avser subtraktion
  räknesättet/operationen subtraktion
  om negativa tal, något som är mindre än noll

minustecken (n, neut)
lúide
  tecknet "−" som avser subtraktion

minut (n, ut)
nóiméad
  en tidsenhet bestående av 60 sekunder; en 60-dels timme
  en vinkelenhet, även kallad bågminut, en 60-dels grad

minutiös (adj)
bomaite
  ytterst noggrann

minutvisare (n, ut)
snáthaid mhór

mirakel (n, neut)
míorúilt

misantrop (n, ut)
míchaidreamhach
  någon som är negativt inställd till människor i allmänhet

mischmasch (n, neut)
meascán
  oredig och oordnad blandning, smörja, röra, sammelsurium

miserabel (adj)
aimléiseach

misogyn (adj)
fuathaitheoir ban
  kvinnohatisk

misogyn (n, ut)
fuathaitheoir ban
  kvinnohatare

misogyni (n, ut)
fuath ban
  hat eller starka fördomar mot kvinnor

missa (v)
airigh ó
  inte lyckas vara med om något, särskilt p.g.a. glömska, försening, tidsbrist etc.; även misslyckas med att uppnå ett mål
  inte träffa rätt, särskilt vid kast, spark o.dyl. av boll o.dyl., men även bildligt

missbruk (n, neut)
tarcaisne
  (målmedveten) skadlig eller olaglig användning av något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt)
  användning av droger eller något av vissa andra problembeteenden, oftast på grund av beroende snarare än vilja
  skadlig behandling av människor; misshandel, våld

missbruka (v)
tarcaisne
  använda något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt) på ett skadligt eller olagligt sätt
  använda droger, oftast på grund av beroende snarare än vilja
  behandla människor på ett skadligt sätt

missbrukare (n, ut)
andúileach
  person som missbrukar något (nästan enbart om droger)

missfall (n, neut)
anabaíocht
  spontant och ofrivilligt avslutande av graviditet innan fostret eller embryot är livsdugligt

missförstå (v)
tuig

misshandel (n, ut)
tarcaisne

misshandla (v)
tuargain

misshushållning (n, ut)
drochbhainistiú
  det att misshushålla

missil (n, ut)
arm diúractha
  stor odefinierad projektil (exempelvis raket eller robot)

misskund (n)
trócaire
  uppträdande eller handling som präglas av barmhärtighet; exempelvis en handling som mildrar förestående utmätning av straff eller ett uppträdande som mildrar behandling av hjälplös motpart

misslyckande (n, neut)
meath

misslyckas (v)
meath
  inte lyckas med att vara eller utföra något

missnöjd (adj)
míshásta
  inte nöjd, anseende att något inte är tillräckligt eller bra

missräkna (v)
mí-áirigh
  missta sig, räkna fel, göra misstag, bedöma fel

missta (v)
déan dearmad
  ta fel på, förväxla, ha felaktig uppfattning om

misstag (n, neut)
botún
  (negativ) händelse som inträffat trots att den inte är önskad; ofta uppkommer misstag på grund av felbedömningar

misstanke (n, ut)
drochamhras

misstro (n, ut)
cotadh
  det att inte tro på eller lita på (någon eller något); känsla eller misstanke att någon ljuger eller undanhåller relevant information eller dylikt

misstänka (v)
amhras a bheith agat
  (svagt) tro något, särskilt något negativt om en annan människa eller varje annan företeelse som kan betraktas som aktör

misstänksam (adj)
amhrasach

misstänkt (adj)
amhrasach
  som man misstänker för något specifikt, särskilt ett brott

misstänkt (n)
amhrastach
  en person som är misstänkt för något, ofta ett brott

missunnsamhet (n, ut)
fala
  uppfattningen att andra inte gör sig förtjänta av ett visst privilegium som de förfogar över

mist (n, ut)
ceo
  tjocka, dimma

mista (v)
caill

mistel (n, ut)
drualus
  parasitisk växt som växer på andra träds grenar; tillhör någon av familjerna Misodendraceae, Loranthaceae eller Santalaceae

misär (n, ut)
aimléis
  nöd, elände

mitokondrie (n, ut)
miteachoindre
  ATP-producerande organell i en eukaryot cell

mitos (n, ut)
miotóis
  "vanlig" celldelning, en process där en levande cell delas i två och på så sätt skapar två nya celler

mitra (n, ut)
mítéar

mitt (n, ut)
lár
  centrum, medelpunkt

mittemot (preposition)
ar ceann

mittfält (n, neut)
lárpháirc
  den mellersta tredjedelen av fotbollsplanen, även kollektiv benämning på alla mittfältare, framför allt de centrala mittfältarna

mittgång (n, ut)
taobhroinn
  gång genom mitten av något

mitthjärna (n, ut)
lárinchinn
  (exemplar av) den översta delen (mesencefalon) av hjärnstammen

mjau (interjection)
míáú

mjuk (adj)
bog
  som lätt kan deformeras, särskilt utan att förstöras

mjukhet (n, ut)
leibideacht
  det att vara mjuk

mjukis (n, ut)
leibide
  försiktig, dämpad person

mjukisbyxor (n, ut)
bríste aclaíochta
  mjukt plagg med två byxben

mjuta (v)
balbh
  stänga av mikrofonen vid digitalt samtal

mjäkig (adj)
samhnasach
  pjoskig; mesig

mjäll (n, neut)
sail chnis
  vita flagor av döda hudceller på hårbottnen

mjältbrand (n, ut)
antrasc
  en sjukdom, orsakad av bakterien Bacillus anthracis

mjälte (n, ut)
liathán
  organ i människokroppen och hos andra däggdjur, som bland annat har till uppgift att bryta ner gamla röda och vita blodkroppar samt att producera en typ av vita blodkroppar

mjöd (n, neut)
meá
  alkoholhaltig dryck av bland annat jäst honungsvatten och kryddor

mjöl (n, neut)
plúr
  finmalet pulver av säd; tidvis överfört om andra finmalna pulver

mjöla (v)
plúraigh
  beströ (ett bakbord) med mjöl

mjölk (n, ut)
bainne

mjölka (v)
crúigh
  hämta mjölk ur ett djur för senare användning

mjölkbud (n, neut)
fear bainne
  person som avlämnar mjölk (regelbundet)

mjölkbutik (n, ut)
teach bainne
  butik där mjölk och mejeriprodukter säljs

mjölkchoklad (n, ut)
seacláid bhainne
  ljus choklad som innehåller mycket mjölk

mjölke (n, ut)
bainne
  sädesvätska från fisk och vissa andra vattenlevande djur

mjölkig (adj)
lachtach
  liknande mjölk (till utseendet)

mjölkkanna (n, ut)
crúsca
  mjölkbehållare; kanna avsedd att förvara mjölk i

mjölksyra (n, ut)
aigéad lachtach
  trivialnamn för 2-hydroxipropansyra, C₃H₆O₃, en biologiskt viktig syra

mjölktand (n, ut)
fiacail diúil

mjölkört (n, ut)
lus tine
  en växtart (Chamerion angustifolium) i familjen dunörtsväxter (Onagraceae); exemplar av denna ört

mjölnare (n, ut)
muilleoir
  person som (yrkesmässigt) mal mjöl

mo (n, ut)
gaineamh
  finkornig jordart med en kornstorlek mellan 0,02 mm och 0,2 mm; mellan mjäla (under 0,02 mm) och sand (över 0,06 mm)

mobba (v)
ansmachtaigh
  trakassera någon, ofta en (på något sätt) svagare person, ofta påverkar flera gärningspersoner ett offer, ofta systematiskt och under längre period

mobbare (n, ut)
ansmachtaí

mobbning (n, ut)
bulaíocht

mobiltelefon (n, ut)
guthán soghluaiste

mocka (n, ut)
craiceann fiaghabhair
  en sorts skinn (med sammetsartad yta)

mod (n)
misneach
  förmåga att våga trotsa risk eller fara

mode (n, neut)
faisean

modehus (n, neut)
teach
  företag och exklusivt varumärke i modebranschen (särskilt inom haute couture)

modell (n, ut)
cineál
  färdigt exempel eller sätt enligt vilket något bör göras
  person vars yrke är att bli fotograferad, t.ex. för göra reklam för en produkt

modellera (n, ut)
marla
  lera som inte torkar utan kan formas om igen

modellera (v)
bheith ag mainicíneacht
  göra en eller flera modeller

modem (n, neut)
móideim
  apparat som ansluter en dator till en ledning

modeord (n, neut)
dordfhocal
  ord vars bruk blir särskilt populärt (under en tidsperiod)

moder (n, ut)
máthair
  kvinnlig förälder

moderera (v)
réasúnta
  avgöra vilka inlägg som ska föras vidare till allas kännedom; även om att utföra denna åtgärd på enskilda personers inlägg, alternativt i efterhand plocka bort olämpliga inlägg

moderkaka (n, ut)
slánú
  tillfälligt organ som finns i däggdjurshonor (undantag kloakdjur) under graviditet och förbinds med fostret via navelsträngen

moderkort (n, neut)
máthairchlár

modern (adj)
nua-aimseartha
  med aktuell nutida stil, nutidsenlig, förnyad

modernitet (n, ut)
modernity
  det att vara modern

modersmjölksersättning (n, ut)
foirmle
  tillverkad mat som simulerar mänsklig bröstmjölk, avsedd för att mata spädbarn, antingen som komplement eller ersättning till amning

modersmål (n, neut)
máthairtheanga
  språk man talar/talat under sin uppväxt

modest (adj)
adhnáireach
  blygsam

modfälld (adj)
atuirseach
  nedslagen och handlingssvag (av sorg eller besvikelse)

modig (adj)
calma

mogen (adj)
foirfe

mogenhet (n, ut)
abúlacht

mognad (n, ut)
foirfeacht

mojna (v)
laghdaigh
  stillna, avta;

mojäng (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat av obestämd funktion och användningsområde

mol (n)
gram-mhóilín
  ett antal; definieras som det antal atomer av isotopen kol-12 det går på 0,012 kg, vilket är cirka 6,023 · 1023 stycken

moldavier (n, ut)
Moldóvach
  invånare i Moldavien (speciellt om man) eller person med moldavisk härkomst

molekyl (n, ut)
móilín

molekylär (adj)
móilíneach

molekylärbiologi (n, ut)
bitheolaíocht mhóilíneach
  disciplin inom biologin som söker svar på frågorna om hur biologin fungerar på molekylär nivå

moll (n, ut)
mionaoiseach

moln (n, neut)
scamall, scamaill
  synlig atmosfärisk ansamling av kondenserat eller fruset vatten; även andra ämnen kan förekomma, särskilt på andra planeter

molnig (adj)
néaltach
  full av moln

molybden (n, neut)
molaibdéineam

moment (n, neut)
ardán
  avsnitt av en tävling; tävlingsmoment
nóiméad
  storhet som uppstår när en kraft verkar på en viss punkt
  ögonblick

momentan (adj)
láithreach
  ögonblicklig, tillfällig, för ögonblicket

momentum (n, neut)
móiminteam
  popularitet, anslutning (till någons idé), fart, drivkraft

moms (n, ut)
cáin bhreisluacha
  förkortning av meromsättningsskatt eller mervärdesomsättningsskatt; konsumtionsskatt på varor och tjänster som betalas av både konsument och näringsidkare, där sistnämnda emellertid har rätt till skatteavdrag för inbetald mervärdesskatt

monark (n, ut)
monarc
  statschef i en monarki

monarki (n, ut)
monarcacht
  statsskick där statschefen har sitt ämbete på livstid och har oftast fått det genom arv
  land som har statsskicket monarki (1.), dvs. där en monark är statschef

monarkist (n, ut)
monarcaí
  anhängare av monarki

monetär (adj)
airgeadaíochta

mongol (n, ut)
Mongólach

mongolisk (adj)
Mongólach
  som rör Mongoliet, det mongoliska språket eller folket

mongoliska (n, ut)
Mongóilis
  ett språk talat främst i Mongoliet
  kvinna från Mongoliet

monoftong (n, ut)
aonfhoghar
  enkelt vokalljud i motsats till diftong eller triftong

monogam (adj)
aonchéileach

monogami (n, ut)
aonchéileachas
  det att en person endast har en (sexuell) partner eller åt gången; det att en person endast är gift med en person åt gången

monokel (n, ut)
leathspéacla
  korrektionsglas för bara ett öga fastklämt i ögonvrån

monolit (n, ut)
allait

monolitisk (adj)
monailiteach
  som liknar en monolit

monom (n, neut)
aontéarmach

monomer (n, ut)
monaiméir

monostabil vippa (n)
aonchobhsaí

monoteism (n, ut)
aondiachas

monoteistisk (adj)
aondiach
  som har en gud

monotematisk (adj)
aontéamach

monoton (adj)
aontonach
  utan omväxling; som inte ändrar sig med tiden
  med derivata med konstant tecken; som antingen är växande eller avtagande på I; om funktionen antingen är strängt växande eller strängt avtagande sägs den vara strängt monoton

monster (n, neut)
ainmhí

monstrans (n, ut)
oisteansóir
  fint utfört kärl för nattvardsbröd eller för reliker i katolska kyrkor

monsun (n, ut)
monsún
  vind med olika riktningar sommar (från hav mot land) och vinter (från land mot hav)

montenegrin (n, ut)
Montainéagróch
  invånare i Montenegro eller med montenegrinsk härkomst

montenegrinsk (adj)
Montainéagróch
  som rör Montenegro, det montenegrinska språket, dess folk, kultur eller geografi

monter (n, ut)
both
  utställningsutrymme på mässa eller andra evenemang som inte kallas för marknad

montera (v)
cruinnigh
  sätta/bygga ihop

montör (n, ut)
leictreoir

moona (v)
gealach
  dra ned byxorna och visa baken för någon i syfte att förnedra eller förlöjliga

moped (n, ut)
móipéid
  (ursprungligen) cykelliknande fordon med lättare motor liknande en vanlig motorcykel; även (enligt nuvarande lag) mindre bil med begränsad hastighet

moppa (v)
stoth
  rengöra med mopp, ofta genom att våttorka

moral (n, ut)
moráltacht
  sensmoral

moralisk (adj)
múineadh
  som har att göra med moral
  som sker i enlighet med god moral

moras (n, neut)
bogach
  (snårig) sank- eller sumpmark; (oländigt) träsk

morbror (n, ut)
uncail
  mors bror

mord (n, neut)
dúnmharú
  det att döda en annan individ för egen vinning eller av annan anledning som anses omoralisk; det att mörda

mordbrand (n, ut)
coirloscadh

morfar (n, ut)
seanathair
  mors far

morfologi (n, ut)
moirfeolaíocht
  vetenskaplig lära om skillnaderna och likheterna mellan organismers anatomi
  studie inom lingvistiken som studerar ordens struktur, deras former och bildning

morförälder (n, ut)
seantuismitheoir
  en av mammas föräldrar

morgon (n, ut)
maidin
  tid av dygnet natt skiftar till dag, mellan mitten och slutet av det första halvdygnet

morgondag (n, ut)
amárach
  den dag som följer efter den innevarande dagen
  allmänt om framtiden

morgonstjärna (n, ut)
réalta na maidine
  en slags stridsklubba
  planeten Venus (vanligen i bestämd form singular)

morisk (adj)
Múrach
  som tillhör eller har att göra med folkgruppen morerna

morkulla (n, ut)
creabhar

mormor (n, ut)
máthair mhór
  mors mor, både som tilltal och omtal

morot (n, ut)
cairéad
  en framodlad underart (Daucus carota sativus) till arten vildmorot (Daucus carota) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av underarten morot

morotskaka (n, ut)
císte cairéid
  sockerkaka som innehåller riven morot

morr (n, neut)
drantán

morra (v)
drantán

morrhår (n, neut)
croiméal
  långa hårstrån som sitter under nosen på vissa däggdjur, vanligen med känselfunktion

morsa (v)
Dia duit

morsk (adj)
achrannach

mortel (n, ut)
moirtéar
  vanligen konisk eller halvklotformig skål avsedd för att med en mortelstöt finfördela och blanda samman ("stöta") råvaror, ofta exempelvis livsmedel eller råmaterial till färgpigment eller läkemedel

mortelstöt (n, ut)
tuairgnín
  stav avsedd för att stöta, pulverisera och röra om med i en mortel

mosa (v)
garr
  kraftigt trycka ihop (och förstöra) något; göra något mjukt till konsistensen; göra till mos

mosaik (n, ut)
mósáic
  ytdekoration av små olikfärgade bitar (stenar, glas m m); bildframställning i mosaik-teknik

mosaisk (adj)
Maoise
  judisk

moscovium (n)
únúinpeintiam
  ett grundämne med atomnummer 115, atommassa 288 och kemiska beteckningen Mc, tidigare ununpentium

moské (n, ut)
mosc
  byggnad för muslimsk gudstjänst

mossa (n, ut)
caonach

mosse (n, ut)
portach

mossig (adj)
móinteach
  täckt av mossa; mossbevuxen

moster (n, ut)
aintín
  mors syster

mot (preposition)
chuig
  anger riktning, särskilt omvänd riktning i förhållande till subjektet
in aghaidh
  anger antagonistiskt förhållande

mota Olle i grind (v)
rud a mharú san ubh
  sätta stopp för något i ett tidigt stadium, innan det hunnit utveckla sig för långt och blivit svårare att stoppa

motbjudande (adj)
colach

motell (n, neut)
óstán
  motorhotell; hotell med serviceanordningar för bilister

motgift (n, neut)
frithnimh

motion (n, ut)
aclaíocht
  fysisk träning för kroppen /av ett djur/

motionera (v)
aclaigh
  utföra fysisk träning av kroppen, speciellt med avseende på uthållighet och allmän hälsa (snarare än ren styrka som vid styrketräning)

motiv (n, neut)
réasún
  skäl eller orsak till något (särskilt brott); anledning

motivation (n, ut)
inspreagadh

motivera (v)
mínigh
  ange skäl eller förklaring till varför någon agerar eller har agerat på ett visst sätt

motivering (n, ut)
ag triall ar

motkultur (n, ut)
frithchultúr
  subkultur inom samhället som motsätter sig de förhärskande normerna hos huvudkulturen

motor (n, ut)
inneall
  maskin som utvinner rörelseenergi ur annan energiform

motorcykel (n, ut)
gluaisrothar
  cykelliknande motorfordon med två, tre eller fyra hjul; delas in i lätt och tung motorcykel

motorfordon (n, neut)
feithicil mhótair

motorhuv (n, ut)
caidhp
  (exemplar av) det hölje (vanligen ett metallstycke) som utgör den övre begränsningen till det rum som innehåller motorn på en bil och som kan öppnas (vanligen via en gångjärnsmekanism längs främre eller bakre randen av höljet) för att ge tillgång till det nämnda rummet

motorisk enhet (n)
aonad mótair
  en motorisk nervfiber och den samling muskelfibrer (från ett par–tre stycken till över tusen stycken) som innerveras av just den nervfibern

motorolja (n, ut)
ola innill
  olja som smörjer en förbränningsmotor

motorstopp (n, neut)
cliseadh
  plötsligt och överraskande avbrott i motors gång

motorväg (n, ut)
mótarbhealach

motpåve (n, ut)
frithphápa
  person som gör anspråk på påvevärdigheten, men som inte har accepterats av Romersk-katolska kyrkan

motreformationen (n, ut)
Frith-Reifeirméisean
  den romersk-katolska kyrkans motoffensiv mot den protestantiska reformationen under 1500- och 1600-talen

motrevolution (n, ut)
frithréabhlóid
  maktövertagande som tillintetgör något som en revolution erövrat

motsats (n, ut)
ar aghaidh

motsatt (adj)
urchomhaireach
  som utgör motsats, helt annan

motsträvig (adj)
aimhleasc

motstå (v)
cuir i gcoinne
  göra motstånd mot, inte ge vika för, bekämpa, motarbeta

motstånd (n, neut)
friotóir
  aktiva försök att motverka någon eller något
  det att människor ogärna tar till sig nya tankesätt
  resistans, en storhet med enheten ohm

motståndsrörelse (n, ut)
friotóir
  organiserat motstånd mot en ockupation som sker utan statlig kontroll och med begränsat skydd enligt folkrätten

motsvara (v)
cluiche

motsvarighet (n, ut)
athghin
  det som närmast motsvarar den givna företeelsen

motsägelse (n, ut)
bréagnú
  påstående som strider mot ett annat påstående; påstående som inte kan vara sant samtidigt som ett annat påstående, eller ett påstående som aldrig kan vara sant

motsägelsefull (adj)
bréagnaitheach
  som i sig själv innehåller motsägelser eller med varandra oförenliga tankegångar

motta (v)
faigh

mottagare (n, ut)
gabhdán
  person som tar emot något (till exempel ett brev, en gåva, boll som ska returneras)
  apparat som tar emot signaler (ofta i form av elektromagnetisk strålning); i synnerhet sådan apparat som omvandlar mottagna signaler till annan information (till exempel till ljud och ljus i radio- eller tv-apparater)

mottagning (n, ut)
glacadh
  det att ta emot
  det att ta emot en passning, ett inlägg eller liknande
  avdelning som tar emot, reception
  lokal där läkare undersöker patienterna
  ta emot radiovågor

motto (n, neut)
mana
  kort och kärnfull sentens som uttrycker vad en person, organisation eller nation har som mål eller underliggande tanke

moturs (adv)
tuathal

motverka (v)
i gcoinne

motvikt (n, ut)
frithmheáchan
  tyngd som motverkar en annan kraft

motvilja (n, ut)
drogall
  negativ inställning; stark känsla av ovilja eller olust för något eller inför att göra något

motvind (n, ut)
gaoth chinn

mouche (n, ut)
cuil
  (egentligen fluga) liten svart sidenlapp som damerna förr fäste i ansiktet för att framhäva hyns vithet

mousserande (adj)
lonrach
  presensparticip av moussera

moçambikier (n, ut)
Mósaimbíceach
  invånare i Moçambique eller som har moçambikiska rötter

moçambikisk (adj)
Mósaimbíceach
  som rör Moçambique

mu (interjection)
géim
  ljudhärmande ord för nötkreaturs råmande

muffins (n)
borróg

mugg (n, ut)
muga
  typ av enklare cylinderformad dryckeskärl: större kopp, eller kopp av annat material än porslin eller glas

muhammedan (n, ut)
Mahamadach
  anhängare av Muhammed och religionen islam

muhammedansk (adj)
Ioslamach

mujahid (n, ut)
jiohádach
  person som deltar i jihad, den heliga kampen

mula (n, ut)
miúil

mulch (n)
móta
  marktäckning, täckmedel; träflis, bark och liknande för att täcka jordytan

mulcha (v)
móta
  lägga på marktäckning, täcka (jorden med träflis, bark och liknande), täckodla

mule (n, ut)
béal
  överläpp hos en ko eller en häst

mulen (adj)
duibheagánach
  täckt med moln

mull (n, ut)
húmas
  en form av humus: finkornig, lucker, svart eller brunsvart jordart som huvudsakligen består av förmultnade växt- och djurdelar; det översta näringsförande jordlager med halt av sådan jordart; även allmännare om jord utan särskild tanke på jordens beskaffenhet
púdráil
  (mer eller mindre bildligt) jordiska kvarlevor, produkt som uppkommer vid förmultning eller förstörande av materiella föremål; även överfört om förgängliga företeelser
  pulverformig malm

mullbär (n, neut)
crann maoildeirge
  bär från mullbärsträdet (1)

mullig (adj)
méith
  överviktig, ofta något förskönande

mullvad (n, ut)
caochán
  individ av någon art från släktet Talpa inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae)

mullvadssyrsa (n, ut)
caoch-chriogar
  en insekt (Gryllotalpa gryllotalpa) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art
  individ av de 60-talet arter inom familjen mullvadssyrsor (Gryllotalpidae)

multipel (adj)
méadaí

multiplikationstabell (n, ut)
tábla méadaithe

multiversum (n, neut)
ilchruinne

mumie (n, ut)
mumaí, seargán
  balsamerat lik (från Egypten)

mun (n, ut)
béal
  den kroppsdel hos människan och djur genom vilken mat intas och ljud avges
  öppning (i ett föremål) vilken liknar en öppen mun (kroppsdel)

mungiga (n, ut)
trumpa
  ett musikinstrument som spelas genom att hålla den mot tänderna och knäppa på en elastisk ståltunga

mungipa (n, ut)
deireadh
  endera av de spetsiga vinklar där överläppen och underläppen möts

munhåla (n, ut)
cuas an bhéil
  det hålrum som finns bakom munnens öppning och innanför kinderna, och som är förbundet med svalget

munk (n, ut)
manach
  en man som lever i kloster
taoschnó
  ett slags ringformigt, friterat bakverk
  ett slags bullformat, friterat bakverk innehållandes fyllning

munkavle (n, ut)
gobán
  föremål som stoppas i munnen på någon för att förhindra denna från att tala eller göra ljud av sig

munkorg (n, ut)
béalóg
  anordning som används för att stoppa ett djur från bita någon eller något

munspel (n, neut)
armónach
  mindre blåsinstrument med en uppsättning hål som spelaren kan blåsa in i eller ut ur i där hålen ger olika toner

munter (adj)
sona
  på glatt humör, obekymrad över tillvaron

muntjak (n, ut)
muinseac
  någon av de i Sydostasien levande arter som tillhör släktet muntjaker (Muntiacus) inom familjen hjortdjur (Cervidae); individer av dessa arter

mur (n, ut)
balla
  hög och vanligen stabil struktur (ofta byggd av sten) som åtminstone delvis avgränsar ett område på marken, kanske för att hindra obehöriga från att äntra området

mura (v)
balla
  bygga en struktur (t.ex. en mur eller en enkel bostad) bestående av tegelstenar

murare (n, ut)
bríceadóir
  person som murar, d.v.s. bygger strukturer av tegelsten eller annan sten

murbruk (n, neut)
moirtéal
  cementliknande fogmassa som används för att foga samman tegelstenar eller andra byggnadsstenar vid murning

murbräcka (n, ut)
reithe cogaidh
  belägringsvapen som under antiken och medeltiden användes för att göra hål i fästningsmurar (senare ersatt av eldvapen)

murgröna (n, ut)
eidheann, eidhneán
  en växtart (Hedera helix), i familjen araliaväxter (Araliaceae); individ av arten murgröna

murkna (v)
meathlú
  bli murken

mus (n, ut)
luch, luchóg
  individ av olika arter ur däggdjursordningen gnagare, speciellt från släktet Mus inom familjen råttdjur (Muridae)

museum (n, neut)
músaem
  offentligt tillgänglig samling av systematiskt ordnade föremål med informationsvärde

musik (n, ut)
ceol
  sekvens av ljud som människor uppfattar som angenäm att lyssna till. Men musik i horror filmer är menat att vara obehagligt så man kan förkortta definitionen till bara "en sekvens av ljud med o översättbar mening".

musikal (n, ut)
ceoldráma
  en sorts modern operett (blandning av sång, tal och dans)

musikalisk (adj)
ceoldráma
  som avser musik
  musikbegåvad

musikant (n, ut)
ceoltóir
  person som spelar musik, någon som musicerar; musiker

musiker (n, ut)
ceoltóir
  person som skriver, spelar eller dirigerar musik

musikinstrument (n, neut)
gléas ceoil

musikskola (n, ut)
ceolscoil
  skola med musikundervisning

musikstycke (n, neut)
smut

musikteori (n, ut)
teoiric an cheoil
  läran om musikens uppbyggnad och form såsom, med delar som akustik, notskrift, harmonilära och gehörslära

musikvideo (n, ut)
físeán ceoil
  kortfilm som integrerar en låt med ett bildspråk i konstnärligt syfte eller för ökad publicitet

muskel (n, ut)
matán

muskelcell (n, ut)
snáithín matáin
  cell i muskelvävnad, vilken kan kontrahera (ändra sin längd) spontant eller vid lämplig extern stimuli

muskeldystrofi (n, ut)
diostróife mhatánach
  någon av flera sjukdomar som gör att kroppens muskler förtvinar på grund av vissa genetiska mutationer

muskelfiber (n, ut)
snáithín matáin
  en enskild muskelcell (speciellt i skelettmuskulatur)

muskelmage (n, ut)
eagaois
  organ som är en specialiserad del av magsäcken som är uppbyggd av tjocka muskelväggar och används för mekanisk bearbetning av maten som återfinns hos vissa djur som till exempel fåglar, reptiler och en del fiskar

muskot (n, ut)
noitmig
  en tropisk krydda

muskulär (adj)
matánach

muskulös (adj)
matánach
  som har kraftiga muskler

muslim (n, ut)
Mahamadach
  anhängare till religionen islam

muslimsk (adj)
Moslamach

mussla (n, ut)
diúilicín
  klass i djurstammen blötdjur (Mollusca)

mustasch (n, ut)
croiméal

mustaschprydd (adj)
croiméalach
  som har mustasch

muta (n, ut)
breab
  pengar, gåvor eller andra tjänster som man mutar med

muta (v)
breab a thabhairt
  få någon att utföra en (olaglig eller osjyst) handling genom att ge pengar, gåvor eller andra tjänster till denne

mutation (n, ut)
sóchán

mutter (n)
cnó
  invändigt gängad (metall-)bit, vilken används att låsa skruvar eller bultar

myanmarier (n, ut)
duine as Maenmar
  person från Myanmar/Burma

mycel (n, neut)
mícéiliam
  den vegetativa delen hos svampar som består av celltrådar

mycken (adj)
a lán

mycket (adv)
a lán

myelinskida (n, ut)
truaill mhiailineach
  hinna av elektriskt isolerande myelin som finns runt en nervfiber, som bildats av gliaceller (oligodendrocyter eller schwannska celler) som lindat sig runt fibern och som ökar fortledningshastigheten av nervimpulser i fibern

myelom (n, neut)
mialóma
  en sorts cancer i benmärgen där de neoplastiska cellerna är plasmaceller

mygga (n, ut)
muiscít
  insekt tillhörande underordningen myggor (Nematocera) i ordningen tvåvingar (Diptera)

mykologi (n, ut)
míceolaíocht

mylla (n, ut)
húmas
  (mullrik) matjord; odlad mark, odlat markområde

myller (n, neut)
plódaigh
  stor, rörlig och oordnad mängd

myllra (v)
saithe
  uppträda i oöverskådlig och oredig massa

myndighet (n, ut)
údarás
  statlig eller kommunal organisation med bestämmanderätt; statligt ämbetsverk; offentligt organ som inte är en beslutande politisk församling

mynning (n, ut)
béal
  utlopp av flod
  öppning som avslutar röret på eldvapen

mynt (n, neut)
bonn
  betalningsmedel i form av (oftast små) präglade metallbitar

mynta (n, ut)
mismín
  en växt eller delar av en växt av ovanstående släkte
  krydda eller smaksättning av ovanstående växt

mynta (v)
mismín
  prägla mynt
cum
  skapa eller hitta på ett nytt ord eller uttryck

myntverk (n, neut)
mionta
  företag eller myndighet som tillverkar mynt åt centralbank respektive riksbank

myon (n, ut)
múón
  en lepton av andra familjen och med negativ elektrisk laddning; en tyngre variant av elektronen

myopi (n, ut)
gearr-radharc
  tillståndet att ljuset fokuserar i glaskroppen före näthinnan när man tittar på avlägsna föremål och linsen är maximalt avslappnad, vanligen för att ögongloben är för lång

myopisk (adj)
gearr-radharcach
  närsynt

myosin (n, neut)
mióisin
  motorprotein som är format som en golfklubba och som tillsammans med aktinfilament står för rörlighet i celler i allmänhet och kontraktion i muskelceller i synnerhet

myra (n, ut)
seangán
  en insekt som tillhör ordningen gaddsteklar och är känd för att bilda stora samhällen

myrornas krig (n)
sneachta
  visuellt fenomen på en teves bildskärm med slumpmässigt, mestadels monokromatiskt, videobrus, orsakat av bristande mottagning eller bristande signal på videoingången till en tv-apparat

myrra (n, ut)
miorr

myrslok (n, ut)
alpaire seangán, arcán talún
  individ i däggdjursfamiljen myrslokar (Myrmecophagidae) i ordningen håriga trögdjur (Pilosa)

myrspov (n, ut)
guilbneach stríocearrach

myrstack (n, ut)
nead seangán
  stack (kulle) av barr och pinnar byggd av och för myror

myrsyra (n, ut)
aigéad formach
  metansyra

myrten (n, ut)
miortal

mysig (adj)
seascair

mysigt (adv)
seascair
  avledning till adjektivet mysig

mystisk (adj)
rúndiamhair
  underlig; som är ett mysterium

myt (n, ut)
miotas
  allmänt spridd folkberättelse om fiktiva gestalter eller händelser som erkänns som grundläggande sann, som tros allmängiltigt förklara naturliga företeelser och som ger mening åt tillvaron

mytologi (n, ut)
déscéalaíocht
  läran om myter och mytbildning; mytforskning

mytologisk (adj)
miotaseolaíoch
  som avser mytologi

mäktig (adj)
bríomhar
  som har stor makt eller mycket inflytande
iontach
  imponerande stor eller storslagen
borrúil
  (om en maträtt) mättande och eventuellt tung; som snabbt ger en mättnadskänsla som varar länge

mängd (n, ut)
suim
  antal eller volym av någonting, ofta många eller mycket
tacar
  oordnad uppsättning element av någon speciell beskaffenhet

mängddifferens (n, ut)
difear

mängdteori (n, ut)
tacartheoiric
  teorin för hur man räknar med mängder; en gren av matematiken

människa (n, ut)
duine
  individ av släktet människor (Homo); särskilt av vår egen art Homo sapiens

människoapa (n, ut)
homainid
  djur tillhörande tidigare familj "Pongidae" som omfattade nu levande medlemmar i överfamiljen människoartade apor "Hominoidea" förutom människan; större apa utan svans

människoätare (n, ut)
canablach
  person eller djur som äter människor

mänsklig (adj)
daonna
  som har drag utmärkande för människan; med hänsyn till och respekt för mänsklig rättighet och en människas hälsa och välmående

mänsklighet (n, ut)
cine daonna
  alla människor (på jorden)

mär (n, ut)
méara
  styresman för en fransk kommun, borgmästare
Morávach
  invånare i Mähren (östra Tjeckien), tjeck

märg (n, ut)
smior
  mjuk kärna innanför ett hårt hölje

märgel (n)
marla
  kalkhaltig lera

märgrand (n, ut)
feicseanach
  (på virke) synlig märg

märgstråle (n, ut)
scáthán
  transportled (för sav) i en trädstam, synlig i ekvirke

märka (v)
tabhair faoi deara
  bli medveten om något
ainm
  förse med igenkänningstecken; göra lätt att känna igen

märke (n, neut)
splanc
  namn, symbol eller tecken som används för att identifiera eller känneteckna produkter, tjänster eller dylikt; fabrikat
cinéal
  synligt avtryck; en skråma, repa, fläck, eller liknande
grád
  igenkänningsbart tecken
stiogma
  spets av en pistill vilken får pollen

märklig (adj)
aisteach
  underlig; som är värt att lägga märke till, som bryter mot invanda mönster på ett uppseendeväckande och förbluffande sätt

märr (n, ut)
láir
  sto; (vuxen) hästhona

mässa (n, ut)
Aifreann
  ett "större" firande av gudstjänst
fionn
  stor utställning av varor (och försäljning)

mässhake (n, ut)
casal
  en sorts broderad mantel för präst framför altaret

mässing (n, ut)
prás

mässling (n, ut)
bruitíneach
  en sorts barnsjukdom, orsakad av ett virus

mästare (n, ut)
máistir
  person som behärskar något till fullo
  person som har en elev inom något område på hög nivå; lärare
curadh
  person som erövrat en mästerskapstitel

mästerskap (n, neut)
ceannas
  tävling

mäta (v)
tomhais
  bestämma (ta reda på) en storhets värde
táille
  ha en viss storlek

mätare (n, ut)
méadar
  apparat som mäter en fysikalisk eller kemisk storhet och oftast presenterar resultat av mätningen på en skärm

mätt (adj)
iomlán
  som har ätit tillräckligt med mat för att inte känna hunger; (överfört) som har fått nog

mätta (v)
sásaigh
  göra mätt; göra att man inte känner behov av föda för tillfället

mättad (adj)
sáithithe
  perfektparticip av mätta; som har upplösts så mycket det går

mätvärde (n, neut)
léitheoireacht
  värde som resultat av mätning

må (v)
airigh
  känna sig, beskrivning av hälsotillstånd

måhända (adv)
b'fhéidir

mål (n, neut)
báire
  avsett eller eftersträvat resultat av viss handling eller verksamhet
  slutpunkt; den plats dit man vill nå; plats där en resa, förflyttning eller dylikt ska ta slut
  plats där en löp-, skid- eller tävlingssträcka har sitt slut (oftast utformad som en mållinje snarare än en punkt)
  grindliknande konstruktion, plats, område eller dylikt där det är poänggivande att placera bollen eller pucken
  poäng i vissa bollsporter (såsom fotboll och ishockey) åstadkommit genom att placera bollen eller pucken på avsett ställe (som oftast försvaras av motståndarlaget)
cuspóir
  det objekt man siktar på och försöker träffa med exempelvis ett skott från vapen eller kast med dartpil; även en grupp som ska tilltalas eller nås
béile
  måltid, den mat man äter vid en given tidpunkt
cásáil
  rättsligt ärende som behandlas inför domstol eller liknande instans
canúint
  språk, tal

måla (v)
péinteáil
  stryka ett lager målarfärg på ett föremåls yta eller sänka ett föremål i ett färgbad sk doppmålning

målare (n, ut)
péintéir
  person som målar (stryker på målarfärg), speciellt i yrkessammanhang
  konstnär som framförallt målar tavlor

målarfärg (n, ut)
péinteáil

måleri (n, neut)
péinteáil
  uttrycksform som består i att framställa bilder
  en målares verk

målla (n, ut)
blonagán
  växt (ogräs) i gruppen Chenopodiaceae och underfamiljen mållväxter, Chenopodioideae

mållinje (n, ut)
cúl-líne
  den linje som går mellan målstolparna

mållös (adj)
fánach
  som saknar mål för sin syssla

målsägande (n, ut)
gearánaí
  deltagare i en rättegång som har blivit offer för brott

målsägare (n, ut)
gearánaí
  person som väcker åtal vid domstol

målsättning (n, ut)
aimsiú

måltid (n, ut)
béile
  intag av mat vid mer eller mindre bestämd tidpunkt, t.ex. frukost, lunch, middag, vickning men även brunch och mellanmål är exempel på måltider

målvakt (n, ut)
cúl báire
  spelare (i sporter med faktiska målburar) med den speciella uppgiften att vid motståndarlagets målförsök, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindra att motståndarlaget får poäng (vilket de får genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför)

mån (n)
céim
  utsträckning eller omfattning av något på en kvantitativ skala, beskaffenhet, kvalitet

månad (n, ut)
mí

månadspeng (n, ut)
airgead póca
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje månad för t.ex. fritidsaktiviteter

måndag (n, ut)
Luan, Dé Luain

måndagseftermiddag (n, ut)
Dé Luain
  eftermiddag på en måndag

måne (n, ut)
gealach
  himlakropp som kretsar kring en planet eller en asteroid i ett planetsystem; "månen" i bestämd form avser vanligtvis jordens måne Luna

månen (n, ut)
gealach
  planeten jordens naturliga satellit; Luna

många (adj)
a lán

många (pronoun)
a lán
  plural av mången; flera stycken

mången (adj)
a lán

mångfacetterad (adj)
ilghnéitheach
  som har många sidor eller aspekter; mångsidig

mångfald (n, ut)
éagsúlacht
  ett topologiskt rum som uppfyller villkoren för att vara ett Hausdorffrum, och som i varje punkt har samma struktur som det Euklidiska rummet

månghörning (n, ut)
polagán
  polygon

mångkulturell (adj)
ilchultúrtha
  som innefattar eller accepterar folk från (många) olika kulturer

månglare (n, ut)
ceannaí
  småhandlare, gatuförsäljare, torghandlare; försäljare som idkar handel som inte faller inom ramen för vanlig handelsstandard eller som anses mindervärdig eller otillbörlig

mångtalig (adj)
líonmhar
  som förekommer i (mycket) stort antal

månkalender (n, ut)
féilire na gealaí
  kalender som bygger på månens faser

månljus (n, neut)
solas na gealaí
  solljus som reflekteras på månen och ger illusionen av att månen lyser

månskalv (n, neut)
crith gealaí
  skalv som äger rum på månen (oftast om vår planets måne)

månsken (n, neut)
solas na gealaí
  ljus från solen reflekterat av månen

mård (n, ut)
cat crainn
  en art (Martes martes) inom släktet mårdar (Martes) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art, skogslevande mellanstort rovdjur

mås (n, ut)
faoileán

måste (n, neut)
bí ar
  det som man är tvungen till

måste (v)
bí ar
  indikerar att det finns ett krav på att subjektet i meningen ska göra något; uttrycker nödvändighet

mått (n, neut)
miosúr
  föremål som används för att mäta längder, ytor eller volymer
  resultatet av en mätning

måttband (n, neut)
miosúr
  ett böjbart mått som används vid längdmätning, används vanligen för uppmätning av kortare sträckor

måttlig (adj)
measartha
  som besitter en egenskap i precis den utsträckning som är lagom eller vanlig, eller något under

måttstock (n, ut)
slat tomhais
  graderat verktyg för mätning av längd
caighdeán
  värdemätare, norm för bedömning eller dylikt

möbel (n, ut)
troscán
  (större, flyttbart) föremål som har en bestämd plats i ett rum, vanligen i förvarings-, dekorations- eller rekreationssyfte eller för att låta personer sitta eller ligga i det

möda (n, ut)
tinneas clainne

mödosam (adj)
saothrach
  svår, omständlig eller problematisk att utföra eller ta hand om (på vanligt vis)

mögel (n, neut)
múscán, snas
  mängd mikroskopiska svampar som växer i form av flercelliga grenade trådar

möhippa (n, ut)
cóisir na mbáb
  festlighet som anordnas för en blivande brud av hennes närmaste vänner nära inpå bröllopsdagen

möjlig (adj)
féideartha

möjliggöra (v)
a

möjlighet (n, ut)
féidearthacht

mök (n, ut)
broim

möka (v)
broim

mölla (n, ut)
muileann
  kvarn som är avsedd för malning av mjöl eller liknande, i synnerhet om väderkvarn, då som kortform av vindmölla
muileann gaoithe
  vindkraftverk, kortform av vindmölla

mönster (n, neut)
bos
  förebild efter vilket något ska göras
  figur som upprepar sig på ett särskilt sätt
bheith ag mainicíneacht
  sak eller person som är värd att efterlikna

mör (adj)
armacach
  om kött som är lättskuret, lättuggat, ej segt
  som genom träning eller på annat sätt utmattande aktivitet blivit dränerad på energi, fysiskt eller psykiskt sett

mörda (v)
dúnmharaigh

mördare (n, ut)
dúnmharfóir
  person som mördar eller har mördat, person som avsiktligt och olagligt dödar någon

mörk (adj)
dorcha
  som endast reflekterar eller avger lite ljus

mörk choklad (n)
seacláid dhorcha
  choklad med hög kakaohalt, ofta över 70 procent

mörk materia (n)
damhna dorcha
  tänkt form av materia som inte avger eller reflekterar elektromagnetisk strålning, och därför inte kan observeras på normalt sätt

mörkblå (adj)
dúghorm
  som har en mörkare nyans av färgen blå

mörker (n, neut)
dorchadas
  avsaknad av eller (mycket) liten mängd ljus (elektromagnetiska vågor), särskilt om sådant som ögonen kan reagera på

mörkhyad (adj)
coirtithe
  med naturligt mörk hy

mörkna (v)
uraigh
  bli mörk(are)

mört (n, ut)
roiste
  en art (Rutilus rutilus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

mössa (n, ut)
bairéidín
  mjukt klädesplagg som bärs på huvudet, oftast för att värma huvudet

mötas (v)
faic
  möta varandra; att två eller flera kommer nära varandra

möte (n, neut)
cruinniú
  tillfälle då flera människor träffar/möter varandra, ofta för att sitta ner och diskutera och kanske besluta om något

müsli (n, ut)
múslaí
  blandning av grynsorter, frukter samt andra ingredienser som serveras till olika mjölkprodukter

n-genus (n, neut)
coimín

nacka (v)
caol
  döda genom att hugga av, vrida av eller bryta nacken på

nackdel (n, ut)
míbhuntáiste

nacke (n, ut)
baic
  halsens baksida

nadir (n)
nadair

nagel (n, ut)
ionga
  den hårda yta av horn (keratin) som täcker yttersta tippen av fingrar och tå

nagelband (n, neut)
cúitineach
  kallas den tunna remsan av överhud mellan nageln och den egentliga huden på fingrarna.

nagellack (n)
vearnais iongan
  lack som man målar på finger- och tånaglar för färg, skydd, glans och stärkning

nahuatl (n)
Nachuáitlis
  uto-aztekiskt språk som talas främst i centrala Mexiko

naiv (adj)
soineanta
  som saknar erfarenhet eller förståelse; oerfaren; omisstänksam

naivitet (n, ut)
aerthacht
  det att vara naiv, barnslighet

naken (adj)
nocht
  utan kläder (på sig), som inte har på sig några kläder (även om kroppsdel)

nakenbild (n, ut)
nocht
  bild där en eller flera personer figurerar nakna

nakenhet (n, ut)
nochtacht
  det att vara naken

nalkas (v)
ionsaí
  närma sig, förestå, vara i antågande

nalle (n, ut)
béirín
  nallebjörn, ett kramdjur, en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning.
fón póca
  mobiltelefon

nallebjörn (n, ut)
béirín
  ett kramdjur i form av en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning
  lugn, snäll och kramgo man (trots ett eventuellt hårdare yttre)

namibier (n, ut)
Namabach
  invånare i Namibia eller person med namibisk härkomst

namibisk (adj)
Namabach
  som rör Namibia eller det namibiska folket

namn (n, neut)
ainm
  det någon eller något heter; ett (eller flera) ord som används för att ange/särskilja en viss person, djurindivid, föremål, begrepp, kategori eller annan företeelse
  persons eller organisations rykte

namna (v)
ainm

namnge (v)
ainm
  ge (någon/något) ett namn
  avslöja (någons) namn

namnkunnig (adj)
cáiliúil
  vars namn många känner till

nanoteknik (n, ut)
nanaitheicneolaíocht
  teknik för att sätta samman partiklar av storleksordningen nanometer (ofta atomer), vilket skapar nya material med unika egenskaper

napp (n)
gobán
  liten sak av gummi som småbarn suger på
bain greim as
  det att en fisk nappar på kroken
smiot
  träff, fångst, fynd

nappa (v)
bain greim as
  hugga på en krok
  gå med på ett erbjudande

nappflaska (n, ut)
buidéal
  flaska för att servera mat, ofta välling, till småbarn via napp

narciss (n, ut)
lus an chromchinn
  blomma av släktet Narcissus (inklusive påsklilja)

narcissism (n, ut)
naircisíocht
  sjuklig självupptagenhet

narkoman (n, ut)
andúileach

narra (v)
amadán
  lura eller vilseleda på ett oskyldigt sätt

narval (n, ut)
narbhal

nasal (adj)
srónach
  som har med näsan att göra

nasal (n, ut)
srónach
  språkljud som bildas genom att gomseglet sänks så att hela eller delar av luftströmmen tar vägen ut genom näsan

nation (n, ut)
náisiún
  ett kollektiv av människor förenade av gemensamma faktorer såsom språk, religion, etnicitet, historia, kultur, traditioner och sociala normer

national (adj)
náisiúnach
  som rör en nation

nationalekonomi (n, ut)
eacnamaíocht
  ekonomi (vetenskapen om hushållning) tillämpad på nationell skala

nationalisera (v)
náisiúnaigh
  förstatliga (särskilt om u-länder som övertar utländsk egendom)

nationalism (n, ut)
náisiúnachas
  politisk åskådning som hyllar nationen, kulturen, historien och slår vakt om nationalstaten och dess intressen

nationalist (n, ut)
náisiúnaí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nationalism

nationalistisk (adj)
náisiúnach
  som avser nationalism

nationalitet (n, ut)
náisiúntacht
  tillhörighet till en viss nation

nationalsång (n, ut)
amhrán náisiúnta
  officiell sång för en stat, vanligen sjungen vid speciella tillfällen för att hylla sin nation

nationell (adj)
náisiúnta

nativitet (n, ut)
ráta beireatais

natrium (n, neut)
sóidiam

natriumhydroxid (n, ut)
hiodrocsaíd sóidiam
  starkt basiskt ämne bestående av natrium, syre och väte (NaOH)

natriumkarbonat (n, neut)
carbónáit sóidiam

natriumklorid (n, ut)
clóiríd sóidiam

natriumsulfat (n)
sulfáit sóidiam
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumvätekarbonat (n, neut)
décharbónáit sóidiam
  saltet NaHCO₃, ett natriumsalt av karbonatjonen

natt (n, ut)
oíche
  dygnets mörka timmar

nattduksbord (n, neut)
bord cois leapa
  bord stående vid säng, ofta avsett för förvarning av glasögon o dyl

nattfjäril (n, ut)
leamhan
  fjäril som främst är aktiv under natten eller skymningen

natthäger (n, ut)
corr oíche

nattklubb (n, ut)
club oíche

nattkärl (n, neut)
áras fuail
  potta för urinering i sovrummet under nattens timmar

nattvard (n, ut)
Comaoineach
  kristet sakrament som symboliserar Jesu sista måltid

natur (n, ut)
nádúr
  den biologiska och geologiska världen, särskilt om områden som inte har påverkats (så mycket) av människan

naturalisera (v)
eadóirsigh
  uppta en invandrare som medborgare i ett land

naturkatastrof (n, ut)
anachain nádúrtha

naturlig (adj)
nádúrtha
  skapad eller möjlig att skapas av naturen utan hjälp av människan

naturlig satellit (n)
gealach

naturligt tal (n)
uimhreacha aiceanta

naturligtvis (adv)
ar ndóigh

natursilke (n, neut)
síoda
  naturligt silke (som inte är konstgjort)

nauriska (n, ut)
Nárú
  kvinna från Nauru

nav (n, neut)
mol
  centrum på ett hjul

navajo (n)
Navachóis
  ett athabaskiskt indianspråk som talas i USA av cirka 170 000 talare

navel (n, ut)
imleac, imleacán
  det ärr mitt på magen som återstår efter navelsträngen före födseln

navelsträng (n, ut)
caol imleacáin
  struktur som för blod till fostret eller embryot från moderkakan hos däggdjur

nazism (n, ut)
Naitsíochas
  kortform för nationalsocialism; ideologi och politiskt system som i grunden har föreställningen om att folket – nationen – har ett högre värde i förhållande till den enskilda individen, präglat av rasbiologi, stigmatisering, rasism, antiziganism, antisemitism, homofobi och funkofobi

nazist (n, ut)
Naitsí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nazism

nebulosa (n, ut)
réaltnéal

nedan (adv)
faoi
  i ett läge som är på nivån längre ned än en angiven punkt
  i det som följer

nedanför (preposition)
faoi bhun

nederbörd (n, ut)
comhdhlúthú

nederlag (n, neut)
briseadh
  resultat som är negativt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till förmån för en motståndare; förlust; misslyckande med att vinna över

nederländsk (adj)
Ollainnis

nederländska (n, ut)
Ísiltíris
  språk som talas i Nederländerna och Belgien

nedgång (n, ut)
aife
  minskning, det att något minskar, försämring

nedladdning (n, ut)
íoslódáil
  det att ladda ned data (t.ex. en enskild fil) från server på Internet eller annan fjärrdator till en lokal dator, eller en enskild sådan överföring eller fil

nedre (adj)
ísligh
  som är belägen längre ned än något annat

nedstängning (n, ut)
dianghlasáil
  handlingen att stänga ned (en verksamhet)
  tillståndet att vara nedstängd (under en tid)

nedsänkning (n, ut)
easca
  handlingen att sänka ner något

nedåt (adv)
suas
  i riktning (från himlen eller taket) mot en lägre position (närmare marken)

nefrektomi (n)
neifreachtóime
  operation varvid hela njuren tas bort

nefrolog (n, ut)
neifreolaí
  specialist på njurarna

nefrologi (n, ut)
neifreolaíocht
  läran om njurarna

negativ (adj)
claonchló
  nekande, avvisande, obefintlig, som besvaras med ett "nej", "ingen matchning" m.m.
  som har en uppgiven sinnesstämning; som saknar hopp
  något dåligt, en överförd men mycket spridd betydelse som kan skapa allvarliga missförstånd t ex när det gäller utvecklingen av antalet olyckor per år eller resultatet av ett smittprov.
  som har ett överskott på elektroner eller som kan producera ett överskott av elektroner
  som är mindre än noll

negligera (v)
faillí
  försumma, bortse från

nej (interjection)
ní hea
  uttrycker nekande

nej (n, neut)
ní hea

nejlika (n, ut)
bándearg
  typ av ört med styv stjälk, gräsliknande blad och blommor med fransade kronblad; (individ av) någon av arterna inom familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae)
clóbh
  en sötaktig krydda som framställs av torkade blomknoppar av träd av arten kryddnejlika (Syzygium aromaticum) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae)

nejonöga (n, neut)
péist an dá shúil déag
  blodsugande eller asätande ålliknande vattendjur (käklös fisk) ur familjen nejonögon, Petromyzontidae

nekande (n, neut)
eiteach

nekromanti (n, ut)
marbhdhraíocht
  häxkonst varvid man genom besvärjelser åkallar andar från de döda

nekropol (n, ut)
reilig
  forntida begravningsplats i närheten av antika städer med bostadslika gravhus och större monument

nekros (n, ut)
neacróis
  lokal cell- och vävnadsdöd i en organism, orsakad av till exempel medicinskt trauma, köldskada, eller förgiftning

nektar (n, ut)
neachtar
  söt vätska som produceras i många blommor för att attrahera vissa insekter och fåglar för att dessa ska pollinera (befrukta) blomman

nektarin (n, ut)
neachtairín
  en stenfrukt som kännetecknas av glatt skal, varietet av persika (Prunus persica var. nucipersica eller var. nectarina)

nentsiska (n, ut)
Neneitsis
  ett samojediskt språk talat av nentsierna i norra Ryssland

neodym (n, neut)
neoidimiam

neologism (n, ut)
nuafhocal
  nybildat språkligt uttryck, nyord

neon (n, neut)
neon

neoplasm (n, ut)
neoplasma
  (oftast ett stycke solid) vävnad som uppkommit genom oändamålsenlig, okontrollerad celldelning (efter att en cell råkat ut för genetisk eller epigenetisk skada)

nepales (n, ut)
Neipealach
  invånare i Nepal eller person med nepalesisk härkomst

nepalesisk (adj)
Neipealach

nepali (n, ut)
Neipeailis

nepotism (n, ut)
finíochas
  gynnande av släktingar eller vänner med oförtjänta förmåner (t ex fina tjänster)

neptunium (n, neut)
neiptiúiniam

ner (adv)
anuas
  till en lägre position

nere (adj)
suas
  som känner sig nedtryckt och mår dåligt

nere (adv)
suas
  i en lägre position

nerför (preposition)
suas

nerkvark (n, ut)
íoschuarc
  en av sex sorters kvarkar

nerv (n, ut)
néaróg
  en bunt utskott från nervceller som leder information (impulser) i kroppen inom hjärnan eller mellan centrala nervsystemet/hjärnan och övriga kroppens organ

nervcell (n, ut)
néarchill
  typ av cell i högre djur vilken bearbetar och leder elektriska signaler

nervgas (n, ut)
néarghás
  stridsgas som angriper det centrala nervsystemet

nervimpuls (n, ut)
néar-ríog
  (vandrande) aktionspotential i en nervcell

nervsystem (n, neut)
néarchóras
  (förekomst av) det system av nervceller som fungerar som beräkningsenhet (med hjärnan och ryggmärgen som centrala ingredienser) och signalledningsnätverk i ett djur

nervös (adj)
faiteach

nesa (n, ut)
adhnáire
  något som man måste skämmas för; det att bli utsatt för missaktning eller förakt

neuralgi (n, ut)
néarailge
  smärta i en nerv

neuralgisk (adj)
néarailgeach

neurokirurgi (n, ut)
néar-mháinliacht
  operativa ingrepp på hjärnan eller ryggmärgen

neurolog (n, ut)
néareolaí
  läkare som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neurologi (n, ut)
néareolaícht, néareolaíocht
  gren av medicinen som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neuromuskulär (adj)
néarmhatánach
  som har med muskler och deras nervförsörjning att göra

neuros (n, ut)
néaróis
  nervösa störningar (ångest m m) som anses bero på omedvetna konflikter inom människan och inte på skador i nervvävnaderna

neutral (adj)
neodrach
  som avser neutrum

neutralisera (v)
neodraigh

neutralitet (n, ut)
neodracht
  opartiskhet; opartisk hållning vid krig mellan andra stater

neutrino (n, ut)
neoidríonó

neutron (n, ut)
neodrón

neutronbomb (n, ut)
buama neodrón
  kärnvapen gjort för att döda människor och djur utan en stor explosion och utan att förstöra byggnader eller orsaka allvarliga radioaktiva föroreningar

neutronstjärna (n, ut)
neodrónréalta

neutrum (n, neut)
neodar
  en av klasserna för grammatiskt genus; i svenskan klassen med ord som använder obestämd artikel ett och pronomen det
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset neutrum

nevö (n, ut)
nia

ni (pronoun)
sibh
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person plural nominativ
  personligt pronomen som syftar på en tilltalad i subjektsform; formellt personligt pronomen i andra person singular nominativ

nicaraguan (n, ut)
Nicearaguach

nicka (v)
tor
  stöta till en boll med hjälp av huvudet

nickel (n, neut)
nicil
  ett grundämne med atomnummer 28, atommassa 58,7 och symbolen Ni

niding (n, ut)
bithiúnach
  rå förbrytare

niece (n, ut)
neacht

niga (v)
umhlú
  böja knäna för att tacka eller hälsa (särskilt om unga flickor; äldre kvinnor niger traditionellt bara för kungligheter)

nigerer (n, ut)
Nígireach
  person från Niger

nigerian (n, ut)
Nigéarach
  person från Nigeria eller med nigerianska rötter

nigeriansk (adj)
Nigéarach

nigerianska (n, ut)
Nigéarach

nigerisk (adj)
Nígireach

nigning (n, ut)
umhlú
  akten att niga

nihilist (n, ut)
nihilí
  person som ej tror på moraliska värden eller på att människan har någon mening med livet

nihonium (n)
niohóiniam
  ett grundämne med atomnummer 113, atommassa 284 och kemiska beteckningen Nh, tidigare ununtrium

niob (n, neut)
niaibiam

niohörning (n, ut)
naonagán
  nonagon, en månghörning

niondel (n, ut)
naoú

nirvana (n, neut)
nirbheána
  tillstånd då själavandringen upphör, personligheten utplånas och människan går upp i gudomen

nisch (n, ut)
almóir
  fördjupning eller inbuktning i en mur eller vägg
  mindre specialområde att verka inom
  levnadsområde där en enskild art kan överleva och reproducera sig

nit (n)
seam
  kort metallbult med huvud för att foga ihop föremål

nitid (adj)
cúirialta
  prydlig, tydlig (i sht om handstil)

nitrat (n, neut)
níotráit
  salt av salpetersyra

nitrit (n, ut)
nítrít
  salt av salpetersyrlighet

nivellera (v)
céim
  utföra höjdmätning, avväga

nivå (n, ut)
airde
  höjd över yta
  grad av risk, svårighet, kunskap, professionalism etc.
  bana sorterad efter tid-/svårighetsnivå i datorspel
  läge i hierarki och dylikt

nja (interjection)
ar fónamh
  markerar tveksamhet kring något

njugg (adj)
ceachartha

njure (n, ut)
duán
  något av de två organ som renar blodet från avfallsämnen och främmande ämnen, reglerar extracellulärvätskans volym (bland annat via renin–angiotensinsystemet), osmolaritet och elektrolytsammansättning, upprätthåller kroppens syra–basbalans, producerar erytropoietin, bidrar (tillsammans med levern) till glukoneogenesen och omvandlar kalcidiol till kalcitriol (aktivt vitamin D₃)

njurtröskel (n, ut)
tairseach
  den plasmakoncentration av ämnet vid vilken ämnet börjar uppträda i (den färdiga) urinen, på grund av att den aktiva reabsorptionen inte räcker till

njuta (v)
bain spórt as

njutningsfull (adj)
caithiseach
  full av njutning

nobel (adj)
uasal

nobelium (n, neut)
nóbailiam

nock (n, ut)
mullach
  vågrät kant överst på ett (sadel)tak
eang
  ände av en pil där det finns en skåra som svarar mot bågsträngen

nod (n, ut)
nód

nog (adj)
dóthain
  tillräcklig

nog (adv)
is dócha (go)
  troligen, med största sannolikhet, såsom man bör kunna tro
dóthain
  tillräckligt, i tillfredsställande grad; tämligen, ganska, i rätt hög grad; mer än tillräckligt, i alltför hög grad

noggrann (adj)
aireach
  som berör något grundligt, i detalj eller ur många aspekter på ett sätt så att resultatet blir (relativt sett) mycket bra
beacht
  som anser eller gör något strängt enligt en regel utan undantag

noggrannhet (n, ut)
cruinneas
  precision, med många korrekta decimaler etc.

noggrant (adv)
go haireach
  ; på ett noggrant sätt

nojig (adj)
anbhá
  paranoid, rädd, orolig

nollmatris (n, ut)
maitrís nialasach

nollställa (v)
donán
  sätta /någots/ (ofta en funktions) värde till noll

nollställe (n, neut)
donán

nomen (n, neut)
ainm

nomenklatur (n, ut)
ainmníocht
  begreppsamling inom visst ämne

nominativ (n)
tuiseal ainmneach
  kasus som används för subjektet i en sats, grundform

nominell (adj)
ainmfhoclach
  till namnet
  nominellt värde: det belopp som anges på t ex en aktie (och som kan vara ett helt annat än det verkliga värdet)

nona (n, ut)
naoú
  intervall som sträcker sig antingen sju heltonsteg eller tretton halvtonsteg
  ton som ligger antingen sju heltonsteg eller tretton halvtonsteg från grundtonen

nonchalant (adj)
fuarbhruite

nonchalera (v)
faillí
  försumma, inte bry sig om

nonsens (n)
amaidí
  något vars innehåll är meningslöst eller (grovt) felaktigt

nord (n)
tuaisceart

nordanvind (n, ut)
gaoth aduaidh
  vind från norr

nordfrisiska (n)
Freaslainnis an Tuaiscirt
  germanskt språk som talas i det nordtyska distriktet Nordfriesland och på ön Helgoland i delstaten Schleswig-Holstein

nordisk (adj)
Nordach

nordlig näbbval (n)
míol mór bolgshrónach

nordväst (n)
iarthuaisceart
  väderstreck mellan nord och väst

normal (adj)
gnách
  bruklig, standard, ej avvikande, följer normen
  vinkelrät; bildande en rät vinkel gentemot

normal (n, ut)
gnách
  en linje eller vektor som är vinkelrät mot en given yta eller kurva

normalitet (n, ut)
normáltacht
  det att vara normal

normativ (adj)
normatach
  som beskriver hur något bör vara

normera (v)
normalaigh
  ge längden 1, eller snarare definiera en ny vektor med samma riktning som en befintlig fast med längden 1

norn (n)
Nórnais
  västnordiskt språk som talades på Shetlandsöarna och Orkneyöarna men som idag är utdött

norna (n, ut)
Nórnais
  ödesgudinna i nordisk mytologi

norpa (v)
binsín ceoil
  ta, plocka på sig (ofta oförsynt eller fräckt)

norr (adv)
tuaisceart

norr (n)
tuaisceart

norra (adj)
thuaidh

norra himmelspolen (n)
neamhaí

norra polcirkeln (n, ut)
Ciorcal Artach

norrman (n, ut)
Ioruach
  person, speciellt man, från Norge

norrsken (n, neut)
Gealáin Thuaidh

nors (n, ut)
cualarach
  fiskarten Osmerus eperlanus; individ av arten

norsk (adj)
Ioruach
  som rör Norge, det norska språket eller folket

norska (n, ut)
Ioruais
  ett språk talat främst i Norge
  kvinna från Norge

nos (n, ut)
srón
  näsa eller motsvarande kroppsdel hos andra djur

noshorn (n, neut)
srónbheannach
  utväxt av keratin på vissa djurs nos eller huvuden; särskilt använt om hornet på noshörningars nos

noshörning (n, ut)
srónbheannach
  individ av någon av arterna inom däggdjursfamiljen noshörningar (Rhinocerotidae)

not (n, ut)
nótáil
  ett tecken som anger tonhöjd och längd

notarie (n, ut)
nótaire
  titel för vissa rättsvårdande tjänstemän

notarius publicus (n)
nótaire poiblí

notera (v)
tabhair faoi deara
  bli medveten om något
nótáil
  skriva en anteckning

notställ (n, neut)
seastán ceoil

novell (n, ut)
gearrscéal
  kortare skönlitterär text, exempelvis tryckt i en bok eller i ett häfte

november (n, ut)
Samhain, Mí na Samhna
  årets elfte (11.) månad

nu (adv)
adrásta, anois

nu för tiden (adv)
inniu
  för närvarande, för tillfället

nucka (n, ut)
bean shingil
  gammal ogift kvinna

nudel (n, ut)
noodle
  pasta i form av band som är gjorda på ägg och vetemjöl

nudism (n, ut)
nochtachas

nukleinsyra (n, ut)
aigéad núicléasach
  polymer av nukleotider, antingen en DNA-molekyl eller en RNA-molekyl

nukleol (n, ut)
eithneog
  litet avgränsat område i en eukaryot cellkärna vilket färgas mörkare vid vanliga histologiska prepareringar och som innehåller protein och RNA och där ribosomer tillverkas

nukleon (n, ut)
núicléón
  partikel i atomkärna, d.v.s. en proton eller neutron

nukleotid (n, ut)
núicléitíd

nukleär (adj)
eithneach
  som avser atomkärna

numera (adv)
adrásta

numerisk (adj)
uimhriúil

numerus (n, neut)
figiúr
  begrepp som anger antal; de flesta språk skiljer på åtminstone 'singularis' (ental) och 'pluralis' (flertal), somliga språk har även särskilda former för 'dualis' (tvåtal)

numerär (adj)
uimhriúil
  som har avseende på antal

nummer (n)
figiúr
  plats i ordningen
  sifferkod för identifiering
  programpunkt; del av ett uppträdande

numrera (v)
uimhrigh
  förse med nummer

nuna (n, ut)
aghaidh
  ansikte

nunna (n, ut)
bean rialta

nunnekloster (n, neut)
clochar
  kloster avsett för nunnor

nuppa (v)
seaga
  ha samlag

nutid (n, ut)
am i láthair
  längre eller kortare tidsperiod som världen eller mänskligheten för närvarande befinner sig i, från den talandes eller skrivandes synpunkt

nutida (adj)
comhaosta

nuvarande (adj)
i láithir

ny (adj)
nua, úr
  nyligen skapad, uppkommen eller påträffad; som inte fanns tidigare

nyck (n, ut)
fíbín
  plötsligt påfund som (till synes) saknar motivering

nyckel (n, ut)
eochair
  redskap, vanligen av metall, avsett för att öppna och stänga ett mekaniskt lås; redskap för att låsa och öppna utrymmen
  någonting abstrakt som kan öppna upp något eller som är ett (abstrakt) verktyg för att komma åt något

nyckelben (n, neut)
dealrachán, branra brád
  clavicula; det ben som är fäst mellan bröstbenet och skulderbladet

nyckelhål (n, neut)
poll eochrach
  hålighet i lås avsedd för nyckel

nyckelknippa (n, ut)
an
  samling nycklar (ofta på en ring)

nyckelpiga (n, ut)
bóín Dé
  individ av någon av arterna inom insektsfamiljen nyckelpigor (Coccinellidae) i ordningen skalbaggar

nyckfull (adj)
meonúil
  som är full av nycker och vars beteende därför inte kan förutses och (till synes) saknar motivering

nyfiken (adj)
fiosrach
  angelägen, engagerad eller intresserad av (att få veta något)

nyfikenhet (n, ut)
fiosracht
  egenskapen att vara nyfiken

nyfödd (adj)
nuabheirthe
  som nyss har fötts

nygift (adj)
nuaphósta
  som nyligen gift sig

nyhednisk (adj)
neopágánachas

nyhet (n, ut)
boim
  en bit information som anses vara ny; särskilt handlande om en händelse som rapporteras i massmedia

nykter (adj)
neamh-mheisciúil
  ej påverkad av alkohol

nyköpt (adj)
nua

nylig (adj)
deireanach
  nyligen inträffad; som inträffat för inte lång tid sedan
  som nyligen har gjort något som utmärker dem som det de kallas

nyligen (adv)
le déanaí
  för inte länge sedan i tiden

nylle (n, neut)
aghaidh
  ansikte

nymf (n, ut)
bé choille
  kvinnligt naturväsen associerat med vatten, skog etc., som ofta beledsagar gudar och gudinnor och åtrås av de manliga satyrerna
  mellanstadiet i utvecklingen mellan ägg och fullt utvecklad individ (imago) hos insekter med ofullständig förvandling (utan puppstadium), som till exempel halvvingar, trollsländor och gräshoppor
  ett slags fiskefluga (ett bete som används vid flugfiske) som imiterar de olika sländornas nymfer (entomologi)

nymåne (n, ut)
gealach úr

nynorska (n, ut)
Nua-Ioruais
  skriftspråk för det norska språket som främst används i västra Norge som är baserat på västnorska dialekter

nyord (n, neut)
nuafhocal
  ord som uppkommit nyligen, eller som fått en ny betydelse

nyp (n, neut)
liomóg
  det att nypa

nypa (n, ut)
gráinne
  kvantitet av något lösmaterial som kan hållas fast med fingrarna

nypa (v)
gráinne
  klämma till med fingrarna
goid
  gripa eller fånga; lägga beslag på något; stjäla, knycka, sno

nypon (n, neut)
mogóir róis
  frukt från växten nyponros

nypotatis (n, ut)
práta nua
  första potatis av årets skörd

nyrik (adj)
lucht an nuashaibhris
  om person som nyligen blivit förmögen, men som inte lärt sig gott beteende eller den uppfostran som förväntas av en person bland överklassen

nysa (v)
lig sraoth

nyss (adv)
go díreach
  alldeles nyligen, för en mycket kort tid sedan

nysta (v)
gaoth
  linda (garn) till ett nystan;

nytta (n, ut)
úsáid

nyttig (adj)
beathúil
  som i längden är fördelaktig för, gynnar, hälsan
  som har många bra ämnen som är nyttiga (1) för kroppen
úsáideach
  användbar, som kan nyttjas

nyttja (v)
úsáid
  använda

nyzeeländsk (adj)
Nua-Shéalainneach
  som rör Nya Zeeland

nyår (n, neut)
bliain nua

nyårsafton (n, ut)
Oíche Chaille
  sista dagen på ett år, den 31 december

nyårsdag (n, ut)
Lá Caille
  första dagen på ett år, den 1 januari

nyöstsyriska (n, ut)
Aisiriach
  ett centralsemitiskt språk som talas av assyrier/syrianer i ett område som sträcker sig över Irak, Iran, Turkiet, Syrien och Libanon

näbb (n)
gob
  kroppsdel på fågel, starkt förlängd, hornbeklädd del av käkpartiet, varmed de gripa, fasthålla och sönderriva födan

näbbdjur (n, neut)
platapas
  ett äggläggande däggdjur (Ornithorhynchus anatinus) i ordningen kloakdjur (Monotremata); individ av denna art

näbbgädda (n, ut)
corr uaine
  en fiskart (Belone belone) i familjen näbbgäddfiskar (Belonidae); individ av denna art

näck (adj)
nocht
  naken

näckros (n, ut)
bior-rós
  exemplar av någon av de örter förekommande i näckrossläktet (Nymphaea) inom växtfamiljen näckrosväxter (Nymphaeaceae); sötvattenväxter med rötterna i sjöbottnen och bladen och blommorna på vattenytan

näktergal (n, ut)
filimeala
  en art (Luscinia luscinia) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av denna art
  individ av flera arter inom släktet Luscinia i fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae), som sjunger ljudligt nattetid med flöjtande toner

nämligen (adv)
eadhon

nämna (v)
trácht ar
  kort, i förbigående omtala, utan ingående beskrivning
ainm
  namnge, tilldela ett namn eller en benämning

nämnare (n, ut)
ainmneoir

nämnd (n, ut)
coiste

näpen (adj)
buíoch
  söt och rar, älsklig, barnslig, liten och täck; som väcker ömhet

näppeligen (adv)
ní móide
  knappast, sannolikt inte, svårligen

näpsa (v)
ceartaigh

när (adv)
cathain
  vid vilken tid; vid vilket tillfälle

nära (adj)
dlúth
  (i antingen rum eller tid) inom ringa avstånd eller tid (ifrån); intill

nära (adv)
achomair
  ; på kort avstånd (från)

nära (v)
oiliúint
  ge näring

närapå (adv)
beagnach

näring (n, ut)
oiliúint
  ämnen som behövs för en levande organisms överlevnad och tillväxt
breosla
  kraft, stimulans, inspiration, stöd

näringskedja (n, ut)
biashlabhra
  förhållanden som bestämmer hur näringsämnen omvandlas i flera led av organismer som äter och äts i ett ekosystem; följd som börjar med en producent och stegvis följs av arter varav varje äter den förra

näringsliv (n, neut)
tábhacht
  de olika värdeskapande verksamheter som finns inom ett geografiskt område

näringsrik (adj)
beathúil
  som innehåller näringsämnen som med fördel kan intagas

närma (v)
ionsaigh
  förflytta sig i riktning mot något/någon annan
  modifiera sina idéer eller uppfattningar så att de bättre överensstämmer med annans

närsynt (adj)
gearr-radharcach
  som lider av närsynthet (myopi), och därför utan hjälpmedel ser suddigt på långt håll

närvara (v)
freastail
  finnas i någots omedelbara närhet; finnas på plats

närvarande (adj)
i láthair
  som är på plats

närvaro (n, ut)
fianaise

näs (n, neut)
cuing
  landbrygga, udde som fortsätter till nästa halvö

näsa (n, ut)
srón
  utbuktning i människans ansikte som innehåller luftvägarna (för andning) och luktorganet

näsblod (n, neut)
fuil shróine

näsborre (n, ut)
poll sróine
  en av de två öppningarna i näsan eller nosen

näsduk (n, ut)
ciarsúr

näshåla (n, ut)
cuas na sróine
  det hålrum som finns bakom näsan och som står i kontakt med luften utanför kroppen (via näsborrarna) och svalget

nässelfjäril (n, ut)
ruán beag
  en vanligt förekommande orange dagfjäril (arten Aglais urticae) med värdväxten nässla

nässelutslag (n, neut)
urtacáire
  utspridda, kortlivade, kliande upphöjda rodnader i huden, så kallade kvaddlar

nässkydd (n, neut)
srónach

nässla (n, ut)
cál faiche

näst (adv)
cuidigh
  vad som följer i turordning
  vad som följer eller kommer på andra plats i rangordning

nästa (adj)
seo chugainn
  direkt efter (den eller det varande) i ordningen, följande

nästan (adv)
beagnach

näste (n, neut)
nead
  bo, tillhåll

nästintill (adv)
beagnach
  helt nära, inte långt ifrån
  inte fullt, men till viss del

nästkommande (adj)
seo chugainn

näsvis (adj)
aisfhreagrach
  påflugen, uppnosig, småfräck, uppkäftig, snorkig, trotsig

nät (n, neut)
eangach
  system av maskor, som bildats av ordnade trådar eller linor, avsett för fångst, uppsamling eller sammanhållning; även om liknande företeelser
  Internet

nätfiske (n, neut)
fioscaireacht
  sändandet av e-post (eller annat meddelande) som osanningsenligt utges vara från ett företag eller en organisation, i syfte att tillskansa sig personlig information som PIN-koder eller inloggningsuppgifter

nätmelon (n, ut)
cantalúp
  frukt av underarten nätmelon (1)

nätskuren (adj)
seicear

nätt (adj)
eolach
  liten och fin; liten och präglad av smakfullhet och prydlighet
beag
  liten; av litet format, av små dimensioner

nätverk (n, neut)
eangach
  en mängd människor, föremål eller organisationer av (ungefär) samma slag som samarbetar
  en mängd datorer som är kopplade till varandra och därmed kan utbyta information

nätverka (v)
eangach
  aktivt knyta kontakter, strategiskt utöka eller upprätthålla sitt nätverk

näve (n, ut)
crág
  (kraftig) hand (särskilt knuten)

nå (interjection)
bhuel
  anger att någon förväntas svara på något, ibland med en lätt irriterad underton

nå (v)
ionsaigh
  vara tillräckligt nära något för att fysiskt kunna vidröra detta

nåbar (adj)
ar fáil

nåd (n, ut)
grásta
  givmildhet, vänlighet, generositet, godhet utan grund, som inte kräver gentjänster (oräknelig)

någon (pronoun)
éigin

någonstans (adv)
ag
  på något ställe

någonting (pronoun)
aon rud
  något

någorlunda (adv)
réasúnta
  ganska; till viss del

något (adv)
breis

något (conjunction)
rud éigin
  vilket, pekar tillbaka på en tidigare nämnd företeelse

något (pronoun)
rud éigin

några (pronoun)
roinnt

nåja (interjection)
bhuel

nål (n, ut)
snáthaid
  litet, spetsigt metallverktyg som är vasst i ena änden, avsett att trä tråd genom tyg (sy) med eller för att hålla samman tyger; spetsigt, smalt, avlångt föremål

nålsöga (n, neut)
cluas
  hål i nål

nånting (pronoun)
rud éigin
  någonting

nåt (pronoun)
aon rud

nåväl (interjection)
ar fónamh

nöd (n, ut)
cráigh
  nödställd belägenhet, livshotande förhållanden; tillståndet att befinna sig i utomordentligt svår belägenhet då livet står på spel eller stor skada hotar
díothacht
  armod eller utblottat tillstånd; förhållandet att lida brist på vad som fordras till livets uppehälle
riachtanas
  trängande behov av något, tvingande anledning till något

nödhjälp (n, ut)
fuascailt
  hjälp till personer i akut nöd (exempelvis på grund av naturkatastrofer eller krig)

nödtorftig (adj)
ainmniúchas
  nätt och jämnt tillräcklig, knapp

nödvändig (adj)
riachtanach

nödvändighet (n, ut)
riachtanas
  något som är nödvändigt

nöja (v)
sásaigh
  vara nöjd /med det han eller hon har/; inte kräver något ytterligare

nöjd (adj)
sásta
  ; som anser situationen godtagbar, ofta som känner välmående och glädje

nöje (n, neut)
pléisiúr
  något, särskilt en aktivitet, händelse eller tillställning, som är tänkt att eller som ger välmående och gör människor glada
  det att ge välmående eller göra någon glad

nöjsam (adj)
aiteasach
  som orsakar nöje; trevlig eller roande

nörd (n, ut)
saoithín
  individ med stort intresse och kunnighet eller besatthet inom ett eller flera fixerade hobbyintressen eller andra intresseområden, ofta driven av att ackumulera och besitta kunskap inom dessa intressen, stundom till viss social utstötning på grund av överintresse eller enkelspårig inställning till ett visst ämne

nöt (n)
cnó
  benämning för vissa torra, ätbara kärnor eller nötter (2.)
  frukt som inte öppnas för att frigöra fröet, inom undergruppen torra frukter
  testikel (i synnerhet i plural)
mairteoil
  en art (Bos taurus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten nöt
amadán
  ointelligent person, idiot

nöta (v)
caith
  slita på genom ständigt brukande; genom länge upprepade rörelser skava på något så att dess yta får ett slitet utseende

nötknäppare (n, ut)
cnóire
  tångliknande föremål som används för knäppa nötter, det vill säga spräcka nötens skal så att själva nöten kan kommas åt

nötkreatur (n, neut)
beithígh

nötkött (n, neut)
mairteoil
  kött från nötkreatur

nötskal (n, neut)
blaosc cnó
  skal på en nöt
  sammandrag, sammanträngd form

nötväcka (n, ut)
cnóshnag Eoráiseach

oaktat (conjunction)
gan bhuíochas de
  trots att; anger att något gäller men att något annat samtidigt talar emot det

oansvarig (adj)
neamhfhreagrach

oanvändbar (adj)
gan mhaith

oartig (adj)
drochbhéasach

oas (n, ut)
ósais
  fruktbar plats i en öken på grund av en vattenkälla

oavbruten (adj)
síor-
  som (under viss tid) fortsätter viss aktivitet utan att sluta, särskilt då någon närvarande skulle önska att aktiviteten avslutas

oavgjord (adj)
aistreach
  inte avgjord, given eller beslutad, särskilt om resultat

oavhängig (adj)
neamhspleách

oavhängighet (n, ut)
neamhspleáchas

oavlåtlig (adj)
síor-
  oupphörlig; oavbruten; ständig

obalans (n, ut)
neamhchothroime
  avsaknad av balans

obalanserad (adj)
míchothrom
  inte balanserad

obarmhärtig (adj)
neamhthrócaireach
  inte barmhärtig

obegränsad (adj)
neamhtheoranta

obehag (n, neut)
aineascaireacht

obehaglig (adj)
míphléisiúrtha

obehörig (adj)
neamhúdaraithe
  ej berättigad; utomstående

obekant (adj)
aduain
  okänd, som inte setts förut eller som inte känns igen

obeläst (adj)
gan oideachas
  inte beläst

oberoende (adj)
neamhspleách
  fristående gentemot något

oberoende (n, neut)
neamhspleáchas
  det att inte vara beroende av någon eller något

obesegrad (adj)
gan chloí
  som (hittills eller under en bestämd tidsperiod) inte har blivit besegrad av annan part (t.ex. i en sport)

obestridlig (adj)
dobhréagnaithe
  som inte kan bestridas, som inte kan hävdas annat

obetydlig (adj)
mionaoiseach
  inte viktig, försumbar, nästan noll

obeveklig (adj)
gan staonadh
  som inte låter sig bevekas

objekt (n, neut)
cuspóir
  ett sammanhängande och fysiskt existerande föremål
  en satsdel som utgör föremål för ett transitivt verb
  i objektorienterad programmering, en instans av en klass eller en struktur; mer generellt inom programmering, ett sammanhängande minnesområde med en specifik användning

objektiv (adj)
oibiachtúil
  opartisk; saklig; som saknar ställningstagande; neutral

objektiv (n, neut)
lionsa

objet d'art (n)
séad

oblat (n, ut)
abhlann
  brödet i nattvarden

oboe (n, ut)
óbó

oborstad (adj)
aimhréidh
  förfallen, sjabbig

obrukbar (adj)
ocrach
  omöjlig att odla

obruten (adj)
druidte
  inte öppnad; orörd

obscen (adj)
graosta

observatorium (n, neut)
réadlann

observera (v)
coinnigh
  bli medveten om något (viktigt), gärna vetenskapligt
cathais
  noga titta på eller studera något

obsolet (adj)
seanchaite
  numera inte längre bruklig; inte längre aktuell

obstetrik (n, ut)
cnáimhseachas
  förlossningskonst

obstinat (adj)
ceanntréan

obstruktiv (adj)
toirmeascach
  som orsakar obstruktion

obunden (adj)
gan chosc
  fri, oberoende, inte bunden (av löften eller villkor), otvungen, lössläppt, otyglad

oböjlig (adj)
stiúgaí
  som inte kan böjas

occitansk (adj)
ocsatánais
  som rör Occitanien, det occitanska språket eller de som talar detta språk

occitanska (n, ut)
Ocsatáinis, Ocsatánais
  romanskt språk nära besläktat med katalanskan som talas i Occitanien i södra Frankrike

ocean (n, ut)
aigéan

och (conjunction)
agus, is
  samordnar språkliga enheter (ord, fraser, satsdelar och satser)

ockasionell (adj)
ócáideach

ockra (n, ut)
ócar
  en järnförening som används i färg med gula, röda och bruna nyanser

också (adv)
freisin
  betecknar att något tillkommer, jämte, därtill, även

ockultism (n, ut)
asarlaíocht
  lära om eller tro på övernaturliga ting

ockupation (n, ut)
gabháil

ockuperad (adj)
broidiúil
  sysselsatt

odds (n, neut)
corrlach

odiös (adj)
fuafar

odjur (n, neut)
ainmhí
  stort och farligt (otäckt) djur; monster

odla (v)
saothraigh
  genom arbete göra lämplig för jordbruk, få att växa genom speciell behandling

odling (n, ut)
saothrú
  område där man driver upp växter; den uppdrivna växtligheten
Cultúr
  ett sätt att föröka mikroorganismer eller celler

odlingsbar (adj)
arúil
  som kan odlas

odontologi (n, ut)
ódónteolaíocht

odugling (n, ut)
cúl-le-rath
  oduglig person

odödlig (adj)
bithbheo
  inte dödlig, som aldrig kommer att dö

odör (n, ut)
boladh

oekonomisk (adj)
caifeach
  inte ekonomisk (i betydelsen sparsam)

oemottaglig (adj)
doshroichte
  inte mottaglig (för nya idéer), inte möjligt att påverka, orubblig, immun

oerfaren (adj)
anársa

ofantlig (adj)
ábhal
  mycket stor

ofarlig (adj)
neamhdhíobhálach
  som svårligen orsakar eller leder till olyckor eller skada

offentlig (adj)
poiblí
  tillgänglig eller möjlig för allmänheten (och inte enbart någon viss privatperson) att ta del av

offentligt (adv)
os ard
  avledning till adjektivet offentlig

offer (n, neut)
creach
  någon som råkar ut för något negativt, vanligen ett brott
íobairt
  något som offras eller ges bort

offerera (v)
ofráil
  erbjuda, ge anbud på offert erbjudande, (skriftligt) anbud

offert (n, ut)
armacach

officer (n, ut)
oifigeach

offra (v)
íobairt

ofrivillig (adj)
ainneonach
  inte frivillig; som förekommer eller inträffar utan att personen haft det som avsikt; som förekommer eller inträffar trots att personen egentligen inte vill det

ofrivillig barnlöshet (n)
neamhthorthúlacht
  det att ett par inte kan få barn genom samlag trots att de försöker

ofruktbar (adj)
ocrach
  inte fruktbar, ofruktsam

ofta (adv)
minic, go minic
  vid många tillfällen

oftalmolog (n, ut)
oftailmeolaí
  ögonläkare

oftalmologi (n, ut)
oftailmeolaíocht
  läran om ögat och dess sjukdomar

ofullbordad (adj)
neamhchríochnaithe
  inte färdig, som aldrig blev fullbordad, ej slutförd

ofullständig (adj)
anfhoirfe
  som inte är fullständig

ofullständighet (n, ut)
neamhfhoirfeacht
  det att vara ofullständig

ofärd (n, ut)
anachain
  olycka, fördärv

ofärdig (adj)
neamhchríochnaithe
  inte färdig; som inte är helt som den är tänkt, utan som kräver extra arbete
duine faoi mhíchumas
  lytt; fysiskt handikappad

oförarglig (adj)
neamhdhíobhálach
  som inte orsakar någon irritation trots att det kunde förväntas

ofördelaktig (adj)
míbhuntáisteach
  inte fördelaktig

ofördragsam (adj)
éadulangach
  som inte visar eller har tålamod; intolerant

oförenlighet (n, ut)
neamh-chomhoiriúnacht
  det att vara oförenlig

oförglömlig (adj)
dodhearmadta
  som är så intressant, ovanlig eller känslomässigt gripande att den sätter sig hårt i minnet

oförsiktig (adj)
aimhghlic

oförskämd (adj)
borb

oförskämdhet (n, ut)
borrachas
  det att vara oförskämd

oförtjänt (adj)
neamhthuillte
  som någon inte ”förtjänat” (antyder att subjektet är värt antingen något bättre eller något sämre)

oganesson (n)
únúnoictiam
  ett grundämne med atomnummer 118, atommassa 294 och kemiska beteckningen Og, tidigare ununoktium

ogift (adj)
singil

ogilla (v)
antoil
  tycka illa om

ogräs (n, neut)
fiaile
  växt som växer på en plats där den för människor inte är önskvärda

ogudaktighet (n, ut)
aindiagacht
  det att vara ogudaktig

ohederlig (adj)
ainionraic
  inte hederlig; som ljuger eller fuskar; brottslig

ohyra (n, ut)
míolra
  samman­fattande beteckning på skadedjur

ohälsa (n, ut)
tinneas
  det att ha dålig hälsa

ohörbar (adj)
dochloiste
  som inte kan höras

ohövlig (adj)
boirbe

ohövlighet (n, ut)
míchúirtéis
  det att vara ohövlig

ointaglig (adj)
do-ionsaithe
  som inte går att ta in på; som har ett för stort försprång
  som inte går att ta in; som är för väl skyddat; exempelvis om en fästning

ointressant (adj)
leamh

ointresserad (adj)
lagmheasartha

oj (interjection)
hoips
  uttrycker förvåning

ojsan (interjection)
hoips

ojust (adj)
aincheart
  oärlig eller orättvis; ful eller ruffig; inkorrekt eller otillåten

ojämlik (adj)
míchothrom
  inte jämlik

ojämn (adj)
anacair
  som inte är jämn; med ojämnheter eller plötsliga förändringar eller som innehåller olika mycket på vissa ställen

ok (n, neut)
cuing
  bäranordning bestående av en stång som bärs över nacke och skuldror
  draganordning bestående av en stång som är avsedd att sammanhålla två dragdjur framför en kärra eller plog
  (bildligt) något som hämmar eller betvingar någon, som begränsar någons frihet eller fria handlande; något som tynger eller plågar

okammad (adj)
aimhréidh
  som har rufsigt hår på huvudet (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)

okarina (n, ut)
ócairín
  blåsinstrument oftast gjort av keramik

okej (interjection)
ceart go leor

oklanderlig (adj)
foirfe
  som man inte kan anmärka på; som inte innehåller eller uppvisar fel

oklar (adj)
anfhollas
  obestämd, otydlig, ej klar, svår att uppfatta

okokt (adj)
amh
  som inte har kokats

okomplicerad (adj)
gan chealg
  lätt, enkel, som inte innebär svårigheter

okra (n)
ocra
  Abelmoschus esculentus, en art i familjen malvaväxter

okränkbar (adj)
dosháraithe
  som ej får kränkas

oktagon (n, ut)
ochtagán

oktober (n, ut)
Deireadh Fómhair
  årets tionde (10.) månad

okunnig (adj)
aibéiseach
  som saknar eller har dålig kunskap inom visst område

okunnighet (n, ut)
aineolas
  brist på kunskap

okunskap (n, ut)
ainbhios
  brist på kunskap, det att inte veta något

okuvlig (adj)
dochloíte
  som inte kan kuvas; som man inte kan få bukt med; svårstoppad, svårtyglad, obändig, svårhanterlig

okväda (v)
aithisigh
  tala nedsättande till någon, förolämpa

olaglig (adj)
aindílis

olaglighet (n, ut)
aindleathacht
  olaglig gärning

oligarki (n, ut)
olagarcacht
  fåvälde, regering av få personer

oligopol (n, neut)
olagaplacht
  situation där ett litet antal företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

olik (adj)
éagsúil
  inte lik; annorlunda

olikhet (n, ut)
éagsúlacht

oliv (n, ut)
ológ
  olivträdets frukt

olivolja (n, ut)
ola olóige

olivträd (n, neut)
ológ
  träd som det växer oliver på

olja (n, ut)
ola
  vattenavstötande ämne som vid rumstemperatur är flytande (lättflytande till trögflytande) och knappast avdunstar av olika ursprung, förekomst, sammansättning, och användning
  biokemiskt vattenavstötande ämne som i stor mängd utvinns ur vissa växtfrön och djurorgan för livsmedelsframställning, matlagning, hudvård, behandling av byggnadsvirke mm

olja (v)
ola
  smörja genom att applicera olja

oljeeldad (adj)
ola-adhainte
  eldad genom förbränning av olja

oljefat (n, neut)
bairille
  behållare (tunna, fat) av stålplåt för olja (petroleum)

oljud (n, neut)
callán
  oönskat ljud; buller

ollon (n)
breall
  den översta delen på penis eller/och klitoris; glans penis/clitoris

olovlig (adj)
aindílis
  olaga, olaglig, otillåten, utan lov, utan tillåtelse

olycka (n, ut)
timpiste
  negativ händelse som inträffar utan avsikt från de inblandade

olycklig (adj)
acaointeach

olycksbådande (adj)
clé
  som ger förebud om kommande olycka

olycksfall (n, neut)
timpiste
  händelse (fall) där någon skadar sig

olyckshändelse (n, ut)
timpiste
  negativ händelse som inträffar utan att någon inblandad aktivt arbetat för det

olydig (adj)
aimhriarach

olydnad (n, ut)
aimhriar
  handlingen av att bryta mot reglerna

olympier (n, ut)
Oilimpeach
  grekisk gud
  deltagare i olympiska spelen

olympiskt spel (n)
Cluichí Oilimpeacha
  världens största idrottsevenemang med idrottstävlingar som arrangeras i vinter- och sommarform med tävlande från länder över hela världen

oläte (n)
callán
  väsen, gap och skrik; oljud, oväsen

olönsam (adj)
neamhbhrabúsach
  inte lönsam

om (conjunction)
má
  för att markera ett särskilt villkor som förutsätts i huvudsats

om och endast om (conjunction)
is gá agus is leor
  hela frasen utläses, men förkortas omm

omaka (adj)
aisteach
  som inte utgör ett enhetligt par

omanier (n, ut)
Ómanach
  invånare i Oman eller person med omansk härkomst

omanlig (adj)
mífhearúil
  som ej beter sig som normens män (ofta nedsättande, där normen hyllas); som ej förknippas med normens män

ombonad (adj)
clúid
  hemtrevlig och mysig, varm och bekväm

ombord (adv)
ar bord

ombud (n, neut)
uiríollaí

omdöme (n, neut)
críonnacht
  urskillningsförmåga, förmåga att bedöma; fattningsgåva
beachtaíocht
  utlåtande, åsikt

omedelbar (adj)
deachtaigh
  som händer genast, utan fördröjning; direkt; omgående; ögonblicklig

omedelbarhet (n, ut)
neasacht
  det att vara omedelbar

omedelbarligen (adv)
go díreach

omedelbart (adv)
láithreach

omelett (n, ut)
uibheagán
  ägg som vispats till en smet – ofta med tillsats av vatten, mjölk, grädde, mjöl och kryddor – och stekts tills det stelnat

omen (n, neut)
droch-tuar
  förebud eller tecken på något

omfamna (v)
cuach

omgivning (n, ut)
timpeallacht
  det som finns nära något

omhulda (v)
tabhair aire do
  visa godhet eller välvilja; kärleksfullt vårda sig om någon; tillgodose någons behov eller intressen; omfatta något med kärlek eller intresse

omikron (n)
oimiocrón
  den grekiska bokstaven Ο (gemen: ο)

omkrets (n, ut)
timpeall
  en sluten kurva som går runt en figur i ett koordinatsystem; i synnerhet längden av denna kurva
  omgivningar; området inom ett visst avstånd (radien) runt en plats

omkring (adv)
thart
  inte exakt, men inte långt ifrån, vanligen om tal; ungefär
i dtrátha
  i närheten av tidpunkt eller plats i rummet

omloppsbana (n, ut)
fithisigh
  den väg eller bana ett föremål färdas utmed i samband med omlopp kring ett annat föremål

omnipotens (n, ut)
uilechumhacht

omnipotent (adj)
mórchumhachtach

omnämna (v)
trácht ar
  nämna, omtala

omogen (adj)
glas
  med bristande förmåga, asocial; som kännetecknas av avvikande beteende av en grad som samhället överlag inte accepterar; som bryter mot samhällets normer eller som inte klarar av att anpassa sig (även möjligen outbildad eller som inte "står på egna ben"). Man är omogen om man tex skriker i ett argument och går på personangrepp och inte lyssnar på den andra.

omoralisk (adj)
mímhorálta
  som bryter mot allmänna regler för rätt och orätt; karaktäriserad av omoral

omorganisation (n, ut)
atheagar
  förändring i sättet på vilket en organisation är uppbyggd

omorganisera (v)
atheagraigh
  ändra sättet på vilket något är organiserat eller arrangerat

omringa (v)
timpeallaigh
  (i grupp) placera sig runt något (som kan röra sig), oftast med målet att förhindra en flykt från den omringade

område (n, neut)
ceantar
  avgränsad plats eller yta
brí
  (i städer) stadsdel, kvarter, distrikt, region

omröstning (n, ut)
vóta
  det att rösta (om något), procedur där flera personer (eller parter) var och en kan lägga en eller flera röster på något av de förelagda alternativen för att på så vis komma fram till vilket/vilka alternativ som får flest röster (vinner)

omskriva (v)
ciorclaigh
  rita runt omkring

omskuren (adj)
bain
  ; som omskurits

omskära (v)
imghearr
  det att hos pojke avlägsna hela eller stora delar av förhuden (av religiösa, kulturella, medicinska eller estetiska skäl)

omskärelse (n, ut)
imghearradh
  ingrepp på de yttre manliga könsorganen; bortopererande av en del av förhuden på penis
  ingrepp på de yttre kvinnliga könsorganen

omslag (n, neut)
clúdach
  något som fungerar som yttre hölje för något annat

omslagspapper (n, neut)
páipéar beartán

omsluta (v)
crioslaigh

omsorg (n, ut)
cúraimí
  aktivitet att vårda personer som kan det inte själv t.ex. barn, sjukar, handikappade personer eller att sköta djur
  noggrannhet, sorgfällighet

omsorgsfull (adj)
aireach
  som handlar med noggrannhet och eftertänksamhet

omsorgsfullhet (n, ut)
aire
  det att vara omsorgsfull

omstridd (adj)
aighneasach
  kontroversiell

omständighet (n, ut)
toisc
  faktiskt tillstånd som har betydelse i ett system av logiska förbindelser

omständlig (adj)
beacht
  (alltför) utförlig eller detaljerad; som omfattar flera (svåra) steg, vilket gör det arbetsamt eller svårt att utföra

omtvistad (adj)
conspóideach
  som har ifrågasatts och diskuterats mycket; som det har tvistats kring

omtyckt (adj)
a chairde

omtänksam (adj)
cásmhar

omvandla (v)
iompaitheach

omväg (n, ut)
athbhealach
  inte den kortaste eller snabbaste vägen till ett visst mål

omvälva (v)
meath-thinneas
  omstörta, grundligt förändra, revolutionera

omvänd (adj)
aisiompaigh
  vänd åt annat (vanligen motsatt) håll

omvända (v)
aisiompaigh
  påverka någon till att bli anhängare av ens egna religion, vanligen samtidigt som den gamla religionen vänds ryggen; generaliserat övertyga någon om förträffligheten hos en viss idé framför en konkurrerande

omvärld (n, ut)
timpeallacht
  omgivning med dess sociala, materiella och miljömässiga organisation

omväxlande (adj)
malartach
  som omväxlar

omväxling (n, ut)
ailtéarnú
  ombyte, förändring, det att omväxla

omätlig (adj)
neamhtheoranta
  som inte kan uppmätas, som övergår alla mått, som inte har några gränser

omättad (adj)
neamhsháithithe
  som har minst en dubbelbindning i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)
  som består av minst en omättad fettsyra

omåttlig (adj)
iomarcach
  som överskrider rimliga gränser; som besitter en egenskap i extremt eller alldeles för hög grad; inte (på långa vägar) måttlig

onani (n, ut)
glacaireacht

ond (adj)
tinn
  smärtsam, som relateras till smärta
aingí
  elakartad, svår
dona
  elak i sinnet, illvillig, eller fientlig
ciotach
  dålig, svår eller vansklig

ondsint (adj)
anchroíoch
  elak, ond, som menar illa

ondskefull (adj)
ainbhéasach
  som besitter ondska

onkel (n, ut)
uncail

onkolog (n, ut)
oinceolaí
  person som sysslar med onkologi

onkologi (n, ut)
oinceolaíocht

online (adj)
ar líne
  ansluten till internet

onomatopoesi (n, ut)
fuaimfhoclaíocht

onomatopoetikon (n, ut)
fuaimfhoclaíocht

onormal (adj)
mínormálta
  inte normal

onsdag (n, ut)
Céadaoin, Dé Céadaoin

onsdagseftermiddag (n, ut)
Dé Céadaoin
  eftermiddag på en onsdag

ont (n, neut)
adhascaideach

ontologi (n, ut)
ointeolaíocht
  läran om tillvaron, gällande hur världen eller tingen är beskaffade, vilka deras väsensbetingade drag är

onus (n, neut)
dualgas
  börda, bevisbörda

onåd (n)
adhnáirigh
  det att vara ogillad av någon, det att vara skäl till någons missnöje

oordning (n, ut)
ainriail
  brist på ordning; röra

oorganisk (adj)
neamhorgánach
  inte av biologiskt ursprung
  som inte bygger på kolväten med funktionella grupper och andra strukturer som studeras inom den organiska kemin

oorganisk kemi (n)
ceimic neamhorgánach
  de delar av kemin som behandlar andra föreningar än kolföreningar

opal (n, ut)
ópal
  ett ädelstensskimrande mineral; en sorts ädelsten

opartisk (adj)
neamhlaofa
  inte partisk, som håller sig till ett (objektivt och neutralt) förhållningssätt utan att blanda in känslor/vinklade åsikter

opartiskhet (n, ut)
neamhchlaontacht
  det att vara opartisk

opera (n, ut)
ceoldráma
  en form av musikteater, förknippad med den västerländska konstmusiken från barocken och framåt
  visst verk inom teaterformen opera

operahus (n, neut)
teach ceoldráma
  byggnad för scenkonst med traditionellt operarepertoar

operasångare (n, ut)
amhránaí ceoldráma
  person som sjunger opera

operasångerska (n, ut)
amhránaí ceoldráma

operation (n, ut)
obráid
  handling, åtgärd eller utförande, särskilt av komplicerat slag
  matematisk procedur som verkar på matematiska objekt
cur faoi scian
  kirurgiskt ingrepp i kroppen

operativsystem (n, neut)
córas oibriúcháin
  det datorprogram som utgör gränssnittet mellan datorns hårdvara och användaren samt tillåter exekvering av andra datorprogram

operativsystemskärna (n, ut)
eithne
  den innersta delen av ett operativsystem

opium (n, neut)
óipiam

opportun (adj)
tráthúil
  läglig, lämplig

opportunist (n, ut)
brabúsaí
  person som anpassar sina handlingar och åsikter efter för tillfället rådande omständigheter och maktförhållanden

opportunistisk (adj)
brabúsaí
  som lyckas med något (negativt) genom att utnyttja en oväntad tillfällighet

opportunitet (n, ut)
deis
  möjlighet, tillfälle, chans; läglighet, lämplighet

opposition (n, ut)
urchomhaireacht
  de politiska partier som inte innehar regeringsmakten eller som står utanför riksdag

oprecis (adj)
neamhbheacht
  inte precis; med begränsad eller dålig precision eller exakthet; vars innebörd kan tolkas på flera olika sätt eller som innehåller lite information och få konkreta detaljer

opretentiös (adj)
neamh-mhóiréiseach
  ej pretentiös, anspråkslös

oproportionerlig (adj)
díréireach
  som har orimliga eller onaturliga proportioner (i förhållande till något annat)

optik (n, ut)
optaic
  läran om ljuset och dess egenskaper

optiker (n, ut)
radharceolaí

optisk (adj)
optach

opålitlig (adj)
abhógach
  som inte går att lita på

oralsex (n)
gnéas béil
  sexuell aktivitet under vilken munnen används för beröring av könsorgan

orange (adj)
oráiste
  som har en färg mellan rött och gult (som ofta förknippas med apelsiner)

orange (n)
dath oráiste
  färg som uppstår om man blandar rött och gult (och som återfinns på bland annat apelsiner)

orangutang (n, ut)
órang-útan

ord (n, neut)
focal
  (i talspråk) självständig språklig enhet (en del av en mening) bestående av språkljud (fonem) eller fixerad serie språkljud som uttalas i ett sammanhang (utan inre paus), och som följer språkets morfologiska regler, och som bär en fixerad, enhetlig betydelse (semantisk eller pragmatisk innebörd)), och som uppfyller en viss funktion i meningen

ordagrann (adj)
focal ar fhocal
  exakt med avseende på ordalagen eller ordalydelsen; särskilt om återgivande eller översättning, som överensstämmer med det ursprungliga yttrandet eller texten, återger originalet ord för ord

ordagrant (adv)
focal ar fhocal
  ; på ett ordagrant sätt

ordalag (n, ut)
teanga
  uttryckssätt, sätt att uttrycka sig /i ord/

ordbok (n, ut)
foclóir

orden (n, ut)
bail
  slutet samfund, ofta hemligt

order (n, ut)
bail
  begäran om att få något, beställning

ordförande (n, ut)
cathaoirleach
  person som leder ett möte

ordförandeklubba (n, ut)
casúr
  liten hammare av trä som den som ansvarar för ett möte (eller en domstol eller en auktion) slår mot ett bord för att få folks uppmärksamhet

ordförråd (n, neut)
foclóirín
  de ord som en person kan och använder

ordinera (v)
achtaigh
  viga till präst eller biskop

ordinär (adj)
coitianta
  normal, vanlig, reguljär

ordklass (n, ut)
roinn chainte
  kategori av ord som delar ett antal (relevanta för språket i fråga) grammatiska särdrag (såsom vilka funktioner ordet kan fylla i satsen, hur ordet böjs eller sammanfogas med andra ord, o.s.v.)

ordlek (n, ut)
imeartas focal
  lek med ord

ordna (v)
ceartaigh
  ställa i ordning

ordning (n, ut)
bail
  regelbundet inbördes förhållande mellan olika föremål, personer, händelser eller mer abstrakta företeelser
rialtas
  (inplacering i) kategori eller grupp som något tillhör med hänsyn till storlek, komplexitet, värde e.d., efter nivå på rangskala
  taxonomisk rang mellan klass och familj inom den biologiska systematiken

ordningsvakt (n, ut)
garda slándála
  person som arbetar med att upprätthålla allmän ordning

ordspråk (n, neut)
seanfhocal

ordstam (n, ut)
fréamh
  del av ord, där böjningsaffix tagits bort

ordstäv (n, neut)
seanfhocal

ordvits (n, ut)
imeartas focal
  ett skämt som baserar sig på en (medveten) sammanblandning av två ord som låter närapå likadant

oredlighet (n, ut)
ainionracas
  det att vara oredlig, även om handling

oregano (n, ut)
máirtín fiáin
  en växtart (Origanum vulgare) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna ört

oregelbunden (adj)
mírialta
  icke regelbunden; som inte följer ett särskilt mönster

oregelbundenhet (n, ut)
mírialtacht

oren (adj)
cáidheach
  inte ren, smutsig
  omoralisk, skamlig

orficism (n, ut)
Oirféachas
  mystisk religion i det antika Grekland från 600-talet f.Kr. och framåt

organ (n, neut)
orgán
  del hos en utvecklad organism, funktionellt och fysiologisk avgränsad och bestående av flera vävnader
  en fristående, eller en del av en, organisation med en särskild funktion, ofta i fråga om statliga myndigheter och verk
comhlacht
  en organisations officiella tidskrift, nyhetsbrev eller liknande publikation

organell (n, ut)
orgánaid

organisation (n, ut)
eagraíocht

organisatorisk (adj)
eagraíochtúil
  som rör organisation

organisk (adj)
orgánach
  levande; som har inre sammanhang
  hör till kolföreningarna
  som rör ett organ

organisk kemi (n)
ceimic orgánach

organism (n, ut)
orgánach
  en levande varelse, med en eller flera celler, vilken är uppbyggd på ett sådant sätt att den kan leva ett självständigt liv, samt har förmågan att föröka sig; exempel på organismer är mikroorganismer, svampar, växter och djur

organist (n, ut)
orgánaí
  skicklig orgelspelare; kyrkomusiker som är utbildad vid musikhögskola eller motsvarande

orgasm (n, ut)
súnás

orgel (n, ut)
orgán
  tangentinstrument och blåsinstrument, där ljudet framställs genom att luftströmmar sätter i svängning luften i ett rör

orientering (n, ut)
rianadóireacht
  som går ut på att hitta utsatta kontroller med hjälp av en karta på kortast möjliga tid

origo (n)
bunphointe

ork (n, ut)
urrúntacht
  det att orka med något

orka (v)
cóip
  kunna förmå sig att göra någonting; ha krafter till något; ha energi nog att

orkan (n, ut)
hairicín, spéirling
  väder med vindhastigheter över 32,7 meter per sekund

orkester (n, ut)
ceolfhoireann

orkidé (n, ut)
lus na magairlí
  individ av växtfamiljen orkidé

orm (n, ut)
nathair
  en reptil (kräldjur) av underordningen Serpentes

ormbunke (n, ut)
raithneach
  individ av någon av arterna i divisionen ormbunksväxter

ormvråk (n, ut)
clamhán

ornitolog (n, ut)
éaneolaí
  person med expertkunskap inom ornitologi

ornitologi (n, ut)
éaneolaíocht
  läran om fåglar

ornitologisk (adj)
éaneolaíoch
  som avser ornitologi

oro (n, ut)
imní
  ängslan, rädsla, nervositet

orografi (n, ut)
oragrafaíocht
  läran om formerna samt fördelningen av hög- och lågland, berg, dalar och slätter

orolig (adj)
imní a bheith ort
  som mår (lätt) dåligt, eller åtminstone har svårt att ta det lugnt, på grund av situationen ty något negativt kan inträffa

orosmål (n, neut)
cuir imní ar
  föremål för oro

orre (n, ut)
liathchearc
  en art (Tetrao tetrix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten orre

orsak (n, ut)
réasún

orsak och verkan (n)
cúis agus éifeacht
  två händelser eller saker där det den ena orsakar, leder till den andra

orsaka (v)
réasún

ort (n, ut)
plás
  samhälle, plats där flera hushåll har sin bostad

ortnamn (n, neut)
logainm

ortodox (adj)
ceartchreidmheach
  strikt överensstämmande med en viss lära

ortodoxi (n, ut)
ceartchreideamh
  renlärighet
  en gren inoms flera religioner b.la. kristendom och judendom

ortogonal (adj)
ingearach
  vinkelrät
  vars inre produkt är lika med noll
  vars invers är lika med dess transponat, d.v.s. vars kolonner utgör en ON-bas
  helt orelaterade, irrelevanta i förhållande till, eller oberoende av varandra

ortogonalitet (n, ut)
ortagánacht
  det att vara ortogonal

ortografi (n, ut)
ortagrafaíocht

ortografisk (adj)
ortagrafach
  som har att göra med ortografi och stavning

ortsbo (n, ut)
logánta
  lokalinvånare

ortsfrekvens (n, ut)
spás-
  en storhet, anger förekomster (av något) per längdenhet; vanlig enhet är m-1 (per meter), mm-1 (per millimeter) eller "linjepar per millimeter"; inversen av periodlängden

orubblig (adj)
diongbháilte
  om föremål: som ej går att rubba; som är helt fast och oflyttbar
adhmaint
  ståndaktig, obeveklig, bestämd; som ej byter åsikt

orädd (adj)
is eagal le
  som inte är rädd

orätt (adj)
contráilte

orättvis (adj)
ainfhíréanta

osams (adj)
bruíon

osanning (n, ut)
ainbhfíor

osannolik (adj)
andóch

osannolikhet (n, ut)
andóigh
  det att vara osannolik; något som är osannolikt

osannolikt (adv)
éagosúil
  avledning till adjektivet osannolik

oscillera (v)
ascalaigh

osjälvisk (adj)
flaithiúil
  inte självisk; som också tänker på andras behov och inte bara på sina egna (och även handlar därefter); som avsiktligt gagnar andra personer än aktören själv

oskiljaktig (adj)
níl dul idir
  som inte går att sära på, som inte går att separera från något annat

oskuld (n, ut)
maighdeanas
  det att aldrig ha haft sex med annan person
  oskyldighet, skuldlöshet, oerfarenhet, barnslighet, naivitet
maighdean
  person som aldrig haft sex med annan person

oskyldig (adj)
neamhchiontach
  som inte begått något brott, som inte är skyldig
  (alltför) snäll, försvarslös

oslagbar (adj)
dobhuailte
  som är så bra, skicklig (e.d.) så att ingen annan eller inget annat kan vara bättre, skickligare (e.d.)

osmansk (adj)
Otamánach
  som avser Turkiet under sultanernas tid

osmium (n, neut)
oismiam

osmolalitet (n, ut)
osmalálacht
  antal osmotiskt aktiva partiklar per massenhet, vanligen i enheten milliosmol per kilogram

osmos (n, ut)
osmóis
  ett utbyte av mem mellan två grupper

osmotisk (adj)
osmóiseach
  som har med osmos att göra

oss (pronoun)
sinn

osset (n, ut)
Oiséatach
  medlem av ett folk i Kaukasus, huvudsakligen i Ossetien

ossetisk (adj)
Oiséatach
  som rör osseterna, ossetiska språket eller Ossetien

ossetiska (n, ut)
Oiséitis
  indoiranskt språk hos osseterna i Kaukasus, främst i Ossetien

ossifikation (n, ut)
cnámhú
  process då ben bildas av brosk och andra benliknande vävnader

ost (n, ut)
cáis
  mjölkprodukt bestående av mjölkproteiner som koagulerat och bildar en mer eller mindre fast massa

ostadig (adj)
anacair
  inte stadig och stabil; som inte står stabilt stilla utan lätt oavsiktligt ändrar läge, förflyttas, välts omkull eller liknande; som kännetecknas av risk för oavsiktligt utfall, i synnerhet risk för fall (t.ex. det att snubbla eller ramla ihop); som plötsligt kan förändras (på ett nyckfullt sätt)

osteoblast (n, ut)
oistéablast
  enskild cell av en typ av celler som finns i benvävnad och bygger upp benvävnaden

osteoklast (n, ut)
oistéaclast
  enskild cell av en typ av celler som finns i benvävnad och bryter ner denna

ostron (n, neut)
oisre
  skalbeklätt vattenlevande blötdjur, ofta ansett som en delikatess inom mat

osympatisk (adj)
antuisceanach
  inte sympatisk; otrevlig

osyrad (adj)
slim
  bakad utan jäst

osäker (adj)
contúirteach
  som lätt orsakar eller leder till olyckor
cha
  som inte har gott självförtroende, som inte litar på sig själv, som tvekar (om sina kunskaper/sitt beteende) och är rädd för att begå misstag och därför undviker prövningar
éiginnte
  som inte har hög sannolikhet

osänkbar (adj)
dobháite
  som inte går att sänka, som inte kan sjunka

otidsenlig (adj)
mí-aimseartha
  som avviker från det vanliga under en tidsperiod (oftast den nuvarande), efter sin tid

otillgänglig (adj)
doshroichte
  inte tillgänglig; som inte kan nås eller brukas /på konventionellt eller enkelt sätt/ (både om geografiskt område och om person eller organisation); som inte finns i närheten eller är redo att användas

otrevlig (adj)
míphléisiúrtha
  som orsakar (lätt) lidande; som uppträder på ett sätt (t.ex. i tal) som snarare orsakar obehag än välbehag hos andra personer

otro (n, ut)
ainchreideamh

otrogen (adj)
a
  som (oärligt) har en annan partner vid sidan om i ett monogamt förhållande eller äktenskap
ainchreidmheach
  med avvikande tro eller med tro som anses felaktig; ej rättrogen

otrohet (n, ut)
mídhílseacht

otrolig (adj)
dochreidte
  inte trolig, mycket osannolik; inte väntad, mycket förvånande

otta (n, ut)
breacadh an lae
  tidpunkten på dagen mellan natt och gryning; tidig morgonstund

ottomansk (adj)
Otamánach
  som avser Turkiet under sultanernas tid

otur (n, ut)
mí-ádh

otvetydig (adj)
gan athbhrí
  som bara kan tolkas på ett enda sätt; som bara kan vara en enda sak; tydlig, uppenbar

otydlig (adj)
anfhollas
  som inte är tydlig; som kan tolkas på flera sätt, eller är svår att tolka över huvud taget; oskarp

otyg (n, neut)
crá croí
  något (eller någon) som är otrevligt, otäckt, obehagligt eller på annat sätt inte önskvärt
anmhailís
  rackartyg

otyglad (adj)
ainrianta
  som inte styrs eller kontrolleras

otymplig (adj)
anásta
  som är svår att arbeta med /på grund av den stora storleken/

otäck (adj)
scanrúil
  obehaglig, ful, skrämmande, som orsakar (lätt) rädsla
gránna
  dålig, särskilt om fysisk skada hos människor, sådan att den är obehaglig eller besvärlig att få bort

otämjbar (adj)
dochloíte
  omöjlig att tämja

oumbärlig (adj)
riachtanach
  som /är så viktig att/ man inte kan vara utan /den/

oundgängligen (adv)
amach is amach

oupphörlig (adj)
síor-
  som fortgår utan uppehåll eller utan att avstanna; oavbruten, oavlåtlig

ouppmärksam (adj)
anaireach

outa (v)
amach
  offentliggöra en annans persons natur; exempelvis dennes sexuella läggning, religiösa tro, politiska åsikter, o.s.v. /mot dennes vilja/

outbildad (adj)
gan oideachas
  inte utbildad

outtömlig (adj)
do-ídithe
  som aldrig tar (eller tycks ta) slut; som har (eller tycks ha) obegränsat med innehåll; obegränsat stor, som aldrig tillfredsställs

oval (adj)
ubhach

ovan (adj)
ainchleachta
  inte van

ovan (preposition)
os cionn
  i ett läge som är högre än en angiven punkt, i motsats till under, nedan, nedanför

ovana (n, ut)
ainbhéas
  en dålig vana

ovanför (preposition)
thuas

ovanlig (adj)
annamh
  inte vanlig

ovannämnd (adj)
thuasluaite
  som nämnts ovan

ovanpå (preposition)
ar

overheadprojektor (n, ut)
osteilgeoir
  arbetsprojektor

ovilja (n, ut)
drogall
  det att inte vilja något

ovillkorlig (adj)
gan choinníoll
  absolut, nödvändig, självklar, tvungen, undantagslös, instinktiv, omedveten; utan villkor eller undantag

oväder (n, neut)
anfa
  dåligt väder, kraftig blåst ofta i kombination med mycket regn, snöfall eller åska

ovän (n, ut)
namhaid
  någon man inte tycker om; någon man (uttryckligen) inte är vän med

oväsen (n, neut)
callán
  ljud som inte uppskattas, ofta med hög volym, oljud

oväsende (n, neut)
callán
  ljud som inte uppskattas, ofta med hög volym, oljud

oxe (n, ut)
damh
  en fullvuxen, kastrerad tjur

oxid (n, ut)
ocsaíd

oxstek (n, ut)
mairteoil rósta
  stek av nötkött

oxyhemoglobin (n, neut)
ocsahaemaglóibin
  hemoglobin med bundet syre (upp till fyra molekyler syrgas per hemoglobinmolekyl)

oxytocin (n, neut)
ocsaiteoisin
  ett peptidhormon och troligen en signalsubstans som huvudsakligen utsöndras från hypofysens baklob som verkar på cellerna i den glatta muskulaturen, t.ex. vid förlossning och mjölkutdrivning (vid amning)

ozelot (n, ut)
osalat

ozon (n, neut)
Ózón

oäkting (n, ut)
tabhartha
  barn som fötts utom äktenskap

oändlig (adj)
éigríochta
  som aldrig tar slut, som inte har någon ände eller begränsning, som det finns obegränsat mycket av, som det finns mer av än varje tänkbart mätetal, som det finns fler av än varje heltal

oändlighet (n, ut)
éigríoch

oändligheten (n, ut)
éigríoch

oärlig (adj)
ainionraic
  som inte håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser (utan som ljuger eller undanhåller viktig information)

oåterkallelig (adj)
dochúlaithe
  som ej går att göra ogjord eller ändra tillbaka

oåtkomlig (adj)
doshroichte

oöverskådlig (adj)
ábhal
  ej överskådlig

oövervinnelig (adj)
dochloíte
  som inte kan övervinnas eller besegras

pacemaker (n, ut)
séadaire
  en liten elektrisk apparat som kan opereras in i en människas kropp och på konstgjord väg stimulera ett hjärtas muskelsammandragningar

pacificera (v)
ceansaigh
  egentligen göra fredlig; (med maktmedel) återställa lugn och ordning

packa (v)
dlúthaigh
  trycka ihop, göra att något tar mindre plats
pacáil
  lägga in viss (vanligen stor) mängd varor i någon behållare (t.ex. väska)

packad (adj)
gorm
  kraftigt berusad

packning (n, ut)
ribín seoil
  tunn, mjuk skiva som placeras mellan andra delar för att hålla tätt

padda (n, ut)
buaf
  groddjur i familjen Äkta paddor (Bufonidae)

paddel (n, ut)
maide rámha
  åra till kajaker, kanadensare, drakbåtar

paddla (v)
céaslaigh
  med muskelkraft ta sig fram i en kanot i vatten (t.ex. i en sjö) genom att med periodiska armrörelser föra en paddel genom vattnet

page (n, ut)
leathanach
  tjänare för hov eller adelfamilj under medeltiden

paj (n, ut)
pióg
  maträtt bakad av mjölbaserad deg i ugn, oftast innehållande någon sorts fyllning

pajas (n, ut)
abhlóir
  komisk figur som roar andra genom att göra sig löjlig och förnedra sig (oftast på cirkus)

paket (n, neut)
pacáiste
  försändelse (större än brev) skickad med post eller liknande
  fil som används för att installera programvara på en dator

pakistanier (n, ut)
Pacastánach
  person från Pakistan eller med pakistanska rötter

pakistansk (adj)
Pacastánach
  som rör Pakistan eller det pakistanska folket

palatal (n, ut)
carballach
  ljud som bildas med tungryggen mot hårda gommen (t ex i, j)

palatalisering (n, ut)
caoile
  uttal (av en konsonant) med tungan mot gommen

palats (n, neut)
pálás

palaver (n, ut)
plámás
  en mer eller mindre oordnad och animerad diskussion

paleocen (adj)
pailéicéineach
  som rör den geologiska epoken paleocen

paleontologi (n, ut)
pailé-ointeolaíocht
  läran om utdöda växter och djur

palindrom (n, ut)
palandróm
  ord, fras, mening eller (flera) meningar vars bokstäver står i exakt samma ordning oavsett om man läser det framlänges eller baklänges

pall (n, ut)
stól
  sittdon utan ryggstöd för en person

palla (v)
lámhaigh
  sätta stöd under ett föremål
  orka, klara av
goid
  stjäla, knycka

palladium (n, neut)
pallaidiam

pallplats (n, ut)
póidiam
  första eller andra eller tredje plats i en sporttävling

palm (n, ut)
pailm
  träd eller buske i familjen palmer (Arecaceae)

palmitinsyra (n, ut)
aigéad pailmíteach
  trivialnamn för hexadekansyra

palmsöndag (n, ut)
Domhnach na Pailme
  söndagen före stilla veckan

palsternacka (n, ut)
meacan bán
  en art (Pastinaca sativa) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten palsternacka

pampig (adj)
galánta

panama (n)
Panama
  (egentligen hatt av halm från Panama) mjuk hatt av bastfibrer

panda (n, ut)
ollphanda
  (Ailuropoda melanoleuca), björnliknande djurart med vit färg och svarta områden som främst äter bambu

pandemi (n, ut)
paindéim
  epidemi som sprider sig över stora områden

pandemisk (adj)
paindéim
  som utmärker eller har avseende på en pandemi

panegyrik (n, ut)
adhmholadh
  starkt berömmande (och ofta överdrivet smickrande) högtidstal eller lovtal hållet inför en festförsamling eller i skrift

panegyriker (n, ut)
adhmholadh
  person som (överdrivet smickrande) förhärligar någon eller något

panera (v)
arán
  beklä (grönsaker, eller stycke kött eller fisk) med ströbröd eller liknande inför stekning

panflöjt (n, ut)
coinlín ceoil
  ett slags träblåsinstrument där tonerna bildas ur en rad olika långa rör

pang (interjection)
plab
  ljudhärmande uttryck för smäll, särskilt om knall vid skottlossning eller liknande ljud

panik (n, ut)
anbhá
  en plötslig och intensiv känsla av skräck och besinningslös oro

panisk (adj)
anbhách
  med panik

panka (n, ut)
míol leapa

pankreas (n)
paincréas
  organ (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

pankreascancer (n, ut)
ailse phaincréis
  cancer (adenokarcinom) i exokrina bukspottkörteln
  någon cancerform i bukspottkörteln

pankreasgång (n, ut)
ducht paincréasach
  epitelbeklädd utförsgång (ductus pancreaticus) i (exokrina) pankreas (bukspottkörteln) som transporterar bukspottet till tolvfingertarmen

panna (n, ut)
clár éadain
  del av huvudet mellan ögonbrynen och upp till hårfästet (eller där hårfästet skulle vara)

pannkaka (n, ut)
pancóg
  en traditionell maträtt gjord på en smet av i huvudsak ägg, mjöl, mjölk och smör som steks till tunna kakor i stekpanna eller tillagas i ugn

pannlampa (n, ut)
ceannlampa
  batteridriven ljuskälla (inte helt olik en ficklampa fastsatt på någon slags elastiskt band) som kan fästas på huvudet på en person, och kan lysa upp omgivningen framför personen

pannlob (n, ut)
maothán tosaigh
  den del (lobus frontalis) av storhjärnsbarken som ligger ventralt om centralfåran

pansar (n, neut)
armúr
  hårt eller i högre grad skyddande material

pansarhandske (n)
iarndóid

pansexuell (adj)
ilghnéasach
  sexuellt eller känslomässigt kapabel att bli kär i alla könsidentiteter

pant (n, ut)
sil-leagan
  säkerhet, något som överlämnas tills förpliktelse uppfyllt; penningsumma som betalas för behållaren en vara köps i (t.ex. en flaska eller burk) och som returneras då behållaren returneras

panta (v)
sil-leagan
  återlämna ett föremål till ett försäljningsställe mot en mindre ersättning, vanligtvis om förpackningar som burkar eller flaskor, för att föremålet sedan ska kunna gå till återvinning eller återanvändning
ceithearnach
  pantsätta en sak

pantalonger (n, ut)
bríste
  långbyxor (efter Pantalone en komisk figur från commedia dell'arte)

pantbank (n, ut)
teach gill
  butik som lånar ut pengar (bank) med föremål (lösöre, antikviteter) som säkerhet (pant)

panterlo (n, ut)
lincse Ibéarach
  en däggdjursart (Lynx pardinus) inom familjen kattdjur (Felidae) endemisk för Iberiska halvön; individ av denna art

papaya (n, ut)
pápá
  en tropisk växtart (Carica papaya) i familjen papajaväxter (Caricaceae); frukt från denna planta

papegoja (n, ut)
pearóid
  benämning på fågelarter i familjen äkta papegojor

papiljott (n, ut)
trilseachán
  rulle att linda upp håret på för att göra det lockigt

pappa (n, ut)
daid
  manlig förälder

papper (n, neut)
páipéar
  material, primärt format i tunna ark avsedda för skrift, vanligen tillverkat av växtfibrer
  dokument eller handling (som ska utgöra ett bevis på något)

pappersark (n, neut)
leathanach
  stycke av fyrkantigt papper att skriva på

pappershandduk (n, ut)
píosa páipéar cistine
  engångshandduk gjord av (kraftigt mjukt) papper, d.v.s. en bit mjukt papper som används vid ett tillfälle som handduk (vanligtvis för att torka händerna efter handtvätt) och sedan kastas (och som ofta finns på offentliga toaletter i speciella hållare som rymmer många sådana pappershanddukar och fylls på när toaletten städas)

papperskorg (n, ut)
ciseán páipéir
  behållare på kontor och andra arbetsplatser, avsedd att förvara förbrukade papper och andra sopor innan dessa lämnas till avfallshantering

papperslapp (n, ut)
fuílleach

pappersmassa (n, ut)
laíon páipéir
  fibermaterial som används vid framställning av papper, papp och kartong

papperstiger (n, ut)
tíogar páipéir
  något som verkar mäktigt men som egentligen saknar makt och inflytande

papuan (n, ut)
Papuach
  invånare i Papua Nya Guinea eller person med papuansk härkomst

papuansk (adj)
Papuach
  som rör Papua Nya Guinea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

par (n, neut)
cúpla
  två saker eller personer som hör ihop på något sätt (genom likhet eller något annat)
  två människor i ett mer eller mindre fast förhållande

para (v)
comrádaí

parabel (n, ut)
parabóil
  (den plana) grafen till en funktion f som ges av ett andragradsuttryck
  pedagogisk eller moralisk allegori med enkla motiv hämtade från åhörarens vardag, bildlig framställning, liknelse

parad (n, ut)
paráid
  organiserad procession med av flertalet delar, teman, nummer etc. som i festlig anda visar upp sig genom att tåga längs gator kantade med publik

paradera (v)
paráid
  gå, stå eller medverka i parad

paradis (n, neut)
parthas

paragon (n, ut)
eiseamláir
  föredöme, mönster; någon eller något som är bäst eller mest framträdande av sitt slag

paragraf (n, ut)
rannóg
  (numrerad) avdelning i skriftligt formella sammanhang såsom lagtext, stadgar, dagordning eller dylikt

parakit (n, ut)
pearaicít
  vardagligt (ej vetenskapligt) namn för olika långsvansade arter inom ordningen papegoja

parallell (adj)
comhthreomhar

parallellogram (n, ut)
comhthreomharán

parallellt (adv)
comhuaineach
  ; på ett parallellt sätt, i samma riktning, med samma vinkel

paranoia (n, ut)
paranóia

paranoid (adj)
paranóiach

paranoiker (n, ut)
paranóiach
  person som lider av förföljelse- eller storhetsidéer

paranormal (adj)
paranormálta

paranöt (n, ut)
cnó Brasaíleach
  en växtart (Bertholletia excelsa), i familjen paranötsväxter (Lecythidaceae); exemplar av denna art

paraply (n)
scáth

parasit (n, ut)
diúgaire
  organism som helt eller delvis lever av att utnyttja en annan levande organism utan att värdorganismen direkt dör av detta

parasoll (n)
parasól

parentes (n, ut)
idiraisnéis
  båda parentestecknen samt innehållet i dessa

parera (v)
coisc
  avvärja fysiskt eller intellektuellt angrepp

parfym (n, ut)
cumhrán
  vätska framställd för att skänka väldoft eller dölja annan odör

parisare (n, ut)
Párasach
  person, särskilt man, från Paris

pariserhjul (n, neut)
roth mór
  vertikalt hjul som sakta roterar i luften med hängande gondoler för passagerare, återfinns vanligen på nöjesfält

parisisk (adj)
Párasach

parisiska (n, ut)
Párasach
  kvinna som bor i eller kommer från staden Paris

park (n, ut)
páirc
  liknande område (som 1 ovan) men med mindre betoning på naturupplevelse till förmån för annan mer specifik aktivitet

parkera (v)
loc

parkering (n, ut)
carrchlós
  anvisad plats, ofta markerad som en ruta på marken, avsedd för att parkera ett fordon på, eller ett större avgränsat område med sådana platser, och i regel med tillåten parkering i som längst 24 timmar under vardagar utom dag före söndag eller helgdag (om inget annat anges)

parkeringsbiljett (n, ut)
ticéad páirceála

parkeringshus (n, neut)
ilstórach

parkeringsplats (n, ut)
carrchlós
  större avgränsad yta där många fordon kan parkeras; med eller utan utmärkta rutor för enskilda fordon

parlament (n, neut)
parlaimint

paroxysm (n, ut)
taom

parsec (n)
parsoic
  längdenhet som avser avståndet på vilken en astronomisk enhet upptar en betraktningsvinkel av en bågsekund, motsvarande ungefär 3,26 ljusår

part (n, ut)
comhluadar
  (an)del
  sida i en tvist; person, organisation eller grupp personer som deltar i ett rättsförhållande eller har någon relevans i detta

parti (n, neut)
comhluadar
  politiskt parti

particip (n, neut)
rangabháil

partiell (adj)
neamhuilíoch

partikel (n, ut)
páirteagal
  småord med en viss grammatisk funktion som inte tillhör någon ordklass

partikelfysik (n, ut)
fisic cháithníní

partisan (n, ut)
claonpháirteach

partisk (adj)
leataobhach

partner (n, ut)
páirtnéir

partout (adv)
amach is amach
  till varje pris

party (n, neut)
comhluadar
  fest

pass (n)
pas
  identitetshandling (dokument) som erkänner innehavaren som medborgare; används även som legitimationshandling vid gränskontroller

passa (v)
bí i bhfeighil
  ta hand om /ett barn, en förvirrad patient etc./
meil
  (i lagbollsport) spela eller ge bollen eller pucken på ett regelrätt sätt /till/ /till någon/
  stå över; tacka nej; avstå /från ett erbjudande eller sin tur att agera (satsa, bjuda, dra, svara, fråga, handla, köpa, sälja eller spela)/
oiriúnaigh
  ha rätt egenskaper (särskilt storlek, särskilt på klädesplagg); vara lämplig
coisc
  heller inte satsa om någon annan inte satsat

passage (n, ut)
pasáiste
  sammanhållen del av ett musikstycke

passagerarvagn (n, ut)
cóiste paisinéirí
  järnvägsvagn avsedd för persontransport

passare (n, ut)
compás
  verktyg som används för att rita cirklar med olika diameter och radie

passform (n, ut)
dathúil
  hur ett klädesplagg följer kroppens form

passion (n, ut)
ainmhian
  stark eller nästan okontrollerbar känsla, tillstånd eller uttryck av sådan känsla, intensiv sexuell kärlek, intensiv åtrå eller entusiasm för någonting

passionsfrukt (n, ut)
páiseog
  gul eller mörkt violett frukt från växtarten passionsfrukt (Passiflora edulis)
  en fruktbärande växtart (Passiflora edulis) inom familjen passionsblommeväxter (Passifloraceae); planta av denna art

passivum (n)
faí chéasta

pasta (n, ut)
pasta
  deg på durumvetemjöl, ägg och vatten som formas på olika sätt, torkas och kokas

pastor (n, ut)
aoire
  predikant inom flera frikyrkor

patcha (v)
paiste
  rätta till, göra en mindre uppdatering, lägga in en patch

patent (n, neut)
paiteanta

patentera (v)
paiteanta
  ta patent (på)

patient (n, ut)
othar

patogen (n, ut)
pataigin

patologi (n, ut)
paiteolaíocht

patologisk (adj)
paiteolaíoch

patriark (n, ut)
ardathair
  biskopstitel inom ortodoxa kyrkan

patriot (n, ut)
tírghráthóir

patriotism (n, ut)
tírghrá

patron (n, ut)
urchar
  sammansatt stycke ammunition som består av projektil, laddning och tändsats
bos
  titel för ägare av bruk eller gods

patronrand (n)
fonsa

patt (n, ut)
leamhsháinn
  ställning i schackparti som ger oavgjord (remi) på grund av att en spelare inte kan utföra något giltigt drag medan hens kung inte står i schack

patwa (n, neut)
Iamácach

paus (n, ut)
fos
  bestämt intervall av tystnad i ett musikaliskt stycke

pausa (v)
taca
  ta en paus; stanna upp för en liten stund

paviljong (n, ut)
puball
  ett slags byggnad med tältliknande tak eller för ett mera tillfälligt ändamål, särskilt avsedd för behagliga aktiviter och fritidssysslor

paxa (v)
cuir in áirithe
  (vardagligt, informellt) muntligt reservera eller boka en sak, syssla e.d.

peaka (v)
píce
  nå högsta punkt, kulminera

ped (n)
rothar
  cykel

pedagogik (n, ut)
oideolaíocht

pedofil (n, ut)
péidifileach

pedofili (n, ut)
péidifilia

pejling (n, ut)
méin
  det att pejla

peka (v)
pointe ama
  rikta ett finger/handen (eller annat ofta avlångt föremål) mot något specifikt i syfte få uppmärksamhet ditåt

pelare (n, ut)
colún
  stavformigt och upprättstående byggelement, kolonn, stolpe

pelargång (n, ut)
colúnra
  gång som är kantad av pelare

pelikan (n, ut)
peileacán
  fågel av släktet Pelecanus och familjen Pelecanidae inom ordningen pelikanfåglar (Pelecaniformes)

pellagra (n)
peallagra
  bristsjukdom som uppstår vid brist på vitaminen niacin

pendla (v)
ascalaigh
  utföra pendelrörelser; svänga som en pendel

penetrera (v)
treáigh
  tränga igenom, tränga in i

peng (n, ut)
airgead
  betalningsmedel, pengar
bonn
  mynt, penning, slant

pengar (n, ut)
airgead
  allmänt accepterad värdemätare och betalningsmedel för handelsvaror och kommersiella tjänster, reglerad i tillgång, och som också används för att ackumulera och transferera värden t.ex. vid sparande, lön, skatt, lån, arv och gåvor

penis (n, ut)
bod
  ett av mannens yttre könsorgan, vilket är beläget mellan benen och som hos mannen innehåller urinrörets mynning och dessutom innehåller erektil vävnad som gör penis styv så att organet vid samlag kan föras in i kvinnans slida (vagina) och vid utlösning (ejakulation) föra sperma in i de kvinnliga könsvägarna, vilket kan leda till befruktning av en äggcell, vilket är första steget i fortplantningen

penitens (n, ut)
aithrí
  botgöring

penna (n, ut)
peann
  verktyg som lämnar ett färgspår på en yta (vanligtvis papper) och används för att skriva och måla tecken och figurer

penning (n, ut)
airgead

penningpolitik (n, ut)
airgeadaíocht
  delområde inom den ekonomiska politiken som handlar om hur mycket pengar som ska finnas i ekonomin och hur hög räntan ska vara

pennkniv (n, ut)
scian phóca
  kniv för att vässa en penna (ursprungligen fjäderpenna, senare även blyertspenna), oftast i form av en fällkniv (fickkniv)

pennvässare (n, ut)
bioróir

pensel (n, ut)
cleiteán
  redskap med vilket man applicerar färg eller liknande på olika underlag

pensera (v)
ceap

pensionering (n, ut)
scor
  avgång med pension; övergång från arbete till pension och livet som pensionär

pensionär (n, ut)
pinsinéir
  person som har slutat arbeta och i stället lever på pension (räntor, bidrag)

pensé (n, ut)
goirmín
  trädgårdsblomma

pentyl (n)
aimil
  en alkylgrupp bestående av fem kolatomer, samt motsvarande radikal

peppar (n, ut)
piobar

pepparkaka (n, ut)
arán sinséir
  bakverk innehållande liknande ingredienser som i (1.)

pepparkvarn (n, ut)
muileann piobair
  verktyg för att mala pepparkorn

pepparmynta (n, ut)
lus an phiobair
  en flerårig ört (Mentha × piperita) inom släktet myntor (Mentha), en hybrid mellan vattenmynta (Mentha aquatica) och gråmynta (Mentha longifolia), som blir mellan 30 till 70 centimeter hög och blommar från juli till september med rosalila blommor

pepparrot (n, ut)
raidis fhiáin
  en art (Armoracia rusticana) inom växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten pepparrot
  rot från växten pepparrot (1), som ofta används som krydda eller maträtt

peppra (v)
piobar
  krydda med peppar; tillsätta peppar
  med eldvapen skjuta ett stort antal skott mot ett mål

per (preposition)
ailm
  anger en kvot

perception (n, ut)
braistint

perenn (n, ut)
ilbhliantúil
  en sorts flerårigt gräs, en växt med örtstam

perfekt (adj)
foirfe

perfektion (n, ut)
foirfeacht
  fulländning

perfektparticip (n, neut)
rangabháil chaite

perforera (v)
toll

pergola (n, ut)
gabhal
  lövsal, pelargång överväxt med slingerväxter; öppen hall

periferi (n, ut)
timpeall
  omkretsen för en cirkel

perigeum (n)
peirigithe

perihelium (n)
peirihéilean

period (n, ut)
peiriad
  sammanhängande tidsintervall

periodisk (adj)
tréimhsiúil

periodiska systemet (n)
tábla peiriadach
  tabell över grundämnen

permeabel (adj)
tréscaoilteach

permeabilitet (n, ut)
tréscaoilteacht

persienn (n, ut)
dallóg
  rörlig spjälgardin (i ett fönster)

persika (n, ut)
péitseog
  stenfrukt från persikoträdet
  trä från persikoträdet

persikoträd (n, neut)
crann péitseog
  en art (Prunus persica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av arten persika, träd som bär rödaktiga stenfrukter

persilja (n, ut)
peirsil
  en art (Petroselinum crispum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten persilja

persimon (n, ut)
dátphluma
  en växtart i släktet Diospyros och även dess frukt

persiska (n, ut)
Peirsis
  språket som talades i det forna Persien

person (n, ut)
pearsa, duine
  en människa
  grammatisk böjningskategori som skiljer mellan den/de talande (första person), den/de tilltalade (andra person) eller den/de omtalade (tredje person)

personal (n, ut)
foireann

personkonto (n, neut)
cuntas bainc
  ett personligt bankkonto som inte är för affärsbruk, men snarare där en individuell kund kan hantera sina egna personliga finanser (placera och utföra pengar) och ta emot betalningstransaktioner

personkult (n, ut)
cultas pearsan
  dyrkan (vördnadsfull upphöjelse) av en person, exempelvis en diktator

personlig (adj)
pearsanta
  som gäller eller tillhör enskilda individer; privat
  som rör någons privatliv; närgången, intim
  som ersätter namn eller benämning på subjekt eller objekt i en sats (om pronomen)

personlighet (n, ut)
tréithe pearsanta
  egenskapen att vara person; de inre eller andliga egenskaperna hos en enskild människa, dennes självständiga individualitet

personlighetsstörning (n, ut)
neamhord pearsantachta
  psykisk sjukdom där en person vanligtvis beter sig på sätt som uppfattas som störande eller stötande

personligt pronomen (n)
forainm pearsanta

persvadera (v)
cuir i bhfeidhm
  övertala

peruk (n, ut)
bréagfholt
  en uppsättning konstgjorda eller riktiga hårstrån som bärs på huvudet och ska efterlikna en mänsklig frisyr

pervers (adj)
adharcachán

pessar (n, neut)
diafram

pessimist (n, ut)
duarcán
  person som har en negativ inställning

pest (n, ut)
Plá bhúbónach, an Phlá Dhubh
  samlingsnamn för infektionsjukdomarna, lungpest, böldpest och blodpest som orsakas av Yersinia pestis

pestskråp (n, ut)
borrán
  en art (Petasites hybridus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten pestskråp

peta (v)
rúisc
  vidröra med fingrarna (ofta oförsiktigt)

petitess (n, ut)
réadán
  småsak; något oviktigt eller försumbart

petition (n, ut)
achainí

petrokemisk (adj)
peitriceimiceach
  som har att göra med raffineringen av petroleum och naturgas

pi (n, neut)
Pi
  irrationell konstant som uttrycker kvoten mellan en cirkels omkrets och dess diameter; cirka 3,1415926536

pianist (n, ut)
oirfideach pianó
  person som spelar piano

piano (n, neut)
pianó
  stränginstrument med tangenter som härstammar från hackbrädet och cembalon

piccolaflöjt (n, ut)
fliúiteog
  ett träblåsinstrument; liten tvärflöjt

piedestal (n, ut)
seastán
  pelarliknande underlag eller annat fotställ för t ex staty eller blomvas

pietet (n, ut)
oirmhinneach
  hänsynsfullhet; vördnad för det gamla

pietetsfull (adj)
urramach

pigg (adj)
aerach
  som inte känner ett behov av att vila eller sova
amhnas
  sugen på något, intresserad av något

pigg (n, ut)
dias
  något utstickande

pigghaj (n, ut)
fíogach gobach
  en hajart (Squalus acanthias) inom familjen pigghajar (Squalidae); individ av denna art

piggvar (n, ut)
turbard
  (Scophthalmus maximus), en art inom ordningen plattfiskar; individ av arten piggvar

pigment (n, neut)
lí
  material eller substans som förändrar färgen hos något
  färg i en djur- eller växtcell

pik (n, ut)
píce
  långt, spjutliknande stångvapen (använt främst under 1400- och 1500-talen)

piktiska (n, ut)
Cruithneach
  ett utdött språk som talades av pikterna i dagens Skottland

pil (n, ut)
saighead
  en långsmal projektil med vass spets i ena änden (avfyrad med båge)
  en symbol som anger riktning (ursprungligen föreställande projektilen)

pilbåge (n, ut)
bogha
  vapen, som består av en böjd elastisk stav och en sträng, för att skjuta pilar

pilfink (n, ut)
gealbhan crainn

pilgrimsfalk (n, ut)
fabhcún gorm

pilgrimsfärd (n, ut)
oilithreacht
  vallfärd till helig plats

pilhöjd (n, ut)
éirigh
  ett valvs eller brospanns höjd över stöden

pillemarisk (adj)
aibéiseach
  illmarig, skälmsk

pillesnopp (n, ut)
pilibín
  mannens könsorgan, penisen, ofta om en liten pojkes

pilot (n, ut)
píolóta
  person som sitter i, styr och är chef på ett flygplan; flygplanskapten

pimpa (v)
máistir striapach
  snygga till, fräscha upp, piffa

pimpsten (n, ut)
slíogart
  en sten av en sorts porös vulkanisk bergart

pina (v)
ciap
  förorsaka kroppsligt eller psykiskt lidande eller smärta

pincett (n, ut)
pionsúirín
  gripverktyg (för små föremål)

pingis (n, ut)
ping pang

pingstlilja (n, ut)
Adónas bliantúil
  en växtart (Narcissus poëticus) inom familjen amaryllisväxter (Amaryllidaceae); individ av denna art

pingvin (n, ut)
piongain

pinje (n, ut)
péine
  ett sydeuropeiskt barrträd (Pinus pinea) med paraplyliknande krona; exemplar av detta trädslag

pinjenöt (n, ut)
cnó péine
  frukt och kärna från pinjeträdet (Pinus pinea)

pinka (v)
mún

pinne (n, ut)
bata
  tunt, långsmalt trästycke; särskilt om avbruten eller nedfallen gren eller liknande

pinocytos (n, ut)
pinicíotóis
  en sorts endocytos för upptag av mindre mängder extracellulärt material

pinsam (adj)
anásta
  som får en att skämmas

pip (interjection)
gíog
  ljud som påminner om det från fågelungar, möss, eller liknande (även om elektroniska ljud)

pip (n, neut)
gíog
  ljud som liknar fågelungens läte, pipande ljud; svagt ljud i högt tonläge

pipa (n, ut)
píb
  avlångt, ihåligt föremål genom vilket något, till exempel luft eller annan gas färdas
píopa
  anordning för tobaksrökning; ihåligt rör avsett för rökning, ofta med en skål i ena änden, men ibland av mer avancerad konstruktion

pipa (v)
gíog
  ge ifrån sig ett högfrekvent ljud

pipett (n, ut)
titimeán
  glasrör (med utbuktning) för uppsugning eller mätning av vätskor

piplärka (n, ut)
gobadán na cuaiche

piplök (n, ut)
ciobúl
  växt (amaryllisväxt, lök) av arten Allium fistulosum

pir (n, ut)
cé
  bred brygga från en kaj (med lyftkranar, skjul m m); vågbrytare

pirat (n, ut)
foghlaí mara
  anhängare till det svenska politiska partiet Piratpartiet eller annat parti med fildelning som kärnfråga

piraya (n, ut)
piorána

pirog (n, ut)
pastae
  liten paj, maträtt med fyllning inbakad i deg, stor som en smörgås

piska (n, ut)
fuip

piska (v)
failp
  slå eller snärta till någon eller något med piska, ofta för att driva på eller bestraffa
buail
  slå (kläder, mattor, möbler) för att avlägsna damm

piska och morot (n)
mealladh agus bagairt
  en blandad påverkningsstrategi som innehåller både belöning och bestraffning

piskande (adj)
failpeadh
  presensparticip av piska

pissa (v)
peith
  urinera

pissoar (n, ut)
fualán
  utrymme där manliga personer kan urinera stående vid urinaler

pist (n, ut)
ardú
  finare namn för skidbacke

pistasch (n, ut)
piostáis
  nöt från detta träd

pistol (n, ut)
piostal
  ett slags till storleken mindre skjutvapen

pitt (n, ut)
slat
  penis

pix (n)
poc

pizza (n, ut)
píotsa
  en bakad italiensk rätt med tunn eller tjock brödbotten normalt toppad med tomatsås, ost och andra ingredienser

pjäs (n, ut)
dráma
  kortform av spelpjäs
  någon av spelpjäserna springare och löpare, ibland även torn, dam eller kung

pjäxa (n, ut)
bróg
  ett slags kraftigare skor; numera oftast använt för de skodon som används i samband med skid- eller snowboardåkning

placera (v)
cuir

plafond (n, ut)
síleáil
  plant dekorerat innertak

plakat (n, neut)
póstaer
  skylt med text

plan (adj)
plánach
  jämn, utan ojämnheter

plan (n)
plána
  platt yta; avgränsad (större) markyta utan betydande ojämnheter (och oftast utan nämnvärd lutning, d.v.s. markens normal är parallell med lodlinjen), ofta anlagd och inte sällan i formen av en rektangel

plan B (n)
plean B
  alternativ plan som antas uti fall att den primära planen inte fungerar

planera (v)
plean

planet (n, ut)
pláinéad
  sfärisk, icke-fusionerande himlakropp i rymden i omloppsbana kring en stjärna

planetarisk (adj)
pláinéadach
  med planet sammanhörande

planetarium (n, neut)
oraire
  modell av solsystemet
pláinéadlann
  halvklotformig byggnad på vars innerväggar himlakroppars rörelser kan projicieras

planetsystem (n, neut)
córas pláinéadach
  planeter som kretsar kring samma stjärna

planka (n, ut)
clár
  lång skiva i trä som är tjockare än en bräda
  styrkeövning i vilken en (på tid) håller uppe kroppen i en armhävningsposition, med undantaget att armbågarna tar i marken snarare än handflatorna

plansch (n, ut)
póstaer
  bild (utan ram) som sätts upp på en vägg
pláta
  bild på hel sida i en bok

planschett (n, ut)
righneadóir
  böjlig stålfjäder i snörliv

planta (n, ut)
lus
  växt som planteras

plantera (v)
lus
  sätta plantor i jorden

plants (n, ut)
bar
  ämne till mynt; tjock skiva eller band (plåt, ten) av ädel metall

plasma (n)
fuilphlasma
  ett av materiens aggregationstillstånd (en joniserad gas); ämne i detta tillstånd
plasma
  blodplasma

plasmaskärm (n, ut)
taispeáint phlasma

plast (n, ut)
plaisteach

plastfolie (n)
scannán cumhdaithe
  (ofta klibbig) folie av (oftast genomskinligt) plast som ofta köps på rulle och används för att tillfälligt packa in mat

plastförpackning (n, ut)
cásáil

plastikkirurgi (n, ut)
máinliacht phlaisteach
  operationer (kirurgi) för att ta ändra form och utseende (plastik), exempelvis för att dölja missbildningar

plastisk (adj)
plaisteach

plastkasse (n, ut)
mála plaisteach
  bärkasse av plast (polyeten)

plastpåse (n, ut)
mála plaisteach
  påse av mjukplast

platan (n, ut)
plána
  någon av de trädarter med lönnliknande blad som ingår i släktet plataner (Platanus); exemplar ur detta växtsläkte

platina (n, ut)
platanam
  ett grundämne med atomnummer 78, atommassa 195 och symbolen Pt

platinablond (adj)
fionnbhán
  en silvrig nyans av blond

platonsk (adj)
Platónach
  som har att göra med den grekiska filosofen Platon eller hans filosofier

plats (n, ut)
áit
  avgränsat område; även mer abstrakt
spás
  utrymme

platshållartext (n, ut)
iasc
  text som används som utfyllnad vid layoutarbete och liknande (för att se hur t.ex. en tidningssida, en broschyr eller en webbsida kommer se ut, innan man har tillgång till den text som egentligen ska användas där)

platt (adj)
cothrom
  med en slät och inte krökt yta betydligt större än tjockleken

platta till (v)
puimcín

plattektonik (n, ut)
teicteonaic phlátaí
  en geologisk teori om att jordskorpan är uppdelad i segment som (långsamt) förflyttas i förhållande till varandra

plattfisk (n, ut)
iasc leathógach
  fisk med platt kropp och ögonen på en sida

platthuvudkatt (n, ut)
cat ceannleathan
  en art (Prionailurus planiceps) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten platthuvudkatt

platå (n, ut)
ardchlár

plektrum (n, neut)
pioc
  liten skiva av hårt material som används för att slå an strängarna på ett stränginstrument

pleonasm (n, ut)
iomarcaíocht focal

plikt (n, ut)
dualgas
  skyldighet att utföra, eller låta bli att utföra, en viss handling

plocka (v)
cluimhrigh
  skörda bär, frukt, svamp, blommor etc
  ta bort fjädrarna från en död fågel, såsom i jakt eller slakt
pioc
  (överfört) samla in saker

plogbill (n, ut)
iarnach
  skärblad på en plog

plombera (v)
rón
  försegla med plomb

plommon (n, neut)
pluma
  en sorts stenfrukt från trädet Prunus domestica

plugga (v)
seomra staidéir
  studera, läsa intensivt
  studera
bolscaireacht a dhéanamh
  sätta i en plugg eller på annat vis fullständigt blockera ett hål

plugghäst (n, ut)
pulc
  elev som studerar väl intensivt och inte unnar sig någon nämnvärd fritid

plundra (v)
creach
  utsätta för plundring, bortröva någons ägodelar

plundrare (n, ut)
argthóir
  person som plundrar

plural (adj)
iolra
  som står i plural

plural (n, ut)
iolra

pluralis (n, neut)
iolra

pluralism (n, ut)
iolrachas
  filosofisk eller politisk åskådning som räknar med en mångfald olika principer (och inte en grundläggande enhet)

plurr (n)
uisce
  vatten i sjö, hav e.d

plus (adv)
móide
  ökat med

pluta (v)
puisín a chur ort féin
  sticka ut läpparna (så att ansiktet får en ledsen grimas)

plutokrat (n, ut)
maoinlathaí
  väldigt rik person

plutokrati (n, ut)
maoinlathas
  penningvälde, rikemansvälde

plutonium (n, neut)
plútóiniam

plywood (n, ut)
sraithadhmad
  kryssfaner

plätera (v)
plátáil
  (till skydd) belägga en yta (vanligen av en metallsak) med ett tunt skikt av ett annat ämne (vanligen en ädlare metall)

plätt (n, ut)
pancóg
  pannkaka (oavsett storlek)
paiste
  litet markområde

plåga (n, ut)
ciap
  en ihållande smärta, besvär

plåga (v)
ciap
  tillfoga smärta eller lidande

plånbok (n, ut)
sparán
  mindre väska eller fodral för förvaring av pengar, kreditkort och liknande

plåster (n, neut)
greimlín
  självlimmande skydd för ett litet sår

plåt (n, ut)
tráidire bácála
  metallskiva med låga eller lite högre kanter att baka bakverk på i ugn
baisc
  den sats som tillverkats eller tillretts på en plåt (1), till exempel småkakor
ticéad
  biljett

plöja (v)
treabh
  bearbeta jord med plog

plös (n, ut)
cailín dearg
  mjuk, tungformad del av sko som täcker foten eller benet under snörningen

plötslig (adj)
tobann
  som inträffar snabbt och/eller oväntat

plötsligen (adv)
de gheit

plötsligt (adv)
go tobann

pneumatisk (adj)
aer-

podcast (n, ut)
podchraol
  form av ljudinspelning utformad liknande ett radioprogram som distribueras på nätet

podium (n, neut)
póidiam

poesi (n, ut)
filíocht
  lyrisk diktning

poet (n, ut)
file, bard
  person som skriver poesi

poetinna (n, ut)
poetisa
  kvinnlig poet

poetissa (n, ut)
banfhile
  kvinnlig poet

pojke (n, ut)
buachaill, garsún
  barn av manligt kön

pojkflicka (n, ut)
cailín báire

pojkvän (n, ut)
stócach
  man som ingår i en partnerrelation (ofta med sexuella inslag) med en annan person, oftast utan att dessa är gifta eller registrerat partnerskap

pol (n, ut)
mol
  en av de två punkter på en himlakropp genom vilka himlakroppens rotationsaxel passerar (syftar ofta på någon av jordens poler)
  en ände av en magnet
  en punkt där gränsvärdet för en given funktion är oändligheten

polack (n, ut)
Polannach

polaritet (n, ut)
polaraíocht

polarsken (n, neut)
gealán

polera (v)
díograiseoir
  göra viss yta på föremål glänsande, skinande och slät, ofta genom att gnida en duk eller liknande mot föremålet

policy (n, ut)
beartas

polis (n, ut)
póilíní, garda
  samhällsorganisation med uppgift att bekämpa brottslighet och att upprätthålla lag och ordning i en stat eller stad

poliskvinna (n, ut)
bangharda
  kvinna som arbetar inom polisen

polisman (n, ut)
garda
  polis, person med polisutbildning som är anställd (som polis) hos polisen

polisong (n, ut)
féasóg leicinn
  kindskägg från tinningen och ned mot käkbenet

polisstation (n, ut)
stáisiún na bpéas

politik (n, ut)
polaitíocht
  den process som bestämmer hur den offentliga makten utövas

politiker (n, ut)
polaiteoir
  person som arbetar med politik, person som (i en demokrati) är direkt eller indirekt folkvald att ingå i ett beslutande organ

politisk (adj)
polaitiúil
  som rör politik

politisk vilde (n)
neamhspleách
  invald politiker som lämnat sitt parti och sitter partilös kvar på sitt mandat i församlingen

politiskt parti (n)
páirtí polaítiochta
  organisation som söker politisk makt (oftast genom att ställa upp i allmänt val), politisk sammanslutning

polkagris (n, ut)
cána candaí
  typ av hårt godis bestående av med pepparmint och smaksatt socker, klassiskt med ränder av röd smet

pollen (n, neut)
pailin
  frömjöl som växterna använder när de förökar sig

pollinera (v)
pailnigh
  överföra frömjöl från ståndare till pistill

pollinering (n, ut)
pailniú
  aktiviteten av att pollinera

polonium (n, neut)
polóiniam

polonäs (n, ut)
polannach
  en sorts dans i 3/4 takt med polskt ursprung; musik i den sortens dansrytm

polsk (adj)
Polannach
  som har att göra med Polen
  som har att göra med polacker
  som har att göra med det polska språket

polska (n, ut)
Polainnis
  det språk som talas i Polen

polyamori (n, ut)
il-leannánacht
  utövandet, önskan om eller förmågan till flera samtidiga kärleksrelationer, med samtycke från alla inblandade

polyandri (n, ut)
polandras
  form av polygami där en kvinna är gift med flera män

polygam (adj)
polagamach

polygami (n, ut)
ilphósadh
  (sexuellt) partnerskap med flera personer samtidigt

polygon (n, ut)
polagán

polynom (n, neut)
iltéarmach
  ett algebraiskt uttryck, summan av termer som består av en koefficient multiplicerad med en variabel upphöjd till ett naturligt tal, d.v.s. uttryck på formen a_0 + a_1 x + \cdots a_n x^n

polyteism (n, ut)
ildiachas
  religionsåsikt som antager många gudar

polyteistisk (adj)
ildiach
  som kännetecknas av polyteism, som har fler än en gudom

pommes frites (n, ut)
sceallóga
  potatis serverad i långsmala strimlor, vanligtvis förvälld genom fritering

pompös (adj)
mórchúiseach
  praktfull, prunkande

poncho (n, ut)
painseó
  ett enkelt klädesplagg som träs över huvudet för att täcka överkroppen

ponny (n, ut)
capaillín

pontonbro (n, ut)
droichead pontúin
  bro som vilar på pontoner

popcorn (n, neut)
grán rósta
  majskorn som värmts i olja så att skalet har sprängts itu

poppel (n, ut)
poibleog
  (Populus); träd i familjen videväxter

populera (v)
daoine
  förse med individer

populär (adj)
coiteann
  som många tycker om

por (n, ut)
piochán
  mycket liten (ofta för blotta ögat osynlig) öppning

pornografi (n, ut)
pornagrafaíocht
  avbildandet i bilder, rörliga bilder, ljud eller text av sexuella aktiviteter och föreställningar i njutningssyfte snarare än i fortplantningssyfte

pornografisk (adj)
pornagrafach
  som rör pornografi

porrsajt (n, ut)
pornagrafach
  webbplats med pornografiskt innehåll

porslin (n, neut)
poirceallán
  keramiskt material
  husgeråd tillverkat av detta material, såsom tallrik, soppterrin, gräddsnipa, tefat, kaffekopp

port (n, ut)
geata
  större öppning i vissa fall bestående av en dörr eller grind och normalt fungerande som ingång eller infart till en byggnad, en tunnel, en undergång eller liknande
méirscre
  en variant av ett datorprogram som avses att köras på en annan dator med annat operativsystem än det ursprungliga

porta (v)
clébhord
  modifiera ett datorprogram så att det kan användas på ett annat system

portabel (adj)
fón póca
  bärbar, medtagbar

portal (n, ut)
tairseach
  port eller dörr med omgivande utsmyckning
  webbplats eller webbsida som är avsedd som ingång till en större mängd innehåll

portion (n, ut)
cuid

portmonnä (n, ut)
vallait
  liten behållare för pengar

porträtt (n, neut)
portráid
  avbildning av en bestämd människa genom att återge dennas individuella drag genom foto, måleri m.m.

porträttera (v)
portráid
  göra porträtt av; avbilda

porträttör (n, ut)
portráidí
  porträttmålare

portugis (n, ut)
Portaingéalach
  person från Portugal

portugisisk (adj)
Portaingéalach
  som har att göra med Portugal, portugiser eller det portugisiska språket

portugisiska (n, ut)
Portaingéilis
  språk som talas bl.a. i Portugal och Brasilien

portvin (n, neut)
pórt
  sött starkvin från norra Portugal

pose (n, ut)
deasaigh
  kroppshållning, hur man håller upp kroppen; ställning, hållning

posera (v)
deasaigh thú féin

positionera (v)
feidhmeannas
  ge något en position; bestämma (i båda betydelserna) platsen för något

positiv (adj)
bunchéim
  som har en hoppfull sinnesstämning
  som har en brist på elektroner eller som kan producera ett underskott av elektroner
  att vara större än noll
  som ger utslag, innebärande att testet hittat något

positiv (n)
bairille-orgán
  ett slags stor speldosa, som spelar enkla melodier
absalóid
  adjektivets grundform vid komparation (jämförelse)
bunchéim
  ett reellt tal som är större än noll

positron (n, ut)
posatrón
  elektronens antipartikel

possessiv (adj)
sealbhach

possessivt pronomen (n, neut)
forainm sealbhach

post (n, ut)
cuaille
  (förmedling av) brev, paket och andra försändelser
  lodrät dörr- eller fönsterstolpe
coinne
  position inom ett företag eller en organisation
iontráil
  bokfört belopp i räkenskaper

posta (v)
cuaille
  skicka iväg ett brev eller paket med posten
  publicera en text, vanligen en kommentar till en annan text

postkontor (n, neut)
oifig an phoist, oifig poist

postlåda (n, ut)
bosca litreacha
  behållare för ankommande post och tidningar till en adressat, privat brevlåda

postmodernism (n, ut)
iarnua-aoiseachas

postulat (n, neut)
foshuíomh
  antagande; sats som varken kan eller behöver bevisas

postulera (v)
foshuíomh

postum (adj)
iarbháis

potatis (n)
práta
  ätbar knöl på potatisens (örtens) rötter

potatischips (n, neut)
briosc
  tunna, saltade, flottyrkokta potatisskivor, en sorts mellanting mellan snask och föda

potatismjöl (n, neut)
stailc phrátaí
  mjöl av stärkelse som utvinns ur potatis, ofta använt i redningar

potatismos (n, neut)
brúitín
  ätbart mos gjort av potatis

potatisskal (n, neut)
fata

potens (n, ut)
cumhacht
  produkten av ett antal lika faktorer; potensen där a är bas och b exponent betecknas ab och uttalas "a upphöjt till b"

potentiell (adj)
féideartha

potentiell energi (n)
fuinneamh poitéinsiúil
  energi som en kropp eller ett system har till följd av sitt läge i ett kraftfält eller sin konfiguration

potentiometer (n, ut)
poitéinsiméadar
  komponent med variabelt motstånd

poäng (n)
pointe
  enhet av (ofta siffer-) värde som anger framgång i ett spel, ett prov e. dyl.

poänglös (adj)
fánach
  som saknar poäng, som inte är någon mening med

poängsumma (n, ut)
scór

poängsätta (v)
a

poängsättning (n, ut)
pointe ama

prakt (n, ut)
glóir
  imponerande skönhet genom dyrbara prydnader

praktfull (adj)
án
  som kännetecknas av prakt och skönhet

praktik (n, ut)
crábhadh
  mottagning

praktikant (n, ut)
imtheorannaigh
  person som praktikerar

praktisera (v)
crábhadh

praktisk (adj)
abairt

praseodym (n, neut)
praiséidimiam

prat (n, neut)
aighneas
  ljud producerat av pratande människor
amaidí
  nonsens

prata (v)
labhair
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst specifierat språk

pratande (n, neut)
caislín
  det att prata

pratbubbla (n, ut)
bolgán cainte

pratglad (adj)
béalráiteach

pratig (adj)
béalráiteach

pratkvarn (n, ut)
cabaire

pratsam (adj)
béalach

pratstund (n, ut)
caislín

praxis (n, ut)
crábhadh
  allmänt bruk, (normal) etikett, tradition

preambel (n, ut)
brollach

precis (adj)
cruinn
  (om mätvärde etc.) exakt, angivet med stor noggrannhet, mycket nära (eller identiskt med) det egentliga värdet

precis (adv)
go díreach
  med liten marginal
  (helt) nyligen, just

precis (interjection)
go díreach

precisera (v)
sonraigh
  göra precisare, ange närmare, noggrannare eller mer detaljerat; begränsa innebörden

precision (n, ut)
cruinneas
  det att vara precis, noggrannhet

predika (v)
soiscéalaigh
  föreläsa, hålla predikan; speciellt om en präst som föreläser över dagens bibeltext

predikan (n, ut)
seanmóir

predikant (n, ut)
seanmóirí
  den som predikar, präst, missionär

predikat (n, neut)
faisnéis
  satsdel som betecknar handling eller aktion i en sats; i svenskan alltid ett verb

predikstol (n, ut)
crannóg
  talarstol i en kyrka, varifrån prästen håller predikan

preferera (v)
is fearr le

prefix (n, neut)
réimír
  faktor som läggs till före en enhet, såsom "kilo-" ("tusen") före "meter" ger "kilometer" ("tusen meter")

prekambrisk (adj)
Réamhchaimbriach
  som rör eller tillhör supereonen prekambrium

prematur (adj)
anabaí

premie (n, ut)
duais
  belöning
táille
  avgift

premiera (v)
gradam
  belöna /genom premier/ (t.ex. ett visst beteende)

premiärminister (n, ut)
taoiseach, príomh-Aire
  titel för regeringschefen i somliga länder, t.ex. i Storbritannien

prenumerant (n, ut)
foscríobhaí

prenumeration (n, ut)
liostáil
  mekanism för att få notiser om nytt innehåll, exempelvis via RSS-läsare eller e-postutskick

prenumerera (v)
foscríobh
  beställa upprepad och regelbunden leverans av något (ofta men inte enbart tidning eller liknande) med betalning i förväg eller löpande

preposition (n, ut)
réamhfhocal

presens (n)
aimsir láithreach
  enkelt tempus som anger nutid
  närvarande, närvaro

present (n, ut)
bronntanas

presentation (n, ut)
láithreoireacht
  det att presentera

presentera (v)
am i láthair
  ge en presentation; förevisa

president (n, ut)
uachtarán
  titel för statschef, vanligtvis i en republik, statsöverhuvud

presidentpost (n, ut)
uachtaránacht
  post (ämbete) som president (t.ex. i en republik)

presidentval (n, neut)
toghchán
  val av president

press (n, ut)
preas
  sammanfattande benämning för tidningsmediet

pressa (v)
prios
  tillämpa en stor kraft mot en yta, kanske för att försöka göra ytan mer jämn eller för att trycka ihop föremålet som ytan omsluter
brostaigh
  stressa en annan person genom att tjata på denne eller på annat sätt, med psykologiska metoder, försöka få denne att besluta sig för något, ofta på ett sätt som gör att personen mår dåligt

prestanda (n, ut)
gníomhaíocht

prestigelös (adj)
adhnáireach
  som har låga krav och är lättsam

pretendent (n, ut)
geáitseálaí
  person som gör anspråk på något

pretention (n, ut)
móiréis
  fordring, högt anspråk, högt ställt krav

pretentiös (adj)
gaisciúil
  mycket anspråksfull; som ställer mycket höga krav

preteritum (n, neut)
aimsir chaite
  enkelt tempus som anger att handlingen skedde tidigare än nu

preussare (n, ut)
Prúiseach
  person (man, kvinna) som härrör från Preussen

preussisk (adj)
Prúiseach
  som har att göra med Preussen

preussiska (n, ut)
Prúiseach
  ett sedan 1600-talet utdött språk i den baltiska språkfamiljen

preussiskt (n)
Prúiseach

prevalens (n, ut)
leitheadúlacht
  inom epidemiologi den andel individer i en population som har en given sjukdom eller ett givet tillstånd; dominans

preventiv (adj)
toirmeascach
  som vidtar åtgärder för att någonting inte ska inträffa senare eller är ett led i sådana
  avsedd att motverka befarad negativ utveckling i fråga om hälsa
  avsedd att motverka befruktning vid samlag

priapism (n)
biachacht
  långvarig och smärtsam erektion av penis, ej betingad av sexuell upphetsning eller extas

prick (adv)
aithrinneach
  exakt, precis

prick (n, ut)
ponc
  punkt; märke, synligt avtryck, speciell som mål för skytte

prickig (adj)
ballach
  som åtminstone approximativt består av många fyllda cirklar med ett visst avstånd mellan cirklarna, ett vanligt mönster

pricksäkerhet (n, ut)
cruinneas
  det att vara pricksäker

prima (adj)
aitreabúid
  av högsta kvalitet, förstklassig

primadonna (n, ut)
primadonna
  särskilt framstående sångerska eller skådespelerska

primtal (n, neut)
uimhir phríomha

primtalsfaktor (n, ut)
fachtóir príomha
  primtal som delar ett givet tal

primtalsfaktorisera (v)
fachtóir príomha
  faktorisera i primtal, d.v.s. skriva ett heltal som en produkt av primtal

prins (n, ut)
mac rí
  titel för en ej regerande manlig medlem av ett kunga- eller furstehus

prinsessa (n, ut)
banphrionsa
  kvinnligt barn till monark

prion (n, neut)
prión
  smittsamt ämne som utgörs av ett protein som kan veckas på ett felaktigt sätt och inducera denna felaktiga veckning hos andra proteiner

pris (n)
praghas, costas
  det penningbelopp någon vill ha (eller slutligen får) för en vara eller tjänst, kostnad (även symbolisk), summa att betala
duais
  i förhand överenskommen belöning (i form av pokal, medalj, plakett, pengar eller annat) för en prestation (ofta i tävlingssammanhang)

prisa (v)
adhmhol
  säga uppskattande saker om; hylla

prislapp (n, ut)
praghaslipéad
  liten lapp (av papper) som sitter på en vara i butik och på vilken varans pris är angivet, inte sällan en approximativt rektangulär lapp på omkring halvannan gånger tre centimeter vilken är fastklistrad på produkten

prisma (n)
priosma
  kropp med två likformiga basytor och minst tre rektangelformiga sidoytor
  genomskinligt (och därför ljusbrytande) prisma med triangelformig genomskärning
ceapach
  bädden i en svarv (för trä)

prisvärd (adj)
saibhreas
  med mycket kvalitet till ett lågt pris; mycket kvalitet per krona

privat (adj)
príobháideach

privatföretag (n, neut)
baill ghiniúna

privatisera (v)
príobháidigh

privilegium (n, neut)
pribhléid
  förmån

problem (n, neut)
fadhb
  tillstånd som inte är bra och som bör åtgärdas, och som vanligtvis går att lösa på något sätt
  övningsuppgift /i skolbok etc./

process (n, ut)
próiseas
  en serie händelser (aktiviteter) som leder till ett resultat
tástáil
  rättegång

processera (v)
próiseáil
  analysera, ta in, gå genom något steg för steg för att fullskaligt begripa

producent (n, ut)
léiritheoir
  person, företag, organisation eller dylikt som skapar och säljer en produkt, producerar

producera (v)
táirg

produkt (n, ut)
iolrach
  producerad vara; resultat av tillverkning
  resultat av multiplikation (av tal eller andra matematiska objekt)

produktiv (adj)
bisiúil
  som producerar mycket, aktiv, idog, verksam, arbetsduglig

produktivitet (n, ut)
bisiúlacht
  det att vara produktiv
  (ett effektivitetsmått inom näringsliv och offentlig förvaltning) förhållandet mellan produktionsvolym (produktionsmängd) och en eller flera insatsfaktorer (t ex antal arbetstimmar)
  möjlighet att förstå och konstruera språkliga satser som man inte tidigare inte har stötts på

professionell (adj)
gairmiúil
  som utför något yrkesmässigt och med skicklighet; som tillhör eliten inom ett yrke

professor (n, ut)
ollamh

profet (n, ut)
fáidh
  person som anses förmedla ett budskap från Gud

profetia (n, ut)
fáistine

profetissa (n, ut)
banfháidh

proffs (n, neut)
gairmí

profil (n, ut)
próifíl
  porträtt (av ett ansikte) från sidan; i profil från sidan
  person eller organisation med klart framträdande egna drag
  genomskärning (t.ex. genom en list), lodrätt tvärsnitt (t.ex. genom en byggnad)

progesteron (n, neut)
prógaistéarón
  ett steroidhormon som räknas som ett kvinnligt könshormon

prognos (n, ut)
prognóis

prognostisera (v)
réamhaithris
  ställa prognos

program (n, neut)
clár
  lista med tidpunkter eller aktiviteter (som ska följas), exempelvis en plan, ett schema, ett manus eller agenda
  radio- eller tv-kanal
  datorprogram, arbetsplan för en dator

programledare (n, ut)
láithreoir

programmera (v)
clár
  ange inställningar för en maskin
  skriva en källkod till ett datorprogram

programmeringsspråk (n, neut)
teanga ríomhaire

programvara (n, ut)
bogearraí
  (uppsättning) datorprogram

projekt (n, neut)
tionscadal

projektera (v)
tionscadal

projektil (n, ut)
urchar
  föremål som slungas eller skjuts i väg, till exempel (kanon)kula

projektion (n, ut)
caitheamh amach
  avbildning av ett föremål på en yta
  undermedvetet förläggande av egna egenskaper, tankar och känslor till yttervärlden (vanligen andra människor)

projektor (n, ut)
teilgeoir

projicera (v)
tionscadal
  utföra projektion

prokaryot (n, ut)
prócarót
  encellig organism som saknar cellkärna (och andra membranomslutna organeller, såsom mitokondrier), tidigare en av två domäner

proklamation (n, ut)
fógra
  högtidlig kungörelse

prolaktin (n, neut)
prólachtain
  ett hormon från adenohypofysen vilket bland annat stimulerar produktion av bröstmjölk i bröstkörtlarna

promenad (n, ut)
siúl
  det att vara ute och gå, ofta i rekreations- och/eller träningssyfte
  centralt rum, utrymme eller gångbana främst avsett för flanerande

promenadkäpp (n, ut)
bata siúil
  käpp för promenad

promenera (v)
ag triall ar

prometium (n, neut)
próiméitiam, próméitiam

promiskuös (adj)
ilchaidreamhach
  sexuellt frisläppt

promota (v)
cuir chun cinn

promulgera (v)
achtaigh
  offentliggöra, utfärda (en av riksdagen tidigare antagen lag)

pronomen (n, neut)
forainm

pronominell (adj)
forainmneach
  som rör pronomen

propaganda (n, ut)
bolscaireacht

propagera (v)
póraigh
  fortplanta sig; sprida sig

propeller (n, ut)
aerscriú

proper (adj)
coimeádán

proposition (n, ut)
bille
  ett förslag från en regering eller föreningsstyrelse som läggs fram för parlamentet eller ett årsmöte eller dylikt

propp (n, ut)
fiús
  säkring, skydd mot för hög elektrisk ström
bolscaireacht a dhéanamh
  föremål som används för att försluta en öppning
téachtán fola
  blodpropp

proppmätt (adj)
iomlán
  som är väldigt mätt, som är fullständigt nöjd och belåten över att ha stillat sin hunger

proppskåp (n, neut)
cóifrín fiúsanna
  skåp där proppar (säkringar) finns

proselyt (n, ut)
iompaitheach

prosit (interjection)
Dia linn
  sägs till den som just har nyst

prosodi (n, ut)
prosóid
  (läran om) ett språks ljudegenskaper såsom rytm, intonation och dynamik i förhållande till varandra, på stavelse-, ord-, fras- eller satsnivå

prostata (n, ut)
próstatach
  körtel hos handjur, belägen runt urinrörets översta del, strax under urinblåsan, vilken producerar en del av det sekret som ingår i sädesvätskan

prostituera (v)
bean choiteann

protaktinium (n, neut)
prótachtainiam

protein (n, neut)
próitéin
  mycket stor molekyl bestående av en eller fler aminosyrakedjor

protektionism (n, ut)
cosantachas
  (handels)politik som vill införa (eller behålla) skyddstullar

protest (n, ut)
agóid

protestant (n, ut)
Protastúnach
  person som bekänner sig till protestantism, en inriktning inom kristendom

protestantisk (adj)
Protastúnach
  hörande till protestantismen; luthersk, som protesterar mot rådande katolska ordningen

protestantism (n, ut)
Protastúnachas
  en gren inom kristendomen

protestera (v)
agóid

protist (n, ut)
prótaisteach
  organism tillhörande vad som i äldre systematik räknades som riket Protista; enkel (ofta encellig) eukaryot organism

protokoll (n, neut)
prótacal
  formellt nedtecknad beskrivning av ett sammanträde
  regler för uppförande och kommunikation i ett visst sammanhang
  uppsättning regler om hur två eller fler nätverksnoder eller datorprogram skall kommunicera med varandra; kommunikationsprotokoll

proton (n, ut)
prótón

prov (n, neut)
tástáil
  examination, en prövning av kunskap, vanlig i utbildningssammanhang

prova (v)
tástáil
  göra på prov, använda på prov: med praktiska metoder söka kunskap angående om och i sådana fall hur något fungerar

proviant (n, ut)
lón
  (förråd av) mat

proviantera (v)
oirchill
  anskaffa (förråd av) livsmedel

provins (n, ut)
cúige
  administrativ region, i vissa länder benämnd landskap; förvaltningsområde i allmänhet på en nivå närmast under den nationella nivån

provision (n, ut)
coimisiún
  ersättning för förmedling av en affär, mäklararvode

provisorisk (adj)
sealadach

provning (n, ut)
blaiseadh
  det att prova; tillfälle då något provas

provokation (n, ut)
gríosú
  utmaning

provrör (n, neut)
promhadán

prudentlig (adj)
cúirialta
  överdrivet noggrann eller korrekt

prutgås (n, ut)
cadhan

prutt (n, ut)
broim
  (oftast) ljudligt utsläpp av gaser genom ändtarmen

prutta (v)
broim

pryda (v)
barr maise a chur ar
  göra något fint; smycka ut något (med något), försköna

prydlig (adj)
cúirialta
  som är välvårdad; proper och ordentlig i sitt utförande

prydnad (n, ut)
breáthán

pryl (n, ut)
yoke
  obestämd sak; föremål

prägla (v)
buail
  tillverka mynt genom att stämpla in avbildning på metallstycke
sonraigh
  sätta sin prägel på, känneteckna

präktig (adj)
án

prärietrana (n, ut)
grús Ceanadach
  en art (Grus canadensis) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten prärietrana

prärievarg (n, ut)
cadhóit
  en art (Canis latrans) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten prärievarg

präst (n, ut)
sagart
  person som är utbildad som ledare inom ett religiöst samfund, särskilt inom kristendomen

prästerlig (adj)
cléireachais
  som är för präster

prästerskap (n, neut)
cléir
  samling av alla präster inom ett samfund

prästinna (n, ut)
bansagart
  kvinnlig präst

prästkrage (n, ut)
coiléar
  särskild krage på prästkläder
nóinín
  en art (Leucanthemum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten prästkrage

pråm (n, ut)
báirse
  båt med flat botten, ofta utan egen motor

pröjsa (v)
pá
  betala

pröva (v)
tástáil
  testa, försöka, undersöka möjligheter

psalm (n, ut)
salm

pseudo- (affix)
bréag-
  som inte är äkta eller egentlig; efterliknande, härmande, imitativ

pseudonym (n, ut)
ainm bréige
  antaget författarnamn, främst använt i syfte att skapa anonymitet

psyke (n, neut)
intinn
  en individs själ eller medvetande samt upplevelser, sinne och beteenden

psykiater (n, ut)
síciatraí

psykiatri (n, ut)
síciatracht
  medicinsk disciplin, som utgår från psykopatologi och kan betraktas som en avknoppning från neurologin

psykolog (n, ut)
aigneolaí
  utbildad person som yrkesmässigt ägnar sig åt psykologi

psykologi (n, ut)
síceolaíocht

psykologisk (adj)
síceolaíoch
  som rör psykologi

psykometri (n, ut)
síciméadracht
  gren av psykologi som syftar till att mäta och kvantifiera psykiska egenskaper

psykopat (n, ut)
síceapatach

psykopati (n, ut)
síceapaite
  avvikelse från det normala i uppförande och värderingar till följd av störningar i känslo- och viljeliv

psykopatisk (adj)
síceapatach
  som rör psykopati eller psykopater

psykos (n, ut)
síocóis
  allvarlig psykisk oro och avvikande beteende, med en tydligt störd personlighet och rubbad verklighetsuppfattning, oftast av tillfällig natur

psykosocial (adj)
síceasóisialta
  som avser kopplingen mellan människors psykiska inre och det sociala samspelet individer emellan

psykoterapi (n, ut)
síciteiripe
  sjukdomsbehandling med psykologiska metoder

pub (n, ut)
teach tábhairne

pubeshår (n, neut)
bruis
  hår som växer runt könsorganen

publicera (v)
foilsigh

publik (adj)
daoine

puckelrygg (n, ut)
cruitíneach
  missbildad rygg som kröks efter nacken
  person med sådan rygg

pudel (n, ut)
púdal
  intelligent och lättlärd medelstor hundras med hängande öron och ullig päls, ofta används beteckningen för dvärgpudel

pudelns kärna (n)
eithne
  det väsentliga i något, den verkliga innebörden

puder (n, neut)
púdar
  kosmetisk produkt bestående av färgad talk som används främst i ansiktet

puderdosa (n, ut)
acht
  mindre behållare för förvaring av puder

puka (n, ut)
citealdruma
  slagverksinstrument bestående av en kittel vanligen gjord av metall, med ett trumskinn spänt över

pulla (n, ut)
muirneach
  tilltal till kvinna som man håller kär, kvinnlig sötnos

pulla (v)
méar
  föra in fingrar och sexuellt stimulera ens egen eller en annan persons slida eller anus

pulpet (n, ut)
deasc
  högre möbel för läsning och skrivning med en eller flera lutande skivor avsedd som stöd för bok eller papper, ofta med underskåp och ibland även åsyftandes tillhörande stol

puls (n, ut)
cuisle
  växling av tryck i artär

pulsar (n, ut)
pulsár
  roterande neutronstjärna som genererar regelbundna pulser av strålning

pulsera (v)
frithbhuail
  röra sig rytmiskt (som pulsen), leva och röra sig hetsigt

pulver (n, neut)
púdar
  ytterst finfördelat ämne

pulverisera (v)
púdraigh
  krossa till pulver, även bildligt

pulversläckare (n, ut)
múchtóir dóiteáin
  brandsläckare som använder pulver som släckmedel

puma (n, ut)
púma
  en art (Puma concolor) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten puma

pump (n, ut)
pumpa
  teknisk apparat som används för att förflytta en gas eller en vätska

pumpa (n, ut)
puimcín
  en gurkväxt (släktet Cucurbita) från Amerika vars frukt används till mat

pund (n, neut)
punt
  gemensam benämning på valutorna i bland annat Storbritannien, Egypten, Libanon, Syrien och Sudan
  beteckning på vissa viktenheter

pung (n, ut)
bosán
  hudpåse hos man (under penis) i vilken testiklarna och bitestiklarna är belägna

pungkula (n, ut)
bál
  testikel

pungråtta (n, ut)
apasam
  typ av pungdjur som numera uteslutande förekommer i Amerika

pungvarg (n, ut)
tílicín
  en utdöd djurart (Thylacinus cynocephalus) i ordningen rovlevande pungdjur (Dasyuromorphia); individ av denna art

punkt (interjection)
lánstad
  anger att ett tidigare påstående innehöll för mycket villkor och begränsningar

punkt (n, ut)
áit
  sammanhängande nolldimensionellt objekt; ett ställe i ett koordinatsystem eller i ett plan eller i tredimensionellt rum
  en måttenhet inom typografi som med dagens system mäter 0,3527 millimeter och bland annat används för att ange typgrad på tryckta tecken

punktlig (adj)
pointeáilte
  som är noggrann med att hålla tiden, och att händelser sker precis vid den bestämda tidpunkten; som sker precis vid avsatt tid

puns (n, ut)
anam
  huggjärn (stämpel) för att göra mönster i metall eller för att slå hål

pupill (n, ut)
mac imrisc
  den runda öppningen i ögats regnbågshinna

purjolök (n, ut)
cainneann
  en grönsak (Allium ampeloprasum) med mild smak inom familjen lök växter med långa blad och cylindrisk nederdel

purpur (adj)
corcairghorm

puss (n, ut)
póg
  det att en person trycker sina läppar mot något (vanligen en annan persons läppar) /och producerar ett kort ljud när läpparna öppnas/ som hälsning eller tecken på ömhet

pussa (v)
póg

pusta (v)
análaigh
  blåsa ut luft eller luftström, andas kraftigt, vanligen på grund av fysisk ansträngning
  vila efter utmattande aktivitet
  koppla av efter psykisk ansträngning; känna lättnad efter något besvärligt

puts (n, ut)
brataigh
  tunt ytskikt av bruk på mur, vägg, innertak e.d.

putsa (v)
ar fad
  göra något rent och ofta också blankt eller skinande, särskilt om skor
cuir feabhas ar
  förbättra

pygmé (n, ut)
pigmí
  ett samlingsnamn för flera kortvuxna folkslag, framför allt från centrala Afrika

pyjamas (n, ut)
pitseámaí
  nattdräkt oftast bestående av jacka och byxor, men kan även innefatta en nattmössa

pylon (n, ut)
túr
  högt torn eller bärande pelare, exempelvis de torn som håller uppe en hängbro

pynt (n, neut)
suaitheantas
  prydnader

pynta (v)
maisigh
  göra fin genom att dekorera eller utsmycka (särskilt inför jul)

pyramid (n, ut)
pirimid
  en geometrisk figur med en basyta och tre eller flera andra ytor som möts i samma punkt
  byggnad med formen av en geometrisk pyramid

pyton (n, ut)
píotón
  en jätteorm

pytonorm (n, ut)
píotón
  individ av någon art inom ormfamiljen pytonormar (Pythonidae)

päls (n, ut)
bian
  klädesplagg tillverkat av pälsverk från djur eller av fuskpäls

pär (n, ut)
bantiarna
  medlem av överhuset i Storbritannien

pärla (n, ut)
péarla
  kula av pärlemor, hårt runt skinande objekt använt i halsband och örhängen

pärlemor (n, ut)
néamhann
  det inre glänsande lagret i ett musselskal

pärlhyacint (n, ut)
bú fíniúna
  blomma av släktet Muscari (vanligen avses arten Muscari botryoides)

pärlhöns (n, neut)
cearc ghuine
  fågel av familjen Numididae, pärlhöna

pärluggla (n, ut)
ulchabhán bóireach

pärm (n, ut)
fillteán

päron (n, neut)
péire
  frukt från päronträdet
piorra
  förälder, föräldrar

päronträd (n, neut)
piorra
  träd som det växer päron på

på (preposition)
ar
  ovanpå, vidrörande ovansidan av annat föremål
ag
  inom eller under en angiven tidsperiod

på fläcken (adv)
ar an ásc sin
  på stället, genast, ögonblickligen, med detsamma

på förhand (adv)
roimh ré

på grund av (preposition)
mar gheall ar
  som ett resultat av

på håret (adv)
idir cleith agus ursain
  mycket nära

på nytt (adv)
arís
  igen

på sin höjd (adv)
ar a mhéad
  absolut inte mer

på tiden (adv)
is mithid

på tvären (adv)
sall
  i en riktning vinkelrätt mot den huvudsakliga, tvärt, tvärsemot

på väg (adv)
ar tí
  i processen, men inte ha avslutat den ännu

påbud (n, neut)
gá

påbörja (v)
tosaigh

påfyllning (n, ut)
athlíon
  det att, vanligen i restaurang, fylla på ett (sitt) dryckeskärl sedan man druckit ur det en eller flera gång tidigare vid samma måltid

påfågel (n, ut)
péacóg
  en fågelart (Pavo cristatus) i familjen fälthöns (Phasianidae) känd för sin spektakulära fjäderskrud; individ av denna art

påföljd (n, ut)
iarmhairt

pågå (v)
tarlaigh
  hända

påhitt (n, neut)
ficsean
  någonting som inte är sant
barúil
  en idé

pålitlig (adj)
barántúil
  som kan bli litad på utan (större) risk för besvikelse; som tros klara av något

pålitlighet (n, ut)
dílseacht
  det att vara pålitlig

pålägg (n, neut)
leath
  mat som läggs på smörgås

påläggskalv (n)
duine
  framtidsperson som man satsar på; person som utväljs till att senare användas för viss (ansvarsfull) uppgift och som därför erhåller meriterande uppdrag

påminna (v)
cuir i gcuimhne
  hjälpa någon att dra sig till minnes något

pånyttfödelse (n, ut)
athbheochan
  det att födas till ett nytt andligt och evigt liv (av Gud); specifik aspekt av frälsning

påse (n, ut)
cailleach

påsk (n, ut)
Cásca, An Cháisc

påskafton (n, ut)
Satharn Cásca

påskhare (n, ut)
coinín na Cásca

påsklilja (n, ut)
lus an chromchinn
  en lökväxt som blommar runt påsk med gul blomma (Narcissus pseudonarcissus).

påskveckan (n)
Seachtain Mhór
  den vecka som börjar med påskdagen och följer fram till den närmaste lördagen, som firar Jesu återuppståndelse

påskägg (n, neut)
clúdóg
  behållare formad som ett (stort) ägg innehållande presenter, vanligen godis, och som företrädesvis ges till barn av deras föräldrar på påskafton i bland annat den svenska kulturen
  chokladägg; choklad formad som ett ägg, ofta försedd med ett tunt hölje av (färglagd) aluminiumfolie
  gömd och ofta högst oväntad funktionalitet i ett datorprogram, infogad av utvecklaren som en form av humor, t.ex. en credits-visare eller något enkelt spel

påstå (v)
sonraigh
  yttra som faktum, vanligtvis utan att ge belägg för att det är sant och särskilt då någon misstänker att det är falskt
  pågå

påtaglig (adj)
follasach
  tydligt märkbar

påträffa (v)
fáigh
  träffa på, stöta på

påve (n, ut)
pápa
  romersk-katolska kyrkans högsta ledare

påver (adj)
bocht

påverka (v)
téigh i bhfeidhm ar
  inverka på (ändra någon aspekt i) någon eller något

pöbelaktig (adj)
aibéiseach
  som beter sig som pöbeln; vulgär, obildad

pöl (n, ut)
lathach
  mindre vätskeansamling, oftast på marken

pösa (v)
mórtas
  plötsligt utvidgas (på grund av luft)

pösig (adj)
mórchúiseach
  uppblåst, dryg

quechua (n, ut)
Ceatsuais
  ett språk eller språkfamilj som talas av indianbefolkningen i Peru, Ecuador, Bolivia, Chile och i de argentinska Anderna

queer (adj)
aiteach
  som kritiskt analyserar och ifrågasätter samhällets normer kring könsidentitet och sexualitet

quinoa (n, ut)
cuineo
  sydamerikansk ört (Chenopodium quinoa) vars näringsrika frön används i matlagning

rabarber (n, ut)
biabhóg
  en art i familjen slideväxter; grönsak där bladskaften är ätliga; odlas också i Sverige; (Rheum rhabarbarum)

rabatt (n, ut)
ceapach bláthanna
  samling prydnadsväxter i en avlång jordremsa
lacáiste
  (tillfällig) sänkning av ordinarie pris på en vara eller tjänst, exempelvis i syfte att marknadsföra, öka försäljningen eller att subventionera

rabbin (n, ut)
raibí
  religiös förkunnare och lärare inom judendomen

rabiat (adj)
confach

rabies (n)
confadh

race (n, neut)
caise
  lopp, tävling

rackare (n, ut)
alfraits
  lymmelaktig person som gör ofog

rackartyg (n, neut)
anmhailís
  busiga påhitt med småelakt uppsåt

racket (n, ut)
raicéad
  redskap som används i somliga bollspel för att slå bollar, består av ett skaft som används som handtag, och en bredare, plan del, i vissa bollspel med strängar eller annat fjädrande material

rad (n, ut)
líne
  uppställning i en mer eller mindre rak linje (i flertal ofta parallellt med andra rader)
uaibhreach
  en horisontell rad med rutor ("fält") på schackbrädet; på motsvarande vis kallas de vertikalt ordnade rutorna för linjer

radband (n, neut)
paidrín
  snöre med kulor eller pärlor för räkning av visst antal böner

radera (v)
glan
  ta bort, sudda ut

radergummi (n, neut)
scriosán
  gummiliknande föremål (ofta av plast) som används för att ta bort färg på papper som kommit från exempelvis blyertspennor

radian (n, ut)
raidian

radie (n, ut)
ga
  avståndet mellan en cirkels mittpunkt och dess rand

radikal (adj)
radacach, raidiciúil
  som innebär stora, grundläggande förändringar (som lösningar på ett problem)

radio (n, ut)
raidió
  tekniskt system för utsändande av information, underhållning eller annan data, särskilt i form av ljud via radiovågor
  radioapparat, apparat för mottagande av ljudsändningar via radiovågor
  teknik för att sända signaler mellan två punkter via radiovågor

radioaktiv (adj)
radaighníomhach

radioaktivitet (n, ut)
radaighníomhaíocht
  atomkärnornas spontan omvandling (sönderfall) under utsändande av strålning

radiobiologi (n)
radaibhitheolaíocht
  vetenskap vari effekterna av strålning på levande organismer avhandlas

radiolog (n, ut)
raideolaí
  läkare specialiserad inom radiologi

radiostation (n, ut)
stáisiún raidió
  station för radio

radium (n, neut)
raidiam

radon (n, neut)
radón

ragata (n, ut)
tua chatha
  äldre argsint (och grälsjuk) kvinna

ragga (v)
pioc suas
  försöka få att bli (sexuellt) intresserad eller få att bli intresserad av ett (sexuellt) förhållande

ragla (v)
tuisligh
  gå vingligt

raisa (v)
ardaigh

raise (n, ut)
ardaigh

rak (adj)
díreach
  som föjer en och samma riktning likadant som en stråle gör, utan kurvor eller vinklar
gorm
  full, berusad av alkohol (eller annan drog)
deachtaigh
  som handlar efter egna känslor och talar uppriktigt, utan omskrivningar eller omsvep

raka (v)
bearr
  med ett vasst blad skära bort hår alldeles intill huden

rakapparat (n, ut)
leictreach

rakblad (n, neut)
lainne rásúir
  tunt stycke av stål med vass kant som används vid rakning

raket (n, ut)
roicéad
  projektil eller farkost som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en omloppsbana eller helt lämna Jordens gravitationsfält
  en sorts fyrverkeripjäs som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en höjd på tiotals meter

raketgevär (n, neut)
teilgeoir roicéad
  vapen som kan bäras av enskilda soldater och användas för att avfyra raketer

rakhyvel (n, ut)
rásúr
  instrument för att raka av hår från kroppen

rakning (n, ut)
bearr

rakt (adv)
díreach

rakvatten (n, neut)
lóis iarbhearrtha
  flytande medel som används efter rakning för att mildra hudens irritation, och som i regel också innehåller parfym

raljera (v)
ráille
  retsamt skämta, vara raljant

rall (n, ut)
ráille
  fågel inom familjen rallar (Rallidae)

ram (n, ut)
cuir i bhfráma
  fyrkantig anordning runt tavla som medger upphängning
ciumhais
  omslutande bård
crág
  björnens framtass/främre delen av frambenet

rama (v)
cuir i bhfráma
  sätta en ram runt något

rama in (v)
cuir i bhfráma
  sätta (en tavla) i en ram
  ange sammanhang och gränser för något

ramslök (n, ut)
creamh
  art (Allium ursinum) inom lökväxterna

rand (n, ut)
síog
  enskild linje i ett mönster av parallella linjer
ciumhais
  kant av något, gräns; även bildligt: "vara på randen att"

randig (adj)
riabhach
  som har ett mönster som åtminstone ungefär består av många smala och (obegränsat) långa rektanglar bredvid varandra, med fixt avstånd mellan dem

rank (adj)
luaineach
  ostadig; särskilt om båt (ofta på grund av ringa bredd)

ranka (n, ut)
teannóg
  växtskott ovan jord

ranka (v)
uaibhreach
  bedöma hur väl en viss handling kan utföras av någon i förhållande till dennes konkurrenter; göra upp en lista över samtliga (tänkbara) deltagare ordnad efter hur väl de kan förväntas prestera
fótachóipeáil
  kopiera (med en Rank Xerox-kopiator)

rannsakan (n, ut)
ceistiú

rapp (adj)
mear
  snabb

rapp (n)
béim
  ett (snärtigt) slag eller en smäll (med en piska, käpp eller dylikt)
dubh
  en häst med svart täckhår och skyddshår och mörkt skinn, hovar och ögon

rappakalja (n, ut)
amaidí
  struntprat, osannolika påståenden, ord utan innehåll, dravel

rappare (n, ut)
ceoltóir rap
  person som rappar

raps (n, ut)
éignigh
  en underart (Brassica napus ssp. napus) av växtarten raps inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); mängd individer av arten raps

rapsolja (n, ut)
ola ráibe
  matolja från raps

rar (adj)
binn
  ömsint snäll och vänlig
annamh
  ovanlig, sällsynt

raring (n, ut)
ainsín
  rar person, någon som är ömsint och vänlig (även söt och fin)

raritet (n, ut)
annaimhe
  sällsynthet

ras (n)
cine
  gruppering av individer i en art beroende på ärftliga egenskaper, används huvudsakligen om människor och de djur som människan avlat fram olika raser på; (vetenskapligt) ibland om andra underarter, även om detta i strikt taxonomisk mening är felaktigt

rasa (v)
aigeach
  störta omkull, falla, ramla
anfa
  vara arg, rasande, ursinnig

raseri (n, neut)
aonachas
  tillstånd av stark ilska, att vara rasande

rasism (n, ut)
ciníochas
  ideologin att människor är indelade i människoraser uppdelade efter biologiska egenskaper såsom blodgrupp, hudfärg, ögonfärg, hårfärg och etnicitet, det att tillskriva vissa folkgrupper ett lägre värde

rask (adj)
abúil
  som karaktäriseras av kvickhet och energifullhet

rast (n, ut)
clúid
  (kortare) vila som utgör ett avbrott eller uppehåll i en verksamhet och efter vars slut verksamheten ånyo fortsättes; stundom: paus, uppehåll, andrum eller vilostund o. d.; särskilt om avbrott eller uppehåll i arbete eller under vandring eller färd som görs för vila eller för intagande av måltid eller förfriskningar o. d.; även bildligt

rasta (v)
taca
  ta en paus, ta igen sig

rastlös (adj)
aistreach
  som inte veta vad man ska göra, uttråkad

ratificera (v)
daingnigh

rationalistisk (adj)
réasúnaíoch
  förnuftsmässig

rationalitet (n, ut)
réasúnacht
  det att vara rationell

rationellt tal (n)
uimhir chóimheasta
  ett tal som kan skrivas på formen p/q där p och q är heltal och q är skilt från noll; mängden av de rationella talen betecknas ℚ eller Q

ratt (n, ut)
cnap
  vred på mindre apparater

ravin (n, ut)
ailt

re- (affix)
a-
  ett förled som läggs till ord för att indikera återgång till tidigare tillstånd eller något som sker igen

rea (n, ut)
sladmhargadh
  kortform för reaktion; jet

reagera (v)
imoibrigh
  (vid kontakt eller liknande villkor) starta en kemisk reaktion (med ett annat ämne)

reaktans (n, ut)
imoibríocht

reaktion (n, ut)
frithghníomhaíocht
  något som inträffar, vanligen som svar på något tidigare inträffat
  den andra kraften som förekommer i Newtons tredje lag
  händelse där kemiska föreningar växelverkar med varandra, på så sätt att tillgänliga ämnen (reaktanterna) omvandlas till nya föreningar (produkter)

reaktiv (adj)
imoibríoch
  som innebär eller uppträder som en reaktion på något
  som har med en reaktion att göra
  som har benägenhet att reagera

reaktor (n, ut)
imoibreoir
  behållare för kontroll och styrning av kemiska processer
  kort för kärnreaktor, dvs anläggning för frigörande av kärnkraft

realisation (n, ut)
sladmhargadh
  utförsäljning, omsättning av ett varulager i kontanta pengar

realisera (v)
réadaigh
  förverkliga, omsätta i praktiken, implementera
  omsätta ett varulager i kontanta pengar, sälja ut, rea, sätta ner priset

realism (n, ut)
réadúlacht

realist (n, ut)
réadúil

realistisk (adj)
réalaíoch

realitet (n, ut)
nithiúlacht

rebellisk (adj)
easumhal

recentior (n, ut)
sionnach
  student under första året vid högskola

recept (n, neut)
oideas
  skriftligt intyg från läkare med anvisning på medicin

reception (n, ut)
deasc tosaigh
  avdelning på ett hotell, ett kontor eller i någon annan inrättning som tar emot gäster och kunder

receptionist (n, ut)
fáilteoir

receptor (n, ut)
gabhdóir
  protein, ofta ett transmembrant eller intracellulärt sådant, som kan binda en (signal)molekyl (t.ex. ett hormon) och därefter (vanligen via en ändring i receptorns konformation) initiera en signalväg i en cell

recession (n, ut)
cúlú
  lågkonjunktur

reda (n, ut)
bail

redaktör (n, ut)
eagarthóir
  person som bestämmer och/eller redigerar innehåll i tidning, tidskrift eller bokverk

redan (adv)
cheana

redigera (v)
cuir in eagar

redo (adj)
réidh

redovisa (v)
am i láthair
  noggrant förklara och berätta om något, särskilt i form av en rapport

redskap (n, neut)
acaire
  (inte alltför avancerat) föremål som används i syfte att underlätta ett arbete
deis
  föremål som används inom gymnastik

reducera (v)
laghdaigh
  minska något

reducering (n, ut)
laghdú
  det att reducera

reduktion (n, ut)
laghdú
  minskning eller indragning
  fenomen där en atom, molekyl eller jon upptar en eller flera elektroner, varvid oxidationstalet sjunker

redundant (adj)
iomarcach
  överflödig; extra ordinarie; (något) som inte tillför något nytt

reellt tal (n)
réaduimhir
  tal som återfinns på en oändligt lång tallinje; mängden av alla reella tal betecknas ℝ eller R

refektorium (n)
proinnteach

reflektera (v)
athfhill
  tänka på; överväga
  absorbera och omedelbart återutsända

reflexion (n, ut)
frithchaitheamh
  återkastande av våg
  det att tänka noggrant eller djupt, eftertanke, begrundan

reflexiv (adj)
aisfhillteach
  som syftar tillbaka på sig själv
  sådan att x \sim x för varje x i mängden
  som syftar tillbaka på subjektet i satsen

reflux (n)
aife
  det att en kroppsvätska färdas i fel riktning (i ett rörsystem), i synnerhet det att magsaft passerar genom den övre magmunnen och kommer upp i matstrupen

reform (n, ut)
athchóiriú
  målinriktad förändring av villkoren inom något samhällsområde utan våldsinslag; förändring av förhållanden

reformation (n, ut)
athchóiriú
  kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl, se Reformationen

reformera (v)
leasaigh

refräng (n, ut)
loinneog
  återkommande stycke i låt
  återkommande tal i tal

refug (n, ut)
oileán tráchta
  upphöjd öliknande yta, byggd av kantstenar och normalt belägen mitt i en körbana på övergångsställen (för att ge gående möjlighet att korsa ett körfält åt gången) och/eller vid vägkorsningar (för att hindra körning över till fel sida av körbanan)

refusera (v)
aife
  neka publicering

regel (n, ut)
riail
  någonting som definierar hur vissa situationer ska hanteras och ska följas

regelbunden (adj)
rialta
  som följer en regel eller ett mönster
  som böjs regelbundet
  om en figur eller kropp där alla sidor och vinklar är lika stora

regelbundet (adv)
de ghnáth
  ; på ett regelbundet sätt
go hiondúil
  då och då med jämna mellanrum

regelverk (n, neut)
rialacháin
  (formell) uppsättning regler (inom någon organisation eller liknande)

regenerera (v)
athghin
  återbilda, pånyttföda

regent (n, ut)
rialtóir

regentskap (n, neut)
leasríocht
  det att vara regent, speciellt om ämbetet

regera (v)
réim
  inneha politisk makt att styra ett land

regering (n, ut)
rialtas
  statsförvaltningens högsta ledningsorgan ofta med uppgift att bl a verkställa vad parlamentet anger samt lägga fram lag- och budgteförslag

regeringstid (n, ut)
réimeas
  tid för en viss regering eller regent

regi (n, ut)
díriú

regim (n, ut)
réimeas
  ledningen av ett land; det politiska systemet i ett land

regissera (v)
deachtaigh
  vara regissör för

regissör (n, ut)
stiúrthóir

registrera (v)
cláraigh
  föra in i register

reglage (n, neut)
ceansaigh
  regleringsanordning

reglemente (n, neut)
rialacháin
  stadga; bestämmelser för en myndighets verksamhet

reglera (v)
ceansaigh
  styra och anpassa något i syfte att optimera dess funktion, särskilt om tekniska hjälpmedel
socraigh
  utjämna ett ekonomiskt (skuld)förhållande

regn (n, neut)
báisteach, fearthainn
  regnväder, regnskur; tidsperiod under vilken regn faller

regna (v)
cuir (báisteach, fearthainn)

regnbåge (n, ut)
bogha báistí, tuar ceatha
  optiskt fenomen som uppstår då solens ljus bryts i regndroppar och som visar sig på himmeln i form av ett cirkelbågformigt, färgat band

regnbågsflagga (n, ut)
bratach bogha báistí
  regnbågsfärgad flagga som symboliserar priderörelsen (som verkar för HBTQ-personers rättigheter, d.v.s. för lika rättigheter oavsett sexuell läggning och könsidentitet)

regnig (adj)
báistiúil, fearthainneach, fliuch
  under vilken nederbörd i form av regn föreligger (i stor omfattning); som präglas av regn

regnjacka (n, ut)
cóta báistí
  jacka anpassad för att skydda vid regnväder

regnkappa (n, ut)
cóta báistí
  vattentätt kappa att använda vid regnigt väder

regnrock (n, ut)
cóta báistí
  vattentätt rock som man använder vid regnigt väder

regnskog (n, ut)
foraois bháistí
  yppig, ständigt grön skog i troperna med i medel åtminstone 2000mm nederbörd per dygn

regression (n, ut)
aischéimniú

reguljär (adj)
rialta

rekapitulation (n, ut)
achoimriú
  summering, avslutning, sammanfattning, snabbgenomgång, resultatet av att rekapitulera

reklam (n, ut)
fógraíocht
  media som skapas och publiceras för att marknadsföra en produkt, tjänst, varumärke eller event, d.v.s. för att locka personer att göra något (t.ex. köpa något), ofta i form av småfilmer på TV mellan ordinarie program, affischer uppsatta utomhus, annonsrutor i tidningar och på webbsidor, meddelanden som skickas direkt till tänkta konsumenter etc.

rekommendera (v)
an
  till annan person eller grupp av personer hävda att något är bra och med fördel kan ses, användas eller utföras

rekonstruera (v)
atóg
  ombilda, omskapa, återskapa

rekord (n, neut)
curiarracht
  det extremaste resultat eller värde för en viss bedrift, särskilt i tävlingssammanhang

rekryt (n, ut)
earcach
  soldat i början på sin utbildning

rekrytera (v)
earcaigh
  skaffa nya rekryter; anställa ny personal; värva nya medlemmar

rektal (adj)
reicteach
  som har med ändtarmen (rektum) att göra; som förekommer i eller som ges eller utförs via ändtarmen

rektangel (n, ut)
dronuilleog

rektificera (v)
ceartaigh
  räta ut

rektor (n, ut)
ardmháistir
  chef för skola eller universitet

rekvisita (n, ut)
prapa
  tillbehör eller förnödenheter för teater

rekyl (n, ut)
frithbhuail
  stöt vid avfyring av skjutvapen; kraftig studs

relaterad (adj)
gaolmhar

relation (n, ut)
baint
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella eller äktenskapliga förhållanden
ceangal
  samband

relativ (adj)
duine muinteartha

relativitet (n, ut)
coibhneasacht
  begränsad giltighet; beroende av olika omständigheter

relativt pronomen (n)
forainm coibhneasta
  benämning på ett ord som tillhör relativa pronomen

relegera (v)
ruaig
  stänga av elev från skola för gott, utan chans att välkomnas tillbaka

relevans (n, ut)
ábharthacht

relevant (adj)
ábhartha

relief (n, ut)
rilíf
  tredimensionell bild som framträder från på ett plant underlag.

religion (n, ut)
creideamh, reiligiún

religiositet (n, ut)
reiligiúnacht

relikskrin (n, neut)
cathach
  skrin avsett för förvaring av en eller flera reliker

remsa (n, ut)
climir
  lång, tunn och smal bit av visst material, eller land, ibland även trasa

ren (adj)
glan
  fri från oönskade ämnen och partiklar

ren (n, ut)
réinfhia
  en art (Rangifer tarandus) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten ren

rena (v)
íonaigh

rena rama (adj)
mín
  ren, oförfalskad

rendera (v)
leáigh
  resultera i, leda till, inbringa, medföra

renett (n, ut)
binid
  benämning på vissa sorters äpplen, som gemensamt har att fruktköttet är fast och fint, och att frukten har en utpräglad smak och ett korköverdrag över större eller mindre del av ytan

renfana (n, ut)
franclus
  en art (Tanacetum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten renfana

rengöra (v)
glan

rengöringsmedel (n, neut)
glantach

renrasig (adj)
pórghlan

rensa (v)
goiligh
  ta bort innanmäte och ben från i samband med tillagning
donán
  riva upp ogräs från

rentav (adv)
fiú
  faktiskt, till och med

rentvå (v)
follas
  göra så att spekulationer eller misstankar om att någon eller något är eller har gjort något dåligt försvinner; ta bort dåligt rykte

renässans (n, ut)
Athbheochan
  epok kännetecknad av en kulturrörelse som strävade att återuppleva antikens ideal

rep (n, neut)
téad, rópa
  grovt snöre, grovt tågvirke; kraftigt knippe tvinnade fibrer

repa (n, ut)
scríob
  rispa, ytligt märke på en yta

repa (v)
scríob
  åstadkomma en repa

reparation (n, ut)
cuir caoi ar

reparera (v)
cuir caoi ar

repellera (v)
ruaig
  stöta ifrån

repetition (n, ut)
atarlú
  upprepning, omtagning
  stilfigur där man upprepar ord, fraser, versrader eller strofer för att skapa en stilistisk eller retorisk effekt (exempelvis rytm eller betoning)

replik (n)
freagair
  svar, genmäle
clólíne
  en skådespelares yttrande i en teaterpjäs

representant (n, ut)
uiríollaí
  person, ibland publikation, som representerar en person, grupp, organisation, åsikt, vetenskap o.dyl.
  exemplar som utgör ett typexempel på viss grupp

representativ (adj)
uiríollaí

repressalie (n, ut)
díoltas
  konsekvens eller vedergällning till följd av en tidigare skadlig eller olovlig handling

reprimand (n, ut)
achasán

reprimandera (v)
achasán
  ge en reprimand

repslagare (n, ut)
rópadóir
  traditionellt yrke för tillverkning av rep på en repslagarbana

repslageri (n, neut)
rópadóireacht
  verksamhet där man slår rep, linor och kablar

repstege (n, ut)
dréimire rópa
  stege av rep

republik (n, ut)
poblacht
  ett statsskick i vilket statschefen väljs för en viss tidsperiod i taget

republikansk (adj)
poblachtach
  som tillhör eller har att göra med det amerikanska politiska partiet Republikanska partiet
  som förespråkar republik som statsskick; som har med republikanism att göra

resa (n, ut)
aistear
  tillfälle när en eller flera personer (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflyttar sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)

resa (v)
taisteal
  (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflytta sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)
ardaigh
  höja upp (från ett liggande) till (mer) upprätt läge

researrangör (n, ut)
tionscnóir turas
  företag som arrangerar resor för turister; charterbolag

resebyrå (n, ut)
gníomhaireacht taistil
  företag som säljer resor

resenär (n, ut)
taistealaí
  person som är på resa

reserv (n, ut)
cuir in áirithe
  något som kan träda in i stället för något annat vid behov
bean ionaid
  person som tar annans plats eller träder in i annans ställe

reservation (n, ut)
agús

reservera (v)
cuir in áirithe

reservhjul (n, neut)
bonn breise
  hjul i reserv (för byte vid punktering)

reservoarpenna (n, ut)
peann tobair
  penna som skriver med flytande bläck som kommer från en behållare (reservoar) inne i pennskaftet

residy (n, ut)
dríodar
  tal som beskriver beteendet hos kurvintegraler av meromorfa funktioner runt en singularitet

resignerad (adj)
fulangach
  perfektparticip av resignera

resistans (n, ut)
friotóir

resistera (v)
an fód a sheasamh
  motstå

resistor (n, ut)
friotóir

reson (n, ut)
fáth

resonera (v)
fáth

respass (n, neut)
pas
  resehandling som utfärdas till resenärer

respekt (n, ut)
meas

respektera (v)
meas
  anse att någon är (mycket) moraliskt eller intellektuellt begåvad (kanske än mer än sig själv); se upp till någon

respektfull (adj)
measúil

respektive (conjunction)
faoi seach

respektlös (adj)
mí-urramach
  utan respekt, som inte visar någon respekt

respektlöshet (n, ut)
anurraim

respiration (n, ut)
riospráid
  andning, andetag, andedräkt

respirator (n, ut)
análaitheoir
  medicinskt hjälpmedel (maskin, luftpump) för att hjälpa patienter med andning

respiratorisk (adj)
análach
  som har med andningen att göra

respons (n, ut)
freaga
  gensvar

rest (n, ut)
fuílleach
  del som blir kvar när en (större) andel tagits bort
  heltal som återstår efter division eller rotutdragning när den operationen utförts på närmaste mindre heltal som ger heltalssvar

restaurang (n, ut)
bialann
  inrättning där man köper mat som man sedan äter på plats

restaurangvagn (n, ut)
bialann
  speciell form av personvagn i vissa persontåg, avsedd för servering

restlös (adj)
foirfe
  utan rest, fullständig, oinskränkt, allt inräknat, total

restriktion (n, ut)
teorannú
  inskränkning, förbehåll

restringera (v)
teorannaigh
  begränsa; införa restriktion; reducera (något tills det delvis eller helt och hållet försvinner)

resultat (n, neut)
iarmhairt
  det som erhålls efter en aktivitet (ett projekt, ett resonemang eller liknande)

resultera (v)
iarmhairt

resumé (n, ut)
achoimre
  kort sammanfattning, överblick, sammandrag

resväska (n, ut)
cás
  bärbar behållare (med handtag och ibland även hjul) avsedd främst för kläder, skor, hygienprodukter, bärbar konsumentelektronik, böcker etc., som en person behöver under en längre resa

resår (n, ut)
leaisteach
  elastisk del i (kanten av) ett klädesplagg, gjord genom resårstickning eller genom användande av resårband
earrach
  metallisk spiralfjäder som används i möbelunderreden, exempelvis i resårmadrasser.

reta (v)
ciap
  (ofta på ett lekfullt sätt) försöka få någon (lätt) arg, irriterad eller avundsjuk, ofta i humoristiskt syfte
greannaigh
  stimulera något; försöka aktivera en reflex

reta upp (v)
greannaigh
  göra irriterad eller arg (genom något agerande eller liknande)

retina (n, ut)
reitine
  (exemplar av) den innersta hinnan i ögat vilken innehåller de ljuskänsliga tapparna och stavarna

retirera (v)
cúlaigh

retorik (n, ut)
reitric

retort (n, ut)
ailimic

retroaktiv (adj)
aisghníomhach

reträtt (n, ut)
cúlaigh
  återtåg, det att dra sig tillbaka; övergivande av en tidigare ståndpunkt

retsam (adj)
liosta
  som retar eller irriterar eller är ägnad att reta

rev (n)
scairbh
  struktur under vattenytan som ofta erbjuder skydd för fiskar och andra djur
  del av segel, som samlas ihop vid revning för att minska segelytan

reva (n, ut)
roiseadh
  uppriven urgröpning i material eller hud

revben (n, neut)
easna

reverens (n, ut)
oirmhinneach
  aktning

revisor (n, ut)
reachtaire

revolution (n, ut)
réabhlóid
  plötslig och stor omvälvning av de bestående förhållandena
  ett varv i ett mekaniskt system, särskilt i system rörande himlakroppar

revolutionär (adj)
réabhlóideach
  splitterny, omvälvande

revolutionär (n, ut)
réabhlóideach

revolver (n, ut)
gunnán
  ett slags pistol som som skiljer sig från andra pistoler genom det roterande magasinet

rhenium (n, neut)
réiniam

ribba (n, ut)
trasnán
  den horisontella delen av målramen som hänger i luften och sitter ihop med de två stolparna
coisc
  den horisontella stolpen man ska ta sig över

ribonukleinsyra (n, ut)
aigéad ribeanúicléasach
  vanligen enkelsträngad nukleinsyra i form av en polymer av nukleotider med sockret ribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och uracil

ribosom (n, ut)
ribeasóm
  organell bestående av två subenheter (en liten och en stor) bestående av protein och rRNA vilken sköter translationen av mRNA till protein

rida (v)
síob
  transporteras sittande på en hästs (eller annat djurs) rygg

riddare (n, ut)
ridire
  krigare, framför allt från medeltiden

ridderlig (adj)
ridiriúil
  som uppför sig eller har dragen som en riddare traditionellt ska ha; artig, ädel, modig, gentlemannamässig

ridderlighet (n, ut)
ridireacht
  det att vara ridderlig

ridhjälm (n, ut)
buama
  hjälm som ryttare bär när denne rider (en häst)

ridå (n, ut)
brat
  förhänge, förlåt; stort tygstycke som döljer teaterscen för salongen

rigga (v)
cuir ar bun
  sätta upp, göra brukbar, göra klar
deasaigh
  klä (sig); särskilt: klä (sig) snyggt eller festligt

rik (adj)
saibhir
  som har stora tillgångar, särskilt i fråga om pengar
  som består av en stor mängd; har stort innehåll
  artrik

rike (n, neut)
flaitheas
  stat som utgörs eller utgjorts av flera länder, nationer eller landskap, ofta styrt som en monarki, möjligen som kejsardöme eller imperium
  den näst högsta nivån (under domän) för systematisk indelning av organismer
ríocht
  (hela) Sverige
  övriga delar av Finland

riklig (adj)
fairsing

rikligen (adv)
flúirse
  i riklig mängd, i rikt mått

riksdag (n, ut)
parlaimint

rikta (v)
aimsiú
  ange en riktning eller ställa in något i en viss riktning
fíor
  göra rät

riktad graf (n)
délitir
  uppsättning noder kopplade samman med bågar av en definierad riktning

riktig (adj)
cóir
  korrekt, sann; som stämmer

riktning (n, ut)
slí
  information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen

rimlig (adj)
ciallmhar
  som det finns förnuftig anledning att tro på
  som har sådan omfattning som det finns förnuftig anledning att kräva

ring (n, ut)
cró troda
  smycke som bärs kring ett finger
  en abelsk grupp (M,+) utrustad med en ytterligare binär operation: 'multiplikation' som både uppfyller den associativa lagen och att den post- samt predistribuerar över '+'
  arena där boxningsmatcher avgörs

ringa (adj)
áilleagánacht
  liten, obetydlig, icke allvarlig, lindrig, (i princip) oskyldig, bagatelliserad

ringa (v)
cró troda
  slå på en klocka; få en klocka att ge ljud ifrån sig
  avge en ringsignal på dörren
  telefonera; kontakta någon via telefon
  förse med en ring eller ringar, dra en ring kring

ringand (n, ut)
lacha mhuinceach

ringduva (n, ut)
colm coille

ringfinger (n)
mac an daba
  det fjärde fingret räknat från tummen på en människohand

ringformig (adj)
annalach
  formad som en ring

ringklocka (n, ut)
clog
  klocka att ringa i: dörrklocka eller cykelklocka

ringmärka (v)
banda
  fästa en ring med identitetsmärkning på en fågels ben; utföra ringmärkning

ringtrast (n, ut)
lon creige

rinna (v)
sileadh
  (om vätska eller material bestående av många små korn) förflytta sig framåt, ofta under inverkan av gravitationskraften

rippa (v)
rois

ris (n, neut)
rís
  lågvuxna växter med vedartad stam som ljung eller lingon
  matvara bestående av frön till växterna Oryza sativa (asiatiskt ris) och Oryza glaberrima (afrikanskt ris); den viktigaste spannmålen i världen

risgryn (n, neut)
rís
  gryn av ris

risgrynsgröt (n, ut)
maróg ríse
  gröt gjord på risgryn och mjölk

riskokare (n, ut)
cócaireán ríse
  hushållsapparat som kokar ris, en gryta med inbyggt elektriskt värmeaggregat

rispa (n, ut)
scríob
  lättare repa eller skråma

rispa (v)
scríob
  göra rispa i

ristning (n, ut)
snoiteán
  det att rista
  ristat föremål

ritning (n, ut)
dearadh

ritual (n, ut)
deasghnáth

rituell (adj)
deasghnáth
  som hör samman med rit eller ritual

riva (v)
meil
  döda genom att bita eller klösa till döds
rois
  dra eller slita i ett plant föremål så att det delas i två eller flera delar

rivalitet (n, ut)
coimhlint
  tävlan

ro (v)
iomair
  framföra mindre båt eller liknande med åror

roa (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  underhålla; göra att någon har roligt

robot (n, ut)
diúracán
  maskin för invecklade arbetsuppgifter som kan programmeras och omprogrammeras av en människa
  obemannade självgående föremål som avskjuts, utslungas eller fälls, avsedda att röra sig i en bana helt eller delvis över jordens yta, styrt genom signaler utifrån eller från inbyggda egna organ
róbat
  maskin som i vissa avseenden kan likna en människa

rock (n, ut)
cóta
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar
rac-cheol
  en sorts rytmisk musikstil, vanligen associerad med elektriska musikinstrument

rocka (n, ut)
roc
  individ inom överordning broskfiskar, med stark avplattad kropp och stora bröstfenor som är sammanvuxen med huvudet samt en piskartad stjärt

rocka (v)
carraig
  vara talangmässigt överlägsen; vara tuffast, fräckast och skickligast
  spela rockmusik, särskilt med mycket energi och talang

rockera (v)
caisligh
  utföra en rockad

rockmusik (n, ut)
rac-cheol
  rock, en musikstil

rodd (n, ut)
rámhaíocht
  det att ro
  roddsport

roddare (n, ut)
iomróir
  person som ror i en roddbåt

roddbåt (n, ut)
bád rámhaíochta

roder (n, neut)
stiúir
  styranordning på båt och flygplan

rodium (n, neut)
róidiam

rodna (v)
rúibín
  få en rödaktig färg (snabbt övergående eller mer varaktigt), rodnande = ung. mognande om frukter och bär, i beskrivande namn (rodnande)

rododendron (n, ut)
ródaidéandran
  någon av flera buskartade växtarter i rododendronsläktet (Rhododendron) inom familjen ljungväxter (Ericaceae)

rojalist (n, ut)
ríogaí

rolig (adj)
aiteas
  som anses stimulerande och ger välmående
greannmhar
  humoristisk

roll (n, ut)
ról
  gestaltning av person i en film eller pjäs

rom (n, ut)
rum
  spritdryck från Västindien, gjord på jäst saft eller melass från sockerrör
Romanaí
  person av folkgruppen romer

roman (n, ut)
úrscéal

romanförfattare (n, ut)
úrscéalaí
  författare av en roman

romani (n, ut)
Romanaí

romans (n, ut)
scéal ridireachta
  kärleksaffär, förälskelse

romansallat (n, ut)
cósleitís

romantik (n, ut)
rómánsaíocht
  litterär och konstnärlig epok som inleddes under slutet av 1700-talet, efter upplysningen

romare (n, ut)
Rómhánach
  person från romarriket som hade romersk medborgarrätt
  person som är född och uppvuxen i staden Rom

romb (n, ut)
rombas

romersk (adj)
Rómhánach

romersk siffra (n)
uimhir Rómhánach
  ett tal representerat med det romerska systemet som bygger på bokstäverna I, V, X, L, C, D, och M

rond (n, ut)
buail
  rundtur, runda; sjukvårdspersonals rutinkontroll av alla patienter på en avdelning
cruinn
  tidsperiod
  omgång

rop (n, neut)
glao
  skrik, maning, kall

ropa (v)
glaoigh
  säga något med stark röst för att det ska höras på avstånd större än vid vanliga samtal

ros (n)
rós
  växt av släktet Rosa

rosa (adj)
bándearg
  som har färgen rosa:

rosenfink (n, ut)
rósghlasán scarlóideach

rosenkrans (n, ut)
Coróin Mhuire
  ett speciellt radband som hjälper den bedjande att hålla reda på rosenkransens repetitionsmönster och som består av ett sextiotal kulor som är uppträdda runt om på en tråd samt en sträng med ett kors

rosentärna (n, ut)
geabhróg rósach

rosett (n, ut)
bogha
  band som är knutet för att bilda en fjärilsformad ögla

rosfeber (n, ut)
arasaipil
  en bakteriesjukdom orsakad av betahemolyserande streptokocker

rosmarin (n, ut)
marós
  en aromatisk växtart (Rosmarinus officinalis) med ljusvioletta blommor i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

rossig (adj)
alpartha
  kraftigt byggd, storvuxen samt muskulös, även bastant, stundom även korpulent
díograiseoir
  mycket muskulös, biffig etc

rost (n, ut)
meirg
  ett brunrött poröst material bestående av järn som oxiderat i närvaro av syre

rosta (v)
caoch rua
  bli överdragen med rost
tósta
  värma något (speciellt bröd) så att det blir knaprigt

rostfri (adj)
inoxidábel
  som inte rostar (speciellt om stålföremål som tillverkats på speciellt vis för att undvika rost)

rostig (adj)
meirgeach
  som har rostat

rosé (n, ut)
fíon rosé
  ljusrött vin

rosévin (n, neut)
fíon rosé
  ljusrött vin

rot (n, ut)
fréamh
  del av en växt som förankrar växten i underlaget, och har som uppgift att ta upp näring och vatten
  källa, ultimat orsak; ursprung, varifrån något är härlett
  lösning av en ekvation; ibland även nollställe till en funktion

rota (v)
tiomsaigh
  leta efter något genom att (ovarsamt och ibland olovligen) röra runt bland föremål (på en viss plats)

rote (n, ut)
beirt
  samverkande enhet bestående av två samflygande stridsflygplan

rotera (v)
cas
  röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana
  låta ett objekt röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana

roterdörr (n, ut)
doras imrothlach
  dörr som roterar (snurrar)

rotfrukt (n, ut)
meacan
  ätbar, odlad, normalt ganska tjock rot, som kan användas som grönsak

rotting (n, ut)
ratán
  naturmaterial som används bland annat vid tillverkning av korgmöbler

rotunda (n, ut)
cruinnteach
  cylindrisk byggnad, ofta täckt med kupol

rotvälska (n, ut)
gibiris
  obegripligt och/eller förvirrande språkbruk, eller ibland mer specifikt om visst språk eller viss dialekt

rov (n, neut)
eitilt
  föremål som har rövats bort
creach
  fångst av djur

rova (n, ut)
tornapa
  en gammal kulturväxt med ätlig köttig rot
oinniún
  större fickur

rovdjur (n, neut)
creachadóir
  däggdjur i ordningen Carnivora, som livnär sig på andra djur

rubb (n, neut)
gach rud
  allt, alltihop, alltsammans

rubel (n)
rúbal

rubidium (n, neut)
rubaidiam, rúbaidiam

rubin (n, ut)
rúibín
  en röd (eller rosa) ädelsten

rubrik (n, ut)
ceannscríbhinn
  överskrift; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

ruckel (n, neut)
bothán
  (övergivet) hus i mycket dåligt skick

rucola (n, ut)
ruachán
  en art (Eruca vesicaria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten rucola

rugby (n, ut)
rugbaí
  en bollsport som spelas mellan två lag på en rektangulär spelplan med en oval boll vilken till skillnad från vanlig fotboll får bäras och kastas

ruggig (adj)
mosach
  hoptovad och tilltrasslad, som befinner sig i oordning
amh
  kall och otrivsam
gráiniúil
  skrämmande och obehaglig

ruin (n, ut)
scrios
  lämning av byggnadsverk

ruinera (v)
creach

rulla (v)
roll
  med hjälp av hjul förflytta något längs markytan
  röra sig längs markytan genom att rotera kring en axel
  kontinuerligt böja ett plant föremål så att det erhåller formen av en ihålig cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet

rullator (n, ut)
siúladán
  vagnliknande hjälpmedel för personer som har svårt att gå, med mellan två och fyra hjul, en sits att sitta och vila på, och en korg för mindre bagage

rulle (n, ut)
scóig
  rörelse/verksamhet i full/hög takt, intensitet eller stämning

rullstol (n, ut)
cathaoir rothaí

rulltrappa (n, ut)
staighre beo

rulltårta (n, ut)
rollóg Eilvéiseach
  mjukt bakverk av sockerkaka inrullad med en fyllning av till exempel sylt eller smörkräm

rum (n, neut)
seomra
  avskilt utrymme i byggnad eller farkost med mera

rum och frukost (n)
leaba agus bricfeasta
  boende där gäster kan övernatta och serveras frukost, ofta i ägarens privata bostad

rumpa (n, ut)
sprioc
  bakdel, stjärt
eireaball
  svans

rumskompis (n, ut)
comrádaí seomra
  person som en delar rum eller boende med (utan att ha en relation till denne)

rumslig (adj)
spás-

rumstemperatur (n, ut)
teocht an tseomra
  den temperatur som vanligtvis finns i ett rum, oftast mellan 20 °C och 25 °C

rumtid (n, ut)
spás-am
  en sammanslagning av rummet och tiden till en enhet, där tiden bildar en extra fjärde dimension ihop med rummets tre vanliga dimensioner längd, bredd och höjd

rumän (n, ut)
Rómáinis

rumänsk (adj)
Rómáinis

rumänska (n, ut)
Rómáinis
  språk som talas i Rumänien

runa (n, ut)
rúnscríbhinn
  typ av skrivtecken tillhörande ett runalfabet (futhark) som främst brukades av germanska folk före introduktionen av (och sedan parallellt med) det latinska alfabetet

rund (adj)
cruinn
  formad som en cirkel, sfär eller liknande; som saknar markerade hörn

rundel (n, ut)
cruinneán
  figur med rund form

rundradiera (v)
craol
  utsända i rundradio

rundradierad (adj)
craol
  utsänd i rundradio;

rundstall (n, neut)
caschlár
  äldre typ av lokstall som byggdes halvcirkelformad runt en vändskiva

rundstav (n, ut)
boilgeog
  stav (kort avsnitt med större diameter) med konvext rundade kanter

runt (preposition)
i dtrátha
  på flera sidor om; i närheten av; omslutande
  bortom en krök

runtomkring (preposition)
thart
  som rör sig runt om något

rupie (n, ut)
rúipí
  namn på flera asiatiska valutor, i länder som Indien, Mauritius, Nepal, Pakistan, Seychellerna och Sri Lanka

rus (n, neut)
feag
  (särskilt plötsligt, kortvarigt) tillslag av energi, glädje, hets
leannlus
  tillstånd av påverkan av någon drog (särskilt alkohol) som kännetecknas av förvirring och omtöckning;

rusa (v)
bain de
  skynda, jäkta
caise
  springa snabbt

rusch (n, ut)
fiabhras
  liv och rörelse; livlig verksamhet

rusig (adj)
ar meisce
  som befinner sig i ett tillstånd av berusning, exempelvis på grund av förtäring av rusdrycker; även bildligt

ruska (n)
géagaigh
  avhuggen gren med mindre grenar med barr eller löv

ruska (v)
croith
  föra något/någon hastigt fram och tillbaka;

russin (n, neut)
rísín
  torkad vindruva
  något särskilt bra, en liten bra eller värdefull del av något
  pensionär; gammal människa (med rynkor som russin(1) har)

rustning (n, ut)
armúr
  kroppstäckande pansar som riddare använde för att inte bli skadade av svärd, lansar och liknande stickvapen

ruta (n, ut)
cearnóg
  (approximativ) rektangel eller tunt (approximativt) rätblock /av något/
  kvadratiskt område på ett schackbräde som rymmer enbart en pjäs
pána
  glasskiva i fönster
criathar
  tv-skärm, tv-ruta
muileata
  en bild med romb form

rutenium (n, neut)
ruitéiniam

rutherfordium (n, neut)
rutarfoirdiam

rutig (adj)
ficheall
  som åtminstone approximativt består av många kvadrater sida vid sida, ett vanligt mönster

rutil (n, ut)
rúitíl
  slags mineral huvudsakligen bestående av titandioxid, TiO₂ med en vanligtvis svart, rödbrun eller röd färg och som har diamantglans; även om band av detta mineral insprängt i andra mineral

rutnät (n, neut)
eangach léarscáile

rutschkana (n, ut)
sleamhnán
  (för nöje inrättad) sluttande yta eller ränna, oftast metall eller plast, gjord för att glida nedför

rutt (n, ut)
bóthar
  resväg, farled

rutten (adj)
lofa
  som har ruttnat

ruttna (v)
lobh
  genom kemiska och biologiska processer förstöras

ruva (v)
gor
  ligga på ägg för att hålla dem varma
  i hemlighet hysa något i tankarna; tänka djupt på något

rycka till (v)
creathnaigh
  göra en snabb rörelse som reaktion på förskräckelse

rygg (n, ut)
droim
  del av kropp från spets i svansbenet till nacken, hos människan på sidan motsatt ögonen och bröstet, och hos de flesta djur på ovansidan av kroppen; kan även syfta på bakre sidan av något som exempelvis klädesplagg, stol eller bok
  ås, bergskam, krön, vanligen i form av bergsrygg

rygga (v)
frithbhuail
  hastigt dra sig bort av rädsla eller överraskning

ryggmärg (n, ut)
corda an dromlaigh
  rörformig förlängning (medulla spinalis) av det centrala nervsystemet från hjärnan längs ryggraden, från vilken perifera nerver utgår till nästan alla organ i kroppen

ryggrad (n, ut)
cnámh droma
  hos ryggradsdjur en pelare av kotor i ryggen som sträcker sig från kraniet till svansen

ryggradslös (adj)
inveirteabrach
  som saknar ryggrad

ryggsim (n, neut)
droim
  variant av simning med ryggen nedåt

ryggsäck (n, ut)
mála droma

ryggtavla (n, ut)
droim
  (bred) rygg sedd i hela sin bredd

ryktbar (adj)
clúiteach
  berömd, välkänd, frejdad

rykte (n, neut)
scéal scéil
  en mera inofficell beskrivning av någon eller något som baserar sig på hörsägen

rymd (n, ut)
spás
  den enorma (oändliga) del av universum som befinner sig utanför vår planets atmosfär
  utrymme

rymden (n, ut)
spásáil
  världsrymden, universum

rymdfarkost (n, ut)
spásárthach

rymdstation (n, ut)
stáisiún spáis
  plats byggd för astronauter att bo och arbeta i (som befinner sig i omloppsbana runt jorden)

rymlig (adj)
spásmhar
  som rymmer mycket eller många; som har plats för mycket eller många

rymma (v)
caith
  ha plats för

rynka (n, ut)
furca
  långsmal hopdragning i hud

rynka (v)
furca
  göra rynkor i huden

rysk (adj)
Rúiseach
  som har att göra med Ryssland, ryssar eller det ryska språket

ryska (n, ut)
Rúisis
  slaviskt språk som talas främst i Ryssland

ryskt (n)
Rúiseach

ryss (n, ut)
Rúiseach
  person, främst man, från Ryssland

ryta (v)
búir
  skrika upprört och kraftigt, högt och ovänligt

rytm (n, ut)
rithim

ryttare (n, ut)
marcach
  person som rider på häst

räcka (n, ut)
rialtas
  en rad eller följd; ett (stort) antal föremål eller händelser som kommer efter varandra

räcka (v)
ionsaigh
  nå; vara tillräckligt lång; kunna sträcka sig så att man når
lámh
  ge till, överlämna till (speciellt något som mottagaren inte når på egen hand)

räcke (n, neut)
ráille
  upprättstående anordning bestående av en ledstång vilande på två eller flera stöd; särskilt sådan som är uppsatt som skydd längs kanten av exempelvis en trappa, balkong, bro eller väg eller längs en väg mellan de två körbanorna (som hinder mot körning över till körbanan avsedd för den mötande trafiken)

räckhåll (n)
ionsaigh
  åtkomligt avstånd

räckvidd (n, ut)
réim
  det avstånd från viss utgångspunkt som något har möjlighet att nå till (efter förutsättningar)

rädd (adj)
eaglach

rädda (v)
sábháil
  föra (någon) i säkerhet, bort från fara; hjälpa, undsätta; även om föremål eller situation
  fånga eller på annat vis blockera en boll/puck som annars omedelbart hade gått in i mål

räddning (n, ut)
tarrtháil
  det att något eller någon räddas
sábháil
  det att en målvakt i en lagsport, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindrar att motståndarlaget får poäng genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför

räddningskår (n, ut)
briogáid dóiteáin

rädisa (n, ut)
raidis
  grönsak tillhörande arten Raphanus sativus var. sativus

rädsla (n, ut)
eagla
  känsla förknippad med fara, ofta (väldigt) obehaglig

räka (n, ut)
cloicheán, séacla
  typ av kräftdjur som förekommer i både sötvatten och saltvatten, får ljusröd färg efter kokning

räkchips (n, neut)
craicear cloicheán
  chips gjorda på räkor

räkcocktail (n, ut)
manglam cloicheán
  maträtt som består av räkor med sallad och sås (vanligen serverad som förrätt)

räkenskapens dag (n)
lá an chuntais
  domedagen

räkenskapsår (n, neut)
bliain airgeadais
  bokföringsmässig redovisningsperiod normalt omfattande 12 månader, vid vilkens slut verksamheten upprättar bokslut

räkna (v)
comhair
  bestämma (ta reda på) ett antal

räknare (n, ut)
áireamhán
  miniräknare
cuntar
  digital apparat som räknar antalet förekomster av något

räknas (v)
comhair
  gillas, gälla; inkluderas, ingå i räkningen
damhna
  vara viktig, spela roll eller betyda mycket (för någon)

räknedosa (n, ut)
póca

räknemaskin (n, ut)
áireamhán

räkneord (n, neut)
figiúr
  ordklass för ord som är tal

räkning (n, ut)
sonrasc
  skriftligt krav på betalning; nota, faktura

räl (n, ut)
ráille
  en av de två skenorna som utgör en järnvägs eller spårvägs räls, även kallat spår, och är avsedd att framföra spårfordon som tåg eller spårvagnar på

räls (n, ut)
ráille
  spår på järnväg eller spårväg bestående av ett par intilliggande skenor, kallade räler, som utgör färdväg för spårfordon såsom tåg och spårvagnar

ränna (n, ut)
silteán
  anordning där vatten kan rinna

ränna (v)
ruthag

rännil (n, ut)
silteán
  mindre vattenflöde eller smalt vattendrag, särskilt om bäck eller tillflöde till en bäck; liten ström av annan vätska än vatten, särskilt om blod eller svett

rännsten (n, ut)
silteán
  stenplatta med en infälld fördjupning, en ränna

ränta (n, ut)
ús
  pris på utlånad summa pengar, ofta angivet i procent på det utlånade beloppet (per år)

rät (adj)
deas
  som föjer en och samma riktning likadant som en stråle gör, utan kurvor eller vinklar
  som är en fjärdedels varv, 90°, π/2 radianer
  vars generatris är vinkelrät mot basytan, eller vars höjd träffar basytans tyngdpunkt i en rät vinkel

rät linje (n)
líne dhíreach
  idealiserat endimensionellt geometrisk objekt; rak och oändligt lång mängd punkter

rätblock (n, neut)
ciúbóideach

rätlinjig (adj)
dronlíneach
  som är eller kan beskrivas av en rät linje, d.v.s. en kurva som går raka vägen mellan varje par av punkter på den, som om den vore ritad med hjälp av en linjal

rätoromanska (n, ut)
Raeta-Rómáinsis
  språk som (mestadels) talas i den Schweiziska kantonen Graubünden

rätt (adj)
fíor
  som överensstämmer med eller ger uttryck åt verkliga förhållandet eller sanningen
ceart
  som är sådan den bör vara i moraliskt avseende; moraliskt eller etiskt riktig; som är rättskaffens eller rättsinnig eller hederlig

rätt (adv)
réasúnta
  ganska

rätt (n, ut)
ceart
  lag, juridik
binse breithimh
  domstol
pláta
  maträtt

rätt så (adv)
réasúnta

rätta (v)
beachtaigh
  göra om något som är fel, så att det blir rätt
grád
  kontrollera och anmärka fel i något, särskilt ett skolarbete, ibland också betygsätta

rättegång (n, ut)
tástáil
  juridisk process (= rättslig gång), förhandling (sammanträde) i en domstol

rättelse (n, ut)
ceartú
  korrigering; ett nytt, korrigerat, påstående

rättfärdig (adj)
gan on
  oförvitlig, fläckfri, oklanderlig, fri från synd och skuld; ytterst moralisk och dygdig

rättfärdiga (v)
follas
  försvara omtvistad handling; visa att någon handlat rätt

rättighet (n, ut)
ceart
  frihet att göra eller låta bli att göra något

rättslig (adj)
dleathach
  juridisk, angående lag och rätt (juridik)

rättvis (adj)
réasúnta

rättvisa (n, ut)
cothromas
  tillstånd under vilket folk behandlas på ett rättvist sätt

rättvist (adv)
réasúnta
  avledning till adjektivet rättvis

rätvinklig (adj)
dronuilleach

rätvinklig triangel (n)
triantán dronuilleach
  en triangel där en vinkel är rät (90&deg;)

räv (n, ut)
sionnach, madra rua
  kortbent djur inom familjen hunddjur (Canidae), oftast inom något av följande släkten: Alopex, Cerdocyon, Dusicyon, Fennecus, Otocyon, Pseudalopex, Urocyon och Vulpes

rävhona (n, ut)
sionnach baineann

rå (adj)
amh
  inte tillagad eller bearbetad
  brutal

råbandsknop (n, ut)
snaidhm chúrsála
  knop som används för att binda om något med ett rep

råbock (n, ut)
ruaphoc

råd (n, neut)
airle
  tips, instruktion; rekommendation

råda (v)
abhcóide
  ge råd
bí ann
  finnas, föreligga

rådande (adj)
am i láthair

rådgivare (n, ut)
comhairleoir
  person vars uppgift är att ge goda råd; erfaren och/eller specialiserad person från vilken högre politiker, ämbetsmän och företagsledare söker hjälp och förslag

rådhus (n, neut)
hall an bhaile
  byggnad (hus) eller lokal där stadens råd (kommunstyrelse, rådhusrätt) samlas, stadshus

rådjur (n, neut)
fia odhar

rådlig (adj)
críonna
  som kan tillrådas eller rekommenderas, som kan anses lämplig, välbetänkt eller klok

råg (n, ut)
seagal
  arten Secale cereale i familjen gräs (Poaceae)

råka (n, ut)
rúcach

råma (v)
géim
  låta som ett nötkreatur

råmjölk (n, ut)
gruth buí
  gulaktig, tjockflytande mjölk som avsöndras de första dagarna efter förlossning; oftast om råmjölk från ko

rån (n, neut)
eitilt
  stöld med hjälp av våld eller hot

råna (v)
goid

rånare (n, ut)
gadaí

rånarluva (n, ut)
balacláva

råolja (n, ut)
amhola
  trögflytande svart substans främst bestående av långa kolkedjor som har bildats i jordskorpan av organiskt material och som utvinns för användning som utgångsämne vid framställning av bl.a. eldningsolja, asfalt, drivmedel, smörjmedel, plast, mm och vars förbränning bidrar till den globala uppvärmningen

råtta (n, ut)
francach dubh, luch francach, luchóg mhor
  individ av någon art från släktet råttor (Rattus) i underfamiljen Gamla världens råttor och möss (Murinae) av familjen råttdjur (Muridae), inom däggdjursordningen gnagare (Rodentia); skadegörande gnagare med spetsig, hårig nos och lång svans

råvara (n, ut)
amh-

röd (adj)
dearg, rua
  som har färgen rött; som har samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; som har en färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret
  vänster eller revolutionär

röd dvärg (n)
abhac dearg
  stjärna i huvudserien med en massa mellan 0,08 och 0,4 solmassor

röd flugsvamp (n)
agairg na gcuileanna
  en giftig svamp (Amanita muscaria) med stor klarröd hatt med vita prickar

röd glada (n)
cúr rua

röd jätte (n)
fathach dearg

röd jättekänguru (n)
cangarú rua

röd superjätte (n)
ollfhathach dearg

röd tråd (n)
snáithe
  genomgående temat

röda hund (n)
bruitíneach dhearg

rödaktig (adj)
scothdhearg

rödbena (n, ut)
cosdeargán

rödbeta (n, ut)
biatas
  Beta vulgaris, rotfrukt med karaktäristisk röd färg

rödbrun (adj)
donn

rödfalk (n, ut)
mionphocaire gaoithe

rödhake (n, ut)
spideog
  en art (Erithacus rubecula) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av arten rödhake

rödhårig (adj)
rua
  som har rött hår

rödkål (n, neut)
cabáiste dearg
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. rubra) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten rödkål

rödljus (n, neut)
solas dearg
  stoppsignal; trafikljus eller trafiksignal (som visar röd färg och betyder stopp)

rödspov (n, ut)
guilbneach earrdhubh

rödspätta (n, ut)
leathóg bhallach
  en fiskart (Pleuronectes platessa) i ordningen plattfiskar

rödstjärt (n, ut)
earrdheargán coiteann

rödtopp (n, ut)
bean rua
  person som har en röd hårfärg

rödtott (n, ut)
rua
  rödhårig person

rödtunga (n, ut)
báirseach
  en fiskart (Glyptocephalus cynoglossus) i ordningen plattfiskar (Pleuronectiformes); individ av denna art

rödvin (n, neut)
fíon dearg
  vin som vid tillverkningen fått en klar- eller mörkröd färg från druvskalen från blå vindruvor

rödvingetrast (n, ut)
deargán sneachta

röga (v)
caith

röja (v)
follas
  ta bort, plocka undan; rensa upp, städa (upp), föra bort (en del (onödiga) saker)
comhluadar
  festa, rumla

röjel (n, ut)
ríoga

rök (n, ut)
deatach, toit
  synliga små partiklar som uppstått då något brinner eller bränns

röka (n, neut)
caith

röka (v)
caith
  utsätta matvara eller liknande för rök för att konservera eller tillsätta smak, särskilt fisk och kött, vanligt i perfekt particip rökt lax, rökt korv, basturökt

rökare (n, ut)
caiteoir tobac
  person som röker

rökelse (n, ut)
túis

rökelsekar (n, neut)
túiseán

rökfri (adj)
cosc ar thobac
  utan eller fri från (tillåten) rökning, (om person) inte rökande

rökighet (n, ut)
deatachas
  det att vara rökig

rökning (n, ut)
caitheamh tobac
  inandning av (toxiska) gaser (vanligen med tobak) med hjälp av pipa, cigarr, cigarett eller liknande föremål /i njutningssyfte/; det att röka
  en metod att konservera och smaksätta olika livsmedel genom att röka dem.

rökt (adj)
deataithe
  ; tillagad genom rökning

röllika (n, ut)
athair thalún
  en art (Achillea millefolium) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten röllika

rön (n, neut)
eispéireas
  iakttagelse, observation, erfarenhet, kunskap, lärdom

rönn (n, ut)
caorthann
  ett trädslag (Sorbus aucuparia ssp. aucuparia) i släktet oxlar; individ av detta trädslag

röntga (v)
X-ghathaigh
  ta eller få röntgenbilder tagna (av något i kroppens inre)

röntgenbild (n, ut)
radagraf
  avbildning av kroppens inre genom röntgenstrålning

röntgenium (n, neut)
rointginiam

röntgenstråle (n, ut)
X-gha
  stråle av röntgenstrålning; en form av kortvågsstrålar som fått stor användning inom medicin (se röntgenbild) och teknik (för materialkontroll)

röntgenstrålning (n, ut)
X-radaíocht
  joniserande elektromagnetisk strålning med kort våglängd (cirka 0,01–10&nbsp;nm) och höga fotonenergier

rör (n, neut)
píopa
  långsmalt föremål med genomgående hålighet

röra (n, ut)
praiseach
  brist på ordning, avsaknad av struktur
cumasc
  (medvetet) resultat av blandning

röra (v)
bain do
  ta på, komma i kontakt med (något)
bog
  flytta, i synnerhet kroppsdel
corraigh
  bearbeta något i syfte att blanda

rörande (adj)
coscrach
  ; som rör, som väcker känslor; gripande

rördrom (n, ut)
bonnán

rörelse (n, ut)
gluaisne
  grundläggande fenomen där föremål ändrar position i rymden

rörelseenergi (n, ut)
fuinneamh cinéiteach
  energi som en kropp har på grund av att den rör sig

rörelsemängd (n, ut)
móiminteam

rörhöna (n, ut)
cearc uisce

rörig (adj)
míshlachtmhar
  utan ordning

rörlighet (n, ut)
luaineacht
  förmågan att vara rörlig; mobilitet, rörelseförmåga

rörmokare (n, ut)
pluiméir
  person som lagar och installerar anläggningar för vattenförsörjning och avlopp i byggnader

rörsocker (n, neut)
siúcra

röse (n, neut)
carn
  upplagd stenhög (ofta från forntid eller historisk tid)

röst (n, ut)
guth
  ljud frambringat ur människans talapparat; sådant karaktäristiskt ljud som kan knytas till en viss människa
vótáil
  rättighet för en person eller part att delta i ett kollektivt ställningstagande genom att förorda något av de framlagda alternativen; en utnyttjad sådan rättighet

rösta (v)
vótáil

röstare (n, ut)
vóitéir
  person som röstar, person som avger en röst, person som deltar i en (om)röstning

röstbrevlåda (n, ut)
glórphost
  ett interaktivt datasystem för att lagra, behandla och återge röstmeddelanden som lämnats över en telefonlinje

röstskådespelare (n, ut)
aisteoir guth

röta (n, ut)
lobh
  nedbrytning av levande vävnad, förstöring av organiskt ämne ofta framkallad av svampar eller bakterier; nedbrytning av samhällsmoral

rötmånad (n, ut)
laethe madrúla

rött (n, neut)
dearg
  röd färg; samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med bland annat fara, förbud, eller kommunismen

rött kött (n)
feoil dhearg
  kött med mörk eller rödaktig vävnad

röv (n, ut)
tóin

röva (v)
eitil

rövhål (n, neut)
clasán
  anus
  skitstövel

sabbat (n, ut)
Sabóid
  biblisk vilodag som iakttas i judendomen och av en del kristna, och som börjar på fredagskvällen och slutar ungefär ett dygn senare
  söndag; vilodag som iakttas av de flesta kristna

sabla (adj)
corcraigh

sablar (interjection)
blast

sabotage (n, neut)
sabaitéireacht

sabotera (v)
creach
  förstöra för någon annan

sackaros (n, ut)
siúcrós
  disackarid bestående av en glukos- och en fruktosrest; används flitigt inom matlagningen som sötningsmedel

sadducé (n, ut)
Sadúcach
  medlem av religiöst parti på Nya testamentets tid i Palestina, motståndare till fariséerna

sadel (n, ut)
diallait
  redskap som används vid ridning för att ryttaren ska få en bra sittställning

sadelknapp (n, ut)
gread
  upphöjning framtill på sadel

sadelpåse (n, ut)
mála diallaite
  säck fäst vid en sadel avsedd att rymma packning

sadla (v)
droimín
  förse med sadel

saffran (n, neut)
cróch
  dyrbar krydda som utvinns ur saffranskrokus

safir (n, ut)
saifír
  korund som vanligtvis är blå, men som också kan förekomma i andra färger utom röd

safirblå (adj)
saifír

saft (n, ut)
sú
  en dryck gjord på frukt eller bär, vatten och socker, oftast framställd genom kokning
  en naturlig vätska från en organism

saftig (adj)
méith
  full av saft

saga (n, ut)
síscéal
  text av en litterär genre med overkliga, fiktiva berättelser, ofta för barn

sajt (n, ut)
suíomh gréasáin

sak (n, ut)
ní
  något som åsyftas på ett konkret plan
  något som åsyftas på ett abstrakt plan; något som bedöms, bevisas, eller pläderas för

sakna (v)
airigh ó
  känna sorg eller längtan (för något eller någon man tidigare hade)
  vara utan någonting

sakrosankt (adj)
dosháraithe
  helig; okränkbar, som ej får kränkas

salighet (n, ut)
beannaitheacht
  det att vara salig

salinitet (n, ut)
salandacht

saliv (n, ut)
seile

sallad (n, ut)
leitís
  grönsak som består av blad och som finns i många olika arter

salladslök (n, ut)
ciobúl
  lök inom släktet Allium som äts före den utvecklat en fullt utvecklad lök och därför en mildare smak som lämpar sig väl i olika sallader (vanligen av arten matlök men ibland även piplök)

sallat (n, ut)
leitís

salong (n, ut)
carr
  utrymme för passagerare i en sittvagn utan skiljevägg

salpetersyra (n, ut)
aigéad nítreach
  stark syra med formeln HNO₃

salt (n, neut)
salann
  vitt, kristalliskt ämne med samma smak som havsvatten och som är vanligt som smaksättare för mat; ett salt med kemiskt namn natriumklorid
  kemisk förening uppbyggd av joner

salta (v)
arbhar
  tillsätta salt till matvaror för att förbättra dess hållbarhet

salthaltig (adj)
salanda
  som innehåller salt

saltlake (n, ut)
sáile
  stark saltlösning, saltlag

saltsjö (n, ut)
loch salainn
  sjö med salt vatten; endorheisk sjö (utan avlopp)

saltsyra (n, ut)
aigéad hidreaclórach
  stark syra med formeln HCl; vattenlösning av gasen väteklorid, HCl(g)

salva (n, ut)
ungadh
  lindrande eller läkande medel för utvärtes bruk

salvadoran (n, ut)
Salvadórach
  person från El Salvador eller med salvadoransk härkomst, i synnerhet om en man

salvia (n, ut)
sáiste

samarium (n, neut)
samairiam

samband (n, neut)
ceangal
  abstrakt och ofta svårupptäckt förbindelse som knyter vissa företeelser till varandra

same (n, ut)
Laplannach

samförstånd (n, neut)
conradh
  enat tycke, det att två eller flera personer (eller stater eller dylikt) har uppnått en enighet om åsikter eller handlande

samhälle (n, neut)
cumann
  en samling rumsligt avgränsade organismer (i sin livsmiljö)
tsochaí, cumann
  intressegemenskap av personer (mestadels inom vetenskap eller skönlitteratur)

samhällelig (adj)
sochaíoch
  åsyftande ett samhälle

samhörighet (n, ut)
cleamhnas

samisk (adj)
Laplainnise
  som rör samekulturen, samer, samiska eller Sameland.

samiska (n, ut)
Laplainnis
  grupp finsk-ugriska språk som talas i Sameland

samla (v)
bailigh
  i princip försöka erhålla så många föremål som möjligt av en viss typ, ofta av intresse

samlag (n, neut)
caidreamh collaí
  sexuellt umgänge mellan två parter: ha samlag, fullbordat samlag, avbrutet samlag, vaginalt/analt/oralt samlag

samlande (n, neut)
bailiúchán
  det att samla

samlare (n, ut)
bailitheoir

samling (n, ut)
bailiúchán
  det att flera personer ser till att befinna sig tillsammans (samlas) på en viss plats vid en viss tidpunkt

samma (pronoun)
ionann

sammaledes (adv)
mar an gcéanna
  på samma sätt, likadant

sammalunda (adv)
mar an gcéanna
  på samma sätt, likadant

samman (adv)
le chéile
  till samma ställe

sammanbrott (n, neut)
cliseadh

sammandrag (n, neut)
achoimre
  översiktlig framställning

sammanfatta (v)
achoimrigh

sammanfattning (n, ut)
achoimre

sammanfattningsvis (adv)
achomair
  för att sammanfatta, för att dra slutsatser

sammanfläta (v)
idirfhigh
  kombinera, knyta samman

sammanflöde (n, neut)
suaithneamh
  händelsen att två floder rinner samman

sammanhang (n, neut)
comhthéacs
  det som något hör ihop med; kontext

sammanlagt (adv)
ar fad
  tillsammans; ihopräknat; ihopslaget; ihop; allt som allt

sammansatt (adj)
comh-
  ; som har förenats till en enhet

sammanställning (n, ut)
tiomsú

sammansvärjning (n, ut)
graf
  konspiration, komplott

sammansätta (v)
cruinnigh
  sammanföra till en enhet

sammansättning (n, ut)
comhfhocal

sammelsurium (n, neut)
meascán
  tillstånd av total oordning

sammet (n, ut)
veilbhit
  siden- eller bomullstyg med lugg på ena sidan

samoanska (n, ut)
x
  kvinna från Samoa

samordna (v)
comhordán

sampla (v)
tástáil

samspel (n, neut)
caidreamh
  gemensamt handlande, i vilket två eller flera parter interagerar med varandra, särskilt vid gynnsam interaktion

samt (conjunction)
agus
  och därtill även; betecknar att någon eller något tillkommer, förutom de tidigare uppradade företeelserna, i vid längre uppräkningar eller där någon av företeelserna inkluderar ordet "och"

samtal (n, neut)
caint
  session av informationsutbyte, vanligen mellan två eller fler människor

samtala (v)
aighneas
  prata, diskutera /med någon/; föra ett samtal med någon

samtida (adj)
comhaosta

samtidigt (adv)
ag an am céanna
  på samma gång

samtycka (v)
toiligh
  ge sitt samtycke (till något), gå med (på något)

samtycke (n, neut)
deoin
  det att någon godkänner att någon gör något; det att samtycka

samuraj (n, ut)
samúraí

samvete (n, neut)
coinsias
  en persons känsla av rätt och fel

sand (n, ut)
gaineamh
  sten som blivit till små korn, antingen genom väder och vind eller på konstgjord väg

sandbank (n, ut)
oitir

sanddyn (n, ut)
dumhach
  dyn bildad av sand

sandlåda (n, ut)
bosca gainimh
  leksandlåda; låda med sand för lek som brukar finnas på lekplatser

sandlöpare (n, ut)
luatharán

sandslott (n, neut)
caisleán gainimh
  slott i miniatyr byggt av sand

sandsten (n, ut)
cloch ghainimh
  en sedimentär bergart

sandtag (n, neut)
poll gainimh
  plats där man hämtar sand för industriell användning

sankt (adj)
naoibh
  helig, som förklarats för helgon, används vanligen som attribut framför personnamn

sankt (n, ut)
naoibh
  helgon, helig person

sanktuarium (n, neut)
tearmann
  helig och skyddad plats, även mindre vanligt ord för kor, altarplats i kyrka

sann (adj)
fíor
  som stämmer med verkligheten

sannerligen (adv)
ambaiste
  verkligen, minsann, förvisso; uttrycker medhållande

sanning (n, ut)
fírinne
  något som är sant; påstående som, enligt författaren eller talaren, är sant

sanningsenlig (adj)
ceart
  som talar sanning; som beskriver sanningen; som håller sig till sanningen

sannolik (adj)
dócha

sannolikhet (n, ut)
dóchúlacht

sanskrit (n, ut)
Sanscrait
  indoariskt språk med många ålderdomliga drag som talas i Indien

saprofyt (n, ut)
sapraifít

sard (n, ut)
Sairdínis
  invånare på Sardinien

sardell (n, ut)
ainseabhaí
  en inläggning av arten ansjovis (Engraulis encrasicolus) i familjen ansjovisfiskar

sardin (n, ut)
an pilséar
  en fiskart (Sardina pilchardus), inom familjen sillfiskar, (Clupeidae); individ av denna art

sardiska (n, ut)
Sairdínis
  språk som talas bland annat på Sardinien

sarkasm (n, ut)
searbhas
  typ av humor och indirekt kritik då hånfull ironi används mot någon där man överdrivet säger motsatsen till vad man menar

sarkastisk (adj)
searbhasach
  som kännetecknas av sarkasm

sarkofag (n, ut)
sarcafagas

sarkom (n, neut)
sarcóma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung hos mesenkymala celler (benvävnad, broskvävnad, fettvävnad, muskelvävnad, bindväv)

sarv (n, ut)
ruán
  en art (Scardinius erythrophthalmus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten sarv

satan (n, ut)
An tAinspiorad
  namn för djävulen; representerar och personifierar det onda

satanisk (adj)
sátanach

satellit (n, ut)
satailít
  mindre objekt som kretsar runt ett annat, större objekt genom inverkan av en centripetalkraft
  mindre himlakropp som kretsar kring en större himlakropp under inverkan av gravitation

satir (n, ut)
aoir
  (skrift som innehåller) hån och förlöjligande, kvick och elegant elakhet

satirisk (adj)
aorach
  hånfull, kvick och bitande

sats (n, ut)
clásal
  den minsta grammatiska enhet som fullständigt kan uttrycka ett faktiskt föreliggande sakförhållande (och därmed måste innehålla ett predikat), som (ofta) ensam kan utgöra en korrekt mening
  (programmering) den minsta fristående enhet i ett imperativt (högnivå)programmeringsspråk som definierar en fullständig handling (ett kommando, en variabeltilldelning eller programflödesstyrande handling)
teoirim
  ett formellt påstående som beskriver ett (förmodat) faktum; ett bevisat påstående

satsning (n, ut)
fuilleamh

sautera (v)
sótáil
  hastigt steka (bryna) i små bitar

sav (n, ut)
sú
  näringsvätska i träd

sax (n, ut)
siosúr
  verktyg som används för att klippa

saxisk (adj)
Sacsanach
  som rör förbundslandet Sachsen, dess invånare eller kultur

saxofon (n, ut)
sacsafón
  ett träblåsinstrument av metall

saxofonist (n, ut)
sacsafónaí
  person som spelar saxofon

scarf (n, ut)
cochall
  halsduk; kragskyddare

scen (n, ut)
ardán
  (oftast upphöjd) plats avsedd för uppförande av främst teaterpjäser eller musik inför publik

sch (interjection)
dún do bhéal
  var tyst

schablon (n, ut)
bos
  utskuret formstycke fungerande som en mall för produktion som utförs för hand

schack (interjection)
ficheall
  påpekande att motståndarens kung hotas att slås

schack (n)
ficheall
  slags strategispel för två personer, även om liknande spel
  ställning under ett parti schack (1) där en spelares kung hotas att slås

schacka (v)
coisc

schackbräde (n, neut)
clár fichille
  platt skiva på vilket 64 rutor finns målade, varannan ljus, varannan mörk, och på vilket spel som schack eller dam spelas

schackpjäs (n, ut)
fear fichille
  spelpjäs som används i schack

schackrutig (adj)
seicear
  mönstrad som ett schackbräde med ömsom vita (ljusa), ömsom svarta (mörka) rutor

schackspel (n, neut)
ficheall

schackspelare (n, ut)
ficheallaí
  person som spelar schack

schajas (n, ut)
bithiúnach
  person med tveksam bakgrund, skabbigt utseende och syfte

schakal (n, ut)
seacál
  individ av någon av ett flertal arter i släktet Canis inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae)

schalottenlök (n, ut)
seallóid
  en sortgrupp av matlök (Allium cepa) i familjen lökväxter

schamanism (n, ut)
seamanachas
  religiös praktik som har sin grund i animismen

schampo (n, neut)
seampú
  hygienartikel i form av en (trögflytande) vätska som tillsammans med vatten används för rengöring av hår och hårbotten (t.ex. vid dusch)

schamponera (v)
seampú

schappa (v)
taosc
  fly, försvinna då det börjar bli farligt

scharlakansfeber (n, ut)
fiabhras dearg
  en viss infektionssjukdom som orsakas av streptokocker

scharlakansröd (adj)
scarlóideach

schas (interjection)
hois
  stick!; försvinn!

schasa (v)
hois

schavott (n, ut)
croch
  stupstock, ställning där dödsdömda avrättades eller där brottslingar förevisades vid skampåle

schema (n, neut)
amchlár
  tabell som visar vad en person eller grupp av personer har planerat att göra vid givna (framtida) tidpunkter

schibbolet (n)
teagasc seanchaite
  skiljemärke, lösen

schilling (n, ut)
scilling
  benämning på den tidigare valutan i Österrike och på valutan i Kenya

schimpans (n, ut)
simpeansaí
  däggdjursarten (Pan troglodytes) i släktet schimpanser (Pan) i familjen hominider (Hominidae) inom ordningen primater

schizofreni (n, ut)
scitsifréine
  en psykisk sjukdom

schizoid (adj)
sciotsóideach
  höggradigt schizotym på gränsen till schizofren

schweizare (n, ut)
Eilvéiseach
  person från Schweiz

schweizerost (n, ut)
cáis Eilvéiseach
  emmentaler

schweizisk (adj)
Eilvéiseach
  som har att göra med Schweiz eller schweizare

schweizisk armékniv (n)
scian airm Eilvéiseach
  fickkniv (fällkniv) med många funktioner

schäfer (n, ut)
alsáiseach
  hundras som ingår i [http://www.skk.se/sv/hundraser/?group=1 Grupp 1: Vall-, boskaps- och herdehundar], ursprungligen tyska vallhundsgruppen; rasen har bytt namn till [http://www.skk.se/sv/hundraser/tysk-schaferhund/ tysk schäferhund]

science fiction (n)
ficsean eolaíochta

scout (n, ut)
treoraigh
  spejare

se (v)
feic
  uppfatta med hjälp av synen genom ett eller flera ögon
  uppfatta, förstå; inse

se upp (v)
tabhair aird
  vara uppmärksam, vara vaksam, vara på sin vakt

se ut (v)
amharc
  ha som utseende

seaborgium (n, neut)
seaboirgiam

sed (n, ut)
béas
  vedertaget bruk

sedan (adv)
i ndiadh sin
  används för att beteckna att något inträffar efter en angiven tidpunkt

sedan (preposition)
ó

sedel (n, ut)
bille
  peng gjord av papper, bomull eller plast

sedermera (adv)
tar éis
  längre fram i tiden

sedesam (adj)
gnaíúil
  som följer striktare normer; inte (för) utsvävande; anständig, skötsam, dygdesam, hövisk

sedeslös (adj)
mímhorálta
  utan (goda) seder; osedlig, omoralisk, lättsinnig

sedig (adj)
mín
  foglig, lugn, tålmodig

sedvanemässig (adj)
gnásúil
  i enlighet med sedvana

sedvänja (n, ut)
béas
  vedertaget bruk

seg (adj)
righin
  uthållig, ihärdig, envis, trägen

segel (n, neut)
seol
  tygstycke som används för framdrivning av båt genom att fånga in vind

segelflygplan (n, neut)
faoileoir
  flygplan som primärt drivs framåt av tyngdkraft som omvandlas till fart framåt i en lång, flack dykning

seger (n, ut)
áitheas
  resultat som är positivtt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till men för en motståndare; vinst över en motståndare

segla (v)
seol

segra (v)
buaigh
  få ett till sin fördel positivt resultat /gentemot motståndare (i en tävling, en strid och dylikt)/

seismolog (n, ut)
seismeolaí
  person med expertkunskap inom seismologi

seismologi (n, ut)
seismeolaíocht

sej (n, ut)
mangach

sejdel (n, ut)
tancard
  stort dryckeskärl främst i keramik eller glas, vanligen likformigt dryckeskanna (hänkel och lock), vardagligen avsett för öl; stundom använt om ölmugg (hänkel utan lock)

sekel (n, neut)
aois
  period av 100 år; 10 årtionden

sekreterare (n, ut)
rúnaí
  person som arbetar under och assisterar en chef eller annan hög tjänsteman med t.ex. tidsplanering, mötes- och resebokning, telefon- och brevkommunikation; skrivare (person)
  kontorschef, butiksföreståndare, titeln för chefen i vissa organisationer; härav generalsekreterare

sekretess (n, ut)
rúndacht

sekretär (n, ut)
rúnaí

sektion (n, ut)
rannóg

sekularisera (v)
dí-eaglaisigh

sekund (n, ut)
soicind
  gradenhet motsvarande 1/60 bågminut

sekvens (n, ut)
seicheamh
  ordningsföljd av föremål eller företeelser

selen (n, neut)
seiléiniam
  grundämne med atomnummer 34 och kemisk beteckning Se.

selfie (n, ut)
féinphic
  fotografiskt självporträtt, typiskt fotograferad med en handhållen digitalkamera eller mobiltelefon

selleri (n, ut)
soilire
  en art (Apium graveolens) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten selleri

semester (n, ut)
dul ar saoire
  avtalad ledighet

semesterdag (n, ut)
lá saor
  dag som en anställd får vara ledig från sitt jobb med full lön (utan att det är relaterat till sjukdom eller annan speciell omständighet)

semestra (v)
laethanta saoire

semifinal (n, ut)
cluiche leathcheannais

semikolon (n, neut)
leathstad
  skiljetecknet ;

semit (n, ut)
Seimíteach
  semitisk person

semitisk (adj)
Seimíteach
  som rör folkgrupper härstammande från sydvästra Asien och nordöstra Afrika
  som rör judar och judendom
  som rör den språkfamilj, semitiska språk, som sammanför flera av sydvästra Asien och nordöstra Afrikas folk

semla (n, ut)
rolla aráin
  skuren vetebulle med mandelmassa och vispad grädde emellan
  fralla, småfranska

sena (n, ut)
teannán
  segt elastiskt band av fibrös bindväv som binder samman muskler med ben
sreang
  enstaka tråd med viss användning (exempelvis i en racket); ofta om imitation i annat material

senap (n, ut)
mustard
  krydda som är gjord av frön från växten senap (2.)
  individ av vissa arter från familjen korsblommiga växter
  sås smaksatt (främst) av senap (1)

senapsgas (n, ut)
gás mustaird
  en oljeliknande vätska använd som kemiskt stridsmedel under första världskriget

senapsgul (adj)
mustard
  varm och mättad nyans av gul färg som liknar färgen på senap

senare (adv)
tar éis

senat (n, ut)
seanad
  rådsförsamlingen i antikens Rom
  folkrepresentationens första kammare i USA och vissa andra stater

senator (n, ut)
seanadóir

sengångare (n, ut)
spadán
  något av de däggdjur som ingår i underordningen sengångare (1) (Folivora); individ av dessa djur

senil (adj)
siabhránach
  som präglas av ålderdomssvaghet, vanligen om försämring av minne och logiskt tänkande

sensationalism (n, ut)
céadfaíochas
  (stark) betoning av det sensationella

sensitiva (n, ut)
lus cigilteach
  en växtart (Mimosa pudica) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt

sensitivitet (n, ut)
íogaireacht

sensor (n, ut)
braiteoir

separat (adj)
deighil

separat (adv)
ar leith

separation (n, ut)
deighilt
  avskiljande; skilsmässa

separera (v)
deighil
  avskilja; dela upp en mängd i enheter, vilka fungerar var för sig, oberoende av varandra; i tekniska sammanhang även särskilja i beståndsdelar
  (om gift person/par eller sambo/sambor) göra slut och flytta ifrån (varandra)
  behandla mjölk med separator för att avskilja grädde eller skummjölk

sepia (n, ut)
dúch cudail
  ett mörkbrunt färgämne från vissa bläckfiskar
  bläckfisk av släktet Sepia och/eller arten Sepia officinalis

september (n, ut)
Meán Fómhair, Méan Fómhair
  årets nionde (9.) månad

septisk (adj)
seipteach
  som har att göra med förruttnelse

serb (n, ut)
Seirbiach
  person från Serbien

serbisk (adj)
Seirbiach

serbiska (n, ut)
Seirbis
  språk som talas i Serbien

serbokroatisk (adj)
Seirbea-Chróitis
  som avser språket serbokroatiska

serbokroatiska (n, ut)
Seirbea-Chróitis
  det dominerande språket i forna Jugoslavien

sergeant (n, ut)
sáirsint
  grad inom det militära, i dag närmast över korpral och under förste sergeant, tidigare (före 2009) närmast över furir och under fänrik

seriell (adj)
sraithiris

seriff (n, ut)
seiríf
  ett av de tvärstreck som avslutar längre streck på bokstäverna i en del typsnitt

seriös (adj)
dáiríre
  allvarlig, obenägen att skämta och bete sig uppsluppet; som alltid beter sig strikt och korrekt
  allvarlig, som inte skämtar utan menar vad hon säger

serpentin (n, ut)
nathairín
  ett (grönt) mineral

serve (n, ut)
acaire
  slag med vilket bollen sätts i spel i sporter såsom tennis, bordtennis och volleyboll

server (n, ut)
freastalaí
  dator eller program som erbjuder tjänster till andra datorer, program eller användare, antingen på samma dator eller över ett nätverk; värddator

serveroperativsystem (n, neut)
riarthóir
  operativsystem avsett att köras på en server

serveäss (n, neut)
cíoná
  en serve som ger omedelbar poäng

servil (adj)
moghach
  fjäskande, alltför tjänstvillig

servis (n, ut)
foireann
  uppassning, betjäning; personal vid t.ex. artilleripjäs

servitris (n, ut)
banfhreastalaí
  kvinna eller flicka som arbetar med att servera på en restaurang, eller i ett privathem

servitör (n, ut)
freastalaí

session (n, ut)
seisiún

set (n, neut)
foireann
  uppsättning, sammanhörande grupp
  del av match

sevärdhet (n, ut)
caithis
  något som är värt att se, ofta populärt bland turister

sex (n, neut)
comhriachtain
  sexuellt umgänge

sex appeal (n)
gnéasúlacht

sexig (adj)
gnéasúil, mealltach

sexighet (n, ut)
gnéasúlacht
  det att vara sexig

sexism (n, ut)
gnéasachas

sexist (n, ut)
gnéasaíoch

sexistisk (adj)
gnéasaíoch

sexleksak (n, ut)
bréagán gnéis
  föremål som används till att ge människan sexuell njutning

sexliv (n, neut)
saol gnéis
  sammantaget det som rör sex eller intima relationer i en persons liv

sextondel (n, ut)
séú déag
  6,25 % av något; en av sexton lika stora delar

sexualisera (v)
gnéasaigh
  göra (mer) sexuell, ge en sexuell prägel

sexualitet (n, ut)
collaíocht

sexuell (adj)
gnéasach

sexuell läggning (n)
claonadh gnéasach
  en persons inneboende preferens i fråga om dess partners kön

señor (n, ut)
an tuasal
  spansk eller spansktalande herre

sfär (n, ut)
sféar
  tredimensionell form som ger maximal volym vid given yta; mängden av alla punkter som har samma avstånd till en given fix punkt (medelpunkten) i ett metriskt rum, speciellt i vektorrum av dimension tre eller högre; ytan på ett klot eller en boll

sfärisk (adj)
sféarúil

sherry (n, ut)
seiris
  ett spanskt starkvin

shetlandsponny (n, ut)
capaillín Sealtannach

shetlänning (n, ut)
Sealtannach
  person från Shetland

shot (n, ut)
urchar
  liten (normalt 2-6 cl) servering av en dryck med oftast hög halt alkohol, ofta serverad i shotglas på en bar

siamesisk (n)
comhcheangailte
  vars kropp har vuxit samman med sitt syskons innan födelsen

siare (n, ut)
fáidh

sibilant (n, ut)
siosach
  ett visslande språkljud, en frikativa med särskilt "skarp”, visselliknande klang

sibirier (n, ut)
Sibéarach
  person från Sibirien

sibirisk (adj)
Sibéarach

siciliansk (adj)
an tSicilis
  som rör Sicilien eller det sicilianska folket

sicilianskt (n)
an tSicilis
  schacköppning som börjar med dragen 1. e4 c5

sick (n, ut)
boilgeog
  inpressad ränna i plåt som är halvcirkelformad använd som prydnad eller för att öka plåtens stadga

sicksack (adj)
fiarlán

sida (n, ut)
taobh
  en av de större delarna (oftast två) av ett visst område eller ett (ofta fysiskt uppdelat) föremål;
  egenskap (hos person)
  en av de begränsande linjerna i en 2-dimensionell polygon (ibland är det underförstått att "sidan" eller "sidorna" syftar på flera sidor)
  ett av de begränsande planen i 3-dimensionell figur
leathanach
  ena sidan (1.) av ett pappersblad i en bok

sida vid sida (adv)
le taobh a chéile
  intill varandra i samma riktning, på samma sida (i en konflikt)

siden (n, neut)
síoda
  ett tyg av silke

sidensvans (n, ut)
síodeiteach Boihéamach

siderisk (adj)
réaltach

sidledes (adv)
cliathánach
  i sidled

sidobana (n, ut)
géagaigh
  linje av mindre klass som förbinder mindre städer och byar med huvudbanorna. Anknytningen sker vid en järnvägsknut.

sidogata (n, ut)
taobhshráid
  tvärgata till större gata

sidovagn (n, ut)
carr cliathánach
  extra säte med hjul till motorcykel

sierska (n, ut)
banfháidh
  kvinnlig person som har förmågan att kunna se framtiden eller som arbetar med att spå

siffra (n, ut)
figiúr
  skrivtecken som betecknar ett heltal
  tal, speciellt om statistik och liknande

sifonera (v)
siofón
  överföra medelst sifon

signatur (n, ut)
síniú
  namnteckning (oriktig tolkning: anglicism av typ falsk vän), underskrift

signera (v)
teanga chomharthaíochta

sikel (n, ut)
seiceal
  en viktenhet som användes på över Orienten för vägning av ädelmetaller; även om mynt av denna (mellan platser och över tid varierande) vikt

sikt (n, ut)
feiceáil
  möjligheten att se, ofta då försämrad av dimma eller mörker
criathar
  redskap för mekanisk sortering av löst material efter kornstorlek

sikta (v)
aimsigh
  ställa in rätt riktning (på något), speciellt ett vapen
rill
  avskilja korn och klumpar

sil (n, ut)
criathar
  köksredskap bestående av ett nät, som används för att skilja större beståndsdelar från mindre

sila (v)
seacht
  använda en sil för att avskilja grova från fina beståndsdelar av en blandning
  befria en vätska från fasta partiklar

silhuett (n, ut)
scáthchruth
  skuggbild (t ex klippt i svart papper)

silikon (n, neut)
sileacón
  silikonelaster; ett samlingsnamn för i grunden oorganiska polymerer som är baserade på kedjor av kisel och syre

silke (n, neut)
síoda
  tråd som silkesfjärilens larv spinner sin kokong av då den förpuppas

silkesmask (n, ut)
seiriceán
  larven av silkesfjäril (Bombyx mori); individ av dessa larver

sill (n, ut)
scadán

silltrut (n, ut)
droimneach beag

silur (n, ut)
an Siolúrach
  en geologisk period under den paleozoiska eran som omfattar tidsperioden ca 444 miljoner år sedan till 416 miljoner år sedan

silver (n, neut)
airgead
  metalliskt, blänkande grundämne med atomnummer 47 och kemisk beteckning Ag

silvermedalj (n, ut)
bonn airgid

silvertärna (n, ut)
geabhróg artach
  en art (Sterna paradisaea) inom fågelfamiljen tärnor (Sternidae); individ av arten silvertärna

silvrig (adj)
airgeadúil
  som liknar silver i färgen, ljust skinande; silveraktig, silverlik

sim-kort (n, neut)
cárta SIM
  elektroniskt chip utfärdat av en mobiloperatör avsett att sättas in i en mobiltelefon e.dyl. för att koppla telefonen till rätt abonnemang

simbassäng (n, ut)
linn snámha
  bassäng avsedd att simma och bada i; större, öppen, konstgjord vattenbehållare, försänkt i golv eller mark, avsedd för bad

simblåsa (n, ut)
bolgán
  luft­fyllt organ hos många fiskarter

simdräkt (n, ut)
culaith shnámha
  baddräkt (lämplig för tävlingsbruk)

simhud (n, ut)
scamall
  utspänd hud emellan tårna

simma (v)
snámh
  ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen eller fast mark och utan att använda annan framdrivning än den egna kroppens rörelser

simmare (n, ut)
snámhóir

simning (n, ut)
snámh
  (om djur och människor) teknik för att ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen och utan att använda andra verktyg än naturliga kroppsdelar; teknik för att simma
  disciplin inom simsporten och samlingsbegrepp för olika simsportgrenar

simpel (adj)
aonarach
  enkel, som det endast finns en av
simplí
  enkel, lätt
coimín
  vanlig; tarvlig, torftig, låg, lågättad

sin (pronoun)
a

singales (n, ut)
Siolónach
  person av folkgruppen "singaleser" som utgör majoriteten av befolkningen i Sri Lanka (Ceylon)

singalesiska (n, ut)
Siolóinis
  ett indoariskt språk som talas på Sri Lanka av folkgruppen singaleser

singaporian (n, ut)
Singeapórach
  person från Singapore eller som har singaporianska rötter

singaporiansk (adj)
Singeapórach
  som gäller Singapore eller singaporianer, som är från Singapore

singel (n, ut)
singil
  grammofonskiva med vanligen en låt på ena sidan och en på den andra
  låt som släpps och säljs för sig själv
  person som inte har ett kärleksförhållande

singular (n, neut)
uatha
  ental

singularis (n, neut)
uatha
  böjningsform som betecknar ental hos substantiv, adjektiv och pronomen

singulär (adj)
uatha
  ensam i sitt slag; sällsynt
  som utgör en singularitet
  ej inverterbar
iasachta
  säregen, egendomlig, besynnerlig

sinka (v)
seam
  sammanfoga med nitar, krampor, lask eller tappar

sinne (n, neut)
ciall
  sensorisk funktion som ett djur (eller liknande) har; funktion att uppfatta omvärlden

sinnebild (n, ut)
fáthchiall

sinnessjuk (adj)
duine buile
  helt otroligt, galen

sinus (n)
síneas

sionism (n, ut)
Siónachas
  judisk nationalism

sippra (v)
sil

sirap (n, ut)
síoróip
  (tjock)flytande sockerprodukt

siren (n, ut)
Síréana
  havsnymf som i grekisk saga lockade seglare i fördärv; förförerska
  ljudsignalapparat som avger ljud med råmande ton och som används på till exempel utryckningsfordon

sist (adv)
seo caite

sista (adj)
seo caite

sitar (n, ut)
siotár
  traditionellt indiskt stränginstrument med en resonanslåda och en hals, försedd med en greppbräda och vanligen 17 till 18 strängar

sitta (v)
suigh
  befinna sig i en kroppsposition där bakdelen vilar på ett underlag och bär upp överkroppen; om fåglar i vissa fall även om en snarast stående ställning

sitta uppe (v)
suí
  inte vara sängliggande; inte gå och lägga sig; vara vaken hela natten

sittning (n, ut)
cruinniú
  möte, sammanträde

situation (n, ut)
cúrsaí

sjal (n, ut)
seál

sjas (interjection)
hois
  stick!; försvinn!

sjok (n, neut)
leathanach
  lager av något mjukt
rannóg
  stycke, sammanhängande del något längre

sjua (n, ut)
seacht
  symbol som utgörs av siffran sju

sjuda (v)
suanbhruith
  koka lugnt precis under kokpunkten

sjuk (adj)
tinn
  negativt påverkad av mikroorganismer eller virus eller på annat sätt kroppsligt eller psykologiskt skadad, inte frisk

sjukdom (n, ut)
galar, aicíd

sjukförsäkring (n, ut)
árachas sláinte
  försäkring om ersättning för lön vid sjukdom

sjukhus (n, neut)
ospidéal
  större institution för vård av patienter med allvarligare sjukdomar eller skador, både med avseende på verksamheten och på byggnaden

sjuklig (adj)
galrach
  som ofta drabbas av sjukdom, ofta av allvarligare slag

sjuksköterska (n, ut)
altra
  person med högre utbildning som arbetar med människor avseende praktiskt inriktad hälso- och sjukvård

sjukvård (n, ut)
altranas
  professionellt omhändertagande av sjuka och skadade

sjukvårdsförsäkring (n, ut)
árachas sláinte
  försäkring som betalar för sjukvård vid sjukdom

sjunde himmel (n)
scamall a naoi
  tillstånd av gränslös lycka

sjundedel (n, ut)
seachtú

sjunga (v)
can
  frambringa melodier med rösten

sjunka (v)
doirteal
  röra sig ned i vätska eller dylikt, och inte hålla sig på ytan
  minska

sjunkbomb (n, ut)
lánán doimhneachta
  en sprängladdning (bomb) byggd för att detonera när den sjunkit i vatten till ett visst vattentryck (djup), ett vapen mot ubåtar

sjurygg (n, ut)
léasán leice
  en art, Cyclopterus lumpus, i familjen sjuryggar, Cyclopteridae

sjyst (adj)
ceart
  ärlig och rättvis, hederlig, reko, som håller sig till vad som är överenskommet
fuaraigh
  bra, häftig
deas
  hygglig, snäll

själ (n, ut)
anam
  människans inre odödliga väsen

själsfrände (n, ut)
anamchara
  någon som en har en extra nära, nästan andlig relation till

själv (adv)
aonraic
  ensam, på egen hand, ohjälpt

själv (n, neut)
féin
  ens person, personlighet

själv (pronoun)
mise
  pronomen som styr disjunktiv
céanna
  pronomen som styr reflexiv

självbelåtenhet (n, ut)
bogás
  det att vara självbelåten, stolthet, mallighet

självbestämmande (n, neut)
féinchinneadh
  rätt att bestämma över sig själv

självbetjäning (n, ut)
féinfhreastal
  förändring av försäljning av varor eller tjänster (i butik, restaurang, bank, bensinstation) där uppgifter som tidigare utförts av säljarens personal (betjäning) tas över av kunden själv

självbevarelsedrift (n, ut)
féinchaomhnú
  instinkt (drift) att överleva och bevara sig själv (sin egen existens)

självbild (n, ut)
féiníomhá
  bild (uppfattning) av sig själv

självbiografi (n, ut)
dírbheathaisnéis
  redogörelse (berättelse) om en persons liv skapad av personen själv

självdisciplin (n, ut)
féin-araíonacht

självförsörjande (adj)
neamhthuilleamaíoch
  kapabel att försörja sig själv

självförtroende (n, neut)
féinmhuinín
  nöjdhet med och tro på sig själv, sina kunskaper och färdigheter

självgod (adj)
ainiontach
  mycket bra och förträfflig i egna ögon

självgodhet (n, ut)
andóchas
  egenskapen att vara självgod, viljan att framstå som god hellre än att uträtta det som är gott

självinsikt (n, ut)
féinfheasacht
  egenskapen hos en person som uppfattar sig själv på ett realistiskt vis

självisk (adj)
cóngarach duit féin

självklart (adv)
ar ndóigh

självkänsla (n, ut)
féinmheas
  upplevelse eller uppfattning om sig själv, om ens egenskaper och färdigheter

självmant (adj)
spontáineach
  som utförs utan maning eller fordran

självmord (n, neut)
féinmharú
  det att en individ (avsiktligt) dödar sig själv, vilket kan vara ett resultat av psykisk ohälsa

självmordsbenägen (adj)
i riocht tú fein a mharú
  benägen att begå självmord, som har ökad risk att begå självmord, som funderar på självmord och med nämnvärd eller betydande sannolikhet skulle kunna begå det

självmördare (n, ut)
féinmharfóir

självporträtt (n, neut)
féinphortráid

självrisk (n, ut)
ainmheasarthacht
  den del av skadan som försäkringstagaren själv får stå för

självrättfärdig (adj)
ceartaiseach
  övertygad om att de har rätt i sin övertygelse eller attityder eller beteende (och att andra människor har fel), som tror att sina egna idéer är moraliskt bättre än andra människors

självstyre (n, neut)
féinriail
  det att vara självständig och styra sitt land utan andra staters inblandning

självständig (adj)
neamhspleách
  oberoende; som har förmågan att ta beslut utan att först be om godkännande hos någon annan stat eller som har begärt och fått egna diplomatiska förbindelser med andra länder eller som av andra länder "erkänns" vara självständigt
  oberoende; som agerar efter eget kynne utan att (ständigt) fråga andra till råds

självständighet (n, ut)
neamhspleáchas

självsäker (adj)
féinmhuiníneach

sjättedel (n, ut)
séú

sjö (n, ut)
loch
  större ansamling av vatten

sjöborre (n, ut)
cuán mara
  individ inom den taxonomiska klassen sjöborrar (Ophiuroidea) som omfattar cirka 950 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjögräs (n, neut)
feamainn
  samlingsnamn för fyra växtfamiljer av blomväxter som lever i vatten

sjögurka (n, ut)
súmaire cladaigh
  individ inom den taxonomiska klassen sjögurkor (Holothuroidea) som omfattar drygt 1 700 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjöhäst (n, ut)
capall mara

sjöjungfru (n, ut)
maighdean mhara
  mytologiskt naturväsen med en kvinnas överkropp och en fisks underkropp

sjölejon (n, neut)
mór-rón
  individ av någon av fem arter sälar i familjen öronsälar (Otariidae); individ av denna art

sjöman (n, ut)
maraí
  person som jobbar ombord på ett fartyg

sjörövare (n, ut)
píoráid

sjösjuka (n, ut)
tinneas farraige
  illamående på grund av sjögång

sjöstjärna (n, ut)
crosóg, crosóg mhara
  individ av den taxonomiska klassen sjöstjärnor (Asteroidea) som omfattar cirka 2 000 arter marina djur med utstickande armliknande kroppsdelar; individ av dessa arter

sjösätta (v)
lainse
  sätta en båt i vatten (från plats på land)

sjötunga (n, ut)
sól coiteann
  fiskart (Solea solea) ur ordningen plattfiskar

skada (n, ut)
damáiste, díobháil

skadedjur (n, neut)
míolra
  något av alla slags djur (inte sällan insekter) som vållar skada eller irritation för människor

skadegörelse (n, ut)
loitiméireacht
  det att göra skada (på någon egendom)

skadestånd (n, neut)
dleathach

skadlig (adj)
aimhleasach
  förmögen att skada

skadlighet (n, ut)
urchóideacht
  det att vara skadlig; något som är skadligt

skaffa (v)
faigh

skafferi (n, neut)
bialann
  skåp eller förråd för förvaring av matvaror som kan lagras vid rumstemperatur

skaft (n, neut)
lámhaigh
  avlång del av ett föremål; ofta för att hålla i (handtag)

skaka (v)
croith
  få (något) att med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen
  med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen

skaka galler (v)
carcair
  sitta i fängelse

skakning (n, ut)
creathán
  det att skaka

skal (n, neut)
barr brutha
  hölje eller yta som döljer eller skyddar något
sliogán
  hårt yttre skelett hos många djur

skala (n, ut)
scála
  ordnad följd av toner i viss tonart

skala (v)
snamh
  avlägsna skalet eller annat hölje från något (t.ex. potatis)

skalbagge (n, ut)
ciaróg
  individ inom taxonomiska ordningen skalbaggar (Coleoptera) som kännetecknas av deras hårda, skallika främre täckvingar vilka täcker och skyddar ett par bakre flygvingar vid vilotillstånd

skald (n, ut)
bard
  diktare, poet

skaldjur (n, neut)
sliogán
  djur med yttre skelett ofta kallat skal

skall (n, neut)
sceamh
  det starka ljud en hund eller varg frambringar via munnen

skalla (v)
poc leis an gceann
  stöta till med huvudet

skalle (n, ut)
cráiniam
  del av ett ryggradsdjurs skelett som utgör huvudet

skallerorm (n, ut)
nathair shligreach

skallig (adj)
maol
  som har ringa eller inget hår på hjässan

skallning (n, ut)
poc leis an gceann
  det att skalla

skallra (n, ut)
gligín
  leksak för spädbarn som fungerar på samma sätt som musikinstrument

skallra (v)
gligín
  göra ljud som en skallra, skramla, rassla

skalp (n, ut)
craiceann an chinn
  huvudsvål, ofta även med avseende på vidhängande hår

skam (n, ut)
náire
  djupt rotad känsla av att bli utsatt för allmän missaktning eller allmänt förakt (ofta med åtföljande känslor av mindervärdighet och blygsel); känsla av blygsel (och mindervärdighet) över att inte duga till eller förkastlig handling

skamlös (n)
dínáireach

skamma (v)
adhnáire
  (försöka) få någon skämmas, att känna skam

skamsen (adj)
is náir leat

skandinav (n, ut)
Lochlannach

skandinavisk (adj)
Lochlannach

skandinaviskt (n)
Lochlannach

skandium (n, neut)
scaindiam

skans (n, ut)
sconsa
  militär försvarsanläggning konstruerad i trä, sten eller i form av en jordvall

skapad (adj)
-chruthach
  tillverkad, gjord, författad

skaplig (adj)
réasúnta

skara (n, ut)
cuire

skarabé (n, ut)
scarab

skarn (n, neut)
meirdreach
  prostituerad, sköka, hora

skarpsill (n, ut)
bioránach
  en art (Sprattus sprattus) inom fiskfamiljen sillfiskar (Clupeidae); individ av arten skarpsill

skarpskytt (n, ut)
aimsitheoir
  person som är särskilt skicklig på att skjuta

skarv (n, ut)
síog
  en sammanfogning av två bitar av något material; en plats där två konsekutiva materialbitar möts
broigheall
  individ inom fågelfamiljen Phalacrocoracidae i ordningen pelikanfåglar

skarvyxa (n, ut)
tál

skata (n, ut)
snag breac, meaig
  en art (Pica pica) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten skata

skatbo (n, neut)
meaig
  fågelbo byggt av skator

skateboard (n, ut)
clár scátála
  bräda med fyra hjul avsedd för att skejta

skatt (n, ut)
cáin
  obligatorisk avgift, som skall betalas av fysiska personer och företag till myndigheter
taisce
  samlade dyrbarheter; samling av dyrbarheter

skattefri (adj)
díolmhaithe ó cháin
  fri från skatt

skatteparadis (n, neut)
tearmann cánach

skava (v)
cuimil
  skrapa, gnida; nöta; utöva friktion mot något

skavank (n, ut)
neamhfhoirfeacht
  mindre skada eller fel

ske (v)
rith le

sked (n, ut)
spúnóg

skedand (n, ut)
spadalach tuaisceartach

skede (n, neut)
ardán

skejta (v)
clárscátáil
  åka skateboard eller longboard

skeleton (n)
creatlach
  en sport där man liggande på mage ska ta sig ned för en isbana så fort som möjligt

skelett (n, neut)
creatlach
  fast, hård stomme som håller uppe högre stående djurs kroppar, och utgör en central del i rörelseapparaten

sken (n, neut)
bán-
  (starkt) ljus som lyser upp stor del av ett begränsat rum; överfört även om intensiva ansiktsuttryck
  intryck (som inte är felaktigt) som ger insikt om något
aithnid
  illusion, falskt intryck, som synes vara något annat än det verkligen är

skena (n, ut)
ráille
  långsmal anordning

skena (v)
bolta
  rusa okontrollerat (framåt), oftast om hästar och p.g.a. skrämsel, men även bildligt

skenbar (adj)
dealramhach
  bara till synes verklig eller riktig; som inte är vad det tycks vara

skenbar magnitud (n)
méid dhealraitheach

skenben (n, neut)
lorga
  ben i underbenet som sitter framför vadbenet.

skendöd (n, ut)
plúchadh
  skenbar (felaktigt förmodad) död

skenhelig (adj)
bréagchráifeach
  som falskt uppger sig vara eller framställer sig vara from, gudfruktig eller moraliskt högtstående

skenhelighet (n, ut)
beannaíocht
  det att vara skenhelig

skenmanöver (n, ut)
athbhealach
  handling utförd i syfte att missleda

skepnad (n, ut)
amhailt
  (mystisk) gestalt
déanamh
  (uppenbarelse) form

skepp (n, neut)
corp na heaglaise
  större fartyg (enligt svensk definition över 24 meter)
  enskild del av ett fartyg
  endera av de delarna som uppstår när en byggnad delas längs längdaxeln med t.ex. kolonner eller pelare
long
  mindre typ av hylla, cirka 1-2 meter hög, för exponering av varor, ofta placerad i en bredare gång eller vid ett torg

skeppa (v)
long
  transportera per båt

skeppare (n, ut)
captaen
  befälhavare (kapten) på (mindre) fartyg (båt)

skeptiker (n, ut)
amhrasán

skeptisk (adj)
díchreidmheach
  tvivlande; misstrogen

skev (adj)
aontaobhach
  så beskaffad att riktningen eller formen varken är vinkelrät, parallell eller symmetrisk, som böjer av eller viker åt sidan

skick (n, neut)
bail
  utformning, gestaltning, beskaffenhet, ordning eller tillstånd vari någon eller något uppträder eller befinner sig; yttre gestalt eller utseende; sådant tillstånd att någon eller något är (eller icke är) i stånd att göra något eller duger (eller icke duger) till något
béasa
  personligt sätt att uppträda, bete eller uppföra sig
custam
  allmänt eller vedertaget bruk inom ett kollektiv av personer (land, samhälle, krets)

skicka (v)
cuir
  ordna så att något (t.ex. brev, paket) eller någon kommer från en plats till en annan
  slänga; skrota
  bete sig (socialt) korrekt, uppföra sig
  anpassa sig, foga sig
  passa sig, lämpa sig

skicklig (adj)
in ann

skicklighet (n, ut)
cumas
  det att vara skicklig

skida (n, ut)
scí
  redskap för fortskaffning som används för att glida fram över underlaget, exempelvis snö eller vatten, avsett att fästas under en fot eller fordonskropp
truaill
  fodral för kniv, svärd och liknande större eggvapen

skida (v)
scí
  åka skidor

skidlift (n, ut)
ardaitheoir sciála
  maskin – vertikal persontransportinstallation – som transporterar åkare uppför skidbackar

skidskytte (n, neut)
dé-atlan

skiffer (n, ut)
scláta
  metamorf bergart bestående av finkornigt klastiskt sediment

skifta (v)
tráchtáil
  förändra sig från ett tillstånd till ett annat, förändras, förvandlas
deighilt
  fördela i delar, grupper eller avdelningar; fördela något mellan olika personer; särskilt fördela en egendom mellan flera delägare, fördela död persons kvarlåtenskap mellan arvingar; uppdela ett rum, utrymme eller område

skiftnyckel (n, ut)
Sasanach
  inställbart verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar

skikt (n, neut)
sraith

skild (adj)
difriúil
  som har delats
  frånskild, som tidigare varit i ett äktenskap (eller registrerat partnerskap)

skildring (n, ut)
dreachadh
  framställning

skilja (v)
dealaigh

skiljaktighet (n, ut)
difear
  det att vara skiljaktig, skillnad, olikhet (vanligen i åsikt)

skiljas (v)
colscaradh
  upplösa sitt äktenskap

skilling (n, ut)
scilling
  litet mynt, skiljemynt; äldre svenskt mynt, 1/48-del av en riksdaler, förkortas sk.

skillnad (n, ut)
difríocht
  det att två eller flera föremål är eller ter sig olika; mer specifikt om just de punkter på vilka dessa skiljer sig åt

skilsmässa (n, ut)
colscaradh

skimra (v)
loinnir
  lysa svagt, särskilt med flämtande ljus

skina (v)
taitin
  lysa starkt, ge ifrån sig ett sken

skingra (v)
easraigh

skinka (n, ut)
liamhás
  den del av svin som motsvarar andra djurs stek; grisens bakdel

skinn (n, neut)
seithe
  hud med eller utan hår; även om garvat läder avsett för exempelvis möblemang och kläder med mera

skinna (v)
barr brutha
  flå skinnet av ett dött djur
feann
  kräva någon på pengar "in på bara skinnet"

skiss (n, ut)
sceitse
  utkast till ett större arbete (t ex till en målning)

skissa (v)
graf
  rita ut de grundläggande linjerna och kurvorna vid framställandet av en teckning; skapa en skiss

skit (n)
cac
  avföring; smuts

skita (n, ut)
anas
  anus

skita (v)
cac
  göra sig av med avföring

skitig (adj)
cáidheach
  som är täckt av smuts (”skit”)

skitsnack (n, neut)
cacamas
  lögner, påhitt, sanningslösa påståenden

skitstövel (n, ut)
amadán
  person som beter sig mycket illa

skiva (n, ut)
ceirnín
  inspelning, till exempel av ett antal musikstycken, på ett gripbart föremål såsom en grammofonskiva eller CD-skiva, vanligtvis avsedd att säljas

skivling (n, ut)
agairg

skjorta (n, ut)
léine

skjul (n, neut)
bothán
  mindre och enklare byggnad som ofta används för förvaring; även illa bygd bostad

skjuta (v)
scaoil
  avfyra projektil(er) från vapen
  träffa med en projektil från ett vapen

skjuta ihjäl (v)
beangán

skjuta upp (v)
aníos
  avfyra något uppåt

skjutning (n, ut)
lámhach
  det att skjuta

skjuts (n, ut)
síob
  det att en person eller en grupp av personer, vanligen kostnadsfritt, av annan part blir transporterad (vanligen med bil) till en given plats enligt personens/gruppens önskemål

skjutsa (v)
tiomáin
  ge någon skjuts; transportera, utföra transport

skjutvapen (n, neut)
arm tine
  fjärrvapen som avger skott (som skjuter, avlossar eller avfyrar iväg projektil eller stråle för verkan)

skjuva (v)
bearr

sklera (n)
gealacán
  (exemplar av) ögats yttre hinna, som framtill övergår i hornhinnan (kornea)

sko (n, ut)
bróg
  (ofta hårdare) fotbeklädnad

skock (n, ut)
iarnach
  obestämt antal människor eller djur i en oordnad grupp eller samling

skodon (n, neut)
coisbheart
  fotbeklädnad

skoflickare (n, ut)
gréasaí
  skomakare, en som reparerar (flickar, lappar, lagar) skor

skog (n, ut)
coill
  en sorts graf bestående av flera träd

skogsbrand (n, ut)
dóiteán foraoise

skogsduva (n, ut)
colm gorm

skogshuggare (n, ut)
lománaí
  person som avverkar skogsträd

skogstjärn (n, ut)
turlach
  tjärn omvärvad av skog

skogsvetenskap (n, ut)
cranneolaíocht
  läran om skogens utnyttjande och skogsråvarans förädling

skohorn (n, neut)
ladar bróige

skoj (n, neut)
spraoi
  sådant som är roligt

skoja (v)
cleas
  skämta, gäcka

skojig (adj)
aiteas
  rolig, som ger välmående
greannmhar
  humoristisk

skola (n, ut)
scoil
  institution för utbildning, i synnerhet av barn, och i synnerhet om det samhällssystem för ofta obligatorisk utbildning av barnen i ett givet lands befolkning eller om en enskild lokal institution i detta system
  byggnad avsedd att bedriva utbildning i

skolbarn (n, neut)
páiste scoile

skolbok (n, ut)
leabhar scoile
  bok som används i skolan

skolflicka (n, ut)
cailín scoile
  flicka som /är i den åldern då flickor/ går i skola (främst grundskolan)

skolmatsal (n, ut)
proinnteach

skolmästare (n, ut)
reachtaire
  rektor, huvudlärare

skolpojke (n, ut)
buachaill scoile
  pojke som /är i den åldern då pojkar/ går i skola (främst grundskolan)

skoluniform (n, ut)
éide scoile
  enhetlig klädsel som bärs obligatoriskt av skolelever

skolår (n, neut)
bliain acadúil
  tidsperiod i samband med en skolas verksamhet som börjar i samband med höstterminens start (ofta i augusti) och slutar i samband med vårterminens slut (ofta i juni eller juli)

skomakare (n, ut)
gréasaí
  hantverkare som tillverkar (eller lagar) skor

skomakeri (n, neut)
gréasaíocht
  tillverkning eller lagning av skor

skonare (n, ut)
scúnar
  segelfartyg av västerländsk typ med stormasten som andra mast förifrån, riggat i huvudsak med snedsegel

skoningslös (adj)
neamhthrócaireach

skonsam (adj)
neamhdhíobhálach

skopa (n, ut)
ladar
  mindre eller större (halvklotformat) kärl med handtag, avsett att ösa med

skorpion (n, ut)
scairp
  djur i ordningen (Scorpiones) tillhörande klassen spindeldjur (Scorpionidea) vars underkäkar är försedda med saxklor och en svansliknande, rörlig bakkropp som ytterst utrustats med en spetsig, krökt giftklo; individ av dessa djur
Scairp
  person född i stjärntecknet Skorpionen

skorsten (n, ut)
simléar
  vertikal rör (fristående eller inbyggt) för att leda bort rök

skosnöre (n, neut)
barriall
  snöre som används för att bättre (hårdare) fästa skor runt fötter, vanligtvis genom att snöret dras genom öglor på skons båda sidor och sedan knyts ihop i båda ändarna

skot (n, neut)
leathanach
  lina att sköta segel med

skota (v)
leathanach
  sträcka ett (segel med hjälp av ett) skot

skoter (n, ut)
scútar
  en typ av moped eller motorcykel med små hjul, vindskydd framför knäna och inbyggd motor

skotsk (adj)
Albanach
  som rör den dialekt av (standard)engelska som talas i Skottland

skotsk gäliska (n)
Gaeilge na hAlban
  keltiskt språk, nära besläktat med iriska och som främst talas i Skottland

skotska (n, ut)
Albainis
  skotsk gäliska; ett keltiskt språk, nära besläktat med iriska, och som talas främst i Skottland
Béarla Albanach
  den dialekt av engelska som talas i Skottland

skotskt (n)
fuisce na hAlban

skott (n, neut)
urchar
  det som avskjuts med hjälp av någon form av vapen;
eascróg
  del av växt som oftast bär anlag till blommor eller blad
bulcaid
  skiljevägg på fartyg;

skotta (v)
sluaisteáil
  medelst en skyffel eller dylikt flytta bort snö som ligger i vägen

skottdag (n, ut)
lá bisigh

skotte (n, ut)
Albanach
  person, särskilt man, från Skottland

skottkärra (n, ut)
barra rotha
  vagn med ett hjul avsedd att skjutas av en människa

skottlossning (n, ut)
lámhach
  det att någon skjuter med ett vapen, särskilt i samband med kriminell aktivitet

skottår (n, neut)
bliain bhisigh

skral (adj)
bocht
  underhaltig; som har (mycket) låg kvalitet

skrapa (n, ut)
léacht
  näsknäpp, tillrättavisning

skraplott (n, ut)
scríobchárta
  lott där eventuell vinst är dold bakom en yta som måste skrapas bort

skratt (n, neut)
gáire
  det att skratta, skrattande; oregelbundet ljud producerat av en människas talorgan i syfte att delge en känsla av humor eller (mindre vanligt) stress

skratta (v)
gáir
  visa uttryck för något man finner humoristiskt genom att producera oregelbundna ljud med talorganen

skrattmås (n, ut)
droimneach beag

skrev (n, neut)
gabhal
  området mellan innanlåren (där könsorganen sitter)
  motsvarande område på ett par byxor där de delar sig till två byxben

skri (n, neut)
scread
  skrik, vrål

skribent (n, ut)
scríbhneoir

skridsko (n, ut)
sciata

skrift (n, ut)
teachtaireacht
  (längre) skriven text
admháil
  ett kyrkligt sakrament

skriftlig (adj)
scríofa

skriftställare (n, ut)
scríbhneoir
  person som författar litteratur

skrik (n, neut)
scread

skrika (v)
béic
  med hjälp av hög och kraftig röst frambringa starka ljud

skrikhals (n, ut)
trumpadóir
  person som skriker mycket

skrinna (v)
sciata
  åka skridskor

skriva (v)
scríobh
  skapa ((en) text, exempelvis en artikel, uppsats, roman, novell, krönika, dikt etc.) för hand, med skrivmaskin eller ordbehandlare etc., exempelvis för publikation som en bok, tidning etc.

skriva ut (v)
clóbhuail
  med hjälp av en elektronisk skrivare få färg på ett papper, ofta svart text
urscaoil
  skriftligen avregistrera någon från inrättning

skrivare (n, ut)
clóire
  enhet för anslutning till dator, minneskort, digitalkamera, scanner etc. för pappersutskrift av digitalt dokument

skrivbok (n, ut)
leabhar nótaí

skrivbord (n, neut)
deasc
  bord avsett för människor att sitta och arbeta vid, exempelvis med papper och penna eller en dator
  bakgrunden i ett operativsystems grafiska gränssnitt, det som visas bakom fönstren

skrivbordsdator (n, ut)
ríomhaire deisce
  stationär dator gjord för att stå på ett skrivbord

skrivbordsunderlägg (n, neut)
páipéar balla
  plastskiva som läggs på skrivbord i dekorativt eller skyddande syfte
  bakgrundsbild på skrivbordet

skriven (adj)
scríofa
  författad

skrivfel (n, neut)
botún cló
  fel vid skrivning

skrivmaskin (n, ut)
clóscríobhán
  (äldre) enklare apparat för att via inmatning från ett mekaniskt tangentbord trycka bokstäver och andra tecken på papper

skrivning (n, ut)
scríbhneoireacht
  det att skriva
  sätt att skriva

skrivregel (n, ut)
treoir stíle
  samling av enskilda regler till ett dokument (handbok, guide)

skrockfull (adj)
piseogach
  som tror på skrock

skrot (n, ut)
urchar
  (historiskt) ammunition bestående av metallkulor eller mindre metallfragment

skrota (v)
fuílleach
  göra av med genom att omvandla något till skrot
criadóir
  fördriva tid utan ett bestämt mål

skrov (n, neut)
cabhail
  (skelett av) bål eller kropp hos djur

skrubbskädda (n, ut)
leadhbóg

skrud (n, ut)
gúna
  praktfull dräkt som används vid festliga tillfällen eller högtidliga ceremonier; även överfört

skruv (n, ut)
scriú
  gängad liten metallstav, med en ände vanligen spetsig och den andra försedd med någon form av förtjockning (benämnd huvud)

skruva (v)
scriú
  vrida skruv
bí ag lúbarnaíl
  vrida för att orsaka viss effekt

skruvmejsel (n, ut)
scriúire
  handverktyg som används för att skruva fast och loss skruvar

skruvnyckel (n, ut)
freang
  verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar.

skrynkla (n, ut)
furca
  veck, ojämnhet (i en yta som annars borde vara slät)

skrynkla (v)
furca
  göra skrynklig, åsamka skrynklor
  bli skrynklig, få skrynklor

skryt (n, neut)
braig
  skrytsamt yttrande eller beteende

skryta (v)
braigeáil
  (i alltför stor utsträckning) tala om hur bra man själv är

skrytmåns (n, ut)
bladhmaire
  person som skryter (för) mycket

skrytsam (adj)
mórfhoclach
  som skryter mycket

skrytsamhet (n, ut)
mórtas
  det att vara skrytsam; det att skryta mycket

skräck (n, ut)
eagla
  stark känsla av akut rädsla

skräckinjagande (adj)
scanrúil

skräddare (n, ut)
táilliúir
  (manlig) person som yrkesmässigt syr eller lagar kläder

skräll (n, ut)
meath-thinneas
  sensation, överraskning, oväntat resultat

skrämma (v)
cuir eagla ar
  göra rädd

skrämmande (adj)
scanrúil
  som orsakar rädsla

skrämsel (n, ut)
scanradh
  det att bli skrämd eller förskräckt, eller förhindra skräcken.

skränfock (n, ut)
trumpadóir
  gaphals, skrikhals

skränka (v)
foireann
  böja ut sågtänder växelvis åt ena och andra hållet

skräp (n, neut)
bruscar
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges

skräpa ner (v)
ál

skräpmat (n, ut)
mearbhia
  ohälsosam mat som innehåller få näringsämnen och bara mättar för stunden, ofta med höga halter mättat fett

skräppost (n, ut)
turscar

skrå (n, neut)
cuallacht
  yrkeskår eller gille, ofta sammanslaget med namnet på ett hantverk eller yrke; i överförd betydelse också om samfund och brödraskap

skråma (n, ut)
scríob
  rispa i huden, sår, skavsår

skröplig (adj)
aibrisc
  svag, klen, bräcklig

skuffelse (n, ut)
díomá

skugga (n, ut)
scáth
  mörkare (och ofta svalare) område (än omgivningen) som förekommer på motsatt sida av ett föremål med utgångspunkt från en ljuskälla (ofta solen)

skuld (n, ut)
ciontacht
  (lånad) penningsumma som man är skyldig att betala (tillbaka)
  det att (medvetet) vara orsak (till något som är fel, dåligt eller olagligt), ansvar för en felaktig, dålig eller olaglig handling
  handling som anses stå i strid med kristen eller annan religiös förkunnelse
  uppgifter och arbetsmoment som borde ha utförts men inte blivit gjorda

skulderblad (n, neut)
slinneán
  plant, trekantigt ben i skuldra

skuldkänsla (n, ut)
ciontacht

skuldra (n, ut)
gualainn

skulptera (v)
dealbhaigh
  forma bilder; forma till skulptur

skulptur (n, ut)
dealbhóireacht
  konstverk i tre dimensioner

skulptör (n, ut)
dealbhóir
  konstnär som är specialiserad på att skapa tredimensionella föremål såsom skulpturer, statyer och reliefer; person som skulpterar

skum (adj)
doilbhir
  dåligt upplyst
foscúil
  misstänkt eller med dolda eller tveksamma motiv

skum (n, neut)
cúr

skumgummi (n, neut)
cúr
  material för stoppning av madrasser och liknande

skummig (adj)
sobalach
  täckt av skum

skumögd (adj)
caoch
  med svag syn

skunk (n, ut)
scúnc
  individ från däggdjursfamiljen skunkar (Mephitidae)

skur (n, ut)
cith
  plötsligt, kortvarigt regn
rois
  stor mängd, svärm

skurk (n, ut)
bithiúnach

skurkaktig (adj)
bithiúnta
  lömsk och bedräglig; som en skurk

skurkstat (n, ut)
stát bradach
  stat vars politik anses hota världsfreden

skvaller (n, neut)
scéalaíocht

skvallerbytta (n, ut)
ráflálaí

skvallra (v)
scéalaíocht
  i hög omfattning för olika personer berätta irrelevanta påståenden om andra personer
  berätta något för någon trots att detta i någon mening inte anses lämpligt

skvär (n, ut)
cearnóg
  liten öppen plats i en stad, litet torg, plantering

skvätta (n, ut)
caislín
  en viss art inom fågelfamiljen tättingar

sky (n, ut)
scamall
  moln, ofta ett tunt och ljust sådant; molnliknande töcken, dis
spéir
  himmel, som den scen på vilken vädret äger rum
anlann
  saft ur kött som steks, sorts klar sås

skyblå (adj)
spéirghorm
  ljust blå

skydd (n, neut)
anacal
  försvarande; skyddande
  föremål som ser till att något eller någon behålls i nuvarande tillstånd, det vill säga inte kommer till skada, stjäls eller liknande

skydda (v)
ainic

skyddshelgon (n, neut)
éarlamh
  helgon som skyddar (t.ex. en yrkesgrupp)

skyddsomslag (n, neut)
léine
  papper (omslag) runt pärmarna på en inbunden bok

skyddsängel (n, ut)
aingeal coimhdeachta
  ängel som skyddar (en person)

skyfall (n, neut)
maidhm bháistí

skygg (adj)
faiteach
  blyg, osäker tillsammans med andra, som skyr andra människor (t.ex. främlingar eller personer av motsatt kön)

skyhög (adj)
as cuimse ard

skyla (v)
araoid
  dölja, hölja; gömma

skyldig (adj)
ciontach
  som begått ett brott, eller något annat som (vanligen) anses negativt

skyldighet (n, ut)
dualgas

skylla (v)
a
  kasta skulden på någon

skylt (n, ut)
fógra
  platta (formad som en geometrisk figur) med information

skyltdocka (n, ut)
mainicín
  docka som ställs upp i skyltfönster

skyltfönster (n, neut)
fuinneog

skymf (n, ut)
tarcaisne
  förolämpning, kränkning, hån

skymfa (v)
aithisigh
  förolämpa

skymma (v)
coisc
  göra osynlig(t) genom att blockera eller vara (i vägen) framför
ísligh
  fördunkla, dölja

skymning (n, ut)
clapsholas

skymta (v)
spléachadh
  (transitivt) se (något) otydligt eller flyktigt, men tillräckligt tydligt så att man kan vara ganska säker på vad det är

skynda (v)
éascaigh
  försöka ta sig fram fort; göra något snabbt

skynke (n, neut)
araoid
  stort, enkelt och tunt tygstycke, särskilt sådant som används för att skydda eller dölja något (förhänge) eller som klädesplagg (tunn rock)

skyskrapa (n, ut)
teach spéire, ilstórach
  mycket hög byggnad

skysås (n, ut)
súlach
  sås som tillagas av steksky (vanligen från det som såsen serveras till)

skytisk (adj)
Scitiach
  hörande till det antika folkslaget skyter och landet Skytien

skytt (n, ut)
gunnadóir
  person som ägnar sig åt skytte; person som skjuter
Saighdeoir
  person född i Skyttens stjärntecken
  en som skjuter d.v.s. avlossar ett skott i T.ex. fotboll, innebandy, ishockey m.fl.

skyttegrav (n, ut)
díog
  dike i vilket soldater kan gömma sig och skjuta från utan att själva bli träffade av fienden

skägg (n, neut)
féasóg, meigeall
  ansiktsbehåring, i synnerhet på haka och kinder hos män

skäggdopping (n, ut)
foitheach mór

skäggig (adj)
féasógach
  full av skägg; som det växer skägg från

skägglös (adj)
amhulchach

skäggprydd (adj)
féasógach

skäggstubb (n, ut)
snab
  kort, grov, ansiktsbehåring

skäkta (n, ut)
bruíon
  armborstpil

skäl (n, neut)
ábhar
  anledning, orsak, grund
sil
  ställe där förgrening sker
  den öppning mellan de längsgående trådarna (varpen) där skytteln löper fram och tillbaka

skälig (adj)
ciallmhar

skäll (n, neut)
amhastraigh
  det ljud en hund frambringar via munnen, hundskall

skälla (n, ut)
clog
  liten öppen klocka som hängs under halsen på husdjur för att kunna lokalisera det

skälla (v)
amhastraigh
  avge det ljud en hund frambringar: vov

skälla ut (v)
sceamh ar

skällsord (n, neut)
achasán

skälva (v)
creath
  skaka häftigt: med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen

skälvning (n, ut)
crith
  det att skälva

skämma (v)
aicseam
  vanställa, vanpryda, misskläda; fördärva eller förstöra

skämma bort (v)
aicseam
  göra någon bortskämd genom att ge för mycket hjälp, gåvor eller tjänster

skämmas (v)
an
  må dåligt emedan man anser sig ha handlat /moraliskt/ fel, t ex om man gjort någon annan person ledsen eller om man begått ett misstag som orsakat besvär för andra, speciellt om misstaget var "pinsamt"; känna skam

skämt (n, neut)
cleas
  handling eller yttrande med syfte att vara humoristisk och kanske t.o.m. få andra att reagera känslomässigt, t.ex. genom skratt
  något som inte förtjänar att tas på allvar

skämta (v)
cleas

skända (v)
truailligh
  bringa skam eller vanära över någon eller något

skäppa (n, ut)
buiséal

skär (n, neut)
sceir
  klippa eller mindre klippö som höjer sig blott en liten bit över vattnet

skära (n, ut)
corrán
  handverktyg för att bl.a. skörda vete

skära upp (v)
bain
  skära av och lyfta upp; t.ex. skörda en gröda, skivor av en stek
rois
  öppna genom att skära; t.ex. sidorna i en bok, öglorna i plysch, en kropp under obduktion

skärande (adj)
gearrthóireacht
  som skär;
garg
  (bildligt, ofta om ljud) som gör ont som om det skar i en

skärbräda (n, ut)
clár aráin

skärgård (n, ut)
oileánra

skärkniv (n, ut)
gabhar
  en fiskart (Pelecus cultratus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

skärm (n, ut)
scáileán
  bildskärm, dator- eller TV-skärm
  en viss vy som visas på en bildskärm
  tunt föremål som bilder projiceras på
  ofta tunn anordning som placeras mellan något störande och det man önskar skydda, exempelvis mot insyn, starkt ljus eller buller

skärmsläckare (n, ut)
spárálaí scáileáin
  datorprogram som, ofta visandes visuellt tilltalande bilder, körs när datorn varit inaktiv ett visst antal minuter

skärning (n, ut)
gearrthóireacht
  ställe där en väg eller järnväg eller dylikt ligger i ett dike nedanför terrängens omgivande eller ursprungliga yta

skärp (n, neut)
buille
  bälte; en rem av tyg eller läder som binds om midjan för att hjälpa till att hålla uppe byxorna eller hålla ihop en kappa eller en rock

skärpa (v)
faobhraigh
  vässa, göra vassare

skärra (v)
scanradh
  skrämma upp, oroa

skärsnäppa (n, ut)
gobadán cosbhuí

skärtorsdag (n, ut)
Déardaoin Mandála
  kristen högtidsdag som infaller torsdagen före påsk; som firas till minnet av Jesu sista måltid tillsammans med sina lärjungar då han före måltiden tvättade deras fötter och under måltiden instiftade nattvarden; en reningsdag inom romersk-katolska kyrkan då botgörare förr renades och återupptogs i kyrkan

skärva (n, ut)
scealp
  bit av sönderslaget glas eller annat hårt material
boim
  brottstycke av något

skäva (n, ut)
cáith
  del av vedartad halm från strå av lin; avfall vid linberedning, mest i plural

skåda (v)
cathais
  betrakta, se

skådespel (n, neut)
dráma
  teaterföreställning (framförandet), cirkuskonster, spektakel
  teaterpjäs (det skrivna dramat)

skådespelare (n, ut)
aisteoir
  person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

skådespeleri (n, neut)
aisteoireacht
  teaterkonster, handlingen att spela teater

skådespelerska (n, ut)
aisteoir mná
  skådespelare av kvinnligt kön

skål (interjection)
sláinte
  utrop varpå man dricker tillsammans

skål (n, ut)
babhla, cuach
  mindre uppåt öppet kärl, ofta av porslin eller glas och med platt undersida för placering på plan yta, ofta i syfte att hålla mat (ofta godsaker) eller andra mindre föremål på ett bord

skåla (v)
tósta
  utbringa en skål

skåp (n, neut)
almóir
  slutet förvaringsutrymme med vertikal dörr

skåpbil (n, ut)
veain
  paketbil, lite större bil (inte helt olik en vanlig personbil) med stort förvaringsutrymme (helt inuti bilen) baktill, vilket nås från (oftast två) skåpdörrar baktill på fordonet, eller via dörrar på sidan av fordonet, typiskt med två säten framtill och resten av fordonet reserverat till förvaringsutrymmet

sköka (n, ut)
drúth
  prostituerad kvinna

sköld (n, ut)
sciath
  ett på framsidan ofta något konvext skyddsvapen bestående av en skiva eller platta av något hårt material
  huvudbeståndsdelen i ett heraldiskt vapen på vilken sköldmärken placeras; vapensköld

skölda (v)
sciath

sköldkörtel (n, ut)
faireog thíoróideach
  endokrin (hormonproducerande) körtel (glandula thyreoidea) som sitter i halsen, strax nedanför struphuvudet, och som producerar tyreoideahormoner (trijodtyronin (T3) och tyroxin (T4)) och kalcitonin

sköldpadda (n, ut)
turtar
  en reptil med ett skyddande skal som täcker större delarna av kroppen, och som kan leva antingen i vatten eller på land, beroende på art

skön (adj)
compordach
  med en tilltalande (fysisk) känsla, angenäm
dathúil
  vacker
deas
  tilltalande om företeelser och situationer
  cool, häftig, tuff
  dum, korkad

skönhet (n, ut)
ainnir
  det att vara skön eller vacker; föremål som uppfattas som vackert
  kvinna som uppfattas som vacker

skönhetsbehandling (n, ut)
ainnir
  kosmetisk behandling för att förbättra eller bevara en persons, ofta kvinnas, utseende

skönhetstävling (n, ut)
comórtas áilleachta

skönlitteratur (n, ut)
ficsean
  litteratur som berättar en inte nödvändigtvis verklig historia i syfte att underhålla eller väcka diskussion

skönmåla (v)
bladair
  framställa som bättre än i verkligheten, ge en alltför fördelaktig eller positiv bild av

skör (adj)
briosc
  ömtålig, som lätt kan gå i bitar eller gå av

skörbjugg (n, ut)
scorbach
  sjukdom som orsakas av brist på C-vitamin

skörd (n, ut)
fómhar
  processen att ta tillvara på odlad växtlighet för användning
  odlad växtlighet som har insamlats för användning
  det att möta framgång

skörda (v)
bain

skörhet (n, ut)
leochaileacht
  det att vara skör

sköta (v)
bainistigh
  (ofta följt av ordet om) (på ett gott sätt) ta hand om eller ta vara på
iompair
  göra som man får eller blir påbjuden

sköterska (n, ut)
buime
  sjuksköterska

skötevän (n)
cara cnis

skötsel (n, ut)
aire
  tillsyn av någon eller något, och vid behov behandling eller underhåll

slackt (adv)
leibideach
  avledning till adjektivet slack

sladd (n, ut)
ruóg
  elkabel eller elledning; i de flesta fall en trådliknande kabel eller vajer avsedd att leda elektricitet till en apparat eller maskin för att försörja den med (elektrisk) energi

sladder (n, neut)
scéalaíocht
  skvaller, löst prat (om andra personer)

slafsig (adj)
anaireach
  som saknar styvhet

slag (n, neut)
buille
  hård träff mot någon eller något (ofta av hand eller föremål i handen)
bomaite
  en kort tidsrymd
sórt
  en variant
bóna
  den del av kavajen nedanför kragen som är framvikt på bröstet
cath
  en militär konfrontation

slaga (n, ut)
súiste
  en sorts enkelt gammalt tröskverktyg

slagfalk (n, ut)
fabhcún lanner
  en fågelart (Falco biarmicus)som ingår i familjen falkfåglar (Falconidae); individ av denna art

slagfält (n, neut)
blár catha
  fält (plats) där ett slag äger rum

slagg (n)
cacamas
  restprodukt vid malmsmältning

slagsmål (n, neut)
afrasc

slagträ (n, neut)
amadáinín
  klubba som används av slagmannen för tillslag av boll

slagverk (n, neut)
cnaguirlis
  samlingsnamn för musikinstrument som man skall slå på, antingen med handen eller med ett verktyg (t.ex. en trumpinne), för att få fram det önskade ljudet

slagverkare (n, ut)
cnagcheoltóir
  musiker på slagverk

slakt (n)
eirleach
  det att slakta

slakta (v)
eirleach
  döda djur för att ha som mat

slaktare (n, ut)
búistéir
  person som slaktar

slaktmånad (n, ut)
deireadh fómhair
  oktober, oktobermånad

slam (n)
láib
  bottenfällning, sörja, mörja

slampa (n, ut)
striapach

slang (n, ut)
píobán
  böjligt rör, vanligen av plast eller gummi

slank (adj)
caol
  smal

slankhet (n, ut)
caoile
  det att vara slank

slant (n, ut)
bonn
  mynt

slapp (adj)
anábhailleach
  lat, som inte orkar eller är villig att utföra arbete eller hjälpa till

slappa (v)
lig do scíth
  vara overksam, ta det lugnt

slapphet (n, ut)
aimhleisce
  det att vara slapp

slappna av (v)
lig do scíth
  lugna ner sig, koppla av, bli mindre spänd

slapptask (n, ut)
giolla na leisce
  oföretagsam person som föredrar att slappa framför viktigare sysslor

slarv (n, neut)
leibideacht
  det att något inte görs tillräckligt noggrant, t.ex. av lathet, tidsbrist eller ovarsamhet

slarvig (adj)
anaireach
  inte noggrann eller genomtänksam; som slarvar (relativt mycket)
  gjord utan noggrannhet eller genomtänksamhet

slask (n, neut)
flichshneachta

slav (n, ut)
Slavacha
  person som kan associeras till en slavisk folkgrupp

slavarbete (n, neut)
sclábhaíocht
  arbete utfört av slavar

slaveri (n, neut)
sclábhaíocht

slavisk (adj)
Slavach
  som rör folkgruppen slaver eller dess språk språk
moghach
  som har att göra med slaveri, tvång eller tvångsmässighet; som liknar slavars typiska beteende

slaviskt (n)
Slavacha

slemhinna (n, ut)
scannán ronnach
  slemtäckt hinna av epitel och underliggande bindväv vilken täcker kroppslig hålighet eller kanal

slentrian (n, ut)
béas

slick (n, neut)
ligh
  rörelse där tungan dras emot något

slicka (v)
ligh
  dra tungan längs något, speciellt för att få i sig vätska från föremålets yta

slickepinne (n, ut)
líreacán

slickepott (n, ut)
spadal
  köksredskap med plastblad som används för att skrapa ur de sista smetresterna ur en bunke

slida (n, ut)
faighin
  vagina
  fodral till dolk, kniv, svärd, värja och dylikt, främst buren med gehäng i bälte

slidkrans (n, ut)
dlaoi
  krans av slemhinneveck omkring en centimeter innanför slidans mynning

slinga (n, ut)
dol
  krök, vindling, ögla

slingra (v)
bí ag lúbarnaíl
  försöka undvika att ta ansvar för konsekvenserna av sitt handlande

slinka (n, ut)
abarlach

slinka (v)
fo-ghúna
  omärkligt förflytta sig

slinta (v)
sleamhnaigh
  plötsligt förlora fotfästet

sliper (n, ut)
fáinne cluaise simplí
  underlag (bjälke eller balk av betong eller järn) varpå ett järnvägsspårs skenor fästes

slipfas (n, ut)
faobhar beibhealta
  den fas (kant) intill en egg som slipstenen bearbetar

slipmassa (n, ut)
garr
  mekanisk massa som framställs genom att ved slipas ned mot en (grov) slipsten

slippa (v)
seachain
  inte behöva göra något eller stå ut med något som man inte vill göra eller på annat vis tycker illa om

slipprig (adj)
sciorrach
  hal

slips (n, ut)
carbhat
  avlångt klädesplagg som vanligen för affärsverksamhet eller finare tillställningar uppklädda eller av vikt ansedda män och pojkar knyter fast runt halsen så att det hänger över bröstet i utsmyckningssyfte snarare än något praktiskt syfte

slira (v)
sníomh
  glida, sladda; glida utan att få fäste på körbanan
fo-ghúna
  glida; glida mot axel eller drivrem utan att få fäste

slit (n, neut)
sclábhaíocht
  mycket hårt arbete eller stort ansträngning; det att slita

slita (v)
freang
  rycka och dra hårt
caith
  nöta genom långvarig användning; så småningom skada, göra oanvändbar eller förstöra
sclábhaíocht
  arbeta hårt; anstränga sig väldigt mycket

slitage (n, neut)
caith

slitstark (adj)
buanfasach
  tålig, som inte går sönder lätt vid (fysisk) användning; som tål mycket

sloke (n, neut)
glasarnacht
  någon av de växtarter som hör till släktet sloken (Porphyra) i divisionen rödalger (Rhodophyta)

slopa (v)
fuílleach

slott (n, neut)
cathair
  påkostad stor och praktfull byggnad, ofta av sten och ägd av kungligheter eller staten, numera även större privatägd herrgårdsbyggnad

slovak (n, ut)
Slóvacach

slovakisk (adj)
Slóvacach

slovakiska (n, ut)
Slóvaicis
  språk som talas i Slovakien

sloven (n, ut)
Slóivéanach

sloveniska (n)
Slóivéinis
  språk som talas i Slovenien

slovensk (adj)
Slóivéanach

slovenska (n, ut)
Slóivéinis
  ett slaviskt språk som främst talas i Slovenien
  kvinna från Slovenien

sluddra (v)
aithisigh
  tala mycket otydligt och svårförståeligt med dålig artikulation

slug (adj)
bradach
  skicklig på att nå sina mål genom att utnyttja sina gåvor och finna okonventionella lösningar på problem; ofta ett mått av bedräglighet underförstått

sluka (v)
alp
  svälja något stort, ofta i princip utan att tugga

slumpmässig (adj)
fánach
  som beror på chans

slunga (n, ut)
crann tabhaill
  okomplicerat kastredskap som är avsett för att skjuta iväg projektiler
lártheifneoir
  centrifug för honung

slunga (v)
spallaíocht
  kasta snabbt och våldsamt

slurk (n, ut)
bolgam

sluss (n, ut)
glas
  vattenbassäng mellan två grindar med variabelt vattenstånd som används för att lyfta och sänka båtar och fartyg mellan olika vattennivåer

slut (n, neut)
aidhm
  där något (i tid eller rum) upphör eller når en gräns; den sista delen av t ex en bok, en film, en sträcka, en kedja, en process

sluta (v)
stad
  upphöra med handling som utförs just nu
  upphöra med en vana
dún
  stänga (om en dörr, lucka eller liknande)

sluta fred (v)
cineál

sluta upp (v)
coisc
  upphöra
dlúthaigh
  samlas, ansluta sig

slutare (n, ut)
comhla
  del av en kamera som tillåter att ljus når den ljuskänsliga ytan som registrerar bilden

sluten (adj)
druidte
  fåordig, förtegen
  ; stängd, avgränsad
  sådan att varje randpunkt tillhör mängden
  om en operator som verkar på en mängd, så att resultatet alltid tillhör denna mängd
  om en yta som saknar rand men har ändlig storlek

slutföra (v)
críochnaigh
  utföra de sista delarna i en arbetsuppgift, ett projekt eller liknande, så att inget mer återstår att göra med uppgiften (projektet)

slutgiltig (adj)
ceannchluiche
  som inte kommer att ändras någon mer gång (som är den sista versionen av något, den som kommer att användas)

slutlig (adj)
ceannchluiche

slutligen (adv)
i ndeireadh na dála

slutta (v)
maig
  luta nedåt

slyna (n, ut)
abarlach

släcka (v)
múch
  göra så att något slutar att brinna; få att slockna
cas as
  göra så att en lampa slutar att lysa; få att slockna
cosc
  stilla något, få något att upphöra (särskilt om törst)

slägga (n, ut)
ord
  tyngre handverktyg som liknar hammare fast tyngre och som används t.ex. för att slå ner stolpar i jorden
casúr
  kast­redskap

släkt (adj)
gaolmhar
  som tillhör samma släkt

släkt (n, ut)
dream
  personer som har en gemensam härstamning

släkte (n, neut)
géineas
  taxonomisk rang mellan art och familj; en grupp arter (djur, växter eller andra organismer) inom en familj i Carl von Linnés sexualsystem

släktforskare (n, ut)
rianaí
  person som ägnar sig åt släktforskning

släkting (n, ut)
duine muinteartha

släktklenod (n, ut)
airnéis oidhreach
  dyrbarhet eller annat på något vis värdefullt föremål som gått i arv inom en släkt i flera generationer

släktnamn (n, neut)
sloinne
  efternamn som ärvs vidare i en släkt

släktträd (n, neut)
craobh ghinealaigh

slända (n, ut)
eiteán, fearsaid
  fristående spinnredskap (käpp som snurras) som används för att spinna tråd manuellt

sländtrissa (n, ut)
roithleán eiteáin
  roterande tyngd (svänghjul) på en slända

slänga (v)
caith
  kasta bort; kasta i soporna; göra sig av med; kassera
luascán
  dingla eller svänga fram och tillbaka som en pendel med stora, oregelbundna rörelser

släntra (v)
meallac
  gå och driva (sysslolös), strosa

släp (n, neut)
eireaball
  kortform av släpfordon/släpvagn

släpfordon (n, neut)
eireaball

släppa (v)
scaoil
  sluta hålla eller lossa; låta röra sig fritt
  ge ut, publicera, börja sälja
  tillkännage, offentliggöra, publicera information om

slät (adj)
réidh
  glatt

släta (v)
slíoc
  göra slät(are)

slätt (n, ut)
machaire
  större område som består av ett platt öppet landskap

slå (n, ut)
bar
  trästav eller ribba, vanligen av trä, som förstärker byggnadskonstruktion

slå (v)
gread
  ge någon eller något en smäll med handen eller föremål som hålls i den
  besegra; vinna över; överträffa
  kortform av beslå
téigh i bhfeidhm ar
  nå fram till ett visst klockslag (eller annan tidpunkt); vanligen en jämn timme
  göra illa sig, få en smäll, få ont på grund av yttre våld mot kroppen
  ge idéer; påverka starkt
bain
  ta en av motståndarens pjäser ur spel genom att placera en egen pjäs på en ruta som upptogs av motståndarens pjäs

slå an (v)
treo
  börja spela

slå ihjäl (v)
meil
  slösa bort tid på något som inte ger något riktigt utbyte

slå in (v)
iontráil
  föra in i ett (datoriserat) register; skriva in på en kassaapparat
bris
  forcera; demolera

slå lock (v)
pléasc
  jämna ut lufttrycket genom att örontrumpeten öppnas

slå på (v)
cuir ar siúl
  starta

slå sig ner (v)
suigh
  sätta sig
socraigh
  bosätta sig

slå två flugor i en smäll (v)
dhá éan a mharú leis an urchar amháin

slå upp (v)
oscailteach
  använda en informationskälla, såsom ett uppslagsverk, en ordbok, lärobok eller annan bok, en databas eller liknande, för att inhämta en bestämd bit information

slående (adj)
greasáil
  som slår
garbh
  som gör ett starkt intryck

slån (n)
airneog
  ett buskslag (Prunus spinosa) i släktet prunusar i familjen rosväxter (Rosaceae)

slåss (v)
bruíon
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma, skada eller döda sin motståndare
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma varandra, skada varandra eller försöka döda varandra; slå varandra
  (regelbundet) vara i slagsmål

slåttermaskin (n, ut)
buainteoir
  maskin som används för att slå gräs eller säd

slö (adj)
anábhailleach
  trött, orkeslös
múisiamach
  ovass, trubbig

slöhet (n, ut)
sácráilteacht
  det att vara slö

slöja (n, ut)
seol
  tunt tyg för att dölja ansiktet med

slöjd (n, ut)
ceardaíocht
  hantverk, handarbete, husflit, hantverksmässig tillverkning; grenar av hantverk och handarbete

slösa (v)
caill

slösaktig (adj)
caifeach

slösaktighet (n, ut)
caifeachas
  egenskapen att vara slösaktig; det att slösa med någon (begränsad) resurs (ofta pengar)

slöseri (n, neut)
vásta

smak (n, ut)
blas
  uppfattningen av smaksinnet (och luktsinnet)
  grundsmak
  preferens, läggning

smaka (v)
tástáil
  använda smaksinnet för att analysera en kemikalie genom att erhålla en smak

smakcell (n, ut)
gabhdóir
  sinnescell som finns i smaklök och via sina kemoreceptorer i cellens mikrovilli reagerar på kemiska ämnen lösta i saliven

smaklös (adj)
leamh
  som saknar smak (både bokstavligt och bildligt)

smaksinne (n, neut)
blas

smaksätta (v)
leasaigh
  ge viss smak åt maträtt genom små tillägg, exempelvis kryddor, örter m.m.

smal (adj)
séimhigh
caol
  som har (relativt) liten utsträckning i sidled
  liten; obetydlig, ringa; knapp, torftig, mager, klen, svag;

smaragd (n, ut)
smaragaid

smaragdgrön (adj)
smaragaid
  som har samma gröna färg som en smaragd

smart (adj)
cliste

smarttelefon (n, ut)
fón cliste
  mobiltelefon med egenskaper som liknar de hos en dator

smed (n, ut)
gabha

smedja (n, ut)
ceárta

smeka (v)
muirnigh
  stryka lätt med handen; klappa

smekmånad (n, ut)
mí na meala
  månaden för ett brudpar efter deras bröllop, som oftast brukar innebära resa och samlag för första gången för religiösa

smeknamn (n, neut)
forainm

smet (n)
fuidreamh
  en flytande blandning av framför allt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller stekas

smicker (n, neut)
bladar
  inställsamt beröm

smickra (v)
bladair
  ge smicker

smickrare (n, ut)
líodóir
  person som ger inställsamt beröm

smida (v)
ceárta
  tillverka /något av metall/ genom att värma det och sedan forma det
  skapa, formulera
  skriva, skapa

smida medan järnet är varmt (v)
buail an t-iarann te

smidig (adj)
aclaí
  böjlig, spänstig; formbar, elastisk
acrach
  som är enkel att hantera; lättmanövrerad
réidh
  som fungerar väl, som är utan (större) svårigheter eller problem; flexibel

smidighet (n, ut)
aclaíocht
  det att vara smidig; flexibilitet

smilis (n, ut)
straoiseog

smink (n, neut)
dreachadh

smisk (n, neut)
ghreadadh
  slag på rumpan, ofta med öppen hand, vanligen i uppfostringssyfte

smiska (v)
gread na mása ag
  att i uppfostrande syfte (oftast upprepade gånger) slå med öppen handflata på rumpan

smita (v)
íocaíocht
  ta sig bort från en plats där man borde vara, eller undvika att göra något man borde göra

smita före (v)
an scuaine a shárú
  orätt ta sig plats (smita) före någon annan i en kö

smitta (n, ut)
gabhálacht
  sjukdom som smittar

smitta (v)
galraigh

smittad (adj)
galrach
  perfektparticip av smitta

smittkoppor (n, ut)
bolgach
  en smittsam sjukdom

smittsam (adj)
gabhálach
  som kan smitta, som kan överföras från en individ till en annan

smittspårning (n, ut)
rianú teagmhálacha
  spårning av smittsam sjukdom

smog (n, ut)
toitcheo
  förorenad dimma

smoking (n, ut)
seaicéad dinnéir
  slags finare festdräkt för män

smolt (n, ut)
gealóg

smula (n, ut)
fuílleach
  en liten bit; lite grand
bruscar
  en (mycket) liten del av något, särskilt bröd eller något annat bakverk

smula (v)
ruainne
  dela i mycket små delar; göra smulor av

smultronträd (n, neut)
caithne
  en fruktbärande växtart (Arbutus unedo) inom familjen ljungväxter (Ericaceae); exemplar av denna art

smuts (n, ut)
brocamas

smutsa ner (v)
salaigh
  göra smutsig

smutsig (adj)
salach
  som har oönskade ämnen och partiklar (smuts) på sig

smutsig bomb (n)
buama salach
  bomb som sprider radioaktivitet utan att vara en atombomb

smutskasta (v)
smearadh
  kasta smuts på någon eller något, vanligen bildligt

smutt (n, ut)
bolgam
  en liten klunk, ett litet smakprov på dryck

smutta (v)
bolgam
  ta en smutt av en dryck, dricka lite

smycka (v)
breáthán

smällkyss (n, ut)
póg
  kyss som producerar ett kraftigt och häftigt ljud

smälta (v)
leáigh
  övergå från fast form till flytande form
  få att övergå från fast form till flytande form

smältvatten (n, neut)
leá-uisce
  vatten från smältande is eller snö

smärre (adj)
mionaoiseach
  liten, obetydlig

smärta (n, ut)
pian
  skarp fysisk känsla av obehag, vanligen som en varning om ett akut problem

smärtsam (adj)
léanmhar
  som orsakar smärta (kroppslig eller själslig)

smärtsamhet (n, ut)
dócúlacht
  det att vara smärtsam

småbarn (n, neut)
imeachtaí linbh

småbonde (n, ut)
tuathánach

smådopping (n, ut)
lapairín locha

smågodis (n)
milseáin
  små blandade godisbitar

småkaka (n, ut)
briosca
  litet, sött och sprött bakverk, ofta gjort på mördeg

småkoka (v)
suanbhruith
  koka med låg tillförsel av energi

småningom (adv)
i ndeireadh na dála

småplanet (n, ut)
fophláinéad
  mindre planetliknande himlakropp

småpojke (n, ut)
buachaill
  liten pojke

småprat (n, neut)
cabaireacht
  kontaktskapande prat om oväsentligheter

småprata (v)
caislín
  prata med någon eller några utan direkt syfte, utan endast som tidsfördriv eller dylikt

småsnål (adj)
ceachartha
  som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt

småspov (n, ut)
crotach eanaigh

småstad (n, ut)
baile

småsten (n, ut)
méaróg
  litet stycke sten

smått (adj)
beag
  litet

småtärna (n, ut)
geabhróg bhídeach

småäta (v)
raisín
  under en period med korta mellanrum äta mindre mängder (ofta godisartad) mat

smör (n, neut)
im

smöra (v)
im
  bestryka, gnugga eller pensla (en ugnsform, bakform eller bakplåt) med smör (för att det som tillagas eller bakas inte ska fastna) alternativt anbringa smör på en macka.
bladair
  fjäska, vara överdrivet inställsam

smörblomma (n, ut)
fearbán féir

smörboll (n, ut)
leolach
  växtart (Trollius europaeus) i ranunkelfamiljen; individ av denna art

smördeg (n, ut)
puth-thaosrán
  deg av vatten, mjöl och ägg som upprepade gånger hopviks och kavlas ut med smör mellan varven; används till wienerbröd och liknande

smörgås (n, ut)
ceapaire
  brödskiva med smör eller margarin samt ofta med något pålägg som ost eller skinka

smörgåskrasse (n, ut)
biolar garraí
  Lepidium sativum; ört som tillhör släktet krassingar

smörjmedel (n, neut)
bealadh
  /flytande/ ämne som genom applikation används för att minska friktionen mellan två ytor (särskilt om maskindelar)

snabb (adj)
luath
  egenskapen att röras eller förändras fort
  som inte tar lång tid, hastig, kort

snabbfotad (adj)
éasca

snabbhet (n, ut)
aibéil
  det att vara snabb

snabbköp (n, neut)
ollmhargadh
  butik (vanligen livsmedelsbutik) med självbetjäning där kunden går runt bland öppna hyllor och plockar varor i en varukorg eller kundvagn

snabbmat (n, ut)
bia áise
  (standardiserad) mat som kan tillagas och serveras snabbt

snabbschack (n, neut)
fánsruth
  typ av schack där varje spelares betänketid är mer än tio minuter men mindre än en timme

snabbt (adv)
aibéil

snabel (n, ut)
búit
  förlängd nos med andningsöppningar vid nosens spets hos däggdjur (särskilt elefant)
trumpa
  rörformigt sugorgan som sitter nära eller i munnen hos ryggradslösa djur (t.ex. insekter)

snack (n, neut)
aighneas

snapa (v)
pléasc
  skicka bilder i mobilapplikationen Snapchat

snappa (v)
pléasc
  (snabbt) plocka till sig, rycka till sig; fånga plötsligt; stjäla

snara (n, ut)
dol
  rep med ögla i ena änden, som används bl.a. för att försöka fånga ett djur, och som vid fångst drages åt hårdare och hårdare ju mer djuret försöker komma loss

snarka (v)
srann
  andas högljutt under sömn på grund av vibrationer i gomseglet

snart (adv)
go haibéil
  ; inom nära framtid

snattare (n, ut)
gadaí
  person som snattar

snatterand (n, ut)
gadual

snatteri (n, neut)
bradaíocht siopa
  det att snatta; det att (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar (av ringa värde) man inte äger

snava (v)
tuisligh
  snubbla /på något/

snedstreck (n, neut)
fleasc

snefitta (n)
brat reatha

snickare (n, ut)
siúinéir
  hantverkare som arbetar med träkonstruktioner vid byggnation, person som tillverkar föremål och möbler av trä

snickeri (n, neut)
siúinéireacht
  verkstad där snickare arbetar

snicksnack (interjection)
amaidí
  uttrycker bristande samtycke mot det som någon just sagt

snideri (n, neut)
snoiteán
  det att snida; slöjdform som innebär bearbetande av trä med verktyg som till exempel kniv, bildhuggarjärn, yxa, borr och såg

snigel (n, ut)
drúchtín
  individ ur infraordningen sniglar, Stylommatophora (undergrupp till klassen Gastropoda); landsnäcka utan skal
  individ ur ordningen snäckor, Gastropoda

snippa (n, ut)
faighin
  neutral benämning på det kvinnliga könsorganet

snitt (n)
bain
  resultatet av att skära, tillskära, avskära
  kortform av genomsnitt
  ytan som bildas när en kropp genomskärs

sno (v)
bí ag lúbarnaíl
  vira flera trådar runt varandra för att få en kraftigare snodd
goid
  stjäla, knycka, snatta
brostaigh (ar)
  skynda sig

snok (n, ut)
nathair féir
  (exemplar av) en art (Natrix natrix) av ovannämnda familj; vanligt förekommande i Sverige

snooker (n, ut)
snúcar
  en form av biljard

snopp (n, ut)
bod
  neutralt ord för mannens könsorgan, penisen

snorkel (n, ut)
tiúba
  andningsrör för simmare under vatten

snorkråka (n, ut)
bógaí
  en bit torkat snor

snowboard (n)
clársciáil
  en sport där brädan ovan används

snubbla (v)
tuisligh
  vid gång eller löpning tappa balansen och (ofta) också falla omkull, särskilt då man (oväntat) stött emot något

snurra (n, ut)
caiseal
  leksak som står på en spets och roterar

snurra (v)
cas
  rotera
  få något att rotera

snuskig (adj)
salach
  smutsig, ohygienisk

snut (n, ut)
copar
  poliskonstapel, en polis

snygg (adj)
dathúil
  med ett utseende som åstadkommer välmående hos betraktaren; med ett utseende som betraktaren önskar; med ett tilltalande utseende

snygging (n, ut)
ainnir
  attraktiv person, någon som är snygg

snyte (n)
aghaidh
  mun, trut

snäcka (n, ut)
seilide
  djur tillhörande en av ca 70'000 arter inom klassen Gastropoda (snäckor) inom fylumet Mollusca (blötdjur)

snäckskal (n, neut)
sceall
  vanligtvis spiralformat skal av kalk på snäcka, som skydd mot uttorkning och predation, även använt som fodertillskott till värphöns

snäll (adj)
cineálta
  vänlig, godmodig
béasach
  som har egenskaper som gör det lätt att studera objektet; som inte innebär extra komplikationer i ett avseende som egentligen inte är av intresse i den föreliggande studien

snälla (interjection)
le do thoil
  uppmaning eller fråga med betydelsen "kan jag inte få som jag vill?"

snällt (adv)
duiniúil

snäpp (n, neut)
scór
  steg, grad, läge

snäppa (n, ut)
naoscach
  individ inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae)

snärja (n, ut)
clamhán
  Cuscuta; typ av slingerväxt utan blad

snål (adj)
ceachartha
  sparsam; som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt
gearrthóireacht
  pinande och kall

snålblåst (n, ut)
gaoth
  pinande blåst;

snåljåp (n, ut)
cníopaire

snår (n, neut)
rosán
  tät, relativt lågvuxen, risig, svår- eller ogenomtränglig vegetation; en samling buskar

snö (n, ut)
sneachta
  nederbörd i form av iskristaller som sitter ihop och som faller eller fallit till marken

snöa (v)
sneachta a chur

snöbär (n, neut)
póirín sneachta
  släkte i familje kaprifolväxter; buske av samma släktet
  vit frukt från samma busken

snöd (adj)
salach

snödroppe (n, ut)
plúirín sneachta
  någon av arterna i släktet Galanthus, en tidigt vårblommande lökväxt med små, gräddvita klockor

snöfall (n, neut)
titim sneachta

snöflinga (n, ut)
calóg shneachta

snögubbe (n, ut)
fear sneachta
  figur av snö som liknar människa

snöig (adj)
sneachtach
  täckt med snö; ser ut som snö; kännetecknas en trakt som får rikligt med snö

snöklocka (n, ut)
calóg shneachta
  (Leucojum vernum); vårblomma som optiskt liknar snödroppen

snöleopard (n, ut)
liopard sneachta
  en djurart (Panthera uncia) inom familjen kattdjur (Felidae); individ av denna art

snöplig (adj)
brónach
  som är sämre än förväntat och därmed gör någon snopen; bedrövlig, sorglig

snöplog (n, ut)
céachta sneachta
  fordon för att ta bort snö från vägar

snöra (v)
sreang
  binda fast med snöre

snöre (n, neut)
sreang
  långt, tunt tvinnat rep eller liknande flätad eller virkad produkt, som kan användas för att binda (knyta) ihop andra föremål

snösparv (n, ut)
gealóg shneachta

snöstorm (n, ut)
síobadh sneachta

so (n, ut)
cráin

social (adj)
caidreamhach
  som har att göra med samverkan människor emellan
sóisialta
  som bildar samhällen, som lever i samhällen

social distansering (n)
scaradh sóisialta
  att hålla distans till andra personer för att undvika smitta

social manipulation (n)
innealtóireacht shóisialta
  förfarandet att manipulera personer till att utföra handlingar eller avslöja konfidentiell information

socialdemokrat (n, ut)
daonlathaí sóisialta

socialdemokrati (n, ut)
daonlathas sóisialta
  en politisk ideologi som har sitt ursprung i socialismen

socialism (n, ut)
sóisialachas

socialist (n, ut)
sóisialaí

socialistisk (adj)
sóisialach
  som präglas av socialism

socialpolitisk (adj)
sochpholaitiúil
  som rör socialpolitik

sociolekt (n, ut)
urlabhra aicme

sociolog (n, ut)
socheolaí
  specialist på sociologi

sociologi (n, ut)
socheolaíocht
  akademiskt ämne med forskning och undervisning om sociala relationer och förhållandet mellan individ, grupp och samhälle

sociologisk (adj)
socheolaíoch
  som avser sociologi

sociopat (n, ut)
sochapatach
  socialt missanpassad person

socka (n, ut)
soc
  tjockare, ofta stickad strumpa

socken (n, ut)
paróiste

sockenkyrka (n, ut)
eaglais an pharóiste
  kyrka central för dess socken

socker (n, neut)
siúcra
  organiskt ämne av typen kolhydrat

sockerkaka (n, ut)
císte spúinse
  mjuk kaka med socker i degen

sockertopp (n, ut)
mil
  söt person, smeknamn på någon för att visa sitt omtyckt och kärlek

soffa (n, ut)
tolg
  sittmöbel avsedd för flera personer, med rygg- och armstöd

softa (v)
lig do scíth

softboll (n)
láimhe
  lagsport som spelas med en medelstor boll och slagträ

soja (n, ut)
anlann soighe
  en sås som framställs av bönan, sojasås

sojaböna (n, ut)
pónaire shoighe
  buskartad, oljerik ärtväxt
  säd från sojabönan

sojamjölk (n, ut)
bainne soighe
  dryck framställd av sojabönor, som i karaktären är påminnande om animalisk mjölk

sol (n, ut)
Ghrain, grian
  relativt vanlig typ av gul stjärna, särskilt om planeter kretsar kring denna, och speciellt ofta om stjärnan som jorden kretsar kring, då vanligen i bestämd form solen
grian
  solsken; det att en sol (synligt) lyser (vanligen sett från en planet), själva ljuset eller område som blir belyst av solsken

sola (v)
déan bolg le gréin
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solbada (v)
déan bolg le gréin
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solbrun (adj)
coirtithe
  som fått en pigmentökning av att vistas i solljus (exempelvis solbad)

solbränd (adj)
coirtithe
  som fått en solbränna (pigmentökning) av solbad

solbränna (n, ut)
dath
  pigmentökning i huden som ger den brunare färg och som uppkommit genom exponering av ultravioletta strålar, ofta solning
dó gréine
  ha bränt sig i solen

soldat (n, ut)
saighdiúir

soldäck (n, neut)
deic gréine

solen (n, ut)
Ghrian
  stjärnan, som jorden eller planeten Tellus kretsar kring

solid (adj)
soladach
  som saknar håligheter och är av samma ämne rakt igenom

solidaritet (n, ut)
dlúthchomhar

solig (adj)
grianmhar
  med solen synlig, med himmel utan eller med få moln
  glad

solkräm (n, ut)
grianbhac
  hudkräm som under ett par timmar gör huden mindre känslig mot solljuset, för att undvika att bränna sig

solros (n, ut)
lus na gréine
  en art (Helianthus annuus) inom familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten solros

solsken (n, neut)
taitneamh na gréine
  ljuset och värmen från solen när den inte är skymd av moln

solskyddskräm (n, ut)
grianbhac
  kräm som smörjs in på huden som skydd mot UV-strålning

solstråle (n, ut)
dealramh gréine
  uppskattande smeknamn, särskilt om någon som med gladlynt (ofta om barn)

solstånd (n, neut)
grianstad
  någon av de två tidpunkter på året då solen antar sin största respektive minsta deklination, det vill säga årets ljusaste respektive mörkaste dag

solsystem (n, neut)
grianchóras

solsystemet (n, neut)
grianchóras
  namn på det solsystem som vi befinner oss i

soluppgång (n, ut)
éirí na gréine

solv (n, neut)
úim
  trådar som används i vävstolar

solvera (v)
fuascail
  bestämma samtliga sidor och vinklar
  lösa, upplösa

solvind (n, ut)
grianghaoth
  den stjärnvind av joniserad gas (rymdplasma) ständigt flödar ut rakt genom solsystemet från vår stjärna solen

som (conjunction)
chomh
  uttrycker jämförelse, vanligen i konstruktionerna så ... som eller lika ... som

som (preposition)
chomh
  preposition i jämförandefras

som (pronoun)
a
  (relativt pronomen) syftar tillbaka på ett korrelat (substantiv, pronomen eller sats)

somalier (n, ut)
Somálach
  person från Somalia eller som har somaliska rötter

somalisk (adj)
Somálach
  som rör Somalia eller somalierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

somaliska (n, ut)
Somáilis
  språk som talas i Somalia

sommar (n, ut)
samhradh
  den varmaste årstiden, vilken följer våren och kommer innan hösten

sommargylling (n, ut)
óiréal órga
  en art (Oriolus oriolus) inom fågelfamiljen gyllingar (Oriolidae); individ av arten sommargylling

sommarläger (n, neut)
campa samhraidh
  plats där barn kan tillbringa sitt sommarlov

sommarmånad (n, ut)
Meitheamh
  juni; midsommarmånad

sommarsolstånd (n, neut)
grianstad an tsamhraidh
  tidpunkt på året då solen antar sin största deklination, det vill säga då årets ljusaste natt infaller då solen står som högst på himlen på norra halvklotet, norr om kräftans vändkrets

sommartid (n, ut)
am sanhraidh
  typ av tidsangivelse (i ett samhälle) där klockan är framflyttad (t ex en timme) jämfört med normaltid; period av året då sådan tidsangivelse råder

somnambulism (n, ut)
suansiúl

son (n, ut)
mac
  manlig avkomma; barn av hankön till en förälder

sona (v)
fuascail

sonat (n, ut)
sonáid
  ett slags instrumentalmusikstycke

sondotter (n, ut)
gariníon

sonett (n, ut)
soinéad

sonson (n, ut)
garmhac

sopa (v)
scuab

sopbil (n, ut)
leoraí bruscair
  (oftast större och specialanpassad) bil som regelbundet kör runt och samlar in avfall (sopor) från bland annat privata hushåll

sopor (n, ut)
bruscar
  massa oönskade föremål eller oönskat (fast) material som blir kvar efter att något har producerats, nyttjats eller förbrukats

soppa (n, ut)
anraith
  maträtt som är mestadels flytande

sopskyffel (n, ut)
sluasaidín
  tunt och plant föremål som har upphöjda kanter förutom längs en rak långsida, vanligen med ett kort handtag eller ett långt skaft förbundet med den plana ytan på den upphöjda kanten mittemot den centrala punkten på den öppna långsidan, och som används vid städning för att samla upp och tillfälligt förvara smuts som med hjälp av en sopborste förs upp från marken på den plana ytan längs den öppna långsidan som ligger tätt an mot marken

soptipp (n, ut)
láithreán líonadh talún

soptunna (n, ut)
bruscar
  förvaringskärl för sopor

sorbiska (n, ut)
Soirbis
  västslaviskt språk som talas i kring de tyska städerna Bautzen och Cottbus

sordin (n, ut)
balbh
  ljuddämpare hos ett musikinstrument

sorg (n, ut)
brón
  (ofta mycket påtaglig) negativ känsla av ledsamhet eller saknad, särskilt av en avliden närastående

sorglig (adj)
acaointeach

sorgsenhet (n, ut)
brón
  det att vara sorgsen

sork (n, ut)
vól
  individ av någon art inom underfamiljen sorkar (Arvicolinae) av däggdjursfamiljen hamsterartade gnagare (Cricetidae) i ordningen gnagare (Rodentia); råttlikt djur med klumpig kroppsform och med dolda eller bara obetydligt synliga öron och kort hårbeklädd svans

sorla (v)
lúb iompaithe
  åstadkomma ett oregelbundet, brusande ljud
  åstadkomma ett kontinuerligt ljud av många röster som blandas samman

sort (n, ut)
gné
  typ, slag
saothróg
  framodlad variant av en art av en växt, kultivar

sortera (v)
togh
  ordna föremål i grupper
  ordna i viss ordningsföljd, ofta alfabetiskt, numeriskt eller kronologiskt

sorteringsalgoritm (n, ut)
sórt
  (specifik) algoritm för att sortera en följd av dataposter enligt något kriterium

sorti (n, ut)
slí amach
  utgång, utträde

sot (n)
súiche
  förbrända rester av kol
galar
  sjukdom

sota (v)
pá
  lida för någontings konsekvenser; betala

sotare (n, ut)
glantóir simléar
  person som gör rent skorstenar

sothöna (n, ut)
cearc cheannann

sousafon (n, ut)
súsafón
  ett bleckblåsinstrument med framåtvänt klockstycke som är stämd som en bastuba

souvenir (n, ut)
cuimhneachán

sova (v)
codail
  vila i ett tillstånd av nedsatt medvetenhet

sova in (v)
codail
  sova länge (t.ex. på en arbetsfri dag)

sova som en stock (v)
codladh an róin a dhéanadh
  vara insjunken i djup sömn

sovande (adj)
codladh
  presensparticip av sova

sovjet (n, ut)
sóivéid
  råd i Sovjetunionen

sovjetisk (adj)
sóivéid

sovra (v)
rill
  sortera bort mindre viktiga eller mindre användbara delar ur något

sovrum (n, neut)
seomra codlata, seomra leapa
  rum i en bostad som främst används för att sova i

sovsäck (n, ut)
mála codlata

sovvagn (n, ut)
cóiste codlata
  järnvägsvagn utrustad med sängar vilken främst är avsedd att användas i persontåg under natten

spade (n, ut)
spád
  handredskap för att främst gräva i marken med

spader (n, ut)
spéireata

spagat (n)
deighil
  kroppens position där benen är i linje med varandra och sträcker sig i motsatta riktningar (fram och bakåt, eller åt höger och vänster eller vertikalt)

spagetti (n, ut)
spaigití
  pasta i trådform

spak (adj)
ceansaigh
  svag, utmattad, orkeslös, svarslös, tam

spak (n, ut)
luamhán
  reglage, handtag, knapp

spalt (n, ut)
colún
  vertikalt gående del på textsida

spam (n, neut)
turscar
  skräppost; massutskick av oönskade e-postmeddelanden, vanligen reklam eller skojeri

spamma (v)
turscar

spanjor (n, ut)
Spáinnis
  person, vanligen man, från Spanien

spankulera (v)
meallac

spann (n)
réise
  del av en bro eller annan horisontell konstruktion som överbryggar distansen mellan två stödpunkter
  intervall; kontinuerlig mängd möjliga värden mellan ett minimum och ett maximum
  alla möjliga linjärkombinationer av en mängd vektorer (i ett linjärt rum)
  längdmått: på en utsträckt hand avståndet från tummens yttersta del till spetsen på pekfingret (litet spann), eller till spetsen av långfingret (stort spann)
cuingir
  serie dragdjur som är spända för vagn, släde e.d.
buicéad
  öppet bärbart kärl som ursprungligen tillverkades av hopspända träband men numera tillverkas vanligen av plast eller metall

spansk (adj)
Spáinneach
  som har att göra med Spanien, spanjorer eller det spanska språket

spansk sparv (n)
gealbhan Easpáinneach
  en art (Passer hispaniolensis) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten spansk sparv

spanska (n, ut)
Spáinnis, Caistílis
  språk som framförallt talas i Spanien och Sydamerika

spanskt (n)
Spáinneach

spara (v)
ainic
  behålla något och se till att det kommer att existera även i framtiden; inte kasta bort eller förstöra det
  (tillfälligt eller för lång tid) lagra (skriva) information (en fil), såsom ett dokument, på ett lagringsmedium, såsom en hårddisk, så att informationen kan hämtas (laddas) vid ett senare tillfälle
  (upprepande) lägga undan pengar för att använda dessa i framtiden; ackumulera pengar (ibland i syfte att få ihop ett givet belopp som räcker för något)
  undvika att slösa med; använda mindre av något

sparbank (n, ut)
banc taisce
  form av bank som karaktäriseras av att de, i likhet med en stiftelse, saknar egentliga ägare

spargris (n, ut)
muicín taisce
  sparbössa med formen av en gris

sparka (v)
ciceáil
  slå/stöta till med fot
  röra foten/fötterna i luften

sparkcykel (n, ut)
scútar
  cykelliknande fordon som består av hjul, en platta att stå på och styre

sparre (n, ut)
rachta
  en detalj i takkonstruktioner
rachtán
  en symbol inom heraldiken

sparris (n, ut)
lus súch
  vit eller grön avlång grönsak

sparsam (adj)
eacnamaíoch
  som hushållar med resurserna; återhållsam (med utgifter); (nästan) snål

sparv (n, ut)
gealbhan
  småfågel i synnerhet inom familjen sparvfinkar (Passeridae) eller familjen fältsparvar (Emberizidae)

sparvhök (n, ut)
speirsheabhac, spioróg

spatial (adj)
spás-

spatiös (adj)
spásmhar

specialerbjudande (n, neut)
conradh

speciell (adj)
ar leith
  som har vissa väl preciserade egenskaper, form, innehåll; avsedd för visst ändamål
  över det vanliga
  som utpekas som något specifikt
eisceachtúil
  i särklass; något för sig

species (n, neut)
cineálta
  sort, slag, art

specificera (v)
sonraigh
  ange något (i detalj)

specifik (adj)
sonrach
  som är tydligt specificerad och klart avgränsad
  som är utmärkande för en bestämd företeelse

spegel (n, ut)
scáthán, scathán

spegelbild (n, ut)
athmhachnamh
  bild som syns i spegel eller liknande yta

spegla (v)
athfhill
  reflektera ljus /från/ (så att en tydbar bild erhålles), ofta i passivum
  säga något (relevant) om något (en helhet); berätta någots karaktär; återge något

speglande (adj)
frithchaiteach
  presensparticip av spegla

spektakel (n, neut)
airí an mhagaidh
  oreda, kaos, oväsen; pinsam eller löjeväckande situation
clár
  hemsk, dramatisk eller kaotisk åsyn
  föreställning, skådespel

spektral (adj)
taibhsiúil
  som rör spektrum

spektralklass (n, ut)
aicme speictreach

spektrum (n, neut)
speictream
  band av färger av ljus (som kan synliggöras genom refraktion) eller övriga elektromagnetiska vågor; uppdelning av elektromagnetisk strålning (eller annan typ av vågrörelse) i olika våglängder eller frekvenser

spekulation (n, ut)
amhantraíocht
  fritt och fantasifullt reflekterande
  investering avsedd att ge avkastning på kort sikt
  försök att genom erfarenhetsoberoende tänkande upptäcka den högsta sanningen

spel (n, neut)
cluiche
  evenemang som följer förutbestämda regler och där deltagande personer eller lag eftersträvar en vinst, och som medför underhållning för deltagare och åskådare
  trakterande av musikinstrument vilket ger upphov till musik
  kortform för diverse musikinstrument som har "spel" som efterled, såsom dragspel och munspel
imirt
  agerande i teater eller film; föreställning av annan karaktär

spela (v)
seinn
  hantera ett musikinstrument och på så sätt frambringa angenämt ljud, musicera (med hjälp av)
  framföra ett eller flera musikstycke(n) under en konsert
  utöva vissa sporter och lekar där två lag eller två eller fler enskilda personer förflyttar en boll eller liknande objekt, eller hanterar kort, pjäser eller andra föremäl enligt fasta regler och på så sätt samlar poäng och till sist avgör vem som blir vinnare
  medverka i teaterstycke eller film

spela in (v)
taifead

spela roll (v)
miste
  vara av betydelse, vara relevant

spela upp (v)
seinn
  med hjälp av bildskärm och/eller högtalare (via dator, bandspelare etc.) producera bilder och ljud lagrade på hårddisk, flashminne, optisk skiva, band etc.

spelare (n, ut)
imreoir
  person som deltar i lek, idrott eller sällskapsspel

spelautomat (n, ut)
meaisín sliotáin
  maskin som erbjuder hasardspel mot avgift

speldosa (n, ut)
ceolbhosca
  ett mekaniskt musikinstrument som efter uppdragning spelar vissa musikstycken

spelkort (n, neut)
cárta
  kort som ingår i en kortlek

spelman (n, ut)
fidléir
  person som spelar traditionell nordisk folkmusik

spelpjäs (n, ut)
duine

spelplan (n, ut)
airde
  tydligt begränsat område (på gräs, is, eller dylikt) där vissa sporter utövas; område som spelarna och bollen eller dylikt inte får lämna hur som helst

speltvete (n, neut)
speilt
  spelt, ett sädesslag; arten Triticum (aestivum) spelta

spelöppning (n, ut)
oscailt
  de första dragen i ett parti av något spel, exempelvis schack

spenat (n, ut)
spionáiste
  köksväxt, Spinacia oleracea, med ätbara blad; exemplar av denna art

spendera (v)
caith
  använda något som så småningom tar slut på grund av användningen, särskilt pengar

sperma (n, ut)
speirm
  den trögflytande, transparenta/vitaktiga fluid innehållande spermier och sekret från prostata, sädesblåsor och Cowpers körtlar som vid ejakulation förs ut genom en hanes penis (via urinröret) och kan befrukta en äggcell i en hona

spermabank (n, ut)
banc speirme
  plats där sperma från donatorer samlas in för framtida användning vid insemination

spermatogenes (n, ut)
speirmitigineas
  process som förekommer i sädeskanalerna där speciella stamceller (spermatogonier) ger upphov till mogna spermier, via bland annat meios

spermie (n, ut)
speirmiteasón

spets (n, ut)
bior
  den punkt där sidorna hos något avsmalnande möts; även området närmast ena kortsidan av något avlångt
spitse
  en typ av tunna, genombrutna, mönstrade textilier
ladhar
  den ände av eggen som är längst från skaftet på en sned mejsel

spetsa (v)
poll
  trycka in ett spetsigt/vasst, avlångt föremål i en kropp /som därmed går sönder/
dias
  /utan andras vetskap/ tillsätta alkohol eller annan berusande substans i dryck

spetsfundig (adj)
caolchúiseach

spetsig (adj)
aithrinneach

spett (n, neut)
luamhán
  spetsig hävstång i metall, som används i byggnads- och jordbruksarbete, t.ex. för att flytta på stora stenar med hjälp av hävstångsprincipen
bior
  mindre stång av järn eller trä, på vilken matbitar träs upp för att grillas

spetälska (n, ut)
lobhra
  infektionssjukdom orsakad av leprabacillen som kan leda till förstörelse av mänsklig vävnad; lepra

spik (n)
tairne
  (kortare) metallstav, vässad i ena änden och den andra oftast försedd med platt huvud, avsedd att slås in i material med hammare, ofta för att sammanfoga två material

spika (v)
ionga
  med hammare slå på en spik (för att driva in den i något material, vanligen ett stycke trä)
cíoná
  ha alla rätt på en tentamen

spikhuvud (n, neut)
ceann

spillkråka (n, ut)
cnagaire dubh
  en art (Dryocopus martius) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae), Europas största hackspett med en nästan helsvart dräkt; individ av arten spillkråka

spillra (n, ut)
smionagar
  flisa, skärva, splitter

spilta (n, ut)
bosca
  bås avsett för häst som är öppet mot stallgången

spindel (n, ut)
damhán alla, fíodóir
  individ av ordningen spindlar
  datorprogram som genom att följa hyperlänkar på webbsidor kan hålla en förteckning över internets sidor uppdaterad
  en roterande maskindel
  (byggnadsdetaljer) – den bärande axelpelaren i en spiraltrappa

spindeldjur (n, neut)
araicnid
  art av klassen spindeldjur (1)

spindelnät (n, neut)
líon damhán alla

spinn (n, neut)
guairne
  elektronens egenrörelse

spinna (v)
sníomh
  göra (ull eller liknande) till garn genom spinning
  göra spindeltråd (t.ex. till ett spindelnät) eller utsöndra liknande trådar (t.ex. av silkesmask)
  rotera fritt och relativt obehindrat; snurra runt
bí ag crónán
  avge surrande ljud som påminner om en spinnrocks ljud vid spinning

spinning (n, ut)
sníomh
  (grupp-)träningsform där man cyklar inomhus (tillsammans) på motionscyklar

spinnrock (n, ut)
tuirne
  redskap för att spinna med slända som sätts i rotation av ett stort drivhjul som drivs genom trampning

spion (n, ut)
spiaire

spionera (v)
brathadóir

spira (n, ut)
spuaic
  högt, spetsigt takkonstruktion på exempelvis klockgavel eller torn
  uppspirande skott, stjälk, uppskjutande ungträd eller annan högt uppskjutande långsmal eller långsträckt och uppåt avsmalnande växt eller växtdel

spirituell (adj)
aithrinneach
  kvicktänkt, fyndig och uttrycksfull

spirometri (n, ut)
spiriméadracht
  en lungfunktionsundersökning som ger information om lungvolymer, -kapaciteter och luftflöden och som vanligen utförs genom andning i munstycke med mätning av luftflöden och/eller utspädning, bland annat vid utredning av lung- och luftvägssjukdomar

spis (n, ut)
bruthaire
  anordning som ger hög värme, vanligen genom att elda ved, kol/koks eller stadsgas alternativt använda el, med syfte att använda vid matlagning; inkluderar vanligtvis en eller flera ytor (plattor) på vilka man kan ställa grytor eller stekplåtar vilka blir uppvärmda underifrån, samt en ugn där värmen finns runt hela kärlet, häll

spiselvrå (n, ut)
clúid
  vrå (liten plats) intill spisel (vedspis, öppen spis)

spjut (n, neut)
ga
  lång stav med en vass spets i ena änden, använt som vapen

spjälka (v)
smiot
  sönderdela eller klyva i långa och tunna stycken (särskilt om föremål av trä)

spjäll (n, neut)
plúch
  klaff, lucka som hindrar draget i en skorsten eller lufttillförseln till en förgasare;

spjärna (v)
an fód a sheasamh
  (kraftfullt) göra motstånd mot något

splintved (n, ut)
sú-adhmad
  yngre och yttre delen av en trädstam; ved som i levande träd innehåller levande vedceller (parenkymceller) och vari vatten- och näringstransport sker

splitterny (adj)
amach ón deil
  alldeles ny

splittra (v)
deighil
  /förstöra genom att/ dela upp i mindre delar

spoila (v)
aicseam
  berätta vad som ska hända i en film, bok, datorspel e.dyl. till någon som har tänkt att börja men inte hunnit än

spola (v)
sruthlaigh
  skölja (med vatten)
gaoth
  linda upp tråd på en spole

spole (n, ut)
ionduchtóir
  passiv elektrisk komponent vars främsta egenskap är induktans; komponent som spärrar mer eller mindre för växelström men släpper igenom likström

spondé (n, ut)
spoindé
  versfot med två betonade stavelser

sponk (n)
deoch

sponken (n)
deoch

sponsor (n, ut)
urraigh
  person eller företag som ekonomiskt stöder en annan verksamhet utan att få någon särskild motprestation utöver reklam- och annat marknadsföringsvärde

sponsra (v)
urraigh
  stödja finansiellt utan att få någon särskild motprestation utöver reklam- och marknadsföringsvärde

spoon (n, ut)
spiún
  träklubba med ett rätt smalt klubbhuvud i jämförhet med driverns

spor (n, ut)
spór

sporra (v)
spreag
  uppmuntra, stimulera eller inspirera någon till att göra något eller göra det bättre; stimulera något

sport (n, ut)
spórt

spott (n)
seile
  saliv och slem från munhålan, särskilt om att detta spottas ut
  klump av saliv

spotta (v)
caith seile
  skjuta ut något (exempelvis saliv eller något man vill bli av med) från munnen

spovsnäppa (n, ut)
gobadáinín crotaigh

spratt (n, neut)
cleas
  skämtsamt upptåg som lurar någon

sprattelgubbe (n, ut)
puipéad
  person som (i betydande omfattning) agerar enligt någon annans vilja (i stället för att göra självständiga val)

spricka (n, ut)
pléasc
  långsmal delning i material bildad av påfrestning på hårt och ofta sprött material

spricka (v)
pléasc

sprida (v)
leath
  få (något) att ligga på olika ställen (ofta sprida ut)
  få (något) att öka fort
  föröka
  (om grupper) dela på (sig), sprida ut (sig)

spridning (n, ut)
leath
  utveckling som medför att något sprids till nya platser
  avvikelse från genomsnittligt värde, även mer vardagligt om fördelning över spektrum i allmänhet
  kontinentalplattornas rörelse bort från varandra
idirleathadh
  fenomen att ljus eller andra vågor avlänkas vid kontakt med materia eller partiklar

springa (v)
rith
  utföra viss typ av snabba benrörelser som vanligtvis innebär förflyttning i förhållandevis hög hastighet

springare (n, ut)
ridire
  pjäs som flyttar två steg åt ett håll och ett steg åt ett annat, vinkelrätt håll

sprit (n, ut)
alcól
  etanol
  en vattenlösning av etanol, ofta avsedd för förtäring
  alkohol, i synnerhet i fråga om användning som lösningsmedel

sprita (v)
ól
  konsumera alkoholhaltig (=etanolhaltig) dryck; supa

spritt (adv)
amach is amach
  splitter, alldeles, alldeles fullständigt

spruta (n, ut)
steallaire
  medicinskt redskap bestående av ett ihåligt rör (kanyl) och en vätskebehållare som används för att injicera läkemedel eller droger genom huden direkt in i blodomloppet
inneall dóiteáin
  apparat för uppsugande eller utsprutande av vätska

spruta (v)
scaird
  pressa en vätska ut genom en mynning
  flöda ut genom en mynning
  få utlösning

spräcka (v)
pléasc
  orsaka att något spricker (får en spricka) eller slits itu

spränga (v)
pléasc
  orsaka en explosion som förstör något
busta
  stoppa en kriminell verksamhet

sprängning (n, ut)
pléasc
  explosion, det att spränga något, eller ett sådant tillfälle

sprätta (v)
síog
  med sax, kniv eller bara dragkraft förstöra sömmar; ta upp sömmar; skära av trådar eller knappar

språk (n, neut)
teanga
  kommunikationsmedium medelst mänskligt tal eller andra symboler

språkbarriär (n, ut)
bacainn teanga
  språkligt hinder som begränsar möjligheten mellan två eller fler parter att uttrycka sig så att de blir förstådda

språkkod (n, ut)
cód teanga
  kort alfabetisk eller numerisk beteckning för att identifiera ett språk

språklig (adj)
teangach

språng (n, neut)
léim
  långt hopp

spröd (adj)
aibrisc
  som lätt brister; mör, knaprig, frasig; bräcklig, skör, ömtålig; klen; svag

sprödhet (n, ut)
aibrisce
  det att vara spröd

spurt (n, ut)
pléasc
  plötslig, kortvarig rusning eller kraftansträngning; särskilt fartökning i avslutningen eller slutfas

spy (v)
aisig

spya (n, ut)
aiseag

späck (n, neut)
blonag

späcka (v)
blonag
  fylla där det finns utrymme; förse med, ibland med innebörden att det är välfyllt eller närmar sig bristningsgränsen
  införa strimlor av späck från svin i stek för att göra denna mer fet och välsmakande

späckhuggare (n, ut)
cráin dhubh
  Orcinus orca; en art (den största) inom delfinfamiljen (Delphinidae)

späd (adj)
beag
  som befinner sig i början av sin utveckling

späda (v)
caol
  blanda ut med vätska för att göra annan vätska mindre koncentrerad

spädbarn (n, neut)
babaí

spänn (n, ut)
poc
  krona, enkrona

spänna (v)
fáisc
  göra något spänt, sträcka något med stor kraft

spänning (n, ut)
difríocht poitéinsil
  det att något är spännande; förhållandet att vara fylld av spänt intresse eller spänd förhoppning eller nyfikenhet

spänstig (adj)
bríomhar
  stark och smidig; rask och rörlig, vid god fysisk vigör; som har en vältränad eller vältrimmad kropp eller god kondition; som har väl bevarad elasticitet eller smidighet

spärra (v)
druid
  stoppa framfart eller tillträde med fysiskt hinder;

spå (v)
réamhaisnéis

spån (n, neut)
smiot
  flisa, speciellt träflisa

spånskiva (n, ut)
slischlár
  spånplatta; skiva gjord av sågspån blandat med lim som pressats ihop

spår (n, neut)
slí
  märke, fördjupning, fåra, linje, avbildning, förändring som gjorts (oavsiktligt) av person eller djur som har passerat en plats
  väg som järnvägståg eller spårvagnar åker på, bestående huvudsakligen av två räler och enligt behov övriga konstruktionselement som sliprar eller banvall
  skidspår, motionsspår

spåra (v)
slí
  leta efter med hjälp av spår/ledtrådar

spårvagn (n, ut)
tram
  bussliknande spårbundet fordon som körs på spår i (vanligtvis) stadsmiljö, så kallad spårväg

spårväg (n, ut)
trambhealach
  transportmedel som utgörs av bussliknande spårbundna (numera normalt elektriskt drivna) så kallade spårvagnar, som normalt har plats för en spårvagnsförare och åtskilliga passagerare per vagn och framförs på utlagt spår i stadsmiljö för lokal kommunikation inom staden, antingen på samma väg som biltrafiken eller på egen banvall, eller, mer konkret, (en del av) ett sådant spårsystem eller en organisation för sådan (kollektiv)trafik

spårväxel (n, ut)
ladhróg
  anordning för förgrening av järnvägsspår

spåtistel (n, ut)
feochadán baineann
  en art (Carlina vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten spåtistel
  individ någon art inom släktet spåtistlar (Carlina)

spö (n, neut)
liúr
  längre, tunn och böjlig käpp, vidja, kvist e.d.; sådant redskap använt för bestraffning genom piskning

spöa (v)
buail
  ge stryk; misshandla
  vinna över

spökboll (n, ut)
seachain
  bollsport med två lag vars respektive mål är att eliminera motståndarna, vilka befinner sig på den andra av två planhalvor, genom att kasta en boll på dem

spöke (n, neut)
taibhse
  uppenbarelse av en död varelse; mytisk varelse som oftast beskrivs som svävande ovanför marken

spökhistoria (n, ut)
scéal taibhsí
  kortare (påhittad) berättelse (med eller utan spöken) avsedd att skrämma lyssnaren eller läsaren

spökstad (n, ut)
baile tréigthe
  övergiven stad

spörsmål (n, neut)
fiosrúchán
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende
ceist
  aktuellt ärende som bör diskuteras

spöstraff (n, neut)
failpeadh
  straff som involverar piskning av den som straffas med en käpp av trä

squash (n, ut)
puimcín
  bollsport där två spelare turas om att med racket slå bollen mot en vägg

stab (n, ut)
foireann

stabil (adj)
diongbháilte

stabilisera (v)
cobhsaigh

stabilitet (n, ut)
diongbháil

stackare (n, ut)
créatúr

stackars (adj)
bocht
  som det är synd om

stad (n, ut)
baile, cathair
  tätort (oftast med många invånare och med förorter inräknade)

stadga (n, ut)
fodhlí
  intern regel som gäller för exempelvis en förening

stadga (v)
cobhsaigh
  stötta, stabilisera

stadig (adj)
diongbháilte
  som varaktigt uppehåller sig i sitt nuvarande tillstånd

stadion (n)
staid
  arena framför allt avsedd för idrott

stadium (n, neut)
sonraigh
  fas eller steg i utveckling

stadsbo (n, ut)
duine cathrach

stadsdel (n, ut)
ceathrú

stadshus (n, neut)
hall an bhaile
  byggnad som uppförts för en stads förvaltning och representation

stadskärna (n, ut)
lár
  centrum av en (vanligtvis större) tätort

stadsport (n, ut)
geata
  dörr i stadsmur

stadsstat (n, ut)
cathairstáit

stafett (n, ut)
eachlach
  kurir, ilbud
smachtín
  stafettlöpning

stag (n, neut)
fan
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast eller stolpe; inom sjöfart de som löper framåt eller bakåt

stagflation (n, ut)
marbh-bhoilsciú
  situation då både inflationen och arbetslösheten är hög

staka (v)
tuisligh
  göra fel vid högläsning

stake (n, ut)
cuaille
  stång, avlångt föremål, påle
coinnleoir
  ljusstake
adharc
  erektion

staket (n, neut)
airbhe

stalagmit (n, ut)
aolchoinneal
  uppstående droppsten

stalaktit (n, ut)
aolchuisne
  nedhängande droppsten

stalkare (n, ut)
stalcaire
  någon som stalkar

stall (n)
stábla
  byggnad avsedd för hästar att vistas i
droichead
  del på stränginstrument

stam (n, ut)
stoc
  den vertikala delen av ett träd, på vilken grenarna växer ut
treibh
  (äldre benämning) naturfolks etniska tillhörighet
coisc
  del av ord, där böjningsaffix tagits bort

stamma (v)
beith ag stadaireacht
  artikulera på ett stötigt sätt

stamtavla (n, ut)
craobh ghinealaigh

standar (n, neut)
caighdeán
  fälttecken; fana (broderad duk) som hänger ned från en stång

standard (n, ut)
caighdeánach

stank (n, ut)
bréantas

stanna (v)
coisc
  avsluta en rörelse och vara stillastående; erhålla hastigheten 0 relativt något referenssystem
  få att stanna eller få stopp på rörligt föremål; stoppa
fan
  förlänga en vistelse; befinna sig kvar på en viss plats under en längre tid

stare (n, ut)
druid
  en art (Sturnus vulgaris) inom fågelfamiljen starar (Sturnidae); individ av arten stare
  individ inom fågelfamiljen starar

stark (adj)
bríomhar
  som har förmåga att ge upphov till stora krafter
  som klarar att utföra mycket (gott) trots stress, bakslag etc.
  som tål stora krafter utan att gå sönder; hållbar
  med hög koncentration
  som har hög sannolikhet att protolysera
  med hög intensitet
  som har förmåga att orsaka stora effekter
  sannolik
  viktig
  hög
  het på grund av mycket kryddning
  som har vokalväxling i verbstammen när det böjs

start (n, ut)
preab
  början

starta (v)
preab

startsida (n, ut)
leathanach baile

starva (v)
tinneas clainne
  arbeta (hårt), slita

stat (n, ut)
tír
  suverän (självstyrande) politisk enhet; ett land

station (n, ut)
stáisiún
  särskild plats, ibland kallad terminal, som normalt är belägen längs en järnväg eller spårväg och består av en plattform men kan också vara belägen på gatumark och bestå av (oftast) ett större antal hållplatser för bussar, och är avsedd för tåg, spårvagnar eller bussar (eller om möjligt lastbilar) att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av eller låta gods lastas på eller av (om det är en godsstation eller laststation)

statist (n, ut)
aisteoir breise

statistik (n, ut)
figiúr
  sammanställning av numeriska mätvärden

stativ (n, neut)
branra
  stöd med två eller fler ben för att hålla instrument stabila, exempelvis för kameror eller vapen

statlig (adj)
poiblí
  som rör staten; som ägs av staten; som upprätthålls av staten; som ordnats av staten

statsbesök (n, neut)
cuairt stáit

statschef (n, ut)
ceann stáit
  en stats högste företrädare och formella överhuvud

statslös (adj)
gan stát

statsminister (n, ut)
príomh-aire
  titel för chefen för regeringen i de nordiska länderna

statsvetenskap (n, ut)
eolaíocht pholaitiúil
  studiet av politiska processer och offentlig förvaltning, läran om politik

statsöverhuvud (n, neut)
ceann stáit
  statschef

staty (n, ut)
dealbh
  skulptur av person i helfigur

statyett (n, ut)
deilbhín
  liten staty

stav (n, ut)
bata
  tunt, långsmalt (trä)stycke, men längre och stadigare än en pinne; särskilt sådan som är tillverkad just för dessa egenskaper; ofta sådan som hålls i handen och används som stöd för kroppen
liúr
  synnerligen ljuskänslig cell i näthinna (varje näthinna innehåller omkring 100 miljoner stavar)

stava (v)
litrigh
  ange en följd av bokstäver sådan att de utläst bildar ett givet ord; i synnerhet att ange den följd som allmänt anses vara "rätt" för just detta ord

stavelse (n, ut)
siolla

stavfel (n, neut)
botún cló
  fel i stavning av ett ord

stavning (n, ut)
litriú

stavningsvariant (n, ut)
litriú
  ord med en annan men snarlik stavning, dock med bibehållet uttal och bibehållen betydelse

stearinljus (n, neut)
coinneal

stege (n, ut)
dréimire
  flyttbart hjälpmedel eller fast installerad struktur för vertikal eller nästan vertikal förflyttning av personer, bestående av korta tvärstag att kliva på placerade med jämna mellanrum mellan två längre stänger eller rep

stegla (v)
croch
  lemlästa (någon) och sätta upp kroppsdelarna på ett stegel (som straff); bildligt om att utdela ett strängt straff

steglits (n, ut)
coinnleoir Muire

stegosaurus (n, ut)
steigeasár
  någon av flera utdöda växtätande arter av dinosaurier i infraordningen Stegosauria, med två rader av höga plattor löpande längs ryggen
  art av den utdöda växtätande dinosaurien inom släktet Stegosaurus, inom infraordningen Stegosauria

stegvis (adj)
dréimreach
  skeende under längre tid i flera steg

stek (n)
rósta
  bit kött, oftast av nöt avsedd som mänsklig föda biffstek

steka (v)
frioch
  tillaga mat i hög värme med matfett med lite eller inget vatten, vanligen i stekpanna eller gryta eller på någon form av häll steka kött, steka potatis; även i allmänhet om att hetta upp mat; i överförd betydelse om att utsätta för stark värme; (vardagligt, i perfekt particip) bli utsatt för negativ handling

stekpanna (n, ut)
scilléad
  köksredskap av metall (t.ex. gjutjärn) att steka mat i

stel (adj)
stalcánta
  styv, oböjlig
beacht
  strikt och mycket formell; som ej går utanför rutiner eller regler

stelkramp (n, ut)
teiteanas
  infektionssjukdom som orsakas av bakterien Clostridium tetani

stellär (adj)
réaltach

stelna (v)
reoigh

sten (n, ut)
cloch
  typ av mineraliskt material
  jämförbar med en lös bit av mineraliskt material

stena (v)
cloch
  utsätta för stening (avrättning genom stenkastning)

stenblock (n, neut)
bollán
  stor sten

stenbrott (n, neut)
cairéal
  ställe där stenbrytning utförs

stendöd (adj)
chomh marbh le hart
  helt livlös; helt ur funktion, trasig eller avstängd

stenfalk (n, ut)
meirliún

stenfrukt (n, ut)
eithneachán
  frukt som endast innehåller ett frö, omgivet av ett skal, i sin tur omgivet av fruktkött

stenhuggare (n, ut)
saor cloiche
  person som hugger sten, som utövar stenhuggeri, skulptör

stenhård (adj)
crua
  mycket sträng eller tuff

stenkista (n, ut)
vaigín armlóin
  ram av trä (kista) fylld med sten, använd som fundament under vatten för bro eller brygga

stenknäck (n, ut)
glasán gobmhór

stenkol (n, neut)
gual
  fossila bränslet kol

stenmård (n, ut)
cat crainn clochra
  en djurart (Martes foina) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

stenografi (n, ut)
luathscríbhneoireacht
  snabbskrift med hjälp av tecken och förkortningar

stenskvätta (n, ut)
clochrán

stenålder (n, ut)
clochaois
  den tidsepok som inleds när människan börjar tillverka verktyg (av sten)

stereotyp (n, ut)
steiréitiopa
  mall för gjutning av typer
  förenklade föreställningar av en grupp och dess medlemmar

steril (adj)
steiriúil
  ofruktsam; utan idéer och uppslag

sterilitet (n, ut)
neamhthorthúlacht
  det att vara infertil och således inte kunna fortplanta sig

steroid (n, ut)
stéaróideach
  lipid med fyra sammanlänkade cykloalkanringar

stetoskop (n, neut)
steiteascóp
  instrument för avlyssning av hjärta och lungor

sticka (n, ut)
scealp
  liten (vass) träflisa eller liknande
biorán cniotála
  pinne att sticka med; verktyg för stickning

sticka (v)
cniotáil
  tillverka vävnad av garn för hand medelst en (rund-) eller flera stickor
bolscaireacht a dhéanamh
  föra in, stoppa
cealg
  ge upphov till en känsla som av ett stort antal spetsiga föremål trycks in; ge en stickande känsla
teith
  dra; gå (iväg, bortåt); smita; ge sig iväg

stickling (n, ut)
fo-ghúna
  del av växt innehållande meristem som avlägsnas från värdplanta för att klona eller föröka en växt

stickning (n, ut)
cniotáil
  det att fläta samman maskor av garn till tygstycke (klädesplagg) med hjälp av två stickor

stickpropp (n, ut)
bolscaireacht a dhéanamh
  del av elektrisk kontakt som kan stickas in i en annan del

stickprov (n, neut)
tástáil
  urval, prov i mängden
  mängd observationer inom en statistisk undersökning

stickreplik (n, ut)
cú
  ord som avslutar en replik (och därigenom signalerar att nästa skådespelare ska göra något)

stift (n, neut)
bata
  avlång behållare vars innehåll skjuts eller skruvas fram
deoise
  kyrkostift, biskopsdöme, område av kyrkan som leds av en biskop
stíl
  skaft av en pistill, förbindande märket med fruktämnet

stiftelse (n, ut)
bunsraith
  juridisk person utan medlemmar och ägare som förvaltar en ekonomisk förmögenhet

stiftpenna (n, ut)
peann luaidhe meicniúil

stig (n, ut)
séad

stiga (v)
éirigh
  flytta sig uppåt, få en högre höjd (i något koordinatsystem)

stiga på (v)
iontráil
  gå in i

stigbygel (n, ut)
stíoróip
  envar av de två byglar i stiglädren på ömse sidor av sadel, som används som stöd for foten vid uppsittning och ridning

stiglucka (n, ut)
urtheach reilige
  överbyggd port till kyrkogård

stigma (n, neut)
smál
  den grekiska bokstaven Ϛ (gemen: ϛ)
  sårmärke
  vanärande kännetecken

stil (n, ut)
stíl

stilfull (adj)
galánta
  som har (fin) stil

stilig (adj)
dathúil

stilla (adj)
féithchiúin
  inte i rörelse; inte livlig

stilla (v)
féithchiúin
  få still(are), dämpa, lugna

stilla veckan (n)
Seachtain Mhór
  veckan närmast före påskdagen, från palmsöndagen till påskafton; som firas till minne av Kristi lidande och död på korset

stillasittande (adj)
neamhaistreach
  ; som inte får mycket motion, d.v.s. som sitter och ligger mycket, men inte alls står, går, springer och rör på sig mycket

stillbild (n, ut)
ar fad
  fotografi, foto (i motsats till rörlig bild)

stilleben (n, neut)
neamhbheo
  en kategori motiv inom måleri och fotografi som inriktar sig på måleri och fotografi, ofta av hushållsattiraljer, på nära håll

stillhet (n, ut)
calma
  /njutbart/ lugn /med tystnad/, avsaknad av stressiga stimuli

stilmall (n, ut)
bileog stíle

stilnivå (n, ut)
sainréim teanga
  stilistisk nivå hos ett ord eller en text

stim (n, neut)
báire
  större grupp av fiskar som simmar nära varandra

stimulans (n, ut)
spreagadh

stinga (v)
cealg
  sticka, bita

stipendiat (n, ut)
coimeádán

stipendium (n, neut)
scoláireacht
  penningunderstöd för studier

stjäla (v)
goid
  göra sig skyldig till stöld; (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar som ägs av annan än en själv

stjälpa (v)
beangán
  falla åt sidan, vältas omkull
  slå omkull, välta omkull; vända upp och ner
  omintetgöra plan eller dylikt

stjärna (n, ut)
réalta
  stor lysande himlakropp som genomför kärnfusion
  slags geometrisk (oftast tvådimensionell) form; stiliserad avbildning av himlakroppen med tre eller flera uddar utstickande från centrum
  benämning på populär, mycket känd person

stjärnbild (n, ut)
réaltbhuíon
  ett antal stjärnor som med lite fantasi kan tolkas utgöra en bild på himlavalvet

stjärnhop (n, ut)
réaltbhraisle
  samling näraliggande stjärnor

stjärntecken (n, neut)
comhartha an Stoidiaca

stjärt (n, ut)
íochtar
  bakdel (på människa), anus
eireaball
  den bakersta delen av ett flygplan

stjärtmes (n, ut)
meantán earrfhada

sto (n, neut)
láir

stock (n, ut)
bloc
  avverkad trädstam eller sågtimmer

stockros (n, ut)
gorm
  blomma av släktet Alcea, i synnerhet arten Alcea rosea ("vanlig stockros")

stoft (n, neut)
deannach

stol (n, ut)
cathaoir
  en möbel på vilken man sitter

stollig (adj)
duine buile

stolpe (n, ut)
cuaille
  vertikal linje över vapnet

stolpiller (n, neut)
sopastóir

stolt (adj)
bródúil

stolthet (n, ut)
anumhlaíocht

stoltsera (v)
mustar

stopp (n)
stop
  stockning, stillestånd, spärr, propp (i röret el.dyl.)

stoppa (v)
coisc
  få att sluta; göra så att något slutar att ske eller göra så att någon slutar att göra något; få en rörelse, process eller ett skeende att upphöra
sáith
  fylla med något mjukt (särskilt om korv, pipa)
dearnáil
  laga hål i textil (särskilt om strumpor)

stoppdatum (n, neut)
sprioc-am
  datum fram till vilket man kan lämna bidrag (till en tidskrift)

stoppnål (n, ut)
snáthaid chléithe
  nål som används för att stoppa (laga) hål i textil

stoppskylt (n, ut)
comhartha stop
  vägmärke som meddelar att fordonsförare har stopplikt

stor (adj)
mór
  med ett mått eller i utsträckning som överskrider genomsnittet (ej att förväxla med #2)
mór, ábhal
  ansedd som bättre än de flesta; åstadkommande mycket

storartad (adj)
iontach
  som imponerar med sin storhet

storasyster (n, ut)
deirfiúr

storaxel (n, ut)
mór-ais

storebror (n, ut)
bráthair

storhertig (n, ut)
ard-diúc.
  manlig statschef i monarki (storhertigdöme)

storhet (n, ut)
cainníocht fhisiceach
  egenskapen att vara stor

storhetstid (n, ut)
pósadh
  glanstid

storhetsvansinne (n, neut)
mustar gan ghustal
  överdriven självuppskattning; det att man (kanske efter framgångar i makt eller social status) tror sig vara större eller viktigare än vad man egentligen är /och att man därför kan bete sig hur som helst och göra vad som helst/

storhjärna (n, ut)
ceirbream
  (exemplar av) den största och översta delen (cerebrum) av människans hjärna som bland annat innehåller storhjärnsbarken (cortex cerebri) ytterst och förknippas med högre funktioner som medveten sinnesupplevelse, viljestyrd motorik, intellekt och språk

storhjärnsbark (n, ut)
coirtéis cheirbreach
  det kraftigt veckade yttersta lagret (cortex cerebri) hos storhjärnan (cerebrum), vilket förknippas med medveten sinnesperception, frivillga muskelrörelser och högre intellektuella funktioner som abstrakt och logiskt tänkande, minne, planering och språk

stork (n, ut)
storc, corr bhán
  fågel ur familjen storkfåglar

storlek (n, ut)
méid

storleksordning (n, ut)
ord méadaíochta
  approximativ storlek, (grov) approximation av ett numeriskt värde /men åtminstone med ungefär rätt (tio)logaritm/; tänkt (större) intervall kring ett givet värde, inom vilket en numerisk storhet befinner sig; avrundat heltalsvärde av tiologaritm.

storm (n, ut)
stoirm
  hård vind; oväder

storm i ett vattenglas (n)
focail mhóra agus mogaill fholmha
  stor uppståndelse för något som inte kräver det

storma (v)
anfa
  blåsa som en storm
  kraftigt anfalla (en förskansing)

stormarknad (n, ut)
hipearmhargadh
  ett stort snabbköp (typiskt 10&nbsp;000 m²)

stormhatt (n, ut)
dáthabha
  växt av släktet Aconitum

stormig (adj)
anfach
  mycket blåsig

stormlykta (n, ut)
laindéar doininne
  lykta (med fotogen och platt veke) som tål storm

stormästare (n, ut)
Ardmháistir
  schacktitel som näst efter världsmästare är den högsta titel en schackspelare kan få

storpotatis (n, ut)
boc mór
  mycket mäktig och betydelsefull person på hög position i arbetslivet

storsint (adj)
gartach
  överseende, förlåtande

storskalig (adj)
mórscála
  som har stor räckvidd, som sker i stor skala

storskarv (n, ut)
broigheall
  en art (Phalacrocorax carbo) inom fågelfamiljen skarvar (Phalacrocoracidae); individ av arten storskarv

storslagen (adj)
galánta
  imponerande, mäktig

storspov (n, ut)
crotach
  en art (Numenius arquata) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten storspov

storstad (n, ut)
ceannchathair
  tätort (oftast med förorter) med många invånare

storsäl (n, ut)
rón féasógach
  sälart som lever i Norra ishavet (Erignathus barbatus)

stortå (n, ut)
ordóg

storvuxen (adj)
alpartha

straff (n)
pionós
  åtgärd som utföres med person som gjort något fel, ofta något som är negativt för personens (omedelbara) välmående; speciellt fängelse, böter, skyddstillsyn eller annat påföljd som utföres med en person som begått ett lagbrott
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka, kasta eller slå bollen från en bestämd punkt rakt framför målet, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget begått ett regelbrott i eget straff- eller målområde
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt genom att från spelplanens mittpunkt ta bollen eller pucken och sedan simulera ett friläge där boll- eller puckhållaren ej får dra bollen eller pucken bakåt
  det att ena laget får kasta bollen i avsikt att träffa korgen från en fast punkt efter att motståndarna har begått en foul på defensiv planhalva

straffa (v)
aifir
  utdela ett straff, t.ex. för ett regelbrott

straffläggning (n, ut)
ciceanna éirice
  när en match avgörs av att bägge lagen lägger varsina straffar tills ett av lagen leder och därav vinner matchen; kommer oftast av att matchen avslutas oavgjort och måste av diverse anlendningar avgöras

straffrättslig (adj)
coirpeach
  som rör straffrätt

straffspark (n, ut)
pionós
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka bollen från straffpunkten, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget brutit mot reglerna, till exempel att någon utespelare tagit bollen med händerna innanför det egna målområdet

strala (v)
goid
  olovligen och olagligen ta eller tillskansa sig annans egendom

strand (n, ut)
trá

stranda (v)
trá
  förlisa, lider skeppsbrott med ett fartyg

strategi (n, ut)
straitéis
  plan i stora drag, till skillnad från taktik

streaka (v)
síog
  klä av sig och löpa naken i syfte att väcka uppståndelse

streama (v)
sruth
  strömma, spela upp direkt över internet

streck (n, neut)
béim

streckgubbe (n, ut)
duine cipíneach
  plan figur föreställande en människa skapad endast med hjälp av enkla streck

strejk (n, ut)
stailc
  arbetsnedläggelse; det att anställda som protestaktion avstår från att arbeta för arbetsgivaren

strejkbrytare (n, ut)
iora
  person som olovligt arbetar trots att det pågår en strejk

stress (n, ut)
béim

stressa (v)
béim
  göra någon stressad

strid (n, ut)
cath
  sammandrabbning av två fientliga (väpnade) parter

strida (v)
bruíon
  utkämpa en strid, kämpa, drabba samman; föra krig; slåss
  kämpa för, försvara
  konkurrera; tävla
  tvista

stridslysten (adj)
trodach
  som söker strid

stridsrop (n, neut)
rosc catha
  utrop vid strid, härskri

stridsslaga (n, ut)
súiste
  historiskt slagvapen som med långt taggförsett huvud som sitter ihop med skaftet genom en kedja eller liknande

stridsyxa (n, ut)
tua chatha
  ett slags huggvapen

strila (v)
easraigh
  rinna i fina strålar eller droppar
  sprida en vätska i fina strålar eller droppar över en yta; fint fördela små bitar av ett fast ämne (t.ex. pulver)

strimla (n, ut)
climir
  långsmal avriven eller avskuren bit av något

strimla (v)
ruainne
  skära något i strimlor

string (n, ut)
iall
  stringtrosa

strippa (n, ut)
gamhnach
  person som gör en striptease

strippa (v)
climir
  klä av sig naken inför en publik, göra en striptease

stroke (n, ut)
béim
  slaganfall, hjärnblödning

strontium (n, neut)
strointiam

strosa (v)
meallac
  ströva utan bestämt mål

struken (adj)
clúmhach
  målad, penslad, belagd med ett lager (en strykning) av målarfärg
céim
  exakt, utan råge

struktur (n, ut)
struchtúr

strukturell (adj)
imchruthach
  som har att göra med strukturen

struma (n, ut)
ainglis
  sjuklig förstoring av sköldkörteln

strumpa (n, ut)
stoca
  mjukt klädesplagg som bärs på fötterna och ibland räcker upp till knät

strumpbyxor (n, ut)
riteoga
  ett underplagg som utgörs av långa strumpor som upptill är utformade som en byxa med midjeresår

strumpeband (n, neut)
glúin-chrios
  ofta elastiskt band som hänger ner från en strumpebandshållare och som fästs i till exempel nylonstrumpor
  dekorativt spetsband som träs på ett strumpbeklätt ben

strunt (n)
cáis
  något som är oviktigt, irrelevant eller rent nonsens

strunta i (v)
aire
  inte bry sig om (alls, över huvudtaget, ett dugg)

struntprat (n, neut)
amaidí

strupe (n, ut)
scornach
  halsens framsida
  halsens inre; endera av halsens två kanaler, matstrupen och luftstrupen

struphuvud (n, neut)
laraing
  rörformat organ (larynx) i halsen på däggdjur, vilket förbinder svalget (farynx) med luftstrupen (trakea), och vars funktion är att skydda de nedre andningsorganen samt att frambringa ljud

strut (n, ut)
coirceog

struts (n, ut)
ostrais
  en fågelart med det vetenskapliga namnet Struthio camelus i familjen strutsar (Struthionidae); individ av ovan nämnda art

stryk (n, neut)
ghreadadh
  det att medvetet utsätta (någon) för fysisk skada eller det att medvetet utsättas för fysisk skada (av någon)

stryka (v)
ciotóg trasna
  röra sig (eller befinna sig) nära över en yta; glida
slíoc
  dra med handen över en yta
iarann
  släta ut ett tygstycke eller klädesplagg genom att föra ett uppvärmt järn över ytan
treo
  dra ett streck över något skrivet (för att markera att det överstrukna inte gäller)
  plocka bort (t.ex. ur en text); utesluta

strykjärn (n, neut)
iarann
  apparat som används för att göra textilier släta genom strykning

stryknin (n, neut)
stricnín
  giftig alkaloid som bland annat förekommer i frön från rävkaketrädet (Strychnos nux-vomica)

strykpojke (n, ut)
ceap milleáin
  någon som ständigt ges skulden

strypa (v)
tacht
  kväva genom att placera tryck på luftstrupen

sträcka (v)
réimse
  göra mer utsträckt

sträckbänk (n, ut)
raca céasta
  ett tortyrredskap, med vars hjälp delinkventens kropp uttänjdes starkt i syfte att åstadkomma intensiv smärta

sträckning (n, ut)
slí
  förlopp av en vägsträcka

sträng (adj)
beacht
  (om person, institution etc.) som håller hårt på regler eller har låg tolerans mot fel, misstag, lek, larv etc.

sträng (n, ut)
sreangán
  spänd tråd, ofta på musikinstrument där trådens vibrationer skapar toner; även om andra trådliknande föremål
  ordnad följd av (skrivna) tecken

sträv (adj)
aindreanta
  fylld av små upphöjningar och fördjupningar
  kärv
  barsk

sträva (v)
bí ag coimhlint

strå (n, neut)
cochán
  stjälk av gräs eller andra gräsartade växter, t.ex. grässtrå, halmstrå; hårstrå

stråke (n, ut)
bogha
  redskap ofta av tagel som dras över strängarna i ett stråkinstrument för att skapa ljud

stråla (v)
taitin
  avge (synlig eller osynlig) strålning; skina, lysa i en bestämd riktning, glänsa
bíoma
  vara märkbart mycket glad; le brett

strålande (adj)
lonrach
  fantastiskt bra

strålben (n, neut)
gaghéag
  ett ben i underarmen som sitter paralellt med armbågsbenet

stråle (n, ut)
ga
  del av en rät linje, begränsad av endast en ändpunkt, oändligt lång
  modell av ljus som används för att analysera ljusets väg genom ett optiskt system; ljus som rör sig längs en rät linje, i särskilda fall även längs en böjd linje, även om osynlig strålning
  partiklar som strömmar längs en rak (eller sällan böjd linje) efter att ha lämnat ett objekt
  vatten, annan vätska, gas eller granulärt material som strömmar längs en rak eller böjd linje efter att ha lämnat ett rör, en behållare eller annan objekt med hög hastighet

strålkastare (n, ut)
teach solais
  lampa i fronten på ett fordon

strålning (n, ut)
radaíocht

strö (v)
easraigh
  försiktigt eller utan större kraft kasta eller sprida så att något fördelar sig mer eller mindre jämnt

ström (n, ut)
sruth
  vattendrag, fors, ofta om ett relativt snabbt flytande

strömbrytare (n, ut)
lasc
  inrättning som genom ett handtag eller en knapp kan bryta eller sluta en elektrisk strömkrets

strömfåra (n, ut)
lárshrutha
  snabbast rinnande del av vattendrag

strömlöja (n, ut)
táilliúir
  fiskart Alburnoides bipunctatus inom familjen karpfiskar som finns i södra och östra Europa samt Asien

strömma (v)
sruth
  spela upp direkt över internet

strössla (v)
easraigh
  lägga strössel på något; sprida ut något likt strössel

ströva (v)
meallac
  vandra för nöjes skull

stubbe (n, ut)
stoc
  den del av en trädstam som sitter kvar i marken efter att stammen kapats (sågats av) eller knäckts av vinden

stubin (n, ut)
aidhnín

student (n, ut)
dalta
  person som tagit studentexamen, är behörig att studera på universitet
  person som studerar på universitet eller högskola

studenthem (n, neut)
teach mór

studera (v)
seomra staidéir
  lära eller fördjupa sig i ett ämne, ofta på högskola/universitet
  lära sig mer om en specifik fråga, titta noggrant på, granska

studerande (n)
dalta
  person som studerar

studie (n, ut)
seomra staidéir
  inhämtandet av kunskap genom forskning
  konstverk skapat för att öva eller demonstrera ett visst ämne eller teknik

studsmatta (n, ut)
trampailín
  ställning med elastiskt material avsedd för att hoppa högt på

stuga (n, ut)
teach beag
  mindre hus, ofta använt som fritidshus

stuka (v)
leon
  skada led i fot eller hand genom kraftig vridning varvid leden svullnar

stum (adj)
balbh
  tyst, mållös, som saknar talförmåga

stumfilm (n, ut)
scannán tostach

stump (n, ut)
stoc
  kort bit; återstående bit (av något som ursprungligen var längre)

stund (n, ut)
tamall

stuns (n, ut)
aclaíocht
  fart, snits, kläm, sprätt, kraft, livsglädje, ös
cuannacht
  finess, stil, elegans

stup (n, neut)
scairp
  brant, avgrund

stupa (v)
ardú
  luta tvärbrant
tit
  stupa i strid, omkomma under stridshandling

stuprör (n, neut)
píopa taosctha
  lodrätt rör som leder undan smält- och regnvatten från tak (där det oftast samlas i en hängränna) till en lägre nivå (oftast marknivå eller därunder)
  tajta långbyxor

stuteri (n, neut)
graíre
  gård som idkar hästuppfödning; hästgård; avelsgård

stuva (v)
stobh
  göra stuvning (sås runt en maträtt)

stuveriarbetare (n, ut)
stíbheadóir
  hamnarbetare, person som lastar och lossar fartyg

stuvning (n, ut)
stobhach
  maträtt med omgivande sås, resultatet av att stuva

styck (n, neut)
boim
  enhet för antal

stycke (n, neut)
píosa
  om något konkret som utgör en icke avskild del eller bit av något sammanhängande helt eller om del eller bit som ingår eller skall ingå i en helhet eller vari en helhet (i tanken) delas och som ofta uppfattas såsom en självständig enhet; även om något mer eller mindre abstrakt som utgör en del av något

stygg (adj)
dona
  avsiktligt och illasinnat ovänlig, fientlig eller elak
dalba
  (om barn) som beter sig olydigt och busigt

styggelse (n, ut)
adhfhuafaireacht
  (moraliskt) förkastlig företeelse, som bör fördömas

stygn (n, neut)
greim
  åtdragen ögla som bildas när man syr

stylta (n, ut)
cos croise
  stång med fotstöd, en för vardera foten, avsedd för gång en bit ovanför marken, mest använt som lekredskap

styltsnäppa (n, ut)
gobadán scodalach

stympa (v)
loit
  vanställa genom avhuggning, hugga av lemmar

styngfluga (n, ut)
boiteog
  någon av de arter av insekter som ingår i familjen styngflygor (Oestridae) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa arter

styra (v)
ceansaigh
  föra (en farkost, fordon eller annat) i en eller annan riktning eller bana; manövrera/kontrollera fysikaliska, kemiska eller andra teknologiska processer

styrbord (adj)
deasbhord
  på, i, vid eller i riktning mot styrbordssidan

styrbord (n)
deasbhord
  (sett framåt från aktern) höger sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

styre (n, neut)
hanlaí
  något man styr med, särskilt om styrstång

styrelse (n, ut)
clár

styrelseordförande (n, ut)
cathaoirleach

styrka (n, ut)
fórsa
  det att vara stark; eller hur starkt något är
  (speciell) förmåga
  trupp (med bestämd uppgift)

styrka (v)
daingnigh

styrkedemonstration (n, ut)
an

styrsel (n)
fostacht

styrstång (n, ut)
coisc
  stång som förbinder styre med framhjul

styv (adj)
stiúgaí
  som är svår att böja; oböjlig

styv- (affix)
leas-
  antyder att man inte är blodsligt släkt med personen

styva (v)
stalc
  göra styv

styvbror (n, ut)
leasdeartháir
  styvson till ens biologiska förälder som inte är ens halvbror

styvdotter (n, ut)
leasiníon
  ens partners icke-gemensamma dotter

styvfader (n, ut)
leasathair
  förälders make eller manliga partner

styvmor (n, ut)
leasmháthair
  förälders maka eller kvinnliga partner, som inte är ens moder

styvna (v)
stalc
  bli (mer) styv

styvnackad (adj)
cruamhuineálach
  trotsig, tjurig, stursk, envis

styvsint (adj)
ceanndána

styvson (n, ut)
leasmhac
  son från ens partners tidigare relation

styvsyster (n, ut)
leasdeirfiúr
  dotter till ens styvförälder från en annan relation

städ (n, neut)
inneoin
  redskap av järn som tjänar som underlag vid smide
  (förekomst av) det andra av de tre hörselbenen (incus) i mellanörat

städa (v)
glan
  göra rent inuti exempelvis en byggnad eller en bil; ofta avses speciellt iordningställning av större föremål, ibland med borttagning av smuts

städerska (n, ut)
ainnir

städsegrön (adj)
síorghlas
  (om träd och buskar) som är grön året om

ställ (n, neut)
fulaing
  konstruktion avsedd för att hålla något eller bjuda plats för något

ställa (v)
cuir
  placera i upprätt eller stående läge, placera (någonstans)
fulaing
  inta en stående position där endast en eller fler fötter bär upp kroppen, resa sig (upp) från en sittande eller liggande position
foireann
  ange inställning; ordna (i förväg) att någon maskin gör något bestämt

ställa in (v)
tiúin
  justera (radio eller liknande) så att önskad funktion uppnås
cealaigh
  /bestämma sig för att/ inte /längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

ställa upp (v)
cabhair
  hjälpa till, stötta
rannpháirtigh
  delta
cuir ar bun
  höja upp från ett liggande till upprätt läge; resa
ceartaigh
  placera i viss ordning, organisera

ställa ut (v)
taispeántas
  visa upp (till försäljning eller på en utställning)
ceist
  utfärda (handling)

ställe (n, neut)
plás
  plats
teach
  egendom, hus, hem

ställföreträdare (n, ut)
teachta
  person som uppfyller en befattning under begränsad tid under det att ordinarie personal är frånvarande

ställning (n, ut)
fulaing
  (mer eller mindre vertikal) anordning som håller ett föremål stående eller i en viss (högre) position, eller uppfyller någon funktion
  position, läge, belägenhet, placering
  åsikt
  sätt på vilket man står; kroppsställning
  sätt på vilket något är ställt

stäm (n, ut)
déas
  en fiskart (Leuciscus leuciscus) i familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

stämjärn (n, neut)
siséal
  huggmejsel för trä

stämma (n, ut)
guth
  röst
  linje i en musikalisk sats

stämma (v)
aontaigh
  vara korrekt eller sann; överensstämma, gå ihop
tiúin
  ställa in tonerna /på ett instrument/
agair
  dra inför domstol, kalla inför rätta

stämma överens (v)
aontaigh
  överensstämma

stämning (n, ut)
tiúin
  tillstånd vari en människas känslor befinner sig inför ett visst föreställningsinnehåll; (tillfälligt) sinnestillstånd som sätter sin prägel på någons medvetande
  den anda, atmosfär eller ton som råder hos en grupp eller krets av personer vid en plats, ett evenemang e.d.
  åtgärd som utförs på ett instrument för att en musiker ska kunna spela rent på det

stämpla (v)
gread
  förse med stämpelavtryck, sätta stämpel på

stämpling (n, ut)
comhcheilg
  det att förbereda brott

stämskruv (n, ut)
biorán
  en skruv högst upp på ett stränginstrument som skruvas på för att stämma ett instrument

ständigt (adv)
an [[t-am]] ar fad
  ; utan avbrott, hela tiden, alltid; evigt

stänga (v)
dún
  göra så att en dörr eller annat (plant) föremål täpper till en öppning i en vägg eller möbel; ändra från öppet till stängt tillstånd; sluta (till), täppa till

stänga av (v)
coisc
  förbjuda (någon) att delta i en viss verksamhet
cuir as
  avbryta eltillförseln, bränsletillförseln, eller på ett annat sätt avaktivera en apparat eller anläggning

stängd (adj)
druidte
  ; som inte är öppen

stängsel (n, neut)
airbhe

stänka (v)
dais
  sprida vätska/våt massa i droppar (på någon eller något)

stänkskärm (n, ut)
cliathán

stäppvipa (n, ut)
pilibín ealtúil

stärka (v)
neartaigh

stärkelse (n, ut)
stáirse
  polysackarid som bildas av växter, närmare bestämt en blandning av amylos och amylopektin; kolhydrat som är vanligt förekommande i mänsklig föda (t.ex. potatis, pasta, ris, mjöl, bröd)

stävja (v)
coisc
  motarbeta något som anses vara misshagligt, särskilt om något som befinner sig på ett tidigt stadium; hindra, hejda, stoppa
  hålla tillbaka, undertrycka

stå (v)
seas
  ha upprätt kroppsställning utan att förflytta sig

stå som spön i backen (v)
sceana gréasaí a chur
  förekomma ymnigt eller intensivt

stål (n, neut)
cruach

stålar (n, ut)
saibhreas
  pengar

stålverk (n, neut)
cruachchearta
  industriell anläggning för järn- och stålproduktion

stånd (n, neut)
go dtí
  det att vara förmögen att utföra något; det att ha tillräcklig förmåga för att bli verklighet; det att kunna (göra) något
adharc
  erektion

ståndaktig (adj)
feirm
  som håller stånd mot yttre påverkan; som inte ger vika för frestelse, övertalning o.d.; fast i övertygelse

ståndare (n, ut)
staimín
  manligt könsorgan (hanorgan) i en blomma

ståndarknapp (n, ut)
antar
  del längst ut på ståndare som bildar det befruktande pollenet

stång (n, ut)
clébhandán

ståt (n, ut)
caidéal
  överdådig, pompös prakt; pompa, glans

ståtlig (adj)
státúil
  som utstrålar storhet, styrka, elegans och kanske lyx eller ära

stöd (n, neut)
branra
  något som håller något på plats (så att det inte faller omkull)
  område där en funktion är nollskild

stöddig (adj)
cruadhéanta
  stor och kraftig
diongbháilte
  alltför självsäker

stödhjul (n, neut)
cobhsaitheoir
  extra hjul som stöd på barncykel

stödja (v)
iompair
  med hjälp av stöd hålla något uppe, bära upp något genom att fungera som underlag, ge stöd åt något, förse något med stöd, fungera eller tjäna som stöd åt/för något
  ge moraliskt, intellektuellt, ekonomiskt e.d. stöd; anse att det som någon arbetar med eller det något handlar om är bra, och önska framgång för detta; även verka för samma mål: hjälpa eller gagna eller främja, trösta någon
taca
  få stöd genom att vila eller luta sig mot något som fungerar som stöd i syfte att hålla sig uppe
uiríseal
  få stöd eller hjälp av något, grunda sig eller basera sig eller förlita sig på något

stödjepunkt (n, ut)
uiríseal
  punkt som stödjer något, ofta bildligt om t.ex. område

stöld (n, ut)
eitilt
  det att olovligen ta en annan individs ägodelar till sina egna; det att stjäla, tjuvnad

stön (n, neut)
ong
  (långdraget) dovt ljud från någon som lider kroppsligen; suck

stöna (v)
éagaoin
  (av smärta, ansträngning, njutning e.d.) frambringa ett långdraget dovt ljud med rösten

stör (n, ut)
bradán fearna
  fisk av släkten Acipenser (störar), i synnerhet arten Acipenser sturio (vanlig stör)

störning (n, ut)
anbhuain
  företeelse som avviker från det normala
éaradh
  företeelse som försvårar överförande av information

större hackspett (n)
mórchnagaire breac

störta (v)
pléasc
  med kraft, okontrollerat och okontrollerbart falla ned mot marken och ofta skadas eller förstöras
dais
  snabbt och häftigt förflytta sig
comhdhlúthaigh
  få att falla med kraft och vanligen skadas eller förstöras; med våld eller andra icke lagenliga medel avsätta en makthavare

stöt (n, ut)
suasán
  situation där en person (eller ett djur) utsätts för en elektrisk ström
gadaíocht
  välplanerat inbrott, rån e.d.

stöta på (v)
fáigh
  hitta något

stötta (n, ut)
iompair
  enkel konstruktion (t.ex. en stolpe) som ska fungera som stöd under t.ex. ett bygge

stötta (v)
iompair
  stödja med hjälp av stöd (t.ex. stolpe) för att hålla något uppe
  hjälpa genom att finnas till hands; visa medkänsla för någon, särskilt vid sorg eller andra svårigheter

stöttande (adj)
coinneálach
  som stöttar

stöttepelare (n, ut)
comhla chatha
  (stabil och trygg) person som har stor hjälpande eller (inte minst känslomässigt) stöttande betydelse (för någon eller några)

stövel (n, ut)
bróg
  hårdare fotbeklädnad som täcker fötter och anklarna, och ibland även knäna
  person som är helt okänslig för andras reaktioner på egna handlingar och därmed av omgivningen kan ses som socialt extremt klantig

stövla (v)
stoc
  gå med tunga steg

subaltern (n, ut)
fo-oifigeach
  löjtnant eller fänrik

subarktisk (adj)
fo-artach
  som har att göra med områden nära Arktis

subgenre (n, ut)
fosheánra
  genre som utgör en undergrupp av en mer övergripande term

subjekt (n, neut)
ainmní
  bärare av medvetandeupplevelser, person, medborgare, rättssubjekt

subkutan (adj)
fo-chraicneach

subskrajba (v)
foscríobh
  beställa regelbundet, ofta för något digitalt nyhetsbrev eller uppdateringar i sociala medier.

substans (n, ut)
substaintí
  något som har konkret, fysisk existens men obestämd form; materia, ämne
damhna
  verkligt innehåll

substantiv (n, neut)
ainmfhocal
  ordklass omfattande ord som namnger människor, varelser, föremål, platser, material, tider, händelser, tillstånd, egenskaper, relationer och dylikt; ett ord i ovanstående ordklass

substantivisk (adj)
ainmfhoclach
  som har att göra med eller som liknar substantiv

substitut (n, neut)
bean ionaid

substrat (n, neut)
substráit
  det ämne som ett enzym verkar på

subsumera (v)
fo-ghlac
  innefatta, inbegripa, underordna

subtil (adj)
caolchúiseach
  hårfin, nästan omärklig, utstuderad, raffinerad

subtropisk (adj)
fo-theochriosach
  som hör samman med områdena närmast norr eller närmast söder om tropikerna

successiv (adj)
dréimreach

succé (n, ut)
áitheas
  (stor) framgång

succéartad (adj)
áitheasach
  som gör succé

suck (n, ut)
cuach
  djup inandning med förträngd ljudspringa

sucka (v)
osna a ligean

suckatcitron (n, ut)
ciotrón
  en växtart (Citrus medica) som utgör en av de ursprungliga arterna av citrusfrukter; exemplar av denna art; frukt av denna art

sudanes (n, ut)
Súdánach
  invånare i Sudan eller som har sudanesisk härkomst

sudanesisk (adj)
Súdánach

suddig (adj)
anfhollas
  oklar, vars gränser inte är definierade; luddig, diffus

sudoku (n, neut)
Sūdoku

suffix (n, neut)
iarmhír

sufflör (n, ut)
leideoir
  medarbetare vid en teater med uppgift att viskande fylla i (sufflera) de repliker som en skådespelare är på väg att missa

sug (n)
aimirne
  drag till någonting man vill åt

suga (v)
súigh
  med hjälp av undertryck dra in, ner eller ut (särskilt om vätska)
  vara eller anses dålig, misslyckad eller av låg kvalitet

sugen (adj)
ainmhian
  fylld av begär, som gärna vill ha /något/

sugga (n, ut)
cráin
  grishona

suggerera (v)
mol
  föreslå
tionchar
  påverka genom suggestion

sugmärke (n, neut)
plaicín suirí
  slags blåmärke som blivit till genom att ens mun pressats mot ens partners kropp och suga in huden

sugrör (n, neut)
sop
  smalt rör, oftast av plast, som används för att förtära vätska genom att suga i det

suicidal (adj)
i riocht tú fein a mharú

sula (n, ut)
bonn
  undersida på fot eller sko

sulfid (n, ut)
suilfíd
  kemisk förening som innehåller svavel i oxidationstillstånd -2, ofta men inte alltid i form av sulfidjonen S-2

sulfit (n)
suilfít
  salt eller ester av svavelsyrlighet

sultan (n, ut)
sabhdán
  islamsk härskartitel

sultanat (n, neut)
sabhdánacht
  ett område vars härskare har titeln sultan

summa (n, ut)
suim
  resultatet av en addition; det hela, delarna sammantagna

summarisk (adj)
achomair
  som endast innehåller huvuddragen

sump (n, ut)
féan guail
  sänkbar låda av trä med hål i sidorna för att hålla och spara fångad fisk och skaldjur levande

sumpkrokodil (n, ut)
mogar
  en djurart (Crocodylus palustris) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som förekommer i Indien, Pakistan, Sri Lanka, Bangladesh, Nepal, och Iran; individ av denna art

sund (adj)
bealach
  hälsosam
  klok; vettig

sund (n, neut)
bealach
  smalt vattenområde

sunnanvind (n, ut)
gaoth aneas
  vind som blåser från söder, sydlig vind

sup (n, ut)
urchar
  snaps

superb (adj)
ar fheabhas

superdator (n, ut)
sár-ríomhaire

superhjälte (n, ut)
sárlaoch

superintendent (n, ut)
maor
  föreståndare för ett kyrkligt stift, utan att vara fullvärdig biskop

superlativ (adj)
sárchéim
  som avser superlativ

superlativ (n, ut)
sárchéim
  ett adjektivs eller adverbs högsta komparationsgrad

supernova (n, ut)
ollnóva

superstitiös (adj)
piseogach
  vidskeplig, skrockfull

supplement (n, neut)
folíon
  tillägg

supplementvinkel (n, ut)
cúinne

supremati (n, ut)
ardcheannas
  överhöghet, övervälde, självstyre

sur (adj)
géar
  tjurig, på dåligt humör
  med pH-värde lägre än 7
  som innehåller syra; smak som av citron eller ättika
fliuch
  genomvåt; blöt

surdeg (n, ut)
taos géar
  deg som man bakar surdegsbröd på; en blandning mellan mjöl och vatten

surfa (v)
bruth
  med hjälp av en surfingbräda åka på vatten genom vågors kraft
  att använda Internet

surfaktant (n, ut)
scamhógach
  protein- och fosfolipidrik utsöndring från typ 2-pneumocyter vilken reducerar ytspänningen i alveolen (och därmed motverkar kollaps av alveolen)

surfbräda (n, ut)
clár toinne, tonnchlár
  bräda avsedd för att surfa

surfing (n, ut)
marcaíocht toinne
  sporten att surfa, att på en bräda färdas på vågkammar

surhet (n, ut)
aigéadacht
  hur surt något är, egenskapen att vara sur (kemiskt, i smak, i humör)

surinamesiska (n, ut)
Criól Shuranam
  ett kreolspråk som talas i Surinam med rötter i engelska och betydande influenser av nederländska och till viss del portugisiska och västafrikanska språk

surjektiv (adj)
barrtheilgeach

surkörsbär (n, neut)
silín searbh
  frukt från surkörsbärsträdet (Prunus cerasus)

surmulen (adj)
púiceach
  som uttrycker misshumör passivt; butter och dyster

surra (v)
gread
  foga samman med hjälp av rep eller snöre
andord
  frambringa ett lågt, kontinuerligt, brummande ljud, likt de ljud som vissa insekter framkallar med sina vingar

surt regn (n)
báisteach aigéadach
  regn som innehåller starka syror (H₂SO₄, HNO₃) i ringa koncentration vilket ändå räcker till att påtagligt skada vegetationen

susa (v)
bí ag feadaíl
  ge ifrån sig susande (svagt, tonlöst och utdraget) ljud

susceptibilitet (n, ut)
leochaileacht
  det att vara susceptibel
  ett materials egenskap att bli magnetisk i externa magnetfält

sushi (n, ut)
súisí
  en japansk maträtt med kokt ris smaksatt med ingefära, vanligen även med rå fisk

suspensoar (n, ut)
bléinbheart

suspicion (n, ut)
drochamhras

suspiciös (adj)
amhrasach

sutan (n, ut)
casóg
  klädesplagg för präster

sutare (n, ut)
cúramán
  fisk av arten Tinca tinca och familjen karpfiskar

suverän (adj)
ardcheannasach
  självstyrande, som inte lyder under någon främmande makt (ej komparerbart)

suveränitet (n, ut)
ardcheannas

suzeränitet (n, ut)
ardfhlaitheas
  länsherrens överhöghet gentemot läntagaren

svabba (v)
ceirt
  våttorka golv

svag (adj)
caol
  som har låg förmåga att ge upphov till stora krafter
  som dåligt klarar att utföra mycket (gott) vid stress, bakslag etc.
laige
  med låg intensitet

svaghet (n, ut)
aimhneart
  det att vara svag
  dålig egenskap

sval (adj)
fuarchúiseach
  av behagligt låg temperatur

svala (n, ut)
fáinleog
  fågel inom familjen svalor

svalg (n, neut)
faraing
  rörformigt organ som börjar vid skallbasen bakom näsan och sträcker sig ned till matstrupen (och struphuvudet, som övergår i luftstrupen)
anscoilt
  avgrund, klyfta

svall (n, neut)
farraige
  häftig rörelse av en stor vattenmassa

svamp (n, ut)
beacán
  individ av svamp (1.); individ ur riket (Fungi)
  fruktkropp av svamp (2.) som kan plockas
beacán draíochta
  psykedelisk svamp, svamp som innehåller hallucinogener

svan (n, ut)
eala
  fågel i tribuset Cygnini

svana (n, ut)
eala
  svanhona

svanhona (n, ut)
cró
  hona av svan

svans (n, ut)
eireaball
  utväxt från ryggslutet hos många djur

svar (n, neut)
freagra
  yttrande (i någon form, ofta tal) som följer en fråga, uppmaning eller meddelande
  utvidgad betydelse som (1), om handling (inte språkligt) som följer en annan handling, som reaktion på annan handling

svar på tal (n)
aisfhreagra
  starkt motargument

svara (v)
freagair
  ge den information som begärts i en fråga

svart (adj)
dubh
  som har färgen svart; som har samma eller liknande färg som kol eller björnbär har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) inget ljus; som har en yta som avger (nästan) inget ljus; färgen som ibland associeras med döden eller olaglighet

svart hål (n)
dúpholl

svart låda (n)
bosca dubh
  färdskrivare i ett flygplan eller i en helikopter

svart rödstjärt (n)
earrdheargán dubh

svart svan (n)
eala dhubh
  en fågelart (Cygnus atratus) i familjen änder (Anatidae) hemmahörande i Australien; individ av denna art

svarta tavlan (n)
cailc-chlár

svartbent strandpipare (n)
feadóigín chosdubh

svartbrynad albatross (n)
albatras dú-mhalach

svartfot (n, ut)
gearbach
  strejkbrytare

svarthalsad dopping (n)
foitheach píbdhubh

svarthätta (n, ut)
caipín dubh
  en art (Sylvia atricapilla) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten svarthätta

svarthårig (adj)
ceanndubh
  som har svart hår

svartkonst (n, ut)
dubhealaín
  trolldom (till skada för någon)

svartmes (n, ut)
meantán dubh

svartna (v)
dubhaigh

svartnäbbad islom (n)
lóma mór

svartpeppar (n, ut)
piobar dubh
  torkade omogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

svartsjuk (adj)
éad a bheith agat/ort

svartsjuka (n, ut)
formad
  det att vara svartsjuk

svarttärna (n, ut)
geabhróg dhubh

svartvit (adj)
monacrómatach
  i gråskala, där endast färgerna svart, vit och olika nyanser i grått

svartvit flugsnappare (n)
cuilire alabhreac

svarv (n, ut)
deil

svastika (n, ut)
svaistice
  symbol bestående av ett kors (kan i text representeras av 卐 eller 卍), använt av många kulturer (bland annat inom hinduism) med olika betydelser såsom att representera solen (jämför solkors) eller som lyckosymbol; är i Västvärlden ofta förknippat med nazism

svavel (n, neut)
sulfar, ruibh
  ett grundämne med atomnummer 16, atommassa 32,06 och symbolen S

svaveldioxid (n, ut)
dé-ocsaíd sulfair
  kemisk förening av svavel och syre

svavelsyra (n, ut)
aigéad sulfarach
  stark syra med formeln H₂SO₄

sveda (n, ut)
crá croí
  svidande smärta

sveda (v)
tíor
  bränna något på ytan eller runt kanterna

svek (n, neut)
anbhrath

svekfull (adj)
braiteach
  som är full av svek; som ofta sviker

svensk (adj)
Sualannach
  som rör landet Sverige, dess största språk svenska eller dess befolkning svenskar

svensk (n, ut)
Sualannach
  person med svenskt medborgarskap

svenska (n, ut)
Sualainnis
  nordiskt språk som talas i Sverige och Finland (officiellt i båda länderna)

svenskspråkig (adj)
Sualannach
  som är på språket svenska (används ibland för att särskilja att något inte är anknutet till Sverige utan endast det till svenska språket)

svetsa (v)
táthaigh
  med speciell apparatur sammanfoga två metallstycken genom sammansmältning vid hög temperatur

svetsare (n, ut)
táthaire

svett (n)
allas

svettas (v)
allasaigh

svida (v)
cealg
  orsaka brännande och stickande smärta
bruith
  kännas med denna smärta

svika (v)
cuir díomá ar
  bryta ett förtroende; inte uppfylla sina förpliktelser; inte hålla vad som lovats; göra besviken
  inte nå upp till vad som förväntats av en; bli en besvikelse
tréig
  inte räcka till

svimma (v)
tit i laige
  tillfälligt och plötsligt förlora medvetandet

svimning (n, ut)
fanntais
  tillfällig och plötslig förlust av medvetandet; det att svimma

svin (n, neut)
muc
  person som beter sig illa

svinga (v)
luascán
  (med armarna) föra något i en stor båge, t.ex. sin kropp, en kroppsdel eller ett verktyg

svinmålla (n, ut)
blonagán bán
  en växtart (Chenopodium album) i familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna ört

svinn (n, neut)
dríodar
  förlust, spill; (i synnerhet inom handel) minskning av varas vikt på grund av läckning, avdunstning eller ovarsamt hanterande, även på grund av stöld

svinstia (n, ut)
cró muc
  byggnad där bönder håller grisar (svin)

svit (n, ut)
cóisir
  musikverk som består av flera mindre delar, satser, efter varandra
  hotellrum som utgör en lägenhet
  serie i kortlek
  konsekvens, följd, följdverkan; se sviter

svordom (n, ut)
crístín

svulstig (adj)
mórchúiseach

svälja (v)
slog
  låta förtäring glida ned genom matstrupen

svälla (v)
mórtas
  få större volym, öka i storlek genom att 'blåsas upp' av gas eller vätska

svält (n, ut)
gorta
  situation där flertal människor svälter

svämma över (v)
rabharta
  stiga över normal nivå och orsaka översvämning

svänga (v)
cas
  rotera rörelseriktningen (vinkelrätt) i sidled eller 180 grader (om sväng för att vända)

svängdörr (n, ut)
doras luascach
  dörr som kan öppnas åt båda hållen
doras imrothlach
  möjlighet att komma och gå (och komma tillbaka) utan kontroll eller byta mellan roller som övervakare och övervakad

svängel (n, ut)
bar
  hävstång, hävarm, stång som svänger eller vrider sig

svängradie (n, ut)
caschiorcal
  ett mått som indikerar hur snäva svängar ett fordon kan göra; radien i den minsta cirkel inom vilken ett fordon kan vända om helt

svära (v)
oirbhire
  yttra svordomar eller förbannelser

svärd (n, neut)
claíomh
  ett handvapen (av metall) avsett för att sticka och/eller hugga med

svärdfisk (n, ut)
colgán

svärdotter (n, ut)
banchliamhain

svärdsknapp (n, ut)
gread
  knapp (knopp, tyngd) i eftre hjaltet (efter greppet) av ett svärd

svärdslilja (n, ut)
feileastram
  en växtart (Iris pseudacorus) tillhörande familjen irisväxter (Iridaceae) och en traditionell trädgårdsväxt; individ av denna art

svärfar (n, ut)
athair céile
  makes/makas far

svärm (n, ut)
saithe
  lokaliserad (luftburen) samling av otaliga individer /av insekter/

svärmor (n, ut)
máthair chéile

svärmors tunga (n)
scian
  en växtart (Sansevieria trifasciata) inom familjen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av denna art

svärord (n, neut)
crístín

svärson (n, ut)
cliamhain
  maken till en persons barn

sväva (v)
ainligh
  flyta i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast utan egen framdrivande kraft

svävning (n, ut)
buail

svåger (n, ut)
deartháir céile

svår (adj)
deacair
  som kommer med stor vikt, metaforiskt för en viktbärande (nedtryckande) faktor; till exempel: som kräver mycket tid, möda eller skicklighet för att klara av
aithrinneach
  som är av stor vikt, metaforiskt för en viktig (angelägen) faktor; till exempel: som är allvarlig

svårighet (n, ut)
deacracht

svårligen (adv)
ar éigean

svårtillgänglig (adj)
doshroichte
  som är svår att nå, vanligen om lokalitet, även bildligt (t ex. om text, bild, musik eller konst som är svår att ta in och förstå)

swahili (n, ut)
Ciosvahaílis
  bantuspråk som talas i östra och centrala Afrika

swaziländare (n, ut)
Suasach
  invånare i Swaziland eller som har swaziländsk härkomst

sy (v)
fuaigh
  med nål och tråd sätta ihop tygbitar med varandra

syd (n)
deisceart

sydafrikan (n, ut)
Afracach Theas

sydafrikansk (adj)
Afracach Theas
  som rör staten Sydafrika

sydnäktergal (n, ut)
filiméala

sydost (n)
oirdheisceart
  väderstreck mellan syd och öster

sydsken (n, neut)
Gealáin Theas
  polarsken på södra halvklotet

sydväst (n, ut)
iardheisceart
  väderstreck mellan syd och väst

syfilis (n, ut)
bolgach fhrancach

syfte (n, neut)
aidhm
  det man vill uppnå med en handling eller en konstruktion, avsedd verkan

syl (n, ut)
meana
  spetsigt verktyg avsett för håltagning i till exempel läder

syll (n, ut)
tairseach

syllogism (n, ut)
siollóg

sylt (n, ut)
subh
  mosig matvara av bär eller frukter kokade med socker; mer vattnig än marmelad

sylta (n, ut)
toirceoil
  maträtt bestående av pressat kött
bialann
  enklare matställe

sylta (v)
leasaigh
  konservera genom att koka i socker (främst bär, frukt eller grönsaker)

symaskin (n, ut)
inneall fuála
  maskin som används för att sy ihop tygbitar

symbol (n, ut)
teanga chomharthaíochta
  (skriven eller ritad) figur, tecken

symbolik (n, ut)
siombalachas
  bruk av symboler

symfoni (n, ut)
siansa
  större musikaliskt verk med flera satser

symfoniorkester (n, ut)
ceolfhoireann shiansach
  en fullskalig orkester som oftast spelar klassisk musik

symfonisk (adj)
siansach
  hörande till en symfoni

symmetri (n, ut)
siméadracht

symmetrisk (adj)
comhchruthach
  som uppvisar symmetri (i någon mening, men liksom substantivet avser adjektivet i vardagsspråket ofta spegelsymmetri)

sympati (n, ut)
bá
  medkänsla, inbördes överensstämmelse eller böjelse, känsla av uppskattning; solidaritet

sympatisk (adj)
báúil
  trevlig, tilltalande, förstående
  som har med det sympatiska nervsystemet att göra

syn (n, ut)
amharc
  ett sinne hos vissa djur (genom synorgan som tolkar inkommande elektromagnetisk strålning utifrån vilka data hjärnan framställer en bild)

syna (v)
glao
  begära att få se motspelares kort och samtidigt satsa lika mycket som denne

synagoga (n, ut)
sionagóg

synas (v)
taibhsigh
  framträda, visa sig

synd (n, ut)
peaca
  brott mot Guds vilja; något (moraliskt) förbjudet

synda (v)
peacaigh
  begå en synd

syndabock (n, ut)
ceap milleáin
  symbol för utplånande av människors synder

syndare (n, ut)
peacach
  person som syndar

syndig (adj)
ciontach

syndrom (n, neut)
siondróm
  grupp av symtom, typiska för en viss sjukdom

synestesi (n, ut)
sinéistéise
  association över sinnesgränserna

synkrets (n, ut)
spéire
  (gränsen för) det område som man kan se (överblicka, fatta)

synlig (adj)
feicseanach
  som (kan) uppfattas av det mänskliga ögat eller någon annan optisk sensor

synonym (adj)
comhchiallach
  med samma betydelse
  med näraliggande betydelse

synonym (n, ut)
comhchiallach
  ord med samma eller närliggande betydelse

synonymi (n, ut)
comhchiallachas

synonymik (n, ut)
comhchiallachas
  läran om synonymer i ett språk

synonymordbok (n, ut)
stórchiste
  ordbok med synonymer

synopsis (n, ut)
achoimre

synpunkt (n, ut)
dearcadh
  sätt att bedöma eller uppfatta något som är värt eller intressant att diskutera

synsk (adj)
bean feasa
  som har (övernaturlig) förmåga att uppfatta vad som inte kan uppfattas med de vanliga sinnena

syntaktisk (adj)
comhréireach
  som rör satsbildning

syntax (n, ut)
comhréir
  läran om hur man i ett givet språk sätter samman enskilda enheter; läran om satsdelar

syntes (n, ut)
sintéis

syntetisk (adj)
sintéiseach

synthesizer (n, ut)
sintéiseoir
  elektroniskt musikinstrument, med en klaviatur eller annan anordning som gör det möjligt att spelas, som genom ljudsyntes förmår skapa ett stort antal olika ljud

synvinkel (n, ut)
dearcadh

synål (n, ut)
snáthaid
  litet, avlångt metallverktyg vars ena ände har en vass spets och andra ände ett hål för sytråd

syra (n, ut)
aigéad
  kemiskt ämne som avger vätejoner, är ofta frätande och har sur smak

syre (n, neut)
ocsaigin
  grundämnet med atomnummer 8 och kemisk beteckning O.
  plats i sjö, hav eller vattensamling där syrehalten i vattnet är lite högre vilket lockar till sig fiskar

syrebrist (n, ut)
hiopocsa
  brist på syre; tillstånd då mängden syre är så låg att organismer eller vävnader får svårt att leva

syren (n, ut)
líológ

syresätta (v)
ocsaiginigh
  förse med syre

syrgas (n, ut)
aer-beatha
  gas av syrgasmolekyler O₂

syrsa (n, ut)
criogar
  insekt i familjen syrsor (Gryllidae) i ordningen rätvingar (Orthoptera) som spelar läten i höga tonlägen genom att gnida täckvingarna mot varandra

syskon (n, neut)
deartháir

syskonbarn (n, neut)
nia
  barn till någons syskon

sysop (n, ut)
riarthóir

syssla (n, ut)
dualgas

syssling (n, ut)
col seisir
  slags avlägsen släkting; person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

sysslolös (adj)
díomhaoin
  som inte gör någonting

sysslolöshet (n, ut)
díomhaointeas

system (n, neut)
córas
  flera objekt som samverkar till en funktionell helhet; samling objekt som hänger samman med varandra så att de bildar en ordnad helhet; (i bestämd form ibland) samhället

systemerare (n, ut)
anailísí

systemkamera (n, ut)
ceamara

systemman (n, ut)
anailísí
  person som arbetar med (system för) databehandling

syster (n, ut)
deirfiúr, siúr
  kvinnligt syskon; dotter till samma föräldrar som en annan person
siúr
  kort för sjuksyster, huvudsakligen som tilltalsform
  tilltalstitel för nunna, kvinnlig nära vän eller medlem av (annan) form av systerskap

systerdotter (n, ut)
neacht

systerson (n, ut)
nia

systole (n)
croíchrapadh
  den del av hjärtats cykel när kamrarna är kontraherade

systolisk (adj)
croíchrapthach
  som föreligger under, eller har att göra med, systole

säck (n, ut)
creach
  större påse för förvaring och transportering

säcka (v)
creach
  packa i säck

säckpipa (n, ut)
píb mhála
  instrument av skalmejatyp

säckväv (n, ut)
burlap
  tyg som görs av en gles, grov väv av jute och som mestadels används som emballage

säd (n, ut)
grán
  spannmål, (korn av) sädesslag
speirm
  sädesvätska, sperma

sädesärla (n, ut)
glasóg shraide
  en art (Motacilla alba) inom fågelfamiljen ärlor och piplärkor (Motacillidae); individ av arten sädesärla

säga (v)
abair
  kommunicera verbalt; ge ljud åt ord
  framföra ett budskap (även av något annat än person)
  ha som innebörd; betyda
  fastslå

säga upp (v)
cuir ar scor
  avsluta (en prenumeration eller ett abonnemang)
bácáil
  avskeda
éirigh as
  lämna sin anställning

sägen (n, ut)
scéal
  /icke sann/ kort berättelse från muntlig tradition, ofta beskrivande hur det var tidigare i historien; saga som gör anspråk på att vara sann

säker (adj)
cinnte
  som svårligen leder till olyckor
  som har hög sannolikhet
dearfa
  som är helt övertygad om att ha rätt i någon fråga
urrúsach
  som är helt övertygad om sina förmågor, kunskaper e.d.; som har gott självförtroende, som litar på sig själv
slán
  som är pålitligt uppbyggd och därför inte lätt rubbas

säkerhet (n, ut)
cinnteacht
  tillstånd fri från fara och olycksrisk
tearmann
  det att något är visst/säkert, det att man inte behöver tvivla
slándáil
  något som skall säkerställa att ett avtal hålls

säkerhetisering (n, ut)
urrúsú
  omvandling av en fråga till att handla om (statens) säkerhet, enligt Köpenhamnsskolan

säkerhetsbälte (n, neut)
crios sábhála
  bälte att ta på sig i vissa fordon i syfte att skydda användaren från skador vid krock

säkerligen (adv)
gan amhras
  förvisso, säkert

säkra (v)
diongbháilte
  göra säker
  garantera; försäkra sig om

säkring (n, ut)
fiús
  skydd mot överström

säl (n, ut)
rón
  individ av någon art tillhörande någon av däggdjursfamiljerna öronsälar (Otariidae), öronlösa sälar (Phocidae) och valrossar (Odobenidae)

sälg (n, ut)
saileach
  ett lövträdslag (Salix caprea) i släktet viden

sälja (v)
díol
  utbyta vara eller tjänst mot betalning

säll (adj)
sona
  lycklig, nöjd

sällan (adv)
annamh
  vid få tillfällen

sällskap (n, neut)
cuideachta
  det att vara tillsammans
  grupp människor (som tillfälligt är tillsammans)
  klubb, förening

sällskapsdjur (n, neut)
peata
  domesticerat djur hållet som följeslagare för sällskaps skull

sällsynt (adj)
annamh
  inte vanlig, som endast vid få tillfällen förekommer eller kan observeras; som sällan syns

sälta (n, ut)
salandacht
  en salt smak; graden av hur mycket salt något smakar eller innehåller

sända (v)
cuir
  skicka, speciellt längre sträckor
craol
  producera radiovågor tillgängliga för avkodning i TV, radio, dator etc.; även om distributionen av innehållet

sändare (n, ut)
tarchuradóir

säng (n, ut)
leaba
  möbel avsedd att sova på, ofta med madrass och kudde

sängkammare (n, ut)
seomra codlata
  sovrum

sänka (n, ut)
easca
  område där mark befinner sig på en lägre nivå än omgivningen

sänka (v)
doirteal
  få något att sjunka (ner under en vätskeyta)
ísligh
  flytta nedåt; ge ett lägre höjdläge; göra så att tyngdpunkten flyttas nedåt på

sära (v)
cuid
  dela på, separera; förflytta två föremål så att de ej längre befinner sig intill eller i närheten av varandra

särdrag (n, neut)
aitreabúid

säregen (adj)
saoithiúil
  som har utmärkande eller avvikande särdrag

särk (n, ut)
léine
  ett underplagg i linne, närmast lik en långärmad skjorta eller klänning

särling (n, ut)
coimhthíoch
  konstig och ensam person; en säregen person

särskild (adj)
ar leith
  som utgör eller betraktas som en självständig enhet, skild från eller annorlunda än annat av samma slag
  vars intensitet, grad eller mängd överträffar det vanliga eller normala
  som utpekas som något specifikt

särskilt (adv)
áirithe

säsong (n, ut)
séasúr
  var och en av de fyra delarna av ett år: vår, sommar, höst och vinter
  del av året då något speciellt händer
  ett antal avsnitt av tv- eller radioserie som sänds i grupp under ett halvår eller ett år, med större uppehåll mellan

säte (n, neut)
casacht
  struktur i ett fordon samt utrymme ovanför den där en person kan sitta
  plats avsedd att sitta på (om föremål som en stol, pall, m.m.)
tart
  plats för maktinnehav, regering eller lokal styrelse (eller även utbildning) eller ort en sådan plats är belägen i

sätt (n)
bealach
  särskild metod med vilken något kan utföras
  särskild mening eller synpunkt att betrakta något utifrån
béasa
  en persons stil att uppföra sig i sociala sammanhang
foireann
  sats, uppsättning, samling, kull

sätta (v)
suas
  inta en sittande ställning (där undersidan av kroppens bakdel vilar mot marken eller en annan någorlunda horisontell yta och huvudet befinner sig längst uppe)
foireann
  placera
  ange inställning; ställa in

sätta dit (v)
cuir i bhfráma
  avslöja (någon som begått en brottslig eller på annat sätt olämplig handling) så att gärningen med dess utförare blir känd för andra parter, inte minst för myndigheter eller polis, ibland även på slugt sätt; få att bli betraktad som misstänkt eller skyldig till ett brott eller liknande (även oskyldigt så och då i synnerhet avsiktligt och med ojusta metoder från annan part)

sätta i gång (v)
ar aghaidh leat

sätta på (v)
cuir ar siúl
  sätta igång, slå på, knäppa på, starta; förmå en apparat att börja utföra det den är avsedd att göra
an
  ha samlag med någon

sätta upp (v)
cuir ar bun
  placera upp, ställa upp, hänga upp

sättpotatis (n, ut)
práta póir

sävlig (adj)
fuarchúiseach
  långsam, stilla

sävsparv (n, ut)
gealóg ghiolcaí

så (adv)
chomh
  på det sättet, på (ett) sådant sätt

så (conjunction)
chomh

så (pronoun)
ar nós

så (v)
síol a chur
  sprida frön i jordmån för att de ska gro

så där (adv)
amhlaidh
  på det där sättet
thart
  ungefär

så klart (adv)
ar ndóigh
  givetvis, naturligtvis

så när (adv)
beagnach
  nästan, i det närmaste

så när som (adv)
beagnach
  så gott som, nästan, i det närmaste

så småningom (adv)
i ndeireadh na dála

såg (n, ut)
sábh
  (manuellt eller motoriserat) verktyg med tandat blad användbart för att dela itu föremål genom att gradvist skrapa bort material och därmed skapa en spalt växande ända till fullbordad delning

såga (v)
nath
  genom att upprepade gånger med stort tryck föra kanten av ett hårt föremål med vass, tandad, kant, vanligen en såg av metall, mot ett annat föremål, såsom en träplanka eller metallstång, så att det tandade föremålet bryter sig in i och genom föremålet och kanske slutligen delar detta i två delar

sågbock (n, ut)
binse sábhadóireachta
  ställning för att hålla vedklabbe på plats under sågning

således (adv)
mar sin
  av den (tidigare nämnda) orsaken; anger att ett påstående följer av något tidigare nämnt

såll (n, neut)
criathar
  redskap med en botten med många hål som används för att skilja grövre saker från finare

sålla (v)
seacht
  sortera; plocka ur det viktigaste eller mest relevanta

sålunda (adv)
amhlaidh
  av angiven anledning på så sätt
  på följande sätt

sång (n, ut)
canadh
  det att sjunga
amhrán
  musikalisk komposition avsedd att sjungas
ceol
  melodiskt läte från fåglar, valar och vissa andra djur

sångare (n, ut)
amhránaí
  person som sjunger
  fågel inom gruppen sångare i överfamiljen Sylvioidea

sånglärka (n, ut)
circín starraiceach

sångsvan (n, ut)
eala ghlórach

sångtext (n, ut)
liricí

såningstid (n, ut)
aimsir an tsíl
  tid på året under vilken det är lämpligt för sådd

såpa (n, ut)
gallúnach
  ett slags rengöringsmedel för golv, kläder och/eller disk, närbesläktat med tvål

såpnejlika (n, ut)
garbhán creagach
  en växtart (Saponaria officinalis) i familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae); exemplar av denna art

såpopera (n, ut)
sobalchlár, sobaldráma
  TV-serie som med mycket täta avsnitt (kanske ett om dagen) som bygger på varandra (måste ses i följd) och kan pågå i åratal berättar en historia (om en grupp människor) genom skådespelare som följer ett manus, ofta för en bred publik med lättfattligt innehåll (inte sällan med fokus på relationer och sex och med överdrivna intriger, känslor, reaktioner och konflikter)

sår (n, neut)
créacht
  skada där det har gått hål på huden

såra (v)
gortaigh
  göra någon ledsen genom att säga något ofinkänsligt
goin
  orsaka någon allvarlig skada, särskilt i militära sammanhang

sårad (adj)
gortaithe
  ; som sårats

sårbar (adj)
soghonta
  som kan skadas eller dö

sårbarhet (n, ut)
leochaileacht
  egenskapen eller tillståndet att vara sårbar
  en enskild svaghet eller öm punkt som gör helheten sårbar (i synnerhet avseende datasäkerhet)

sårskorpa (n, ut)
gearb
  skorpa som bildas på huden vid sår

sås (n, ut)
anlann
  redning som används som tillbehör till eller del i maträtt

såsom (conjunction)
chomh
  på det sätt som, i likhet med, liksom

såtillvida (adv)
fhad
  på det sättet, i det avseendet

såvitt (adv)
chomh fada is

såväl (conjunction)
... agus ... le chéile
  lika väl, i samma grad (som); syftar på att något inte bara gäller för den ena utan även för den andra, av två saker

söder (adv)
deisceart

söder (n, ut)
deisceart

södra (adj)
deisceartach

södra himmelspolen (n)
neamhaí

södra polcirkeln (n, ut)
Ciorcal Antartach

söka (v)
cuardaigh

sökare (n, ut)
tabharthach
  litet fönster på kamera med vars hjälp man kan se och inställa motivet

sökmotor (n, ut)
inneall cuardaigh
  applikation som hämtar, hanterar och presenterar information till följd av en sökfråga, används ofta för att söka efter webbsidor på internet

sökning (n, ut)
cuardach

sökväg (n, ut)
séad
  den textsträng som unikt identifierar en fil (och dess plats) i ett hierarkiskt filsystem

sölig (adj)
salach
  smutsig, kladdig, nersölad

söm (n)
síog
  en rad av sydda stygn i syfte att sammanfoga tygstycken oftast med hjälp av nål och sytråd

sömmerska (n, ut)
bean fuála
  kvinna som yrkesmässigt tillverkar kläder; kvinnlig sömmare

sömn (n, ut)
codladh
  sinnestillstånd då kroppen befinner sig i djup vila

sömnad (n, ut)
fuáil
  det att sy; det att sammanfoga eller modifiera textilier eller skinn med hjälp av nål och tråd

sömnapné (n)
aipnia chodlata

sömndrucken (adj)
ceanntrom
  nyvaken och omtöcknad efter sömn, inte helt olikt en drucken person

sömnig (adj)
codlatach

sömnlöshet (n, ut)
neamhchodladh
  det att vara sömnlös

söndag (n, ut)
Domhnach, An Domhnach

söndagseftermiddag (n, ut)
Dé Domhnaigh
  eftermiddag på en söndag

söndagsskola (n, ut)
scoil Domhnaigh
  gudstjänst för barn; religiös (kristen) undervisning för barn på söndagar

sönder (adv)
briste
  i delar, i bitar, i stycken; förstörd

sönderdela (v)
scaoil
  dela (ämne eller föremål) i delar (beståndsdelar, komponenter), ta sönder, ta isär

sönderfall (n, neut)
meath
  spontan (plötslig eller utdragen) process som resulterar i att något som var en enhet delas upp i bitar, blir mindre, eller förlorar sin funktion eller sitt värde

söndring (n, ut)
maidhm sheicne
  splittring, osämja, det att söndra eller söndras

sörja (n, ut)
láib
  kladdig blandning, röra

sörja (v)
buair
  leva en tid under känsla av sorg, särskilt sedan en närastående person avlidit

söt (adj)
milis
  som innehåller (mycket) socker och/eller smakar som om det gjorde det
  (om vin) som har en hög grad av sötma

söta (v)
milsigh
  tillsätta socker eller annat sött ämne till mat

sötnos (n, ut)
cumann
  söt person

sötpotatis (n, ut)
práta Spáinneach
  en växtart (Ipomoea batatas) vars rotfrukter är populära i matlagning; individ av denna art

sötvatten (n, neut)
fionnuisce
  vatten som har tillräckligt låg salthalt för att vara drickbart

ta (v)
tóg
  med händerna fatta tag i något; skaffa sig kontroll över något genom att gripa med händerna e.d.
  tillskansa sig (något); olovligen göra sig till ägare av (något); stjäla
caith
  begära och få som ersättning
  skaffa sig kontroll över något; agera för att få något
  klara av, hantera; stå ut med
  genomgå (en kurs eller dylikt)
  utsätta någon för ett test eller ett prov
  börja brinna; börja brinna häftigare
bain
  välja (ett av flera alternativ); använda sig av
  knulla; ha sex med (eventuellt med våld)
  dröja; vara; förbruka tid; hålla på, uppta /en viss tid/
tabhair
  föra; medföra

ta bort (v)
scrios
  göra så att något upphör att existera
scaoil
  flytta från någons närhet

ta det lugnt (v)
lig do scíth
  slappna av, inte göra särskilt mycket
  var inte orolig, det finns ingen anledning att vara rädd
  lugna ner dig, det hjälper inte att du är upprörd eller rädd

ta dän (v)
scaoil
  plocka bort /från/, flytta bort; flytta bort från ens närhet
  ta loss, ta bort från (om något som sitter fast)

ta emot (v)
faigh
  få något, bjuda in, gå med på att få något/bjuda in

ta fram (v)
meas
  ta ut någonting (och lägga fram/ställa fram det)

ta för givet (v)
déan dóigh de
  förutsätta

ta hand om (v)
tabhair aire do
  sköta, hantera; utföra en viss arbetsuppgift (ofta flera gånger under en viss tid)
  se till att någon, vanligen ett barn eller en patient, mår bra
  se till att något hålls i bra skick, inte stjäls; se efter

ta in (v)
cuir suas
  hyra rum; ta tillfällig bostad

ta itu med (v)
pléigh le
  sätta i gång med, sköta om, ta hand om, åtgärda

ta livet av (v)
meil
  döda
  påfresta, ta kål på
  begå självmord

ta loven av (v)
briseadh
  matta, göra verkningslös

ta med (v)
tabhair
  medbringa, förflytta något till den plats där man är, inkludera

ta på (v)
cuir ar
  klä sig med, sätta på ett klädesplagg

ta sig an (v)
pléigh le
  börja syssla med, ta emot en uppgift

ta slut (v)
rith as
  förbrukas helt; sluta vara disponibel

ta studenten (v)
céimí

ta sönder (v)
bris

ta tid (v)
am
  mäta hur lång tid en händelse tar

ta upp (v)
pioc suas
  ta från marken, bokstavligen lyfta
sáith
  föra på tal, föra upp som samtalsämne
araoid
  behandla ämne i tal eller skrift
tóg
  aktualisera, börja granska
ceirnín
  registrera (om sensor), spela in
  absorbera, ta in från omgivningen
oscailteach
  öppna

tabbe (n, ut)
botún
  onödigt (och klantigt) fel (eller misstag)

tabell (n, ut)
bord

tack (interjection)
go raibh maith agat, go raibh maith agaibh

tacka (n, ut)
athchaora
  hona av däggdjuret får
barra
  gjutet stycke av metall eller annat material för fortsatt bearbetning

tacka (v)
gabh buíochas (le)

tackjärn (n, neut)
muciarann
  tackjärn eller råjärn är järn med en kolhalt på över 4&nbsp;%, framställt i masugn eller annan smältugn ur malm och traditionellt gjutet till tackor

tacknämlig (adj)
altaitheach
  tacksam
Dé bhur mbeatha
  tackvärd, lovvärd, välkommen, behaglig, angenäm

tacksam (adj)
buíoch
  som visar uppskattning, beter sig trevligt eller ger något tillbaka när vederbörande får något av någon annan
  som är givande, som skänker välmående när man arbetar med det

tacksamhet (n, ut)
buíochas
  känsla av glädje över sådant som man har (fått) eller som andra gjort för en (ibland på ett sådant sätt att man inte begär mer), ofta så att man vill tacka dessa andra

tadzjik (n, ut)
Táidsíceastánach
  invånare i Tadzjikistan eller som har tadzjikisk härkomst; person tillhörande folkgruppen tadzjikier

tadzjikisk (adj)
Taidsícis

tadzjikiska (n, ut)
Taidsícis
  iranskt språk som främst talas i Tadzjikistan

taffel (n, ut)
bord
  bord, tidigare även skiva, platta

tag (n, neut)
scaitheamh
  längre stund; gång, omgång

tagg (n, ut)
dealg
  utstickande spetsig ände på växt som mest förknippas med ros och kaktus, som vanligtvis åsamkar smärta vid beröring
  graffitimålares signatur
  märkord för olika element tex. i webbsidor (HTML) och dokumenthantering (XML)

taggtråd (n, ut)
sreang dhealgach
  (gammaldags, tvinnad) tråd i metall med regelbundet utstickande taggar av samma trådmaterial (vilka vid kontakt med t.ex. hud inducerar smärta och vid hårdare kontakt sår), som bland annat kan användas överst på stängsel och murar för att undvika att djur och människor försöker ta sig över

tagning (n, ut)
caith
  avsnitt som spelas in i en kontinuerlig process för en film

taiwanes (n, ut)
Téavánach
  invånare i Taiwan eller som har taiwanesisk härkomst

taiwanesisk (adj)
Téavánach
  som rör staten Taiwan eller dess invånare

tajt (adj)
ceart
  som sitter tätt

tak (n, neut)
díon
  övre del av ett hus eller ett fordon vilken skyddar mot väder

takfot (n, ut)
sceimheal
  gränsen mellan tak och yttervägg

takfönster (n, neut)
forléas
  vindsfönster

takhimmel (n, ut)
neamh
  baldakin

taktisk (adj)
beartach
  beräknande; som avser taktik

takykardi (n, ut)
taicéacairde
  /över det normala/ förhöjd hjärtfrekvens, vanligen över 100 slag per minut i vila hos en vuxen människa

tal (n, neut)
caint
  det att tala; en muntlig framställning, i synnerhet under högtidliga former inför en lyssnande grupp
  frambringande av språkljud
uimhir
  storhet uttryckbar i siffror; används även för tecknet
fadhb
  räkneuppgift
figiúr
  ett bestämt antal

tala (v)
labhair
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst språk

tala om (v)
abair le

talamus (n)
talamas
  en del (thalamus) av mellanhjärnan (diencefalon) vilken bland annat utgör en omkopplingsstation för sensoriska nerver

talang (n, ut)
daoine
bronntanas
  djup kunskap eller utmärkt färdighet inom ett visst område

talangfull (adj)
tréitheach
  med djupa kunskaper eller djupa färdigheter inom något område; som har talang

talarstol (n, ut)
léachtán
  möbel och plats (på en scen) där en talare kan höras av publiken; podium, tribun, pulpet

talesperson (n, ut)
urlabhraí
  person som är utsedd att kommunikativt företräda till exempel en grupp, ett företag eller annan form av organisation

talföljd (n, ut)
seicheamh
  följd av tal

talgoxe (n, ut)
meantán mór
  en art (Parus major) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten talgoxe

talisman (n, ut)
talisman
  föremål med magisk kraft (till skydd för ägaren eller till olycka för andra)

tall (n, ut)
giúis
  ett barrträd med (vanligen) hög, rak, kvistfri stam och långa barr, av arten Pinus sylvestris inom tallsläktet (Pinus) och familjen tallväxter (Pinaceae)

tallium (n, neut)
tailliam

tallkotte (n, ut)
caor phéine
  kotte från trädet tall

tallkottkörtel (n, ut)
eipifís
  en endokrin körtel (corpus pineale) belägen i mellanhjärnan vilken producerar hormonet melatonin som påverkar dygnsrytmen

tallrik (n, ut)
pláta
  liten, ofta cirkulär, platta varpå födoämnen kan läggas, exempelvis vid en måltid

talltita (n, ut)
meantán léana

talman (n, ut)
uachtarán
  den eller de personer som leder arbetet i en beslutande församling, till exempel ett parlament, eller någon av dess kamrar, om det rör sig om ett tvåkammarparlament

talong (n, ut)
gríobh
  återstående hög av spelkort efter giv

talrik (adj)
líonmhar
  av stort antal; mångtalig

taltrast (n, ut)
smólach

tam (adj)
inmheánach
  van att leva med människor (om djur), som har domesticerats

tamburin (n, ut)
tambóirín
  liten trumma med bjällror eller metallskivor i kanten

tamp (n, ut)
deireadh
  ända av rep eller lina

tampong (n, ut)
súitín
  propp av gastyg eller bomull (t ex för att stilla blödningar eller hindra för tidig sårläkning)

tand (n, ut)
fiacail, déad
  hårt organ hos vissa djur placerat i munhålan, avsett för mekanisk sönderdelning av födoämnen

tandborste (n, ut)
scuab fiacal
  mindre borste avsedd för att rengöra tänder

tandfe (n, ut)
sióg na bhfiacla
  sagoväsen som ger mynt (eller annan ersättning) för tappade mjölktänder

tandkräm (n, ut)
taos fiacla

tandkött (n, neut)
drandal
  vävnad runt tänderna

tandläkare (n, ut)
fiaclóir
  person som lagar tänder; läkare som specialiserat sig på tandproblem

tandlös (adj)
carballach
  utan tänder
  som saknar förmåga att åstadkomma avsedd påverkan

tandpetare (n, ut)
bior fiacla

tandställning (n, ut)
teanntáin fiacla
  anordning som sätts i munnen för att bättre positionera tänderna

tandtråd (n, ut)
flas fiacla

tandvärk (n, ut)
déideadh
  värk i tand

tangent (n, ut)
eochair
  knapp på musikinstrument
  knapp på skrivdon till dator (kallas tangentbord) eller skrivmaskin
  knapp på en maskin med knappsats i största allmänhet

tangentbord (n, neut)
eochairchlár, méarchlár
  inmatningsenhet för dator med ett större antal tangenter, vanligen inklusive tangenter för hela alfabetet, siffror och skiljetecken samt andra tangenter

tango (n, ut)
tangó
  en typ av pardans, med ursprung i Argentina, som dansas till tangomusik
  en musikstil

tanig (adj)
séimhigh
  mager och klen; spinkig

tanke (n, ut)
smaoineamh
  information direkt tillgänglig i ett medvetande, det som man tänker
  idé

tankspridd (adj)
dearmadach
  som ofta tänker på annat än vad som just händer (och därför också ofta begår till synes tokiga misstag, vilka inte har något med okunskap att göra)

tant (n, ut)
aintin
  faster eller moster; svärmor; äldre kvinnlig släkting, möjligen ingift
aintín
  äldre kvinna

tantal (n, neut)
tantalam

tanzanier (n, ut)
Tansánach
  invånare i Tanzania eller som har tanzanisk härkomst

tanzanisk (adj)
Tansánach
  som rör den Tanzania eller dess invånare tanzanierna

tapet (n, ut)
ballapháipéar
  tunt dekorativt ytmaterial på vägg

tapetsera (v)
páipéar
  sätta upp tapeter på en vägg

tapioka (n, ut)
taipióca
  stärkelse av maniok

tapp (n)
cónchill
  ljuskänslig cell i näthinna (varje näthinna innehåller omkring sex miljoner tappar); det finns tre sorters tappar vilka är känsliga för ljus av olika våglängder, vilket är grunden för människans färgseende

tappa (v)
caill
  oavsiktligt förlora greppet om något icke-abstrakt

tappa bort (v)
caill
  mista och inte längre hitta, på grund av att antingen själv ha glömt bort var saken ifråga är, eller för att den har förflyttats
éirigh caillte
  inte längre veta var man befinner sig

tappad (adj)
caillte
  korkad, dum

tapper (adj)
tabhair dúshlán
  modig, speciellt i strid

tapperhet (n, ut)
crógacht

tar (n)
tarra

tarera (v)
meáchan glan

tariff (n, ut)
cáin chustaim

tarm (n, ut)
stéig
  den del av matspjälkningskanalen som tar vid efter magsäcken

tarvlig (adj)
saor

taskig (adj)
dona
  dålig

taskmört (n, ut)
suarachán
  benämning på person som upplevs taskig

tasmansk djävul (n)
diabhal Tasmánach
  en art (Sarcophilus harrisii) inom däggdjursfamiljen rovpungdjur (Dasyuridae); individ av arten tasmansk djävul

tass (n, ut)
crág
  delen som sitter längst ned på benen på vissa djur (exempelvis katter och hundar)

tattare (n, ut)
bóithreoir

tatuera (v)
tatuálaim
  rista in och färga motiv i huden

tatuering (n, ut)
tatú
  på hud målad bestående bild

tauon (n, ut)
tóón

tavla (n, ut)
pictiúr
  bild som hängs upp på en vägg i syfte att vara estetiskt tilltalande
clár
  kort för skrivtavla; vertikal platta eller avgränsad yta som används för att skriva på
cuspóir
  vertikal platta eller avgränsad yta som är poänggivande att träffa med särskilda projektil

tax (n, ut)
broc-chú
  brun, kortbent hundras, som oftast uppfattas som avlång; individ av denna ras

taxa (v)
innill
  köra (rulla) ett flygplan på marken

taxi (n, ut)
tacsaí
  transportmedel med en förare som (normalt mot en avgift) skjutsar en eller flera person(er) mellan två platser och utan särskild linjesträckning och hållplatser

tchadier (n, ut)
Seadach
  invånare i Tchad eller som har tchadisk härkomst

tchadisk (adj)
Seadach
  som rör landet Tchad, dess natur, kultur eller invånare

te (n, neut)
tae
  dryck baserad på bladen av tebusken eller dryck som tillreds genom att låta blad ligga i varmt vatten

teater (n, ut)
amharclann
  skådespel, scenkonst där man agerar, berättar eller uttrycker händelser och/eller känslor
  plats där skådespel framförs

teaterpjäs (n, ut)
dráma
  ett litterärt verk som är baserat på dialog mellan rollfigurer, och som ofta(st) är avsett att spelas upp av skådespelare som ett skådespel på en teater; även om en faktiskt eller tänkt sådan uppsättning

teatral (adj)
amharclannach

tebjudning (n, ut)
tae beag
  en lättare måltid med te och kakor eller smörgåsar, vanligen på eftermiddagen eller kvällen, dit deltagarna blir inbjudna utifrån

teblad (n, neut)
cnámhóga tae

tecken (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  en synbar indikation
  en meningsfull gest
  plus och minus
  en enhet i teckenspråk motsvarande ett ord i talat språk
carachtar
  symbol, till exempel en bokstav i ett alfabet

teckenförklaring (n, ut)
finscéal
  förklaring av färger och symboler på karta eller i diagram

teckensnitt (n, neut)
cló
  en namngiven uppsättning precisa grafiska utseenden för skrivtecken (bokstäver, siffror, skiljetecken och eventuellt andra symboler, en precis design för varje tecken) för tryck eller digital presentation av text på datorskärm

teckenspråk (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  uppsättning gester, rörelser och ansiktsuttryck som används för kommunikation

teckentyp (n, ut)
clóscríobh
  tecken (till exempel ord, sats eller bokstav) som är identiska eller tillräckligt lika för att utgöra en kategori av teckenindivider

teckning (n, ut)
dearadh
  bild skapad med färg- eller blyertspenna, teckningskol, tusch eller krita
  konsten eller sättet att göra en tecknad bild

teddybjörn (n, ut)
béirín
  gosedjur eller docka i form av en björn i plysch

tefat (n, neut)
fochupán
  skyddande underlag under en tekopp, särskilt i jämförelser

tegel (n, neut)
bríce
  byggnadsmaterial av bränd lera

tegelsten (n, ut)
bríce
  murtegel; en konstgjord byggnadssten av bränd lera som används för konstruktion av byggnader

teint (n, ut)
snamh
  ansiktsfärg, hy

tejp (n, ut)
seilitéip
  plastband belagt på ena sidan med magnetisk ämne, avsett för inspelning av ljud (ljudband), bild (videoband) eller data (databand)

tekanna (n, ut)
taephota
  kanna (behållare) för te

teknetium (n, neut)
teicnéitiam

teknik (n, ut)
teicníc
  konstfärdighet, sätt på vilket något görs, metod, hantverk, handlag
teicneolaíocht
  konstlära, tillämpad naturvetenskap, ingenjörskonst, teknologi
  utrustning, maskiner, apparater

teknisk (adj)
teicniúil
  konstmässig, som relaterar till teknik

teknokrati (n, ut)
teicnealathas
  åskådning och styrelseskick där människor med erkänd fackkunskap och skicklighet styr inom sina respektive kompetensområden; en typ av meritokrati som bygger på enskilda individers förmåga och kunskaper inom ett visst område

teknologi (n, ut)
teicneolaíocht
  läran om slöjder och konster (om teknik)

teknologisk (adj)
teicneolaíoch
  som avser teknologi eller teknik

tekopp (n, ut)
cupán tae

tektonik (n, ut)
teicteonaic
  geologisk subdisciplin som intresserar sig för jordskorpans regionala strukturer och de geologiska processer som skapat dem

tektonisk (adj)
teicteonach
  som avser eller orsakas av stora långsamma rörelser i jordens litosfär

telefax (n)
facs
  apparat för överföring av bilder (av dokument) via allmänna telefonnätet (n-genus)
  ett dokument överfört med en sådan apparat (t-genus)

telefon (n, ut)
teileafón, guthán

telefonautomat (n, ut)
táillefón

telefoni (n, ut)
teileafónaíocht
  teknik som används för att överföra ljud mellan två telefoner

telefonkatalog (n, ut)
eolaí teileafóin

telefonnummer (n, neut)
uimhir fóin
  det nummer som en telefon är kopplad till och som man slår för att nå den

telefonsamtal (n, neut)
glao
  samtal via telefonförbindelse

telegraf (n, ut)
teileagraf
  anläggning för överföring av skrivna meddelanden (telegram) via flaggor eller elektriska signaler

telegrafi (n, ut)
teileagrafaíocht
  läran om överföring av information

telemetri (n, ut)
teiliméadracht
  trådlös överföring av mätdata från ett mätobjekt

teleologi (n, ut)
teileolaíocht
  tron på tillvarons ändamålsenlighet

teleologisk (adj)
teileolaíoch
  från ändamålsenlighetens synpunkt

teleprompter (n, ut)
uathleideoir
  halvgenomskinlig glasskiva där projicerad text eller manuskript visas

teleskop (n, neut)
teileascóp
  stjärnkikare, optiskt instrument som gör det möjligt att observera och avbilda små och ljussvaga, astronomiska objekt

televisera (v)
craol
  sända via television

television (n, ut)
teilifís
  medium som utvecklats kring nämnda teknik

televisionsapparat (n, ut)
teilifís
  apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

tellur (n, neut)
teallúiriam

telugu (n, ut)
Teileagúis
  ett dravidiskt språk som talas av över 70 miljoner människor, huvudsakligen i den indiska delstaten Andhra Pradesh

tema (n, neut)
téama
  ämne, mönster utifrån vilket variationer kan göras
  uppsättning böjningsformer av verb

tempel (n)
teampall
  byggnad för religiös vördnad; kyrka

temperatur (n, ut)
teocht

tempo (n, neut)
luas
  hastighet, fart; hur snabbt en serie av händelser utförs (frekvens); särskilt om hastigheten på en (musikalisk) rytm (ofta i slag per minut)

temporal (adj)
aimseartha
  som avser tempus

tempus (n, neut)
aimsir

tender (n, ut)
armacach
  förrådsvagn där vatten och bränsle förvaras för ånglok

tenn (n, neut)
stán, piútar

tenness (n)
teinisín
  ett grundämne med atomnummer 117, atommassa 291 och kemiska beteckningen Ts, tidigare ununseptium

tennis (n, ut)
leadóg

tennisplan (n, ut)
cúirt leadóige
  avgränsad rektangulär yta avsedd att spela tennis på

tentakel (n, ut)
adharcán

tentamen (n, ut)
scrúdú

teodolit (n, ut)
teodailít
  kikarförsett instrument för mätning av horisontella och vertikala vinklar

teolog (n, ut)
diagaire

teorem (n, neut)
teoirim
  sats; bevisat påstående, vanligen rörande ett djupt resultat

teoretiker (n, ut)
teoiricí
  person som ägnar sig åt teori och tillämpar teoretiska metoder

teoretisk (adj)
teoiriciúil
  som hör till teori snarare än praktik, tänkbar, opraktisk, overklig, abstrakt

teori (n, ut)
teoiric
  teoretisk förklaringsmodell för något slags förhållande; förklaring som bygger på teoretisk kunskap istället för praktisk kunskap

tepåse (n, ut)
mála tae
  påse med påste

terapi (n, ut)
cóir leighis

terbium (n, neut)
teirbiam

term (n, ut)
téarma
  definierad benämning som används inom ett visst fackområde
  (i plural) ordalag, uttryck, talesätt, begrepp
  ett tal eller algebraiskt uttryck som adderas med ett annat uttryck, d.v.s en operand i en addition eller subtraktion

termin (n, ut)
coinne
  bestämd tid eller tidsperiod
téarma
  del av ett läsår i skola eller på universitet, ofta (men inte alltid) hösttermin eller vårtermin

terminologi (n, ut)
téarmaíocht
  de termer som används inom en viss vetenskap eller ett visst fackområde

termisk (adj)
teirmeach

termodynamik (n, ut)
teirmidinimic

termodynamisk (adj)
teirmidinimice
  som avser termodynamik

termometer (n, ut)
teirmiméadar
  instrument för mätning av temperatur

termoplast (n, ut)
teirmeaplaisteach
  makromolekylärt material som kan göras formbart genom upphettning

termosfär (n, ut)
teirmeasféar

terpentin (n, neut)
ola bhí
  tjockflytande och välluktande vätska från vissa barrträd

terrassera (v)
ardán
  (om mark) anordna i terrasser

terrorism (n, ut)
sceimhlitheoireacht
  skräckvälde, användandet av ofta skrämsel (terror) för att uppnå ett politiskt mål, ofta med hot om eller utförande av förstörelse av allmän plats och med stort antal civila dödsoffer, samt eget offer perspektiv.

terrorist (n, ut)
sceimhlitheoir

terrängcykel (n, ut)
rothar sléibhe
  cykel försedd med bredare och grövre däck och många växlar avsedd att användas på mycket ojämn grund utanför vägar

ters (n, ut)
tréach
  intervall som sträcker sig antingen tre halvtonsteg eller två heltonsteg

tes (n, ut)
teís
  påstående som ska försvaras eller bevisas

tesaurus (n, ut)
stórchiste
  ordbok som sorterar ord utifrån betydelse eller ämnesområde, och inte alfabetiskt

test (n)
tástáil
  ett strukturerat sätt att utvärdera förmåga eller kunskap
  försök, något man gör i huvudsak för att prova hur det fungerar och hur resultatet blir, experiment

testa (v)
tástáil

testamente (n, neut)
deoin
  dokument som beskriver hur en persons ägodelar skall fördelas efter att denne avlidit

testator (n, ut)
tiomnóir
  den som upprättar ett testamente

testikel (n, ut)
magairle
  något (testis) av de två likadana organ i pungen hos en man, vilket producerar spermier från odifferentierade stamceller samt det manliga könshormonet testosteron, och som utgörs av omkring 800 sädeskanaler med Sertoliceller och förstadier till spermier samt ett interstitium med testosteronproducerande Leydigceller

testresultat (n, neut)
iarmhairt

tetum (n)
Tetum

text (n, ut)
téacs
  en samling tecken med budskap, som förekommer bland annat på papper, i böcker och i digital form på datorer

text-tv (n, ut)
fístéacs
  teknik för att överföra sidor med text och enklare grafik med tv-signal för visning på lämplig tv-mottagare (t.ex. en tv-apparat med funktion för text-tv), eller det innehåll av den typen som finns hos en viss kanal

textbok (n, ut)
téacsleabhar

textfil (n, ut)
comhad

textförfattare (n, ut)
údar

textning (n, ut)
ceannscríbhinn
  textremsa som en film försetts med som förtydligar det som sker eller översätter det som sägs

thai (n)
Téalainnis
  det språk som talas i Thailand

thailändare (n, ut)
Téalainnis
  person (främst man) från Thailand

thailändsk (adj)
Téalainnis
  som gäller Thailand, thailändare eller deras språk, som kommer från Thailand

tia (n, ut)
páipéar deich bpunt
  föremål som på något sätt motsvarar värdet 10 som mynt, fordon i reguljär trafik, spelkort, etc.

tibetan (n, ut)
Tibéadach

tibetansk (adj)
Tibéadach

tibetanska (n, ut)
Tibéadach
  ett språk i den tibeto-burmanska språkfamiljen som talas främst av det folket i kinesiska regionen Tibet

ticka (n, ut)
bracfhungas
  slags läder- eller korkartad svamp som vanligen växer på ved, stam eller stubbe, särskilt om svampens fruktkropp (dess synliga del)

ticka (v)
ceartán

tid (n, ut)
am, aimsir
  grundläggande fysikalisk storhet mätbar med klockor; det som åtskiljer händelser; den fjärde klassiska dimensionen i universum vid sidan av rummets dimensioner; förloppet av det förflutna, nuet och det kommande; det som förhindrar allt från att inträffa samtidigt

tidig (adj)
luath
  (om tid) med förekomst/skede i tiden närmare tidens början och/eller när förväntad eller planerad tidpunkt ännu inte infallit
  förekommande i början av en tidsperiod (som framgår av sammanhanget), före de flesta andra

tidmätning (n, ut)
am

tidning (n, ut)
nuachtán
  regelbundet utkommande publikation, ursprungligen i pappersform men kan numera även referera till publikationer på internet

tidningsanka (n, ut)
lacha
  oriktig uppgift i en tidning

tidningsurklipp (n, neut)
bearradh

tidsbrist (n, ut)
am

tidsdilatation (n, ut)
iarmhairt amleata

tidsfördriv (n, neut)
caitheamh aimsire
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam; lätt underhållning eller nöje

tidsinställd bomb (n)
buama ama
  bomb som är inställd att detonera vid (efter) en viss tid
  förutsägbar olycka

tidskrift (n, ut)
nuachtán
  tryckalster som utkommer regelbundet och som behandlar ett visst ämne

tidsplan (n)
amchlár
  planering där varje moment ska genomföras vid specificerade tidpunkter

tidsresa (n, ut)
amthaisteal
  hypotetisk förflyttning framåt eller bakåt i tiden utöver det som upplevs som normalt tidsflöde

tidszon (n)
amchrios
  område på jorden (oftast i form av en remsa som sträcker sig från nord till syd) med samma tid

tidtabell (n, ut)
amchlár

tidvatten (n, neut)
taoide
  variationer i havsvattnets nivå orsakade av solens och framför allt månens gravitation

tidvis (adv)
scaití

tiger (n, ut)
tíogar

tigerhaj (n, ut)
siorc tíograch
  en art (Galeocerdo cuvier) inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae); individ av arten tigerhaj

tigerkaka (n, ut)
císte marmarach
  sockerkaka gjord av ljus och mörk smet med lite blandning mellan dem

tiggare (n, ut)
bacach
  person som (huvudsakligen) livnär sig på att tigga

tiggeri (n, neut)
bacachas
  det att tigga

till (adv)
níos mó
  ytterligare, ännu

till (preposition)
chuig
  indikerar målet för en rörelse
  indikerar mottagare och/eller ny ägare; åt

till exempel (adv)
cuir i gcás
  anger att det följande är ett exempel (och inte något allmänt)

till fots (adv)
de chois
  medelst benen

till och med (adv)
fiú
  uttrycker att något utöver det förväntade gäller

till salu (adv)
ar díol
  för försäljning

till skillnad från (preposition)
murab ionann is

till skillnad mot (preposition)
ní gnách le

till slut (adv)
i ndeireadh na dála
  slutligen
  äntligen

till syvende och sist (adv)
i ndeireadh na dála
  när allt kommer omkring, till sist, till slut

tillaga (v)
cócaráil
  laga mat; värma eller på annat sätt behandla /en organisk matprodukt/ i syfte att göra den mer välsmakande eller döda bakterier, virus eller annat som kan skada personen som äter

tillbaka (adv)
ar ais

tillbe (v)
adhair
  rikta sig till gudom i bön

tillbehör (n, neut)
foireann
  något som serveras tillsammans med kött

tillbringa (v)
caith
  låta uppta sin tid (med något); spendera tid /någonstans/

tillbringare (n, ut)
crúsca
  kärl för servering /av vätska/

tillflykt (n, ut)
dún
  plats dit man flyr undan, även bildligt

tillflyktsort (n, ut)
tearmann
  ort (ställe) dit man flyr, fristad

tillfreds (adj)
sásta

tillfredsställa (v)
sásaigh

tillfredsställande (adj)
sásúil

tillfredsställd (adj)
sásta

tillfredsställelse (n, ut)
sástacht

tillfälle (n, neut)
aimsir
  viss tidpunkt, särskilt då något speciellt inträffar
deis
  även möjlighet

tillfällig (adj)
aimseach
  som sker eller utvecklar sig på ett oförutsett, oförutsägbart eller oväntat sätt; accidentell

tillfångata (v)
gabháil

tillföra (v)
tabhair
  föra fram till
lón
  förse med

tillförlitlig (adj)
barántúil

tillförlitlighet (n, ut)
dílseacht
  egenskapen att vara tillförlitlig

tillförsel (n, ut)
lón
  det att tillföra något; det att förse någon med någonting; även om själva mängden som tillförs (ofta om något som behöver tillföras mer eller mindre kontinuerligt)

tillförsikt (n, ut)
urrúsacht
  tro på gynnsam utveckling

tillförsäkra (v)
diongbháilte
  lova, garantera

tillgiven (adj)
díograiseach

tillgodoräkna (v)
creidmheas
  till sin fördel, ta med något i en beräkning; (i formellt sammanhang) få det fastställt att en viss status föreligger, som är till personens fördel, t.ex. en akademisk merit (ofta inte på grund av att personen utfört de handlingar som utgör systemets vanliga sätt att erhålla denna status, utan på grund av annan, tidigare handling som (eventuellt med ett litet mått av god vilja) kan anses likvärdigt eller tillräckligt meriterande för den aktuella statusen)

tillgodose (v)
sásaigh

tillgänglig (adj)
ar fáil
  som kan nås; som kan användas; som existerar; ledig; öppen

tillhandahållande (n, neut)
oirchill
  det att tillhandahålla något

tillhöra (v)
a
  vara en del av; ägas av
ailm
  vara ett element i mängden; att elementet a tillhör mängden A skrives a \in A

tillhörande (adj)
gustal
  som tillhör (någon eller något);

tillhörighet (n, ut)
gustal
  det att tillhöra någon eller något (antingen det handlar om en grupp, en ägare, eller ett större helt)
  ägodel (oftast i plural, tillhörigheter)

tillika (adv)
chomh maith
  utom detta

tillit (n, ut)
dóchas
  det att en person litar på en annan

tillmäta (v)
ceangail
  anse att någon eller något har en viss egenskap eller betydelse

tillnyktra (v)
tar as meisce
  bli nykter

tillreda (v)
deasaigh
  tillaga eller göra mat färdig för servering

tillrop (n, neut)
achomharc
  rop riktat till någon

tillryggalägga (v)
araoid
  lämna bakom sig (en sträcka eller längdenhet) genom rörelse framåt

tillräcklig (adj)
leorga

tillräckligt (adv)
dóthain
  i en grad eller mängd som är tillfredsställande eller räcker till

tillrättavisa (v)
ceartaigh

tillrättavisning (n, ut)
ceartaigh

tillråda (v)
abhcóide
  ge som råd

tills (conjunction)
go dtí
  fram till att (något händer)

tills (preposition)
go dtí
  fram till (en viss tidpunkt eller händelse)

tillsammans (adv)
le chéile
  på samma ställe; i samma sällskap; ihop ; gemensamt

tillskansa (v)
forghabh

tillskott (n, neut)
agús
  något som lagts till

tillskriva (v)
aitreabúid

tillsluta (v)
druid

tillstymmelse (n, ut)
ruainne
  första vink, ansats, antydan, aning

tillstånd (n, neut)
bail
  beskaffenhet, skick, status, läge

tilltala (v)
a
  tala till, yttra en verbal fras till; (försöka) inleda ett samtal med, vanligen genom att vända sig mot vederbörande och yttra lämplig inledande fras
sásaigh
  ge välmående; framstå som positiv för; ge (någon) positiva känslor

tilltalande (adj)
caithiseach
  ; som någon tycker om eller gärna skulle vilja ha eller göra, vanligen ty hon/han uppfattar det som snyggt eller på annat sätt bra

tilltro (n, ut)
urrúsacht
  övertygelse om trovärdighet eller pålitlighet

tillträda (v)
iontráil
  komma in; beträda

tillverkare (n, ut)
déantóir

tillvägagångssätt (n, neut)
ionsaí
  sätt att utföra en handling på

tillväxt (n, ut)
borrúlacht
  ökning i storlek, antal eller värde

tillägg (n, neut)
agús
  något /litet/ som lagts till något större

tillägna (v)
tíolaic
  symboliskt ge något (ett tillfälle, litterärt verk, konstverk etc.) till någon, som ett tecken på respekt, uppskattning, omtanke eller liknande

tillägnan (n, ut)
tíolacadh
  det att tillägna någon något
  hälsning, inledning, där ett verk tillägnas någon

tillämpa (v)
cuir i bhfeidhm
  använda i praktiken

tillämpning (n, ut)
feidhmchlár

tillåta (v)
cead a thabhairt do
  låta något göras eller ske

timid (adj)
faiteach

timjan (n, ut)
tím
  släkte växter där arten kryddtimjan ofta används som krydda

timlig (adj)
aimseartha
  temporär, övergående, förgänglig, världslig, jordisk, materiell, kroppslig, dödlig; hörande till det tidsbegränsade jordelivet

timme (n, ut)
uair
  tidsenhet om 60 minuter, eller 1/24 dygn

timmer (n, neut)
ánshraith
  (avverkad) trästock avsedd för förädling

timvis (adv)
in éadan na huaire
  en timme i taget; per timme

timvisare (n, ut)
snáthaid bheag

tindra (v)
eitil
  glittra, glimma

ting (n, neut)
ní
  sammankomst för behandling av gemensamma angelägenheter, beslutsmöte; utbrett även beslutsväsende
  sak; objekt; väsende

tingest (n, ut)
yoke
  föremål, konkret sak

tinning (n, ut)
uisinn
  huvudets sidotrakt mellan den yttre ögonvrån och örats övre del

tinninglob (n, ut)
maothán na huisinne
  en (lobus temporalis) av de två delar av storhjärnsbarken som ligger under sidofåran på respektive hjärnhalva

tionde (n, neut)
deachú
  skatt som bönder fick betala till kyrkan bestående av en tiondel av vad man producerade i jordbruket

tiondel (n, ut)
deichiú

tiotal (n, neut)
deichniúr
  antal motsvarande ungefär tio (stycken)

tipp (n, ut)
síneadh láimhe
  yttersta änden av något avsmalnande
  plats där man lägger material på hög, se soptipp

tips (n, neut)
sinc
  upplysning som kan vara till nytta

tipsa (v)
síneadh láimhe
  ge (någon) ett tips

tisdag (n, ut)
Máirt
  veckans andra dag enligt den kalender som används i Sverige

tisdagseftermiddag (n, ut)
Dé Máirt
  eftermiddag på en tisdag

tistel (n, ut)
feochadán
  art i bland annat släktet Cirsium med klotrunda röda blommor och skyddande taggar

titan (n)
tíotáiniam
  ett grundämne med atomnummer 22, atommassa 47,9 och symbolen Ti

titt (n, ut)
amharc
  det att titta på något

titta (v)
cathais
  placera blicken (på något) och aktivt försöka uppfatta något

titulera (v)
chomh
  tilltala en annan person genom att använda en titel

tixotropi (n, ut)
ticseatrópacht
  geléaktighet, droppfrihet (om målarfärg), det att vara tixotrop

tja (interjection)
bhuel
  "jag vet inte"; anger tvekan, betänksamhet eller reservation, måttlig uppskattning o.dyl.

tjatig (adj)
leadránach
  långtråkig

tjeck (n, ut)
Seiceach

tjeckisk (adj)
Seiceach

tjeckiska (n, ut)
Seicis
  språk som talas i Tjeckien

tjeckoslovakisk (adj)
Seicslóvacach

tjej (n, ut)
caileag
  flicka
  flickvän

tjejkompis (n, ut)
cara
  vän som är kvinna, vilken personen har en icke-sexuell (och icke-exklusiv) relation till

tjena (interjection)
dearfa
  indikation att man ej tror på någon

tjetjen (n, ut)
Seisniach
  invånare i Tjetjenien eller med tjetjensk härkomst

tjetjensk (adj)
Seisniach

tjetjenska (n, ut)
Seisnis
  ett nordöstkaukasiskt språk som främst talas av tjetjener i Tjetjenien

tjingeling (interjection)
dia duit

tjock (adj)
ramhar
  fetlagd, överviktig
tiubh
  kraftig, grov
  trögflytande

tjockis (n, ut)
sailleach
  överviktig person

tjocktarm (n, ut)
drólann
  del av tarmen hos människan, som förbinder tunntarmen (proximalt) till ändtarmen (distalt), och som delas in i caecum (blindtarm) och colon (colon ascendens, colon transversum, colon descendens och colon sigmoideum); ibland räknas även ändtarmen (rektum, rectum) till tjocktarmen

tjog (n, neut)
fiche
  enhet som visar att det finns tjugo saker av något; samling av precis tjugo föremål

tjuder (n, neut)
teaghrán

tjugoett (n)
aon is fiche

tjugondel (n, ut)
fichiú

tjugotal (n, neut)
fichidí
  åren 20–29 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (länge oftast om 1920-talet, omfattande åren 1910–1919, numera ofta även om 1930-talet)

tjur (n, ut)
tarbh

tjura (v)
stuaic
  vara tjurig och på dåligt humör

tjurfäktare (n, ut)
tarbhadóir
  person som ägnar sig åt tjurfäktning

tjurig (adj)
cantalach
  på dåligt humör, missnöjd och sur

tjusa (v)
meall
  väcka känslor av förtjusning hos någon

tjusig (adj)
galánta
  visuellt tilltalande (ofta på ett elegant sätt); vacker, elegant, fin (oftast med avseende på visuellt utseende)

tjusning (n, ut)
meall
  det att tjusa

tjuta (v)
caoin
  gråta

tjuv (n, ut)
gadaí
  person som begår stöld, person som olovligen tar andras ägodelar till sina egna, person som stjäl

tjuvasjisk (adj)
Suvaiseach
  som rör Tjuvasjien eller dess folk, geografiskt, kulturellt eller språkligt

tjuvasjiska (n, ut)
Suvaiseach
  ett turkspråk som talas av tjuvasjerna i europeiska Ryssland

tjuvgods (n, neut)
aicseam
  stulna varor

tjäder (n, ut)
capall coille
  en art (Tetrao urogallus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten tjäder

tjäna (v)
cosain
  få (förtjäna) i lön (för visst arbete)
brabach
  tjäna på: dra fördel av (ekonomisk eller annan)

tjänare (interjection)
Dia duit
  hälsningsfras

tjänare (n, ut)
searbhónta
  betjänt

tjänlig (adj)
úsáideach
  som lämpar sig väl

tjänst (n, ut)
cuaille
  vissa typers befattning eller arbete, främst inom stat och kommun
feidhmeannas
  det att tjäna eller betjäna; åtagande, eller tillhandahållande, och utförande av en viss uppgift till förmån för annan person (som led i försäljning eller service)

tjänsteresa (n, ut)
aistear
  resa i arbetet (för tjänstemän i privat eller offentlig tjänst)

tjänstgöring (n, ut)
acaire
  aktivt innehavande av tjänst med arbetsuppgifter inom en organisation

tjära (n, ut)
tarra

toa (n, ut)
bosca

toalett (n, ut)
maisiúchán
  rum eller utrymme avsett för utförande av hygien- och naturbehov
  kortform av toalettstol
  mer allmänt om skötsel av hygien såsom tvätt, kamning, tandborstning
  finare klädsel, särskilt i fråga om (kvinno-) klänningar

toalettpapper (n, neut)
páipéar leithris

toalettrulle (n, ut)
rolla leithris
  rörformat stycke papp runt vilket toalettpapper är rullat

tobak (n, ut)
tobac

tobakspipa (n, ut)
píopa
  pipa avsedd för att röka tobak

tofs (n, ut)
aigilín
  sammanhållet knippe av något som spretar, till exempel garn, hår eller fjädrar

tofsvipa (n, ut)
pilibín

tofu (n, ut)
tófú
  proteinrik massa påminnande om färskost som framställs av sojabönor

tok (n, ut)
amadán
  person med bristande omdöme eller intelligens

tokhariska (n, ut)
Tocáiris
  endera av två närbesläktade utdöda språk inom den indoeuropeiska språkfamiljen

tokig (adj)
duine buile
  som inte anses normal; förvirrad; sinnessjuk
  förälskad, med betoning på de överväldigande känslorna

tolerans (n, ut)
fulaingt

tolerant (adj)
fulangach
  som visar tolerans för något

tolk (n, ut)
teangaire
  person som (ofta i realtid) översätter muntligt språk (t.ex. i ett samtal mellan två individer som talar olika språk)
  datorprogram som utför ett arbete på ett sätt jämförbart med hur en person som översätter muntligt språk

tolka (v)
aistrigh
  översätta muntligt från ett språk till ett annat

tolva (n, ut)
dó dhéag

tolvfingertarm (n, ut)
dúidéineam
  den första delen (duodenum) av tunntarmen

tom (adj)
folamh
  som saknar innehåll

tomat (n, ut)
tráta
  frukt från växten tomat, rund grönsak som är röd eller gul

tomhet (n, ut)
foilmhe

tomrum (n, neut)
foilmhe

tomt (n, ut)
gairdín
  fastighet; markområde bestående av vanligtvis bostadshus eller annan byggnad och trädgård

tomte (n, ut)
sprid
  litet sagoväsen som bor och arbetar på gårdar och där hjälper till med djurens skötsel
Daidí na Nollag
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar på julen, även kallad jultomte

ton (n)
ton
  ljud med en hörbar frekvens (eventuellt med övertoner)

tonande (adj)
gutha
  presensparticip av tona

tonart (n, ut)
eochair
  uppsättning toner där en av tonerna har rollen som grundton

tonfisk (n, ut)
tuinnín
  individ av fisksläktet Thunnus inom familjen makrillfiskar (Scombridae)

tonhöjd (n, ut)
airde

tonlös (adj)
neamhghlórach
  utan ton, ljudlös

tonnage (n, neut)
tonnáiste
  ett antal samhöriga fartyg

tonsättare (n, ut)
cumadóir
  person som komponerar (skapar, skriver, författar) musik

tonår (n, neut)
ógántacht
  perioden då man är mellan 13 och 19 år gammal

tonåring (n, ut)
déagóir
  person i åldern 13 år till och med 19 år

topas (n, ut)
afast
  mineral bestående av silikat, fluorid och aluminiumhydroxid

topologi (n, ut)
toipeolaíocht

topp (n, ut)
barr
  högsta punkten, spetsigt föremål, det bästa
uachtar
  blus

toppmöte (n, neut)
mullach
  politisk konferens med regeringschefer från flera olika länder

tora (n, ut)
Tórá
  exemplar av Tora (Moseböckerna som skriftrullar i synagoga)

tordmule (n, ut)
crosán

toreador (n, ut)
tarbhadóir
  tjurfäktare

torftig (adj)
gearreireaballach
  som är bristfällig, knapp och skral, som inte är tillräckligt bra; enkel, futtig; fattig; luggsliten

torg (n, neut)
cearnóg an bhaile
  ett öppet (planlagt) område i en stad, ursprungligen avsett som marknadsplats eller för att framhäva vissa byggnaders estetik.

torgskräck (n, ut)
agrafóibe

torium (n, neut)
tóiriam

torka (n, ut)
triomach

torka (v)
triomaigh
  (intransitivt) bli torr(are); vissna
  (transitivt) få eller göra eller låta bli torr; ta bort fukt från (tyg, hår, trä, något icke-flytande föremål) (även för att konservera mat)

torn (n)
caiseal, túr
  hög smal ihålig byggnad, fristående eller som del av större komplex
caiseal
  en schackpjäs som går rakt längs rader eller kolumner

torna (v)
seol
  forma sig till något tornliknande, t.ex. en hög e.d.; hopa sig, staplas på varandra;

tornado (n, ut)
tornádó

tornfalk (n, ut)
pocaire gaoithe

tornseglare (n, ut)
gabhlán gaoithe

tornuggla (n, ut)
scréachóg reilige

torr (adj)
tirim
  inte blöt; som inte har vatten eller annan vätska i sig eller på sin yta; även om klimat som medför torra naturområden

torsdag (n, ut)
Déardaoin, An Déardaoin
  veckans fjärde dag

torsdagseftermiddag (n, ut)
Déardaoin
  eftermiddag på en torsdag

torsk (n, ut)
trosc, bod donn
  en art (Gadus morhua) inom fiskfamiljen torskfiskar (Gadidae); individ av arten torsk

tortera (v)
pianadh
  utsätta för tortyr

tortyr (n, ut)
pianadh
  det att tillfoga annan person (extrem) fysisk eller psykisk smärta, t.ex. som ett straff, i avskräckande syfte eller i syfte att tvinga till sig information (som den andre personen inte vill delge)

torv (n, ut)
móin

torvmosse (n, ut)
portach
  mosse i vilken torv bildats

tory (n, ut)
Tóraí
  engelsk konservativ politiker

toskansk (adj)
Tuscánach
  som rör Toscana

total (adj)
cuir le chéile
  fullständig, hel, allomfattande, till hundra procent

total (n, ut)
cuir le chéile
  slutsumma, totalsumma, sammanlagd summa

totalförstöra (v)
loit
  förstöra fullständigt eller i så hög omfattning att det inte går att rädda eller laga någonting

totalitarism (n, ut)
ollsmachtachas
  diktatur, kan resultera i att en stat endast tillåter ett maktägande parti

tournera (v)
cas
  skapa dekor på grönsaker med en kniv

tova (n, ut)
alt
  svårutredd, ofta tät, härva; trassel

toxicitet (n, ut)
tocsaineacht
  det att vara toxisk, speciellt om graden av giftighet, ibland även om något toxiskt

toxikologi (n, ut)
tocsaineolaíocht
  läran om gifter och förgiftningar

toxisk (adj)
nimhiúil

tradition (n, ut)
traidisiún
  (mänsklig) kulturell aktivitet (ofta någon form av festlighet eller ceremoni) som inom ett samhälle (sedan länge) brukar utföras vid en bestämd tidpunkt

traditionell (adj)
traidisiúnta

trafik (n, ut)
trácht
  fordon/personer/djur (som färdas) i rörelse/färdsel

trafikljus (n, neut)
soilse
  elektrisk apparat avsedd att dirigera trafik och normalt bestående av tre lampor som tänds och släcks automatiskt med regelbundna intervall och som visar röd färg (som betyder stopp), gul färg (som betyder att man ska göra sig beredd att köra, om den före grön färg visas tillsammans med röd färg, eller, om den visas ensam efter grön färg och före röd färg, att man skall stanna om man kan alternativt fortsätta köra om man inte kan stanna) och grön färg (som betyder att man skall fortsätta köra, om det kan ske på ett trafiksäkert sätt).

trafikskylt (n, ut)
comhartha tráchta
  skylt med symbol och/eller text som sitter intill eller över en (bil)väg och som informerar trafikanter om vägens och omgivningens förhållanden, aktuella trafikregler eller riktningar till olika mål, eller en standardiserad symbol som används på en sådan skylt

trafikstockning (n, ut)
plódú tráchta
  situation i vägtrafiken där så många fordon befinner i ett område att den genomsnittliga hastigheten minskar påtagligt och bilköer bildas

trafikstopp (n, neut)
plódú tráchta
  situation som hindrar flödet av trafik

tragedi (n, ut)
cinniúint
  sorgespel, drama som inte är en komedi
  sorglig eller ledsam situation eller händelse; något som är tragiskt

trailer (n, ut)
eireaball
  förhandstitt av film, program, spel eller dylikt
  släpvagn, släp, släpfordon

trailerdragare (n, ut)
leoraí altach
  motordrivet lastbilsliknande dragfordon avsett att dra en semitrailer

trajektoria (n, ut)
conair
  bana i vilken en partikel (till exempel projektil) rör sig

trakassera (v)
broc
  förfölja, plåga, oroa, besvära med krångel

trakt (n, ut)
achar
  geografiskt urskiljbara områden (särskilt på landet)

traktat (n, ut)
conradh
  överenskommelse mellan två eller flera stater; folkrätt
  religiös skrift i litet format, som sprids i stora upplagor; religiös folkskrift; söndagsskoletidning

traktor (n, ut)
tarracóir

traké (n, ut)
aerchonair
  rör som transporterar luft; del av andningssystem i vissa leddjur

tramp (n)
stoc
  ljudligt nedsättande av foten

trampa (n, ut)
troitheánaigh
  rörlig platta på maskin eller fordon som genom trampning används för att reglera eller driva maskinen

trampa (v)
troitheánaigh
  använda pedalerna på en cykel

trampkvarn (n, ut)
muileann coise
  kvarn eller annan mekanism som drivs genom att trampa

trampolin (n, ut)
lingchlár
  språng-/sviktbräda; redskap bestående av en spänstig bräda fastsatt i en ställning, i syfte att användas som ansats i simhoppning och gymnastik

trams (n, neut)
amaidí
  något som uppfattas som oviktigt, omoget eller (larvigt) felaktigt; något som uppfattas som tramsigt

tramsa (v)
aertha

tramsig (adj)
aertha
  som uppfattas som oviktig, omogen eller (larvigt) felaktig

trana (n, ut)
corr
  en art (Grus grus) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten trana

tranbär (n, neut)
mónóg
  röda ätliga bär från växten med samma namn; (Vaccinium oxycoccos)

trankil (adj)
suaimhneach
  lugn, till freds, bekymmerslös

trans (adj)
trasinscneach
  som rör transpersoner

transfob (adj)
trasfóbach
  som upplever en rädsla eller mycket starkt ogillande av transpersoner, transvestism eller transsexualitet

transformator (n, ut)
claochladán

transistor (n, ut)
trasraitheoir

transitiv (adj)
aistreach
  som vanligen får ett objekt som bestämmande utfyllning
  sådan att x\sim y och y\sim z medför x\sim z för varje x, y och z i mängden

translation (n, ut)
aistriú
  förflyttning; avbildning från ett vektorrum till sig självt som bevarar avstånd, vinklar och orientering, och där bilden av en vektor är parallell med vektorn
  processen där en ribosom använder informationen i budbärar-RNA och aminosyror för att bilda ett protein
  processen att flytta ett helgons reliker från en grav till ett relikskrin

translitterera (v)
traslitrigh
  omskriva från ett skriftsystem till ett annat så att varje främmande tecken motsvarar ett translittererat tecken

transmigration (n, ut)
imaistriú
  reinkarnation

transparens (n, ut)
gléine
  genomskinlighet, det, eller egenskapen hos ett material, att släppa igenom ljus
  det att förehavandena inom en organisation eller arbetsgrupp kan granskas av utomstående, så att oegentligheter kan upptäckas utifrån

transparent (adj)
gléineach
  genomskinlig, som kan släppa igenom ljus
  genomsynlig, som man kan se igenom
  vars förehavanden kan granskas av utomstående, så att utomstående kan upptäcka oegentligheter

transplantera (v)
athphlandáil

transport (n, ut)
iompair

transportera (v)
iompair

transsexualism (n, ut)
trasghnéasachas

transsexualitet (n, ut)
trasghnéasachas

transsexuell (adj)
trasghnéasach

transvestit (n, ut)
trasfheisteoir
  person som finner välbehag i att bära kläder avsedda för det motsatta könet

trappa (n, ut)
staighre
  anordning utomhus, i byggnad eller större fordon bestående av flera steg i olika höjder efter varandra, avsett för att underlätta vertikal positionsförändring hos människor och andra djur

trappavsats (n, ut)
ceann an staighre

trapphus (n, neut)
staighre
  del av byggnad som är avsedd för en trappa, ofta i hus med fler än två våningar

trappsteg (n, neut)
dréimire taca

trasa (n, ut)
ceamach
  tygstycke, en bit tyg, vanligen sönderrivet

trasa (v)
ceamach
  riva något i trasor; slita sönder något;

trasig (adj)
adhastrach
  sönderriven, som är i trasor
briste
  som inte ser ut eller fungerar som den gjort innan eller gör i rätt skick; som har gått sönder

trasslig (adj)
trína chéile
  som är svår att reda ut, invecklad, krånglig

trast (n, ut)
smólach
  fågel av ett flertal släkten inom familjen trastfåglar (Turdidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

tratt (n, ut)
tonnadóir
  koniskt redskap, speciellt ett för att hälla vätska i en flaskhals

trattkantarell (n, ut)
cantarnaid throimpéadach

trava (v)
bí ag sodar
  gå i trav

traversera (v)
taobhfort

trea (n, ut)
trí
  spelkort med värdet tre

tredjedel (n, ut)
trian

tredjegradare (n, ut)
ciúbach
  kortform för tredjegradsekvation eller någon annan sammansättning av tredjegrads-

tredubbla (v)
triarach
  multiplicera med tre

treenighet (n, ut)
Tríonóid
  de tre personerna av Gud (Fadern, Sonen och Anden)

trefalt (adv)
trí huaire

trekantig (adj)
triantánach

trema (n, neut)
déiréis
  två punkter över e (ë) eller i (ï) för att beteckna självständigt uttal efter annan vokal

tremulant (n, ut)
consan rollta
  språkljud bildat genom att en del av talapparaten dallrar

tremänning (n, ut)
col seisir
  syssling, d.v.s. en person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

trettondag (n, ut)
Eipeafáine
  den 6 januari

trettondel (n, ut)
tríú ... déag

tretåig mås (n)
saidhbhéar
  en art (Rissa tridactyla) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten tretåig mås

treudd (n, ut)
trírinn, adhal
  redskap eller vapen (ljuster; symbol för havsguden) med tre spetsar (uddar)

trevlig (adj)
aiteasach
  som ger välmående (på ett vardagligt sätt)
deas
  snäll, som är trevlig (1) att vara med

trevligt (adv)
deas
  avledning till adjektivet trevlig

trevnad (n, ut)
compord

trialis (n, neut)
tástáil
  tretal, ett grammatiskt numerus likt singular och plural för syftning på exakt tre referenter (i språk som skiljer detta från plural)

triangel (n, ut)
triantán
  polygon med tre sidor

triangulering (n, ut)
triantánacht
  bestämning av ett objekts position genom mätning av vinklar på två kända positioner

triangulär (adj)
triantánach
  triangelformig
  som har enbart nollor på ena sidan om huvuddiagonalen

tribunal (n, ut)
binse breithimh
  (revolutions)domstol

tribus (n, neut)
treibh
  nivå inom den biologiska systematiken som står mellan underfamilj och släkte

tribut (n, ut)
ardchíos
  hyllning, hyllningsbevis
  skatt, överenskommen regelbundet erlagd avgift från vasallstat

trigga (v)
truicear
  sätta igång, utlösa, ge upphov till, framkalla

trigonometri (n, ut)
triantánacht

trigonometrisk (adj)
triantánúil
  som rör trigonometri

trikolor (n, ut)
trídhathach
  en slags flagga med tre lika stora vågräta eller lodräta fält i olika färger, exempelvis Frankrikes

trilla (v)
tit
  ramla /omkull/, snubbla och ramla /omkull/
cuach
  rulla

trinitatis (n)
Tríonóid
  heliga trefaldighetens dag, trefaldighet

tripp (n)
cor coise a thabhairt
  (mindre) resa med fordon
  rus av narkotika

trippel (adj)
triarach

trippel (n, ut)
méadaigh faoi thrí
  grupp av tre enheter

triptyk (n, ut)
triptic
  konstverk i tre fält

trissa (n, ut)
puilín
  hjul med kant som en tråd, en lina eller ett rep löper på eller kring, används bland annat i diverse hissanordningar
ceanastar
  svängbart hjul som sitter på rullbord eller andra möbler med stolsben (såsom kontorsstolar)

trist (adj)
brónach
  som uppfattas som ostimulerande, och ger upphov till tristess
  tråkig, som ger ovälmående

tritonus (n, ut)
murúch fir

triumf (n, ut)
caithréim
  lysande framgång, seger

triumfera (v)
caithréim
  segra, njuta seger

triumvirat (n, neut)
triúracht
  förening av tre män/personer (triumvirer), som delar högsta makten mellan sig

trivas (v)
am
  må bra, ha det trevligt, ha det skönt, vara nöjd

trivsam (adj)
aiteasach
  som med enkla medel ger upphov till välmående; trevlig, mysig

trivsel (n, ut)
compord

tro (v)
creid
  hålla något för sant, vara övertygad om något (på mer eller mindre rationella grunder)

troende (n)
creidmheach
  person som har en religiös över­tygelse

trofasthet (n, ut)
dílseacht
  det att vara trofast

trohet (n, ut)
dílseacht
  det att vara trogen

trojka (n, ut)
triúracht
  grupp av tre politiska ledare

trolig (adj)
dócha

troligen (adv)
is dócha (go)

troligtvis (adv)
is dócha (go)
  med en sannolikhet större än 50&nbsp;%

troll (n, neut)
troll
  samlingsnamn på människolika varelser i nordisk folktro och nordisk mytologi
  person som avsiktligt retar upp folk i diskussionsforum på internet; internettroll, nättroll

trolla (v)
troll
  för eget nöjes skull reta upp andra eller ljuga ihop en historia i syfte att få en viss typ av (inte sällan starka) reaktioner

trolldom (n, ut)
asarlaíocht
  verksamheten att med övernaturliga medel påverka omgivningen

trolleri (n, neut)
draíocht

trollformel (n, ut)
briocht draíochta
  en formel som med magi får något att ske

trollkarl (n, ut)
draíodóir
  person som utövar trolleri som scenkonst
asarlaí
  fiktiv person eller bluffmakare som utges besitta övernaturliga förmågor
  person med extraordinär färdighet

trollslända (n, ut)
snáthaid mhór
  rovinsekt med långsträckt och smal bakkropp, långa vingar och utstående fasettögon, individ av olika arter som tillhör ordningen trollsländor (Odonata)

trolsk (adj)
draíocht
  som trollbinder eller hänför med sin egenskap av drömlik mystik eller gåtfull skönhet

trolös (adj)
cealgach

tromb (n, ut)
tornádó

trombocyt (n, ut)
pláitín

trombocytopeni (n, ut)
trombaicítipéine
  tillstånd med för få trombocyter i blodet

trombon (n, ut)
trombón
  ett bleckblåsinstrument, ett slags musikinstrument

tron (n, ut)
cathaoir ríoga

tropik (n, ut)
trópaic
  varmare luftstreck, klimat, zon av jorden

tropisk (adj)
trópaiceach
  som tillhör varma klimat
teochriosach
  som avser en trop (talesätt, sinnebild)

trosa (n, ut)
brístín
  par underbyxor främst avsett för kvinna

trots (preposition)
in ainneoin
  fastän det finns (eller kunde tänkas finnas) ett hinder i

trotsa (v)
tabhair dúshlán
  vara envis, inte lyda
  motstå

trottoar (n, ut)
cosán
  (vanligtvis) smalare väg, oftast en gångbana och/eller en cykelbana, belägen vid sidan av en körbana, oftast något upphöjd i förhållande till körbanan och avgränsad med kantsten

trovärdig (adj)
barántúil
  som med hög sannolikhet är sanningsenlig; som är värd att tros på
sochreidte
  som ger ett verkligt uttryck

trovärdighet (n, ut)
dílseacht

trubadur (n, ut)
amhránaí is scríbhneoir
  vissångare; kärlekssångare; en sångare som skriver de flesta av sina texter själv

trubbhagtorn (n)
sceach gheal
  (exemplar av) trädslaget (Cratagus monogyna) i släktet hagtornar

truck (n, ut)
forcardaitheoir
  litet motorfordon utrustat med en gaffel för transporter och lastning inom en fabrik

trumhinna (n, ut)
tiompán na cluaise
  (förekomst av) den tunna hinna (membrana tympani) som sitter i slutet av hörselgången, utgör gränsen mellan ytterörat och mellanörat, sätts i vibration av ljudvågor i luften och överför dessa vibrationer till det första hörselbenet, d.v.s. till hammaren (malleus)

trumma (n, ut)
druma
  slagverksinstrument i form av en cylinder med ett skinn spänt över öppningen
  cylinder, rör

trummis (n, ut)
drumadóir
  person som spelar trummor i ett band

trumpen (adj)
púiceach
  som uttrycker irritation och dåligt humör i dyster tystnad eller reservation

trumpet (n, ut)
trumpa
  trattliknande bleckblåsinstrument med tre ventiler

trumpetare (n, ut)
trumpadóir
  person som spelar trumpet

trumpinne (n, ut)
bata druma
  pinne avsedd för att slå på en trumma

trumset (n, neut)
foireann drumaí
  uppsättning olika slagverksinstrument

trumslagare (n, ut)
drumadóir

trupp (n, ut)
cuire
  samling av soldater som agerar i grupp
  en grupp personer

trust (n, ut)
cuir in iontaoibh
  speciell organisationsform med brittiskt ursprung utan direkt motsvarigthet i Sverige som någorlunda liknar en stiftelse

trut (n, ut)
faoileán
  individ av någon de större arterna inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae)

try (n, ut)
féithleann
  släkte (Lonicera) inom familj kaprifolväxter; individ av detta släktet

tryck (n, neut)
clóbhuail
  ett sätt att applicera ett mönster på ett vanligtvis plant underlag, en process för att skapa trycksaker och tidningar

trycka (v)
prios
  applicera en kraft på en yta
clóbhuail
  framställa skrift, bild e.dyl. på papper maskinellt (i större mängd exemplar); skapa en utskrift från en skrivare (ansluten till en dator), skriva ut
suigh ar do ghogaide
  hålla sig gömd, särskilt genom att lägga sig ned mot marken

tryckare (n, ut)
clódóir
  ägare av eller arbetare i tryckeri

tryffel (n, ut)
strufal
  en sorts svampar med knölformiga (underjordiska) fruktkroppar
  en slags konfekt gjord på mjuk chokladmassa

trygg (adj)
slán

trygga (v)
diongbháilte
  göra trygg, säkerställa

trygghet (n, ut)
sábháilteacht
  känsla av välmående och säkerhet /bland vänner eller i samhället/, känsla av att inget dåligt kommer att hända, känsla av att vara omhändertagen och skyddad (t.ex. av andra personer)

tryta (v)
rith as
  (börja) ta slut; saknas, fattas

trä (n, neut)
adhmad
  ett material som fås från träd; trävirke

träblåsinstrument (n, neut)
adharc

träd (n, neut)
crann
  hög växt med kraftig, barkklädd stam

träda (n, ut)
branar
  åkermark som låtes vila från grödor

träda (v)
trácht
  gå steg för steg, stiga; förflytta sig

trädgren (n, ut)
craobh
  gren på träd

trädgård (n, ut)
gairdín, garraí

trädgårdsmästare (n, ut)
garraíodóir
  person som sysslar med trädgårdsskötsel

trädgårdsskötsel (n, ut)
garraíodóireacht

trädgårdsslang (n, ut)
píobán gairdín
  vattenslang som används för att vattna växter i trädgården

trädpiplärka (n, ut)
riabhóg choille

trädstam (n, ut)
stoc

träff (n, ut)
coinne
  tillfälle då några individer träffas
  det att träffa något

träffa (v)
aimsigh
  nå, komma fram till, komma i beröring med, ha verkan på eller uppnå (något) (som avsetts)

träffande (adj)
fóirsteanach
  som uttrycker det avsedda innehållet mycket väl

träkol (n)
fioghual

träl (n, ut)
sclábhaí

träna (v)
aclaigh
  (transitivt) (om del l. funktion av den egna kroppen) (genom att utöva fysiska aktiviteter) (försöka) göra starkare l. snabbare l. precisare l. spänstigare o.d.
cleacht
  (transitivt) (om en sport) utöva i syfte att bli bättre som utövare
treoraigh
  (transitivt) (om djur) lära, dressera

tränare (n, ut)
traenálaí

tränga (v)
prios
  pressa, driva

trängas (v)
dream
  vara tillsammans med många andra individer i ett litet utrymme (och därför bara kunna ta sig fram långsamt eller med svårighet)
an scuaine a shárú
  att ta sig före i, ofta en kö, utan tillstånd för att inte behöva vänta på sin tur

trängsel (n, ut)
brú tráchta
  det att många personer, fordon eller liknande är samlade på ett begränsat område /så att det är omständligt att ta sig fram eller så att trafiken går långsamt/

träning (n, ut)
oiliúint
  övning inom ett visst område, utövande av aktiviteter med syftet att bli bättre på något, det att träna

träsk (n, neut)
abar
  vegetationstäckt sankmarksområde med stillastående vatten

träsko (n, ut)
paitín
  sko helt eller delvis gjord av trä

träskonäbb (n, ut)
bróg-ghob
  en fågelart (Balaeniceps rex) inom familjen träskonäbbar (Balaenicipitidae); individ av denna art

träsnitt (n, neut)
greanadh adhmaid
  illustration framställd genom avtryck från snideri (skuren bild) i träplatta

träta (v)
bruíon
  kivas, gräla, munhuggas

tråd (n, ut)
snáth
  fint (långt) garn som används till vävning eller sömnad; textilmaterial

trådbuss (n, ut)
bus tralaí
  buss som huvudsakligen drivs av el från en kontaktledning ovanför vägen

trådrulle (n, ut)
baibín
  spole som tråd rullas upp på (för förvaring)

tråg (n, neut)
adac
  öppet, rektangulärt fat eller kärl, för framställning eller servering av mat

tråka ut (v)
cró
  göra så att någon känner tristess (lätt negativ känsla av brist på intressant stimulans), t.ex. genom att tvinga personen att lägga sin uppmärksamhet på något (långsamt och långrandigt) som personen inte är intresserad av

tråkig (adj)
míphléisiúrtha
  som ger upphov till ovälmående
leadránach
  som uppfattas som understimulerande, och ger upphov till att tiden tycks flyta långsamt

tråkmåns (n, ut)
leadránaí
  tråkig människa, någon som gör en uttråkad

trång (adj)
caol
  som saknar större utrymmen

trångsynt (adj)
caol

trög (adj)
leasc
  som tänker långsamt eller dåligt; ointelligent

tröghet (n, ut)
spadántacht
  egenskapen hos materia i ett icke-accelererande referenssystem att accelerera om och endast om en resulterande kraft verkar på föremålet; egenskapen att lyda Newtons första lag
  det att tänka långsamt eller dåligt; det att vara trög till viss del

tröja (n, ut)
geansaí
  klädesplagg som bärs på överkroppen

tröskel (n, ut)
tairseach
  upphöjning från golvet direkt under en (stängd) dörr mellan två rum

tröskelvärde (n, neut)
tairseach
  ett speciellt värde på en (matematisk eller fysikalisk) storhet sådant att olika saker gäller över och under detta värde, eller sådant att något inträffar om värdet nås (ovanifrån eller underifrån)

tröskverk (n, neut)
buailteoir
  motordrivet redskap som används för att tröska spannmål; föregångare till skördetröskan

tröst (n, ut)
sólás

trösta (v)
consól

trött (adj)
tuirseach
  som känner ett behov av att vila eller sova (oftast men inte uteslutande efter en ansträngning)
  som är utled på eller irriterad eller uttråkad av en (under en längre tid föreliggane) företeelse

trötta (v)
tuirsigh

trötthet (n, ut)
tuirse
  subjektiv upplevelse av energilöshet, kraftlöshet eller orkeslöshet

tröttna (v)
tuirsigh

tröttsam (adj)
liosta

tsar (n, ut)
sár
  kejsare i Ryssland, Bulgarien eller Serbien

tsunami (n, ut)
súnámaí
  stor förödande våg orsakad av seismiska undervattenshändelser; en sorts flodvåg

tub (n, ut)
feadán
  rör; långsmal cylinder eller annat cylindriskt och ihåligt föremål som exempelvis ett rör, en slang eller pipa, som är öppen på båda ändarna

tuba (n, ut)
tiúba
  relativt stort bleckblåsinstrument

tuberkulos (n, ut)
eitinn
  infektionssjukdom som (i västvärlden) framför allt drabbar lungorna, men som också kan sätta sig på andra organ, och som orsakas av en bakterie, vanligtvis Mycobacterium tuberculosis

tuff (adj)
fuaraigh
  häftig, spännande, kaxig och modern (ibland även ironiskt)
righin
  svår, krävande
  som vågar /och klarar av/ mycket
  hänsynslös, hård

tugga (n, ut)
bain greim as

tugga (v)
cogain

tuggning (n, ut)
cogaint
  det att tugga, d.v.s. utföra den repetitiva rörelse av underkäken som får tänderna att finfördela födan i munhålan (och blanda den med saliv) innan den sväljs

tuggummi (n, neut)
guma
  bit av ett gummiaktigt ämne avsedd att tuggas men inte sväljas, bestående av bland annat tuggummibas, sötningsmedel och aromämnen

tukan (n, ut)
túcán
  individ av någon art inom familjen tukaner

tulium (n, neut)
túiliam

tull (n, ut)
custam
  myndighet som ansvarar för tullverksamhet

tulpan (n, ut)
tiúilip
  en växtart (Tulipa gesneriana), i familjen liljeväxter (Liliaceae); exemplar av denna art

tulpanträd (n, neut)
crann tiúilipí
  ett trädslag (Liriodendron tulipifera) i familjen magnoliaväxter (Magnoliaceae) som förekommer naturligt i östra USA; exemplar av denna art

tum (n, ut)
orlach

tumlare (n, ut)
muc mhara
  en sorts dryckeskärl utan handtag och fot

tumme (n, ut)
ordóg
  det finger på människans hand som är placerat mittemot de andra fingrarna

tummetott (n)
ordóg
  tumme

tumnagel (n, ut)
ionga ordóige

tumskruv (n, ut)
bís ordóige
  visst slags tortyrredskap som innebär att man skruvar åt runt tummen
  skruv (eller mutter) som dras åt med handen

tumvante (n, ut)
mitín

tumör (n, ut)
siad

tundra (n, ut)
tundra

tung (adj)
trom
  med stor massa eller tyngd

tunga (n, ut)
teanga
  den mjuka och böjliga kroppsdel som befinner sig inuti munnen, och med vilken dels maten flyttas så att den kan sväljas, och dels smak förnimms
  (överfört, ålderdomligt) språk
  plös; den del av skon som befinner sig mellan snörningen och ovansidan av foten

tungomål (n, neut)
teanga
  språk

tungsint (adj)
doilbhir

tungvrickare (n, ut)
casfhocal
  fras eller ordföljd konstruerad för att vara svåruttalad

tunika (n, ut)
ionar
  ursprungligen fornromerskt inomhusplagg; knälång jacka eller klänning

tunn (adj)
caol
  (om ett långsträckt föremål) som har ett mycket kort avstånd från ena till andra långsidan

tunna (n, ut)
bairille
  cylindrisk behållare, ofta gjord av trä eller plåt

tunnband (n, neut)
fleasc
  metallband som håller samman en tunna
  redskap som används i rytmisk gymnastik

tunnbindare (n, ut)
cúipéir
  hantverkare som tillverkar och lagar trätunnor

tunnel (n, ut)
tollán
  underjordisk, genom ett berg eller under en bro gående passage eller väg
  hålrum i marken gjort av djur
  metod att använda ett protokoll som annars inte kan användas eftersom det blockeras, är osäkert eller inte stöds
noitmig
  det när en boll drivs eller passas mellan benen på en motståndare

tunnelbana (n, ut)
traein faoi thalamh
  transportmedel som utgörs av tåg, oftast elektriskt drivna med strömskena och med en förarhytt i varje ände och utrymme för normalt ett större antal passagerare, som framförs på utlagd räls normalt inom en större tätort (inklusive dess förorter), absolut planskilt från övrig trafik och ofta men inte alltid i tunnel (som ordet tunnelbana antyder)

tunnla (v)
tollán
  ta sig förbi hinder på ett sätt som klassisk fysik inte tillåter

tunnland (n, neut)
acra
  nordisk ytenhet vars storlek varierat regionalt och över tid, men vanligtvis omkring 4000–5500 kvadratmeter, definierad som den markyta som en tunnas utsäde räcker för (ungefär motsvarigt ett halv hektar; förkortas tunnl. eller tld

tupp (n, ut)
coileach

tuppkam (n, ut)
círín coiligh
  röd utväxt eller tofs på hjässan hos hönsfåglar

tupplur (n, ut)
bruth
  kortvarig sömn

tur (n, ut)
cor coise a thabhairt
  färd med kollektivtrafiken, eller ett kollektivtrafikfordons färd
seal
  (plats i) bestämd ordningsföljd; egenskapen att vara den aktuella aktören i en process
ádh
  det att gynnas av slumpen; det att en positiv händelse inträffar när förloppet förefaller vara slumpartat eller svårförutsägbart

turban (n, ut)
turban

turbin (n, ut)
tuirbín

turism (n, ut)
turasóireacht
  företeelsen att människor reser från sin hembygd till en främmande plats i nöjes- eller rekreationssyfte; det som har med turistande och turistnäringen att göra

turist (n, ut)
turasóir

turk (n, ut)
Turcach

turkduva (n, ut)
fearán baicdhubh

turkisk (adj)
Turcach

turkiska (n, ut)
Tuircis
  språk som talas i Turkiet

turkmen (n, ut)
Tuircméanastánach

turkmenistanier (n, ut)
Tuircméanastánach
  invånare i Turkmenistan eller som har turkmenistansk härkomst

turkmensk (adj)
Tuircméanastánach
  som rör turkmenerna, det turkmeniska språket eller staten Turkmenistan

turkos (adj)
turcaidghorm
  som har en färg som är blandning av blått och grönt

tursam (adj)
méanar

turturduva (n, ut)
fearán
  en art (Streptopelia turtur) inom fågelfamiljen duvor (Columbidae); individ av arten turturduva

tusan (interjection)
dearnáil
  en mild svordom

tuscha (v)
cuir ar féarach
  beröra, snudda vid

tusendel (n, ut)
míliú
  0.001; 1&nbsp;‰ av något; en av tusen lika stora (disjunkta) delar av något (vilka tillsammans utgör hela saken)

tusenfoting (n, ut)
céadchosach

tusensköna (n, ut)
nóinín
  en art (Bellis perennis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten tusensköna

tusental (n, neut)
míle
  ett ungefärligt antal, någonstans i närheten av 1000 stycken eller en mindre multipel av 1000; i storleksordningen 1000

tussilago (n, ut)
adhann
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av växtarten tussilago

tuta (n, ut)
adharc
  signalhorn; anordning för att avge varnande ljud

tutte (n, ut)
brollach

tutu (n, ut)
tútú
  balettkjol gjord av flera lager tyll

tuva (n, ut)
dlaoi
  stycke av gräs eller strån med hophörande jord kring rötterna

tv-kanal (n, ut)
deilbh
  kanal med tv, d.v.s. en strömmande sändning, ofta nationell eller regional, av video med ljud vilken kan tas emot av tv eller annan mottagare

tv-spel (n, neut)
cluiche físe
  elektroniskt spel avsett att spelas på en spelkonsol kopplad till en tv-apparat

tvagning (n, ut)
ionladh
  det att tvaga (två) sig, tvättning (i synnerhet i religiösa, rituella sammanhang)

tvefalt (adv)
dhá uair

tvekan (n, ut)
aincheas
  det att ha tvivel eller vara obeslutsam

tveljus (n, neut)
clapsholas
  ljus i skymningen eller i gryningen

tvestjärt (n, ut)
gailseach
  insekt av ordningen Dermaptera eller arten Forficula auricularia (vanlig tvestjärt)

tvilling (n, ut)
leathchúpla
  en av två personer födda efter samma graviditet
Cúpla
  person född i stjärntecknet Tvillingarna

tvinga (v)
éifeacht

tvinna (v)
bí ag lúbarnaíl
  sno ihop (spunna) trådar (till garn)

tvist (n, ut)
imreas
  (lagom allvarlig) situation där två eller flera parters motsatta ståndpunkter kommer till uttryck

tvista (v)
áitigh
  uttrycka olika åsikt, utkämpa en (ligga i) tvist, vara oense, debattera, gräla, munhuggas, strida, bråka

tvittra (v)
bheith ag giolcaireacht
  kungöra någon information via webbtjänsten Twitter (sedan 2023 kallad X)
  använda sig av sagd nättjänst

tvivel (n, neut)
aincheas

tvivelsutan (adv)
gan amhras
  utan tvivel, utan tvekan

tvivla (v)
aincheas

tvär (adj)
tras-
  som går vinkelrätt mot viss riktning
aithrinneach
  som skarpt ändrar riktning (i förhållande till tidigare eller naturlig riktning)
gearrbhéalach
  abrupt, plötslig och hastig
deireadh
  vresig, avog; korthuggen, brysk

tvärflöjt (n, ut)
cuisle
  ett träblåsinstrument som hålls horisontellt och blåses från sidan

tvärs (adv)
sall
  i riktning rakt över något (och ofta samtidigt vinkelrätt mot en viss längdriktning)

tvärslå (n, ut)
trasnán
  stång eller bom (slå) på tvären

tvätt (n, ut)
níochán
  kläder som tvättas

tvätta (v)
nigh

tvättbar (adj)
in-nite
  som tål att tvättas

tvättbjörn (n, ut)
racún
  individ av släktet tvättbjörnar (Procyon) i familjen halvbjörnar (Procyonidae)

tvättkorg (n, ut)
ciseán níocháin
  korg i vilken kläder som ska tvättas förvaras

tvättlina (n, ut)
líne éadaigh
  lina som används för att hänga upp tvätten för torkning

tvättmaskin (n, ut)
meaisín níocháin
  (mekanisk och oftast eldriven) maskin som rengör tvätt (kläder, lakan och andra textilier)

tvättmedel (n, neut)
glantach
  rengöringsmedel som är avsett för rengöring av textilier

tvättstuga (n, ut)
ionad níocháin

tvättäkta (adj)
in-nite
  som inte förändras eller försvinner vid tvätt

tvåa (n, ut)
dhá
  symbol som utgörs av siffran 2 (två)

tvåfalt (adv)
dhá uair

tvål (n)
gallúnach
  löddrande rengöringsmedel, avsett för personlig hygien och används tillsammans med vatten

tvåla (v)
gallúnach
  behandla med tvål

tvåspråkig (adj)
dátheangach

tvåspråkighet (n, ut)
dátheangachas
  det att tala två språk

twittra (v)
tvuíteáil

ty (adv)
amhlaidh
  så (därför)

ty (conjunction)
arae
  anger anledning; på grund av att; eftersom

tycka (v)
ceap

tycka om (v)
is maith le
  tycka att något är trevligt eller på annat sätt bra

tycka synd om (v)
trua a bheith agat do

tyckas (v)
taibhsigh
  förefalla, ge intryck av

tyda (v)
mínigh
  förklara betydelsen av något; tolka; få klarhet i något

tydlig (adj)
follas

tydligen (adv)
is cosúil go
  efter vad man kan eller lyckas förstå, tolka, tyda, få reda på, blir varse

tydlighet (n, ut)
gléine
  det att vara tydlig, d.v.s. det att vara enkel att förstå (på precis rätt sätt)

tyfon (n, ut)
tíofún
  tropisk cyklon som bildats över västra Stilla havet (undantaget området runt Australien), och vars vindar uppnår orkanstyrka

tyg (n, neut)
fabraic
  material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande
éadach
  stycke av material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande

tymus (n)
faireog thímis
  organ i människokroppen, bakom bröstbenet och ovanför/framför hjärtat, där immunsystemets T-celler mognar efter att de bildats i benmärgen, d.v.s. där V(D)J-rekombinationen (som skapar generna för T-cellsreceptorn) och selektionen sker, varefter de släpps ut i cirkulationen som naiva T-celler (antingen CD4- eller CD8-positiva)

tyna bort (v)
languidecer
  gradvis bli allt mindre livskraftig och svag

tyngd (n, ut)
meáchan
  tyngdkraft på ett föremål; proportionell mot föremålets massa
  föremål som används för att tynga ner något

tyngdpunkt (n, ut)
dírigh
  den viktigaste punkten

typ (adv)
ar nós
  ungefär
  utfyllnadsord, rikligt förekommande i viss talspråksjargong

typ (n, ut)
gné
  urbild, förebild, modell, sort
clóscríobh
  föredragen sorts person; en sorts person som någon finner attraktiv
  otrevlig person

typisk (adj)
tipiciúil

typograf (n, ut)
clódóir
  person som arbetar med typografi

typografi (n, ut)
clóghrafaíocht

typsnitt (n, neut)
cló
  en namngiven uppsättning precisa grafiska utseenden för skrivtecken (bokstäver, siffror, skiljetecken och eventuellt andra symboler, en precis design för varje tecken) för tryck eller digital presentation av text på datorskärm

tyrann (n, ut)
aintiarna
  hänsynslös och grym härskare

tyranni (n, neut)
aintiarnas

tyreoidea (n)
faireog thíoróideach
  endokrin körtel (glandula thyreoidea) som sitter i halsen, strax nedanför struphuvudet, och som producerar tyreoideahormoner (trijodtyronin (T3) och tyroxin (T4)) och kalcitonin

tyristor (n, ut)
tíreastóir
  elektronisk komponent uppbyggd av halvledarmaterial som kan koppla till och från ström

tysk (n, ut)
Gearmánach

tyska (n, ut)
Gearmáinis, gearmáinis
  germanskt språk som talas främst i Tyskland, Österrike och Schweiz

tysklönn (n, ut)
seiceamóir
  en art (Acer pseudoplatanus) inom familjen kinesträdsväxter (Sapindaceae); individ (vanligtvis träd) av arten tysklönn

tyst (adj)
i do thost
  nästan eller helt ljudlös; som endast ger svaga ljud ifrån sig

tyst (interjection)
ciúin

tysta (v)
ciúnaigh
  få något eller någon att tystna
  få någon att hålla tyst, eventuellt med metoder som våld, hot om våld eller mutor
  undertrycka eller stoppa något, såsom åsikt eller kritik

tystlåten (adj)
ciúin
  som sällan och ogärna yttrar sig

tystnad (n, ut)
tost
  det att inga ljud hörs; det att allt är tyst

tyvärr (adv)
ar an drochuair
  genom dålig slump; p.g.a en olycklig händelse

täck (adj)
deas
  vacker, med behagligt utseende

täcka (v)
cumhdaigh
  hölja över, breda ut något över; skyla, dölja
  omfatta
  finnas i tillräcklig grad (om pengar)
  skydda
  omfatta; vara tillämplig

täcke (n, neut)
cuilt
  sängkläder av tjockare textil som kan placeras ovanpå kroppen vid sömn eller vila
síleáil
  något som täcker över något annat

tälja (v)
smiot
  forma ett stycke av trä (eller annat mjukt material) med en kniv (eller annat hårt och vasst verktyg)

täljkniv (n, ut)
smiot
  kniv att tälja med

tält (n, neut)
puball

tälta (v)
campáil
  övernatta eller bo tillfälligt i tält

tältpinne (n, ut)
pionna pubaill

tältsäng (n, ut)
leaba champa
  enklare säng som används i tält (i fält)

tämja (v)
ceansaigh
  göra tam; få att fungera på ett icke vilt och/eller aggressivt sätt i interaktion med människor; domesticera

tämligen (adv)
réasúnta

tända (v)
adhain
  skapa eld på något så att den/det börjar brinna
cuir ar siúl
  låta (en lampa) börja lysa

tändare (n, ut)
lastóir
  handhållen apparat för att framställa eld

tändsticka (n, ut)
lasan

tändsticksask (n, ut)
bosca cipíní

tändstift (n, neut)
spréachphlocóid
  komponent i en förbränningsmotor som antänder den gasblandning som finns i förbränningsrummet

tänja (v)
sín
  sätta kroppsdelar i ett sådant läge så olika muskler dras ut

tänka (v)
smaoinigh
  mentalt bearbeta information, ofta i syfte att lösa ett problem; fundera

täppa (v)
dlúth
  tillsluta (en öppning), fylla igen (ett hål), göra tät

tärna (n, ut)
cailín coimhdeachta
  brudtärna
geabhróg
  sjöfågel ur familjen Sternidae

tärning (n, ut)
dísle

tät (adj)
dlúth
  utan hål, som kan innehålla vätska utan att läcka
  packad utan mellanrum

tätting (n, ut)
gealbhan
  individ ur ordningen tättingar (Passeriformes) ur klassen fåglar

tävlan (n, ut)
comórtas
  det att tävla

tävlande (n)
iomaitheoir

tävling (n, ut)
comórtas

tävlingsdeltagare (n, ut)
iomaitheoir
  person som deltar i en tävling

tå (n, ut)
ladhar
  extremitet på fot (hos människor fem på varje fot)

tåg (n)
traein
  lok eller motorvagn, med eller utan en rad sammankopplade vagnar, för transport av människor och gods på järnväg eller liknande bana

tåga (v)
máirseáil
  marschera /i tåg/
ráille
  färdas med tåg

tågbiljett (n, ut)
treoraigh

tågförare (n, ut)
treoraigh
  person som kör ett tåg

tågtidtabell (n, ut)
amchlár

tågvärd (n, ut)
conduchtaire
  person som arbetar ombord på tåg och är ansvarig för trafiksäkerhetstjänst

tåla (v)
iompair
  stå ut med, uthärda

tålamod (n, neut)
foighne

tålmodig (adj)
othar

tång (n, ut)
tlú
  verktyg som används för att gripa tag i eller klippa av saker med
feamainn
  större vattenlevande flercelliga alger men även vissa andra vattenväxter

tångsnälla (n, ut)
snáthaid
  långsträckt rörformad fisk (Syngnathus typhle)

tår (n, ut)
deoir
  enskild droppe av vätska utsöndrad från tårkörtlar i ögonen, ofta som reaktion på smärta eller sorg

tårkörtel (n, ut)
faireog dheorach
  en (glandula lacrimalis) av de två exokrina körtlar, en ovanför varje öga (lateralt), som producerar tårvätska

tårta (n, ut)
cáca milis
  större, ofta sött bakverk

töcken (n, neut)
ceo
  tillstånd då något är höljt i dunkel, suddigt eller otydligt

töja (v)
sín
  genom kraftpåverkan temporärt deformera på ett storleksökande sätt

töjbar (adj)
leaisteach
  som kan töjas; elastisk

tömma (v)
bánaigh
  ta bort (allt) innehåll ur något; göra något tomt

töras (v)
leomh
  ha mod till; våga

törnekrona (n, ut)
Coróin Spíne
  krans av törnekvistar eller liknande material med särskild syftning till den som bars av Jesus vid korsfästelsen

törnig (adj)
deilgneach
  full av törnar

törnsångare (n, ut)
gilphib
  en art (Sylvia communis) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten törnsångare

törst (n, ut)
tart

törstig (adj)
tart
  som känner ett behov av att inta vatten eller annan dryck; som känner behov av att dricka

tös (n, ut)
cailín
  flicka

ubåt (n, ut)
fomhuireán
  fartyg som kan gå under vatten (i sjö eller hav)

udd (n, ut)
bior
  spets, pik

udda (adj)
aisteach
  som saknar sitt parelement
  som inte kan divideras med två så att kvoten också blir ett heltal
  sådan att f(−x)&nbsp;=&nbsp;−f(x) för alla x
  annorlunda, ovanlig, konstig, underlig

udde (n, ut)
ceann tíre

uddig (adj)
gobach
  som har en udd
borb
  skarpt kritisk, elak

ufo (n, neut)
úfó

ufologi (n, ut)
úfó-eolaíocht
  studiet av ufon (oidentifierade flygande föremål) och andra relaterade fenomen

ugandier (n, ut)
Ugandach
  invånare i Uganda eller som har ugandisk härkomst

ugandisk (adj)
Ugandach

uggla (n, ut)
ulchabhán
  en sorts nattaktiv rovfågel av ordningen Strigiformes.

ugn (n, ut)
oigheann

ukrainare (n, ut)
Úcránach
  invånare i Ukraina eller som har ukrainsk härkomst

ukrainsk (adj)
na hÚcráine

ukrainska (n, ut)
Úcráinis
  språk som talas i Ukraina

ukulele (n, ut)
ucailéile

ull (n, ut)
olann

ullig (adj)
olanda
  (täckt) med ull

ultracentrifug (n, ut)
ultra-lártheifneoir
  centrifug som roterar extremt snabbt, vilket gör det möjligt att bland annat separera makromolekyler av olika storlek

ultraviolett (adj)
ultraivialait
  som har en våglängd lite under den för violett ljus, omkring 100–400&nbsp;nm

umbära (v)
an

undan (adv)
ar fad

undanflykt (n, ut)
leithscéal
  ursäkt, förevändning

undantag (n, neut)
eisceacht
  det att något avviker från det vanliga eller bestämda

under (n, neut)
míorúilt
  händelse som är övernaturlig eller gudomlig och oftast positivt laddad; även om allmänt positiva händelser med naturlig förklaring

under (preposition)
faoi
  i ett läge som är lägre än en angiven punkt
le linn
  medan något varar, inom loppet av något

underarm (n, ut)
rí

underart (n, ut)
fospeiceas
  en nivå inom den biologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer

underbar (adj)
iontach

underbyxa (n, ut)
bríste

underdrift (n, ut)
maolaisnéis

undergrupp (n, ut)
foghrúpa

undergång (n, ut)
tit
  det att upphöra existera, dö eller dö ut, ofta under dramatiska former
traein faoi thalamh
  gångtunnel, gångbana som går under en annan väg

underhåll (n, neut)
coinneáil
  skötsel; support

underhålla (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  göra så att publiken har roligt och är avkopplad, särskilt i framträdande; medverka i underhållning
coinnigh
  hålla i tillräckligt gott skick genom kontinuerlig skötsel

underhållning (n, ut)
siamsa

underjord (n, ut)
gluaiseacht faoi choim
  plats eller område under jordytan eller markytan

underjordisk (adj)
gluaiseacht faoi choim
  belägen i, skeende i eller som kommer från underjorden (området under jordytan eller markytan)
  hållen hemlig för statlig institution

underkastelse (n, ut)
cur isteach
  det att underkasta sig

underkjol (n, ut)
cóta beag
  som bärs under en kjol

underklass (n, ut)
íosaicme
  den samhällsklass som har det sämst ställt (till exempel ekonomiskt, levnadsmässigt och utbildningsmässigt) och som har minst inflytande; till exempel arbetarklass
fo-aicme
  taxonomisk rang mellan infraklass och klass inom den biologiska systematiken

underkläder (n, ut)
fo-éadaí
  kläder som bärs närmast kroppen under andra lager av kläder

underkuva (v)
ceansaigh
  tvinga till lydnad eller till att underordna sig; lägga under sig

underkänna (v)
meath
  lämna (vad som inte uppnår formella krav) utan bifall/godkännande

underlag (n, neut)
uiríseal
  grund (som något bygger på)

underleverantör (n, ut)
fochonraitheoir
  person eller företag som förbinder sig att utföra kraven i en annan parts kontrakt

underlig (adj)
iasachta
  konstig, egendomlig, svår att förstå sig på, som har ovanliga egenskaper

underlighet (n, ut)
aduaine
  det att vara underlig

underliv (n, neut)
abdóman
  nedre del av bål eller buk

underlätta (v)
aosáid

underlåta (v)
meath
  lämna eller låta (vad som påbjuds göras eller ske) vara ogjort

underlåtenhet (n, ut)
faill
  det att underlåta att göra något

undermålig (adj)
fochaighdeánach

undernärd (adj)
gannchothaithe
  som är mager på grund av för dåligt intag av föda

underordna (v)
fo-ordaigh
  sänka till lägre rang än någon annan, underställa (någon en annans befäl), att göra (någon) underlydande

underordning (n, ut)
fo-ord

underrede (n, neut)
fo-charbad
  undre del av ett fordon

underrubrik (n, ut)
fo-cheannteideal
  rubrik, som inleder ett avsnitt i en text som är en del av ett större avsnitt

underrättelse (n, ut)
eolas
  besked, bud, information

underskrift (n, ut)
síniú

understreck (n, neut)
fostríoc
  skiljetecknet (som ibland i datorsammanhang används i stället för mellanrum (blanksteg) ifall det senare av tekniska skäl inte är tillåtet)

understryka (v)
béim a chur ar
  dra ett streck under (så här), oftast för att betona att något är viktigt
  betona att något är viktigt

understöd (n, neut)
branra
  anslag, bevillning, bidrag, bistånd
  stöd i form av skydd (beskydd) och förstärkning (bistånd av manstyrka eller eldkraft) och dylikt, utfört av trupp (understödstrupp) eller dylikt; även konkret om understödstrupp; samt i utvidgad användning

undersåte (n, ut)
ainmní
  medborgare, landsman
  underlydande, tjänare

undersöka (v)
úd
  (noggrant) ta reda på information (om något), ofta då något specifikt är oklart

undersökning (n, ut)
fiosrúchán
  aktivitet som utförs i syfte att erhålla kunskap om hur något förhåller sig; det att undersöka

undertext (n, ut)
fotheideal
  text(spår) som visas i underkant i en film eller TV-program och som precis innehåller talet (dialog, berättarröst etc.) i filmen (oftast översatt till ett annat språk); texten, som ofta består av en eller två rader, uppdateras med några sekunders mellanrum, och innehåller det tal som sägs under tiden som texten visas

undertextare (n, ut)
fotheidealóir
  person som till yrket översätter och textar film och teve

undertexter (n, ut)
fotheideal
  textremsor som översätter eller transkriberar dialog

undertitel (n, ut)
fotheideal
  sekundär titel på ett verk, exempelvis en bok eller en film, som oftast är mer beskrivande än huvudtiteln

undertrycka (v)
coisc
  dämpa, förkväva, hindra, hämma, kuva, motarbeta, tillbakahålla

underutvecklad (adj)
foréalta
  ej tillräckligt utvecklad

underverk (n, neut)
ionadh

undervisa (v)
múin

undervisning (n, ut)
léann

undkomma (v)
seachain

undra (v)
ionadh
  vilja veta något som man inte redan vet

undulat (n, ut)
budragár
  (Melopsittacus undulatus), art ut familjen papegojor
  individ av arten ovan

undvika (v)
seachain
  göra så att man inte hamnar i en viss situation eller utför en viss handling

ung (adj)
óg
  som har levt en relativt kort tid av sin väntade livslängd, oftast om människor, men även om djur eller växter

ungdom (n, ut)
déagóir
  person som inte längre kan räknas som barn, men som ännu inte riktigt anses vara vuxen, d.v.s. ett äldre barn (< 18 år) eller en ung vuxen (≥ 18 år)
ógántacht
  tillståndet mellan barndomen och vuxendomen

ungdomlig (adj)
anaosta
  som verkar ung trots fram­skriden ålder

ungdomlighet (n, ut)
anaostacht
  det att verka ung (trots sin ålder)

unge (n, ut)
meannán
  genom fortplantning producerad avkomma till ett djur; även om mänsklig avkomma
gasúr
  barn

ungefär (adv)
an

ungersk (adj)
Ungárach
  som rör Ungern eller ungerska

ungerska (n, ut)
Ungáiris
  språk som talas främst i Ungern

ungkarl (n, ut)
baitsiléir
  ogift man

ungmö (n, ut)
bean shingil
  äldre ogift kvinna

ungrare (n, ut)
Ungárach
  invånare i Ungern eller person med ungersk härkomst

unifiera (v)
comhaontaigh
  göra enhetlig, förena

uniform (n, ut)
éide
  enhetlig klädesdräkt som används för att identifiera bäraren som tillhörande en viss grupp (ofta men inte nödvändigtvis med prestige eller makt)

unik (adj)
uathúil

union (n, ut)
aontas
  (till två mängder) den mängd som innehåller samtliga element som ingår i någon eller båda av de två mängderna, fast inga andra element; unionen av A och B skrives A \cup B

unitarie (n, ut)
Úinitéireach
  anhängare av unitarismen; en som tror på en enhetlig gud men inte på treenigheten

unitarisk (adj)
Úinitéireach
  hörande till unitarismen och unitarier; förnekare av treenigheten

universell (adj)
uilechoiteann

universitet (n, neut)
ollscoil

universum (n, neut)
cruinne
  världsalltet, den rymd som per definition innehåller allting; används ofta som egennamn

unken (adj)
múisiúnta

unna (v)
admhaigh
  gärna låta få, gärna se att någon får; anse att någon är värd eller har rätt till; vanligen om en abstrakt förmån
  särskilt om något som uppfattas som en rimlig belöning

uns (n, neut)
uinge
  äldre svensk viktenhet, motsvarande omkring 30 gram

ununoktium (n)
únúnoictiam
  tidigare namn för grundämnet oganesson med atomnummer 118 och atommassa 294, kemiska beteckningen Uuo

upp (adv)
in airde

upp och ner (adj)
bunoscionn
  så att ovansidan är neråt och vice versa

uppassare (n, ut)
freastalaí
  man som arbetar med att servera

uppblåst (adj)
boilscithe
  fylld med luft;
  överdriven, grundlös
  mallig, pompös, snorkig, bombastisk

uppbyggnad (n, ut)
struchtúr
  struktur, sammansättning
foirgneamh
  uppbyggande, byggande, byggnad

uppdelning (n, ut)
landair
  process att dela upp något, vanligen i /naturliga/ grupper

uppdrag (n, neut)
coimisiún
  sak som skall eller borde utföras; handling utförd av någon/något till följd av någon/någots önskan om ett specifikt händelseförlopp

uppehålla (v)
fan
  vistas viss tid, hålla till
coinnigh
  hålla kvar i nuvarande tillstånd

uppenbar (adj)
follasach

uppenbara (v)
foilsigh
  göra uppenbar

uppenbarelse (n, ut)
Apacailipsis
  insikt, syn, vision; mystisk upplevelse
créatúr
  apparition, åsyn, företeelse; varelse, gestalt, figur

uppfart (n, ut)
cabhsán

uppfatta (v)
airigh
  bli medveten om något, särskilt genom att höra det; höra och/eller förstå något (som en överordnad säger)

uppfattning (n, ut)
braistint
  personligt betraktande, förståelse eller bedömning av något
  det att med sinnena kunna uppfatta något

uppfinna (v)
cum

uppfinnare (n, ut)
aireagóir

uppfinning (n, ut)
aireagán

uppfordra (v)
achair
  uppmana

uppfostra (v)
ardaigh
  under längre tid lära önskvärt beteende (ofta att följa vissa normer) med mål att klara sig i samhället, särskilt barn

uppfostran (n, ut)
oiliúint
  handledning under uppväxtåren

uppför (adv)
in éadan an chnoic
  i riktningen uppåt, särskilt snett med bibehållen kontakt med mark eller golv

uppföra (v)
tóg
  (ev. låta) bygga, konstruera
dráma
  (planera att) framföra ett skådespel etc.
iompair
  agera, bete sig (reflexivt)

uppförande (n, neut)
iompar
  det sätt som någon eller något agerar eller beter sig på
  byggande

uppförsbacke (n, ut)
in éadan an chnoic
  backe som lutar uppåt (i den underförstådda (färd)riktningen)

uppgift (n, ut)
jab
  sak som man tänker eller bör göra

uppgiven (adj)
fulangach
  ; som har gett upp eller tappat hoppet

uppgradera (v)
uasghrádaigh

uppgång (n, ut)
éirigh
  något som ökar, stiger, reser sig; något som går upp

uppgörelse (n, ut)
conradh

upphetsning (n, ut)
adharcacht
  det att vara i upphetsat tillstånd

upphov (n, neut)
tosach
  ursprung, första början av någots tillkomst, framväxt eller utveckling

upphovsrätt (n, ut)
cóipcheart
  laglig rätt för en skapare av en viss verkshöjd att ensam bestämma hur detta verk får användas

upphöja (v)
an
  beräkna potensen för

upphöjd (adj)
an
  agerande som bas i en potens

uppkomma (v)
éirigh
  uppstå, börja, bli till, dyka upp

uppkopplad (adj)
ar líne
  perfektparticip av koppla upp och uppkoppla

uppladdning (n, ut)
uaslódáil
  det att ladda upp en fil till internet; det att kopiera en fil till en server
  det att ladda upp inför något

upplag (n, neut)
coinnigh

uppleva (v)
a fhios a bheith agat

upplevelse (n, ut)
eispéireas

upplopp (n, neut)
círéib
  tumultartat bråk av större mängd människor, vanligen på offentlig plats; även brottsrubricering
críochnaigh
  slutsträcka före mål i exempelvis löp-, skid- eller travtävling

upplysning (n, ut)
léargas
  det att upplysa (någon), det att meddela information av praktisk nytta
Eagnaíocht
  en filosofisk och litterär riktning som framhävde förnuftets betydelse gentemot fördomar och tro på traditionella auktoriteter; även om själva tidsepoken där dessa idéer var tongivande

upplägg (n, neut)
ionsaí
  sätt att organisera eller strukturera någonting

uppläsning (n, ut)
aithriseoireacht
  det att läsa upp något

upplösning (n, ut)
gléine
  mått på hur små detaljer som kan urskiljas i ett fotografi, en karta eller liknande; mått på hur fint indelad en skala är
dénouement
  antal bildpunkter som en digitalkameras bilder består av; antal bildpunkter som en digital bildskärm består av

uppmana (v)
spreag
  begära eller önska av någon att den utför en viss handling; med kraftfulla ord rekommendera att någon gör något

uppmaning (n, ut)
bail
  tillsägelse; råd
achomharc
  vädjan

uppmuntra (v)
spreag
  övertyga någon att vilja göra något; sporra; egga

uppmuntran (n, ut)
spreagadh
  det att uppmuntra

uppmärksam (adj)
aireach

uppmärksamhet (n, ut)
aoidh

uppnå (v)
bain amach

uppodla (v)
rómhair
  odla upp, kultivera, börja odla

upprepning (n, ut)
atarlú

uppriktig (adj)
cneasta

uppringning (n, ut)
glao
  försök att åstaadkomma ett samtal via telefonförbindelse

upprop (n, neut)
glaoch rolla
  samling för att kontrollera att alla är närvarande

uppror (n, neut)
agóid

upprustning (n, ut)
armáil
  det att rusta upp/upprusta

uppräkning (n, ut)
ríomh
  det att räkna upp saker
  systematisk lista över saker, ibland numrerad; redogörelse i viss ordningsföljd

upprätthålla (v)
coinnigh
  se till att något fortsätter vara lika bra som tidigare; se till att något håller samma kvalitet som tidigare

upprörd (adj)
múisiamach

uppsats (n, ut)
aiste

uppskatta (v)
meas
  approximera, beräkna/tänka ut ett värde som åtminstone är ungefär korrekt
bheith buíoch as
  tycka bra om; vara tacksam (för något eller mot någon); värdera, sätta värde på

uppskattning (n, ut)
ardmheas
  tacksamhet; det att tycka att någon har gjort något bra
meastachán
  ungefärlig, ej exakt beräkning

uppskattningsvis (adv)
meas

uppskov (n, neut)
faillí
  försening, fördröjning, uppskjutande

uppskruvad (adj)
as cuimse ard

uppslagsverk (n, neut)
ciclipéid
  större bok med ordförklaringar; uppslagsbok i flera band

uppsnappa (v)
pioc suas
  av en slump få veta

uppströms (adv)
in aghaidh srutha
  i motsatt riktning mot strömriktningen

uppstå (v)
feall ar
  stå upp, resa sig från graven, bli levande igen efter att ha varit död
éirigh
  uppkomma, börja, bli till

uppståndelse (n, ut)
aiséirí
  det att någon blir levande igen från att ha varit död

uppsättning (n, ut)
foireann
  sats, omgång; fullständig samling

uppsåt (n, neut)
rún

upptagen (adj)
broidiúil
  som utför en aktivitet för tillfället och därmed inte kan påbörja en ny aktivitet

upptagning (n, ut)
taifeadadh
  det att ta upp något
  det som har tagits upp
tarraing suas
  flygmanöver där en dykande aerodyn reser nosen tills den stiger igen

uppträda (v)
rith le
  bete sig, agera, uppföra sig
  kunna iakttas, visa sig, dyka upp, förekomma
taibhsigh
  vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik, framträda

uppträdande (n, neut)
gníomhaíocht
  föreställning inför publik
dreachadh
  det att vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik

uppvakna (v)
dúisigh
  övergå från ett sovande tillstånd till ett vaket

uppvisa (v)
éirígh
  visa att vederbörande är eller har något, presentera, framföra

uppvisning (n, ut)
taispeántas
  det att uppvisa

uppväxa (v)
éirigh suas
  växa upp, bli vuxen, genomleva sin barndom
fás
  växa upp, utvecklas, växa fram, växa till sig, öka i storlek

uppväxt (n, ut)
oiliúint
  en människas år mellan födseln och vuxenlivet

uppåt (adv)
suas

uppåttjack (n, neut)
uachtar
  narkotika som har en uppiggande effekt

ur (n)
uaireadóir
  mekanisk klocka; speciellt en bärbar

ur (preposition)
ó

ur askan i elden (adv)
amach as na muineacha is isteach sna driseacha
  från en dålig situation till en ännu sämre

uraktlåta (n)
faillí
  försumma, att inte fullgöra en skyldighet, att låta bli att göra något som man borde

uran (n, neut)
úráiniam

uraninit (n)
úráininít
  uranmineral som sällan förekommer i kristallinsk form, utan i regel bildar en glänsande svart till brunsvart eller grönsvart massa

urban (adj)
aghaidhbhéasach

urbanisering (n, ut)
cathrú
  ökning av andelen av befolkningen i en region som bor i städer

urberg (n, neut)
íoslach
  berggrund från jordens urtid

urea (n, ut)
úiré
  kemisk förening CO(NH₂)₂ som återfinns i urin

uremi (n, ut)
úiréime
  förgiftning genom anhopning av urea (urinämne, karbamid) i blodet på grund av njurarnas oförmåga att löpande avlägsna den med urinen

urgammal (adj)
ársa
  mycket gammal

urin (n, ut)
fual, mún

urinblåsa (n, ut)
lamhnán
  organ (vesica urinaria) som förvarar färdig urin fram till miktion (blåstömning)

urindoeuropeiska (n, ut)
Próta-Ind-Eorpais
  hypotetiskt språk som tros ha föregått alla indoeuropeiska språk

urinledare (n, ut)
úiréadar
  någon (ureter) av de två rörformiga strukturer som transporterar färdig urin från respektive njure (närmare bestämt från njurens njurbäcken) till (den gemensamma) urinblåsan

urinrör (n, neut)
úiréadra
  (exemplar av) den rörformiga struktur (uretra, urethra) som transporterar färdig urin från urinblåsan (som verkar som lagringsplats för färdig urin från njurarna) ut ur kroppen, genom urinrörsöppningen

urinvånare (n, ut)
bundúchasach
  ursprunglig invånare, de som var först med att bebo ett område

urklipp (n, neut)
fáisc-chlár

urladdning (n, ut)
urscaoil
  det att ladda ur något annat som kan innehålla elektrisk laddning, även vardagsföremål

urmakare (n, ut)
uaireadóirí

uroxe (n, ut)
áracs
  ett utdött oxdjur (Bos primigenius) som nuvarande tamboskap härstammar från, men som var betydligt större än dessa

urskulda (v)
follas
  komma med bortförklaringar, förklara med syfte att rentvå sig själv

ursnygg (adj)
aoibhinn
  mycket snygg

ursprung (n, neut)
bunús

ursäkt (n, ut)
leithscéal
  urskuldande, begäran om förlåtelse
  förklaringsgrund, förevändning, försvar, (giltig) anledning eller motivering

ursäkta (interjection)
gabh mo leithscéal
  används för att be om ursäkt
  används för att få någons uppmärksamhet

ursäkta (v)
gabh mo leithscéal
  förlåta

urtida (adj)
cianaosta
  som hör till en tid före, eller i början av, historisk tid; som rör tidpunkter före forntiden

uruguayan (n, ut)
Uraguach
  invånare i Uruguay eller som har uruguayansk härkomst

uruguayansk (adj)
Uraguach
  som rör Uruguay, dess folk, kultur eller geografi

urusel (adj)
uafásach
  mycket usel

uruselt (adv)
go diail
  avledning till adjektivet urusel

urval (n, neut)
rogha
  det att välja ut (utvälja)
  grupp objekt som valts ut ur en större samling

urverk (n, neut)
oibriú cloig

uråldrig (adj)
ársa
  mycket gammal, som har mycket hög ålder, som funnits med sedan urminnes tider

usch (interjection)
uch

usling (n, ut)
acaointeach
  person med bristfällig moral

usurpation (n, ut)
anlathas
  det att usurpera

usurpator (n, ut)
anlaith

usurpera (v)
forghabh

ut (postposition)
as

ut och in (adj)
taobh istigh amuigh

utan (conjunction)
ach

utan (preposition)
gan

utanför (adv)
taobh amuigh de

utanför (preposition)
taobh amuigh de
  på utsidan av, på andra sidan
  från, bortanför, bortom, på avstånd från; även bildligt att inte ingå i något

utarmning (n, ut)
laghdú
  det att utarma

utbilda (v)
oil
  (transitivt) ge någon eller några en utbildning; ge någon eller några kunskaper inom något ämne

utbildning (n, ut)
oideachas

utbredd (adj)
go forleathan
  ; som spridits på många håll

utbyte (n, neut)
malairt
  det att växla något mot något annat; växling
fill
  något som det går att tillgodogöra sig på; avkastning

utdata (n, ut)
aschur
  data som kommer ut efter att ha bearbetats i en process eller algoritm

utdrag (n, neut)
bain
  (citerad) del (av en text, ett register etc.)

utdöende (n, neut)
díothú
  händelse att något (oftast en art inom biologisk systematik eller ett språk) slutgiltigt försvinner (genom att den sista individen dör eller slutar använda språket ifråga)

ute (adv)
amach
  utanför något; utomhus

uteliggare (n, ut)
fear siúil
  hemlös person; person som regelbundet övernattar utomhus

utesluta (v)
ruaig
  frånta någon ett medlemskap, förbjuda någon från att vara med eller delta

utestänga (v)
coisc
  hindra eller förbjuda tillträde (till en viss plats)

utfall (n, neut)
iarmhairt
  resultat (av ett försök)

utfalla (v)
éirigh
  visa sig vara, resultera, bli
urscaoil
  mynna, rinna ut

utflykt (n, ut)
cor coise a thabhairt
  kortare resa från någon utgångspunkt (t.ex. hemmet), ofta med medhavd matsäck, ofta under en (del av en) dag och ofta med natur eller park som mål

utfodra (v)
beathaigh

utformning (n, ut)
dearadh
  sätt på vilket något har utformats; utseende

utforska (v)
iniúch
  noggrant undersöka, ofta gällande geografiska platser

utfärda (v)
eisigh

utför (preposition)
suas
  nedåt

utföra (v)
an
  göra (något)
easpórtáil
  föra ut (varor) ur landet

utförande (n, neut)
bású
  sätt att utföra något

utge (v)
foilsigh
  publicera, offentliggöra, ge ut på förlag
cuir in eagar
  samla, sammanställa, jämföra, redigera och kommentera olika varianter, innan resultatet (trycks och) publiceras

utgift (n, ut)
costas
  "kostnad" vid ett köptillfälle; den penningmängd en person eller organisation betalar för en produkt

utgrävning (n, ut)
bain
  teknik inom arkeologi, paleontologi, rättsantropologi och geologi som syftar till att systematiskt frilägga, gå igenom och katalogföra lämningar från forna tider

utgång (n, ut)
bealach amach
  öppning, passage e.dyl. som leder ut ur något

utgångspunkt (n, ut)
tús

utgåva (n, ut)
atheagrú

utgöra (v)
tá
  vara (en del av); stå för (andel)

uthus (n)
sil
  mindre, fristående byggnad, oftast oinredd och ouppvärmd, som ligger i anslutning till bostadshus men används i ett annat syfte, såsom förråd, vedbod, garage, eller dylikt

uthärda (v)
iompair
  orka utsättas för något mycket jobbigt eller plågsamt

uthärdlig (adj)
sofhulaingthe
  som går att uthärda

uthållig (adj)
buanfasach
  som kan utföra en mentalt eller fysiskt krävande aktivitet en längre tid utan att bli trött eller behöva ge upp

uthållighet (n, ut)
acmhainn

utilitarism (n, ut)
fóntachas
  en teori inom normativ etik som föreskriver att den rätta handlingen är den som maximerar nyttan, det vill säga den som maximerar utfallet av lycka och minimerar utfallet av lidande för flest antal individer

utkant (n, ut)
ciumhais
  ytterområde; delområde beläget långt från centrum och längs med den yttersta delen (av området)

utkast (n, neut)
dréacht
  halvfärdigt dokument, plan eller dylikt

utkastare (n, ut)
doirseoir slándála
  dörrvakt med befogenhet att kasta ut olämpliga gäster
geargáil
  avlopp (pip) för regnvatten; i änden av eller i stället för stuprör

utkomma (v)
taibhsigh
  publiceras

utland (n, neut)
faigh
  (mest i bestämd form eller i sammansättningar) alla andra länder utanför hemlandet

utlova (v)
gealltanas
  ger löfte om att ge/erbjuda/införa

utländsk (adj)
eachtrach

utlänning (n, ut)
allúrach, coimhthíoch

utlösa (v)
réasún
  göra så att något (ofta plötsligt eller häftigt) inträffar eller börjar ske

utmana (v)
tabhair dúshlán
  förklara sig villig att strida med någon (om något); förklara sig villig att (t.ex. i en tävling) jämföra ens egen skicklighet mot skickligheten hos en annan part; uppmana någon att tävla
  utsätta sig för svårigheter (som man troligtvis kan övervinna) i syfte att bli bättre, lära sig e.dyl.
  /medvetet/ genom handling trotsa en annan (ofta starkare) part (med risk för negativa konsekvenser för egen del)

utmanare (n, ut)
agóideoir
  person som utmanar någon

utmaning (n, ut)
dúshlán
  något som utmanar, något som behöver ansenlig ansträngning /men som ändå attraherar/

utmatta (v)
traoch
  göra alldeles matt, trött, tömma på krafter

utmattad (adj)
tuirseach traochta

utmattning (n, ut)
tuirse
  tillstånd av stor orkeslöshet efter en stor ansträngning

utmärkelse (n, ut)
gradam
  hedersbevisning

utmärkt (adj)
ar fheabhas
  mycket bra

utnyttja (v)
tarcaisne
  på ett mer eller mindre hänsynslöst sätt själviskt använda sig av sin överlägsenhet i något avseende gentemot någon annan till nackdel för denne, orättmätigt dra fördel av

utom (preposition)
ach amháin go
  på andra sidan av, utanför gränsen för, ej inom

utomhus (adv)
faoin aer

utomjording (n, ut)
eachtardhomhandach
  livsform (organism) från annan plats än jorden

utomjordisk (adj)
coimhthíoch
  som inte är av jordiskt ursprung; som inte kommer från jorden

utomlands (adv)
thar lear
  i ett annat land än ens hemland, utanför avsett land

utomordentlig (adj)
urghnách

utopi (n, ut)
útóipe

utopisk (adj)
útóipeach
  inbillad, som utgör en utopi

utpeka (v)
tabhair dúshlán
  ange en person som ansvarig för viss handling

utpost (n, ut)
urphost

utpressning (n, ut)
dúbhál
  framtvingande genom ett (mindre omedelbart) hot

utpräglad (adj)
tipiciúil
  som är ett typiskt exempel av något

utral (adj)
coimín
  som avser utrum

utredning (n, ut)
fiosrúchán
  undersökning för att få klarhet i någon sak; ett projekt som syftar till att sammanställa information kring en fråga

utrikespolitik (n, ut)
polasaí eachtrach
  politik för en stats förbindelser gentemot andra stater, även kallat diplomati och utrikes ärenden

utropstecken (n, neut)
comhartha uaillbhreasa

utrota (v)
múch
  tillintetgöra, förgöra; döda eller på annat sätt få bort var och en av något

utrotning (n, ut)
díothú

utrum (n)
coimín
  en av klasserna för grammatiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset utrum

utrustning (n, ut)
acmhainn
  det att utrusta (någon med något för en verksamhet)
  artiklar och/eller kläder avsedda för ett syfte

utrymma (v)
folmhaigh
  tömma lokal eller område på människor, saker eller djur

utrymme (n, neut)
spás
  område som tas upp eller som är ämnat att tas upp av en person eller ett föremål

uträtta sina behov (v)
fuascail

utsatthet (n, ut)
nochtadh
  det att vara utsatt

utse (v)
ainm

utseende (n, neut)
aithnid

utskott (n, neut)
coiste
  del av organisation med särskild uppgift

utskriftsvänlig (adj)
mór le

utslag (n, neut)
ainchríonna
  mindre (fläckvis) inflammation på huden

utsläpp (n, neut)
astaíocht
  gas, vätska eller partiklar som en maskin, fabrik eller industri avger och som har en dålig påverkan på natur eller klimat

utsmycka (v)
maisigh
  förse med särskilt mindre dekorationer och prydnader

utspel (n, neut)
bog
  första kortet
luaidhe
  oväntat förfaringssätt

utsträckning (n, ut)
ionsaigh

utställning (n, ut)
taispeántas

utstå (v)
iompair
  uthärda, genomlida, tåla, utsättas för, tvingas att stå ut med

utstött (adj)
díbeartach
  som har stötts ut

utstött (n)
díbeartach
  utstött person

utsugning (n, ut)
dúshaothrú
  det att suga ut (utsuga)

utsvulten (adj)
gannchothaithe
  som av svält blivit undernärd och utmärglad

utsätta (v)
cuir faoi
  få någon eller något att drabbas av en särskild behandling, ofta obehaglig eller oönskad

utsökt (adj)
blasta
  mycket bra; som smakar mycket gott, delikat

uttag (n, neut)
soicéad
  hål eller urgröpning där elektrisk stickkontakt kan anslutas

uttagsautomat (n, ut)
meaisín bainc
  automat där man kan hämta ut pengar från ett bankkonto

uttal (n, neut)
fuaimniú

uttala (v)
fuaimnigh
  producera ett ljud av ett ord vid muntlig kommunikation (vanl.) mellan människor, särskilt med avseende på hur pass korrekt ljudet anses
  göra ett formellt yttrande; formellt ange sin ståndpunkt i någon fråga

uttalande (n, neut)
ráisteas cuntais

utter (n, ut)
cú dobhráin, madra uisce
  en art (Lutra lutra) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten utter

uttryck (n, neut)
nath cainte
  ett ord eller flera semantiskt kopplade ord som ofta förekommer i en viss följd, t ex en fras, ett idiom, ett ordspråk

uttrycka (v)
cuir in iúl
  ge uttryck för; framställa utåt en tanke e.dyl. i en yttre (vanligtvis språklig) form; yttra
abairtín
  uttala eller formulera sig på ett visst sätt i ord

utträda (v)
dealaigh
  lämna, gå ut (+ ur)

utvandring (n, ut)
imirce
  det att utvandra

utveckling (n, ut)
forás
  det att vetenskapliga, tekniska, filosofiska och/eller samhällsrelaterade kunskaper och färdigheter förbättras
  det att en enskild produkt skapas och sedan förbättras

utvidgning (n, ut)
borrúlacht

utvinna (v)
bain
  extrahera (något värdefullt ämne) ur mindre värdefull råvara

utvisa (v)
ruaig
  inte låta någon vara kvar i ett land; tvinga någon ut ur landet
clár
  bevisa, visa

utvisning (n, ut)
pionós
  beslut att avlägsna en spelare för resterande delen av matchen utan möjlighet att få spela igen

utvisningsbås (n, neut)
loca pionóis
  bänk (bås) för utvisade spelare (i hockey)

utväg (n, ut)
fuascailt
  sätt, på vilket man kan undvika en viss oönskvärd situation eller lösa ett problem
slí amach
  väg via vilken man kan komma ut

utvälja (v)
togh
  välja något ur en samling, välja ut, göra urval

utvärdera (v)
luacháil

utväxla (v)
malairt
  byta ett mot ett annat

utåtriktad (adj)
eisdíritheach
  (om person/lighet/) som trivs med att ta och ofta tar kontakt med andra människor och inte är rädd för att synas och ta initiativ

utöva (v)
cuir i bhfeidhm

utövare (n, ut)
lúthchleasaí
  person som utövar något

utövning (n, ut)
aclaigh
  det att utöva (ett yrke, en rättighet, en förmåga)

uzbekiska (n, ut)
Úisbéicis
  språk som talas i Uzbekistan

va (interjection)
cad

vaccin (n, neut)
vacsaín
  försvagat smittämne som (genom antikroppbildning) ger skydd eller ökad motståndskraft mot ett visst smittämne

vaccination (n, ut)
vacsaíniú

vaccinera (v)
vacsaín
  inympa vaccin

vacker (adj)
breá
  som en betraktare finner estetiskt tilltalande

vackla (v)
tuisligh
  vara på väg att tappa balansen (och ta extrasteg för att få tillbaka full balans)

vad (pronoun)
cad, céard
  vilken sak (konkret eller abstrakt) eller händelse

vadställe (n, neut)
áth

vag (adj)
tonn
  diffus; svår att urskilja

vagel (n, ut)
sleamhnán
  inflammation av en körtel i ögonlocken

vagga (n, ut)
cliabhán
  säng för spädbarn som kan sättas i gungning

vaggvisa (n, ut)
suantraí

vagina (n, ut)
faighin
  (exemplar av) det muskulära rör som förbinder den superiort belägna livmodern (via livmoderhalsen) med utsidan av kroppen via vaginalöppningen i vulva

vagn (n, ut)
carráiste
  transportmedel på hjul som saknar framdrivning och alltså ej rör sig med egen kraft (utom exempelvis motorvagn som är utrustad med framdrivningsanordning)

vaka (n, ut)
faire
  natt målmedvetet tillbringad utan sömn i syfte att hålla koll på någonting istället

vaka (v)
faire

vaken (adj)
i do dhúiseacht
  inte sovande

vakna (v)
dúisigh

vaksam (adj)
airdeallach
  som bevakar omgivningen, på sin vakt

vakt (n, ut)
garda
  person (eller föremål) som vaktar /något/

vakta (v)
ar

vaktel (n, ut)
gearg
  en art (Coturnix coturnix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten vaktel
  individ i ett flertal släkten inom familjerna fälthöns och tofsvaktlar

vaktmästare (n, ut)
doirseoir

vakuum (n, neut)
folús

val (n)
toghchán
  det att utse någon till en post, process där röstberättigade personer tillsammans låter någon/några få ett förtroendeuppdrag

valack (n, ut)
gearrán

valens (n, ut)
fiús
  antalet bindningar en atom kan ha med andra atomer
  antalet argument ett verb kan ha

valenselektron (n, ut)
fiúsleictreon
  elektron i en atoms yttersta elektronskal (i en enkel atommodell)

valhaj (n, ut)
míolsiorc
  en art (Rhincodon typus) inom broskfiskfamiljen valhajar (Carcharhinidae); individ av arten valhaj

valid (adj)
bailí
  giltig, godtagbar, gällande

validera (v)
bailíochtaigh

valka (v)
iomlán
  göra (tyg) tät och fast genom att knåda

valkampanj (n, ut)
feachtas
  valrörelse; kampanj i syfte att i ett (politiskt) val få röstberättigade att rösta för en viss person eller ett visst politiskt parti

vall (n, ut)
cabhsa
  lång upphöjning på marken (av till exempel jord, snö eller sten), ofta skapad av människor till skydd, eller om något med liknande form
balla
  abstrakt hinder
féarach
  åker som är besådd med vallväxter till bete för djur eller till slåtter

valla (v)
tréad
  ta hand om, och förflytta, en flock av djur

vallgrav (n, ut)
díog
  bred, ofta vattenfylld, markfördjupning, som omger murarna till en befäst byggnad eller anläggning

vallmo (n, ut)
poipín
  släkte (Papaver) av vanligen röda blommor som bildar stora frökapslar; individ av denna art

vallokal (n, ut)
stáisiún vótála
  någon av de offentliga platser, vid vilka röstningen till ett val utförs

vallon (n, ut)
Vallúnach

vallonsk (adj)
Vallúinis

vallonska (n, ut)
Vallúnais
  ett romanskt språk (enligt vissa fransk dialekt) som talas företrädesvis i södra Belgien
  franskspråkig kvinna från regionen Vallonien i Belgien

valnöt (n, ut)
gallchnó
  trädets frukt tillika kärna

valp (n, ut)
coileáinín
  unge till hundaktiga djur (t.ex. hund, varg, räv)

valross (n, ut)
rosualt

valrörelse (n, ut)
feachtas
  samlat om kampanjer och annan verksamhet inriktad på att få röster i ett kommande val, både om enskilda partiers verksamhet och i allmänhet

vals (n, ut)
válsa
  sorts musikstil i tretakt med betoning på första taktdelen
  en sorts pardans i tretakt
ainbhfíor
  osann historia; lögn

valsa (v)
válsáil
  dansa vals

valthornssnäcka (n, ut)
cuachma
  ett blötdjur (Buccinum undatum) i familjen valthornssnäckor (Buccinidae); individ av denna art

valuta (n, ut)
airgead
  pengar, betalningsmedel som gäller i ett eller flera länder

valv (n, neut)
trácht

valör (n, ut)
uaibhreach
  värde som rangordnar kort i en kortlek, en av de två egenskaper ett kort har

vamp (n, ut)
buimpéis

vampyr (n, ut)
vaimpír
  mytologisk varelse, med övernaturliga krafter och förmågor, som måste dricka människoblod för att överleva

vana (n, ut)
cleachtadh
  handling som utförs regelbundet, i vissa fall nästan rituellt

vanadin (n, neut)
vanaidiam

vandalism (n, ut)
loitiméireacht
  ödeläggelse utan mening; förstörelselusta

vandel (n, ut)
béasa
  livsstil, sätt att leva

vandra (v)
siúil
  gå till fots

vandrare (n, ut)
rianaí
  person som vandrar, ofta eller tillfälligt

vandrarhem (n, neut)
brú óige

vandringsgräshoppa (n, ut)
lócaiste
  någon av flertalet arter gräshoppor i familjen markgräshoppor med tendensen att uppträda i massiva svärmar

vandringstrast (n, ut)
smólach imirce

vanemässig (adj)
gréasach
  vars orsak är en vana (snarare än ett medvetet beslut); ibland negativ bibetydelse (uttrycker kritik att något sker alltför ofta)
  som gör något av vana; ibland negativ bibetydelse

vanföreställning (n, ut)
seachrán
  (psykologi) kronisk felaktig föreställning hos patient

vanilj (n, ut)
fanaile
  smak av kryddan vanillin som utvinns från orkidéer ur släktet Vanilla

vanka (v)
meallac
  gå långsamt

vanlig (adj)
coiteann
  som ofta förekommer eller ofta kan observeras
  (del av namnet på den) mest förekommande arten av ett släkte
iondúil
  normal, som inte skiljer sig från det brukliga/det typiska

vanligen (adv)
de ghnáth
  i de flesta fall; i enlighet med vad som räknas som normalt; merendels

vanligtvis (adv)
go hiondúil
  i alla eller åtminstone de flesta (vanliga eller "normala", enligt någon mening) fall

vanmakt (n, ut)
easpa cumhachta

vansinne (n, neut)
buile
  oförnuft, vanvett

vanskapt (adj)
anchruthach
  missbildad, som är född med lyte

vansklig (adj)
ciotach

vanställa (v)
ainimhigh

vant (n, neut)
scriúta
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast i sidled, vanligen snett bakifrån

vante (n, ut)
lámhainn
  klädesplagg som bärs på händerna

vantro (n, ut)
ainchreideamh
  otro, det att inte tro på någon eller något (särskilt om brist på religiös tro).

vapen (n, neut)
arm
  redskap främst avsett att skada eller döda vid jakt eller i krig
armas
  släkt-, stats- eller landsmärke som pryder sköldar eller flaggor

vapensköld (n, ut)
armas
  märke (kännetecken) för adlig släkt, stad, provins eller liknande

vapenstillestånd (n, neut)
sos cogaidh
  formell överenskommelse mellan stridande parter om att upphöra krigföring, inför en förestående fredsförhandling

vapenvila (n, ut)
sos cogaidh
  överenskommelse mellan stridande parter om att (åtminstone temporärt och lokalt men utan förestående fredsförhandling) avbryta krigföring

var (adv)
cá
  på vilken plats

var (n)
angadh
  gulaktig kroppsvätska formad av utsöndring, bestående av vita blodceller, död hud, och mikroorganismer
clúdach piliúir
  överdrag för kudde

var (pronoun)
gach
  varje, varenda

vara (v)
bí
  ett ord som tillskriver subjektet en identitet eller egenskap
  för att tillsammans med perfektparticip bilda passiv verbform
  uppta plats i rummet eller tiden; befinna sig
  existera, finnas

vara i brallan (v)
adharcach
  vara sexuellt upphetsad

varaktig (adj)
buanfasach
  som varar länge; som länge fortsätter existera med bibehållen kvalitet

varan (n, ut)
laghairt mhonatóra
  ödla tillhörande familjen Varanidae

varandra (pronoun)
a chéile
  var och en av de andra; signalerar att satsens två (eller fler) subjekt också är satsens direkta objekt

varannan (pronoun)
gach dara
  en av två, 50&nbsp;%; ofta sorterat så att två likadana aldrig följer på varandra

varbygel (n, ut)
garda truicir
  skydd över avtryckaren på ett gevär eller motsvarande

varda (v)
éirigh
  bli; i framtiden komma att vara något

vardag (n, ut)
lá den tseachtain
  veckodag de flesta arbetar, generellt sett en (helgfri) dag mellan måndag och fredag, och juridiskt sett även lördag (även om lördagar numera oftast räknas som helgdagar)

vardaglig (adj)
gnáth-

vardagsrum (n, neut)
seomra suí
  stort rum i en bostad avsett för mediauppspelning, umgänge eller annan besläktad syssla

vare sig (conjunction)
an
  det spelar ingen roll om något (eller något annat)

varelse (n, ut)
créatúr
  levande ting, ofta mytomspunnet

varenda (pronoun)
gach

varför (adv)
cad chuige

varg (n, ut)
faolchú
  ulv, gråvarg – en art (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten varg (gäller inte den domesticerade underarten hund, Canis lupus familiaris)

varginna (n, ut)
mac tíre baineann
  hona av däggdjursarten varg (Canis lupus)

variabel stjärna (n)
réalta athraitheach
  stjärna vars ljusstyrka varierar över tiden

variant (n, ut)
sórt
  objekt med snarlika men något modifierade egenskaper jämfört med ett annat objekt

varje (pronoun)
gach
  varenda, var, alla, 100&nbsp;% av

varken (conjunction)
ceachtar
  syftar på att något inte gäller för den ena och heller inte för den andra av två möjligheter eller fler; å ena sidan inte något (och inte heller något annat); inte vare sig något (eller något annat)

varm (adj)
te

varm choklad (n)
seacláid the
  varm dryck med chokladsmak, vanligen baserad på vatten eller mjölk, ofta serverad med t.ex. vispgrädde

varmvattenberedare (n, ut)
téitheoir uisce
  anordning som värmer upp vatten

varna (v)
fainic a chur ar
  upplysa om att något farligt finns i närheten eller att något negativt /med större sannolikhet än vanligt/ kan inträffa

varning (n, ut)
fógra
  meddelande eller annan bit information som upplyser om att något negativt /med större sannolikhet än normalt/ kan komma att inträffa /vid visst beteende eller vid utförande av viss aktivitet/ eller om att något farligt finns i närheten

varpå (adv)
ansin
  på vilken, på vilket eller på vilka

vars (pronoun)
a
  indikerar tillhörighet till det senast nämnda substantivet eller pronomenet; genitiv av som

varsam (adj)
mín

varsebli (v)
airigh
  bli medveten om någon/något genom sinnena (särskilt synsinnet); komma till insikt om; få syn på

varsel (n, neut)
fógra
  (arbetsmarknadspolitik) en veckas förhandsbesked om stridsåtgärd i arbetsmarknadskonflikt

varsin (pronoun)
gach
  distributivt pronomen; en var, en till varje person

varsågod (interjection)
le do thoil
  uppmaning till en person att ta för sig
go ndéana sé maith duit
  svar på tack

vart (adv)
cá
  mot eller till vilken plats

varuhus (n, neut)
siopa ilrannach
  försäljningsställe med stor säljyta

varulv (n, ut)
conriocht

varv (n, neut)
longchlós
  anläggning för produktion och reparation av båtar och skepp
ucht
  sträcka vars slutpunkt är densamma som dess startpunkt
varbh
  lager av varvig lera

vas (n, ut)
bláthchuach
  behållare som kan fyllas med vatten för att plockade växter skall leva en längre tid

vasall (n, ut)
seirbhíseach

vasallstat (n, ut)
fostát
  stat som är underordnad en annan

vasektomi (n, ut)
vaiseachtóime
  kirurgisk sterilisering av män där sädesledare skärs av

vask (n)
doirteal
  en balja som sitter fast i köksdiskbänken med syfte att fungera som ett avlopp för spillvatten

vass (adj)
aichear
  som har en kant avsmalnande till en linje och därav förmågan att skära igenom material
  som har en spets avsmalnande till en punkt och därav förmågan att sticka

vass (n, ut)
biorrach
  område där det växer sådant högt gräs oftast i sjö, hav eller i närheten av vatten

vassla (n, ut)
meadhg

vasspipa (n, ut)
biorrach

vatikansk (adj)
Vatacáine
  som avser Vatikanstaten

vatten (n, neut)
uisce, dobhar
  en färg-, lukt- och smaklös vätska; kemisk förening mellan väte och syre, bestående av två väte- och en syreatom (H₂O), diväteoxid

vattenbrist (n, ut)
dobhar

vattenbuffel (n, ut)
buabhall uisce
  en art (Bubalus arnee) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten vattenbuffel

vattenfall (n, neut)
eas
  plats där flytande vatten från ett vattendrag forsar nedför ett stup

vattenhöjd (n, ut)
leibhéal uisce
  vattnets höjd

vattenklosett (n, ut)
WC
  klosett ansluten till vatten, toalett

vattenkraft (n, ut)
hidreachumhacht

vattenkran (n, ut)
sconna
  anordning med vred eller spak på rör som kan reglera och stänga vattenflödet

vattenkrasse (n, ut)
biolar
  kryddig ört (Nasturtium officinale)

vattenmelon (n, ut)
mealbhacán uisce

vattennivå (n, ut)
leibhéal uisce
  vattnets nivå

vattenpass (n, neut)
leibhéal biotáille
  instrument som med hjälp av en gasblåsa (eller en droppe olja) visar när en yta är exakt vågrät (eller exakt lodrät)

vattenpipa (n, ut)
píopa uisce
  ett slags rökdon som framför allt används för att röka smaksatt tobak där röken filtreras och kyls genom att passera en vattenbehållare

vattenpistol (n, ut)
ar

vattenpolo (n, ut)
póló uisce
  en sorts bollspel i vatten

vattenrör (n, neut)
píopa uisce

vattensjuk (adj)
báite
  som innehåller för mycket vatten

vattenskalle (n, ut)
hiodracafalas
  sjukligt tillstånd där cerebrospinalvätska ansamlas i hjärnventriklarna och trycker hjärnvävnaden mot kraniet

vattenslang (n, ut)
píobán
  slang avsedd för transport av flytande vatten

vattenspridare (n, ut)
aisréadóir

vattenstänk (n, neut)
an

vattensvin (n, neut)
capabára
  en däggdjursart (Hydrochoerus hydrochaeris) inom familjen kapybaror (Hydrochaeridae); individ av denna art

vattentorn (n, neut)
túr uisce
  torn som bär en behållare för vatten som därifrån kan rinna ned till förbrukare

vattentät (adj)
uiscedhíonach
  som inte släpper igenom vatten
  som tål vatten

vattenyta (n, ut)
uachtar
  vattens yta mot omgivningen

vattenånga (n, ut)
gal uisce
  gasformigt vatten

vattkoppor (n, ut)
deilgneach
  en sjukdom som ger blåsor

vattna (v)
uiscigh
  hälla vatten på jorden intill växter och på detta vis förse växter med vatten

vax (n, neut)
céir
  vid rumstemperatur fast men mjukt och hydrofobt material oavsett kemisk struktur som kan användas vid smörjning, polering eller som bränsle

vaxkaka (n, ut)
cíor mheala
  sammansatt hexagonalt segment av ett bisamhälle

ve (n)
aimléis
  elände, olycka

veck (n, neut)
furca
  skarp böjningskant uppkommen genom vikning eller veckning

vecka (n, ut)
seachtain
  en tidsenhet bestående av sju dagar

veckolig (adj)
nuachtán seachtainiúil
  som har samband med en vecka (i taget); som upprepas varje vecka

veckoligen (adv)
nuachtán seachtainiúil
  varje vecka
  en gång i veckan

veckopeng (n, ut)
airgead póca
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje vecka för t.ex. fritidsaktiviteter

veckoslut (n, neut)
deireadh seachtaine
  de sista dagarna i en vecka, oftast den tid i slutet av veckan då man själv, alternativt de flesta andra i samma land, är lediga från aktiviteter som arbete och skola

veckotidning (n, ut)
nuachtán seachtainiúil
  tidskrift som ges ut ungefär en gång per vecka

ved (n, ut)
adhmad
  trästycken avsedda för förbränning
  förvedad växtvävnad; trä

vedartad (adj)
adhmadach
  om växt som delvis är uppbyggd av ved, t ex träd, buskar, lianer, ris

vedergällning (n, ut)
díoltas
  (av mottagaren ej uppskattad) hämnd, revansch, bestraffning (både som princip och enskild handling, därför även i plural)

vederkvicka (v)
beoigh

vederkvickelse (n, ut)
aisghabháil

vedermöda (n, ut)
anró
  svår möda, besvär

vederstygglig (adj)
déistineach
  avskyvärd, ryslig, vedervärdig, ful, hemsk

vedertagen (adj)
gnásúil
  i allmänt bruk; allmänt accepterat (om fakta, ej nödvändigtvis att de är korrekta)

vegan (n, ut)
fíor-veigeatóir

vegetabilisk olja (n)
ola phlandúil
  flytande fett eller fettsyror, framställt ur vegetabiliska produkter

vegetarian (n, ut)
feoilséantóir, luibhiteoir
  person som livnär sig på vegetabilisk föda och oftast även mjölkprodukter och ägg

vegetarianism (n, ut)
feoilséanadh
  övertygelse och princip att inte äta kött

vegetarisk (adj)
feoilséantach

vejde (n)
glaisin
  en art (Isatis tinctoria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten vejde

veke (n, ut)
buaiceas
  smal textilremsa eller grovt garn som antingen doppas i flytande bränsle eller är ingjutet i något brännbart material

vektor (n, ut)
veicteoir

vektorrum (n, neut)
spás veicteoireach

velociped (n, ut)
rothar
  cykel

velour (n, ut)
veiliúr
  mjukt, sammetslent tyg

vem (pronoun)
cé
  vilken person

vem som helst (pronoun)
aon duine

vemod (n, neut)
chumha
  stillsam känsla av att något känslomässigt (positivt) betydelsefullt är över och aldrig kommer tillbaka, eller en lätt sorgsen längtan efter någonting

vemodig (adj)
brónach
  som rör eller framkallar känslan av vemod

ven (n, ut)
féith
  blodkärl där blodet är på väg tillbaka till hjärtat

venetian (n, ut)
Veinéiseach
  person från Venedig

venetiansk (adj)
Veinéiseach
  som rör Venedig eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

venezuelan (n, ut)
Veiniséalach
  invånare i Venezuela eller som har venezuelansk härkomst

venezuelansk (adj)
Veiniséalach
  som rör Venezuela, dess folk, kultur eller geografi

ventil (n, ut)
comhla
  anordning som styr flöde av vätskor eller gaser i en ström som går genom t.ex. ett rör eller en ränna
  klaff som modifierar tonhöjden i blåsinstrument

ventilation (n, ut)
aeráil
  transport och utbyte av luft i byggnad eller fordon

ventilera (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch
  cirkulera luft genom exempelvis ett hus

ventrikel (n, ut)
goile
  magsäck

venusflugfälla (n, ut)
cuilghaiste Véineas
  en köttätande växtart (Dionaea muscipula) inom familjen sileshårsväxter (Droseraceae); exemplar av denna växt

veranda (n, ut)
vearanda

verb (n)
briathar
  ordklass för ord som förklarar vad man gör (en handling, ett skeende e.d.) med placering i tiden (genom böjningsformer)

verbal (adj)
briathartha
  som rör verb

verbalsubstantiv (n, neut)
ainm briathartha
  substantiv bildat av ett verb

verk (n, neut)
saothar
  något som har skapats eller åstadkommits; konkret resultat av ett arbete
  artistisk skapelse inom litteratur, konst eller musik
deis
  (större eller komplicerad) anläggning där något tillverkas, bearbetas eller massproduceras
adhmad
  (mindre eller enklare) mekanisk apparat med en inneboende rörelse

verka (v)
taibhsigh
  göra intryck, förefalla
obair
  agera, handla, arbeta, utöva verksamhet
airnéis
  ha en verkan, göra verkan

verkan (n, ut)
éifeacht
  resultat av en yttre kraft på ett förhållande; inflytande
gníomhaíocht
  integralen, med avseende på tiden, av differensen mellan kinetisk och potentiell energi
  en avbildning från en mängd till sig själv sådan att varje dylik avbildning kan betraktas som ett element i en grupp, där komposition av dylika avbildningar är associativ

verklig (adj)
ceart
  förstärkningsord som för att betona sanningshalten (kompareras ej)

verkligen (adv)
dáiríre

verklighet (n, ut)
nithiúlacht

verkningslös (adj)
ainéifeachtach
  utan verkan

verksam (adj)
faoi bhláth
éifeachtach
  som har en verkan, som har effekt

verksamhet (n, ut)
fuadar
  det att vara verksam, det att syssla med något

verkstad (n, ut)
ceardlann

verkställa (v)
cuir i bhfeidhm
  utföra, genomföra, sätta (en plan) i verket

verktyg (n, neut)
uirlis

verktygslåda (n, ut)
bosca uirlisí

vermicelli (n, ut)
veirmisilí
  lång rund pasta, något tunnare än spaghetti

vermilion (n, ut)
flanndearg
  syntetiskt cinnober av ytterst fin kvalité

vermut (n, ut)
fíon mormónta
  slags torrt eller sött kryddat starkvin

vers (n, ut)
véarsaíocht
  dikt; poetisk text
  avsnitt av en sångtext (eller annan längre text)
véarsa
  strof; grupp av versrader

versal (n, ut)
ceannlitir
  stor bokstav; variant av vanliga bokstäver som används i vissa alfabet för att markera ny mening, egennamn eller annat.

versfot (n, ut)
troigh
  den minsta enheten i versbunden lyrik, består av minst två stavelser

version (n, ut)
scaoilteán
  utgåva, upplaga

versrad (n, ut)
clólíne
  rad i vers

vessla (n, ut)
bláthnaid ghallda
  en art (Mustela nivalis) i familjen mårddjur

veta (v)
a fhios a bheith agat
  ha (specifik) kunskap, visshet eller kännedom; kunna konsten

vete (n, neut)
cruithneacht
  spannmål i vetesläktet Triticum som främst används för att framställa mjöl

vetenskap (n, ut)
eolaíocht

vetenskaplig (adj)
eolaíoch

vetenskapsman (n, ut)
eolaí

veterinär (n, ut)
tréidlia

veterinärmedicin (n, ut)
tréidliacht
  läran om djurs sjukdomar och dess behandlingar

veto (n, neut)
cros
  nejröst eller möjligheten att lägga in en nejröst, som förhindrar ett beslut i beslutande församling eller liknande

vetskap (n, ut)
fios

vett (n, neut)
airigh
  förstånd, omdöme, förnuft

vetta (v)
clár
  vara orienterad mot, vända sig emot

vettig (adj)
céadfach
  som är förnuftig

vev (n, ut)
crangaid
  sorts spak med utskjutande handtag som används för att vrida runt något

vevlira (n, ut)
hurdaí-gurdaí
  medeltida stränginstrument med ett hartsat hjul som gnids mot strängarna när spelaren vevar på det samt ett litet klaviatur på en leklåda

vi (pronoun)
muid, sinn
  personligt pronomen som syftar på de talande i subjektsform; personligt pronomen i första person plural nominativ

via (preposition)
trí
  längs med eller genom (viss punkt)

vibrafon (n, ut)
creathafón

vid (adj)
fairsing
  bred, omfattande, med stor utsträckning

vid (preposition)
ag
  nära eller intill viss plats
  nära till viss tidpunkt; omkring, ungefär
a
  med avseende på, när det gäller

vida (adv)
i bhfad

vidarebefordra (v)
iompair
  skicka vidare, vanligen ett meddelande, kontakt el.dyl.

vidd (n, ut)
leithead
  bredd, graden av att vara vid (bred); det kortare längdmåttet av en rektangulär yta på tvären av längden

vide (n, neut)
sail
  växt inom släktet viden (Salix); individ av detta släkte

video (n, ut)
físeán

videobandspelare (n, ut)
fístaifeadán caiséid
  apparat för uppspelning av, och ofta inspelning (från t.ex. TV-signal) till, videoband (vilken kopplas till TV)

videokamera (n, ut)
físcheamara

videoklipp (n, neut)
físeán
  (kortare) sekvens av video (rörlig bild med ljud), oftast i digital form

videosamtal (n, neut)
físghlaoch
  samtal som sker med videolänk

videovåld (n, neut)
físghránnán
  våldsskildringar, vanligtvis uppdiktade sådana, tillgängliga genom videobandspelare och videokassett

vidlyftig (adj)
beacht
  med alltför stort omfång; alltför utförlig

vidrig (adj)
déistineach

vidröra (v)
bain do
  beröra, röra vid

vidskepelse (n, ut)
piseog
  tro på övernaturliga krafter som till exempel spöken, ödet, magi eller andra ovetenskapligt förklarliga fenomen som inte är direkt knutna till en religion

vidskeplig (adj)
piseogach
  som tror att ens gärningar eller upplevelser på något övernaturligt sätt kan påverka framtida händelser

vidsträckt (adj)
ábhal

vietnames (n, ut)
Fítneamach

vietnamesisk (adj)
Fítneamach

vietnamesiska (n, ut)
Vítneamais
  språk som talas i Vietnam

vifta (v)
croith

viga (v)
pós
  förena i äktenskap
tabhair
  ägna

vigg (n, ut)
lacha bhadánach
  en art (Aythya fuligula) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten vigg

vighet (n, ut)
aclaíocht
  det att vara vig

vigilant (adj)
aireach
  vaksam

vigning (n, ut)
cromán
  ceremoniell akt i kyrkan

vigsel (n, ut)
bainis

vigvatten (n, neut)
uisce coisricthe
  invigt (saltblandat) vatten i katolska kyrkor

vik (n, ut)
bá

vika (v)
fill
  lägga dubbelt genom att böja

vikarie (n, ut)
araoid
  ställföreträdare, person som gör en annan anställds arbete när denna inte själv kan göra det; tillfällig ersättare

viking (n, ut)
Lochlannach, Uigingeach
  om vikingatida sjöfartsäventyrare (i tidsenlig betydelse) iväg för sjöräd, plundringståg, handelsresa eller expedition och bosättning av nytt land, främst företaget via skepp

vikingatida (adj)
lochlannach
  som rör eller utspelar sig under vikingatiden

vikt (n, ut)
meáchan
  massa (med enheten kilogram); används även om tyngd (med enheten newton)
  föremål med en bestämd massa, avsedd att användas till mätningar, experiment etc.
tábhacht
  betydelse

viktig (adj)
tábhachtach
  som har stor betydelse; som krävs för att något ska fungera väl
gusmhar
  uppblåst, arrogant, som låtsas ha stor betydelse

viktoriansk (adj)
Victeoiriach
  som har avseende på brittiska drottningen Viktoria av Storbritannien, tiden under vilken hon regerade (1837–1901), eller hennes samtida konst-, litteratur- och samhällsströmningar

vikunja (n, ut)
viciúna
  ett däggdjur (Vicugna vicugna); det minsta av de sydamerikanska kameldjuren och lever i Peru, västra Bolivia, nordöstra Chile och nordvästra Argentina; individ av denna art

vila (n, ut)
fos
  tillstånd där ett föremål behåller samma läge i förhållande till ett annat föremål
  avslappning eller inaktivitet i syfte att återhämta sig

vila (v)
lig do scíth
  undvika att anstränga sig eller delta i ansträngande verksamhet
  vara (mer eller mindre) inaktiv i syfte att återhämta sig

vild (adj)
amhsach
  ej van att vara med människor
  aggressiv

vildapel (n, ut)
crann fia-úll
  en växtart (Malus sylvestris), i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

vilde (n, ut)
barbarach
  medlem av naturfolk utanför civilisationen
neamhspleách
  (folkvald) politiker som inte (längre) tillhör något parti

vildkatt (n, ut)
fia-chat
  något vilt kattdjur

vildmark (n, ut)
fiántas
  av människan obebyggt och i stort sett opåverkat område

vildsvin (n, neut)
torc, torc allta
  (individ av) arten Sus scrofa inom familjen svindjur (Suidae) inom däggdjursordningen partåiga hovdjur (Artiodactyla); ett svin levande i vilt tillstånd med lång, kraftig nos och sträv hårbeklädnad

vildäpple (n, neut)
crann fia-úll
  frukt från vildapeln

vilja (n, ut)
deoin

vilja (v)
iarr

vilken (pronoun)
a
  vad för någon (ur det nämnda eller underförstådda urvalet)
  den (som)
  som

vill (adj)
caillte
  vilsen

villa (n, ut)
teach
  fristående bostadshus
seachrán
  oriktig uppfattning, villfarelse, inbillning

villebråd (n, neut)
géim
  djur som jagas

villfarelse (n, ut)
iomrall
  oriktig uppfattning

villig (adj)
fonnmhar
  som kan låta sig utföra eller göra något

villkor (n, neut)
coinníoll

villus (n)
villeas
  millimeterlånga fingerlika projektioner sittandes i tarmväggen hos tunntarmen

vilse (adv)
ar seachrán

vilsen (adj)
caillte
  som kommit vilse; bildligt bortkommen, desorienterad

vimmelkantig (adj)
barréadrom
  virrig, under psykisk obalans

vin (n, neut)
fíon
  dryck på jäst druvjuice

vina (v)
fíon
  dricka vin (tillsammans)

vinbär (n, neut)
cuirín
  frukten från vinbärsbusken

vind (n, ut)
gaoth
  naturföreteelse bestående av luftström som rör sig i förhållande till jordytan

vindkraftspark (n, ut)
feirm ghaoithe
  samlad skara av vindkraftverk

vindkraftverk (n, neut)
tuirbín gaoithe
  maskinkonstruktion som omvandlar kinetisk energi ur vinden till elektricitet

vindruva (n, ut)
fíonchaor

vindskydd (n, neut)
fál fothana
  plank eller dylikt med syfte att agera skydd mot vind när det blåser, att bibehålla lä bakom det

vindstilla (adj)
calma
  utan vind

vindsvåning (n, ut)
Atacach
  högsta våningsplan av hus eller byggnad som innefattar en vind, oftast med lite lägre takhöjd eller lutande väggar och inte alla avsedd för boende
  lägenhet som är belägen under husets tak

vinge (n, ut)
eiteog, sciathán
  tunn, skivliknande del av ett objekt, avsedd att ge lyftkraft för objektet, så kallat bärplan, som då kan transporteras genom luft eller annan gas; särskilt som naturlig kroppsdel hos många fåglar och insekter

vingla (v)
agaigh
  vara ostadig, okontrollerat röra sig så att jämvikten nästan förloras
  vara ostadig i sina beslut eller åsikter

vinglas (n, neut)
fíonghloine
  glas avsett för vin

vinglös (adj)
dísciathánach

vingård (n, ut)
fíonghort
  anläggning för odling av vindruvor (och produktion av vin)

vinka (v)
casadh
  röra handen fram och tillbaka, eller uppåt och nedåt, för att hälsa på, ta avsked av någon eller påkalla någons uppmärksamhet

vinkel (n, ut)
uillinn
  figur som bildas av två strålar från samma punkt
  dimensionslös storlek på figur som bildas av två strålar från samma punkt, mäts i radianer, grader, varv, etc...
  en medveten partiskhet i en artikel

vinkelhake (n, ut)
cearnóg
  linjal (kallad blad, tunga) med handtag (anhåll, anslag) i rät vinkel
triantán
  trekantig linjal som kan mäta rät vinkel; ibland kombinerad med gradskiva

vinkelparentes (n, ut)
lúibín uilleach
  ett skiljetecken, en parentes av typen '〈', '〉', '⟨' eller '⟩'

vinkelrät (adj)
dronuilleach
  som skär en linje eller ett plan under vinkeln 90&deg;

vinna (v)
buaigh
  (genom slumpmässig tur, skicklighet och/eller ansträngning) uppnå eller erhålla ett (till sin egen fördel) positivt eller värdefullt resultat /inom exempelvis en tävling, konflikt eller tvist/ gentemot en motståndare eller motpart (som då förlorar)

vinranka (n, ut)
fíniúin
  vinstock; buske som har vindruvor som frukt
  ranka av en vinstock

vinst (n, ut)
brabach
  begrepp inom nationalekonomi och företagsekonomi (även om vanligt folks transaktioner); intäkter minus kostnader
bua
  seger i en tävling, ett lotteri eller liknande
duais
  priset för placering i en tävling, särskilt om det rör sig om varor eller pengar o.dyl.

vinstock (n, ut)
fíniúin
  buske som har vindruvor som frukt

vinter (n, ut)
geimhreadh
  en av den tempererade zonens fyra årstider, den kallaste perioden under året

vinterhämpling (n, ut)
gleoiseach sléibhe

vintermånad (n, ut)
Samhain
  november, novembermånad

vintersolstånd (n, neut)
grianstad an gheimhridh
  tidpunkt på året då solen har sin lägsta middagshöjd, vilket inträffar den 21–23 december på norra halvklotet och 20–23 juni på södra halvklotet

vinthund (n, ut)
cú

vinäger (n, ut)
fínéagar

viol (n, ut)
corcairghorm
  någon av de mellan 400 - 500 växtarter i släktet violer (Viola), i familjen violväxter (Violaceae); exemplar av en sådan art

violett (adj)
corcairghorm
  som har samma eller liknande färg som violer; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i blå på den inre sidan; som har en färg med frekvens 690...789 THz i det elektromagnetiska spektret

violin (n, ut)
fidil

violinist (n, ut)
veidhleadóir

viral (adj)
víreasach
  som blir omtalad och snabbt kopieras och sprids av många människor inom deras sociala nätverk
  som har med virus att göra; som orsakas av (ett) virus

viril (adj)
fearga

virka (v)
cróiseáil

virke (n, neut)
adhmad
  timmerråvara som är bearbetad i exempelvis ett sågverk och består enbart av materialet trä

virologi (n, ut)
víreolaíocht

virrpanna (n, ut)
uaill
  person som anses virrig, tankspridd

virtuell (adj)
fíorúil

virtuositet (n, ut)
rímháistreacht
  mästerlig teknisk skicklighet inom konst och musik

virus (n, neut)
víreas
  biologisk partikel med DNA eller RNA som kan infektera levande organismer; virus räknas inte som organismer
  datorprogram programmerat för att göra skada på andra datorer

virveltrumma (n, ut)
sreangdhruma
  ett slagverksinstrument där resonans- och slagsidan båda är spända med skinn, och resonanskinnet har en sejarmatta vilket ger en smattrande karaktär till ljudet

virvelvind (n, ut)
cuaifeach
  vind som snurrar hastigt, som virvlar; tornado

vis (adj)
críonna
  insiktsfull om frågor som rör livet; som besitter visdom

vis (n, neut)
bealach
  sätt

visa (v)
taispeáin
  göra något synligt; låta någon se, presentera något

visdom (n, ut)
críonnacht
  kunskap baserad på erfarenhet eller inställning som anses intelligent eller moraliskt tillfredsställande; det att vara vis

visdomstand (n, ut)
fiacail forais
  en av de fyra tänder som hos vissa uppträder längst in i tandraden hos människor i tjugoårsåldern; den tredje och sista av oxeltänderna

visent (n, ut)
bíosún
  en art (Bison bonasus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten visent

vishet (n, ut)
eagnaíocht

visionär (adj)
aislingeach
  som har visioner

visit (n, ut)
ar cuairt

visitkort (n, neut)
cárta gnó
  litet kort med en persons namn och yrkesmässiga information, såsom yrkesroll, företag, nummer till jobbtelefon, e-postadress o.dyl.

viska (v)
bí ag cogarnach
  tala mycket tyst, med syfte att endast den som tilltalas ska kunna höra

viskning (n, ut)
cogar
  tal med mycket tyst röst (i syfte att låta enbart den tilltalade få höra)

viskositet (n, ut)
righneas
  seghet; inre friktion hos gas eller vätska; egenskapen att vara mer eller mindre tjockflytande

vismut (n, neut)
biosmat

visp (n, ut)
greadtóir
  köksredskap som används för att blanda in luftbubblor i en vätska eller en vätskerik råvara, framför allt inom matlagning

vispa (v)
coip

vispgrädde (n, ut)
uachtar coipthe
  fet grädde som bildar ett hållfast skum vid vispning

viss (adj)
cinnte
  känd men outtalad bestämd någon, bestämt något eller bestämda några; (även om bestämd men outtalad volym eller vikt (=viss mängd) samt om abstrakta saker såsom kunskap, känslor med mera)

vissa (pronoun)
roinnt
  somliga, inte alla

visselpipa (n, ut)
feadóg

visshet (n, ut)
cinnteacht
  fast övertygelse som baseras på säkra fakta

vissla (n, ut)
bí ag feadaíl
  instrument som med en luftström ger upphov till ljud, kan trakteras av människa eller kompressor

vissla (v)
bí ag feadaíl
  framkalla ett pipande ljud genom en liten formning med läpparna och blåsa ut luft

vissling (n, ut)
feadaíl
  ljudet som skapas när någon visslar

vissna (v)
tréig

visst (adv)
de réir cosúlachta
  efter vad man kan förstå av sammanhanget
ambaiste
  enligt vad man bör inse (särskilt i ut­tryck för vädjan om medhåll)
ar ndóigh
  med visshet (ofta förstärkande, efter det att någon ut­tryckt tvivel); tvärtemot vad som påstås

visst inte (adv)
cha
  inte alls; inte under några omständigheter

vistas (v)
fan

vistelse (n, ut)
fan

visum (n, neut)
víosa
  temporärt tillstånd att få uppehålla sig i ett land

vit (adj)
bán, geal
  som har färgen vitt; som har samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; som innehåller eller avger ljus med alla frekvenser

vit choklad (n)
seacláid bhán
  choklad med vit färg gjord på kakaosmör, mjölk och socker

vit dvärg (n)
abhac bán
  liten, massiv och följaktligen mycket tät, vit stjärna som återstår sedan en måttligt massiv stjärna gjort slut på allt sitt väte i kärnan, blivit en röd jätte och även gjort slut på allt helium, så att inga ytterligare fusionsprocesser kan ske; slutstadium för en måttligt massiv stjärna (tyngre än en röd dvärg, dock), som så småningom kommer att slockna (när den förlorar värme till den omgivande rymden)

vit stork (n)
corr bhán

vitaktig (adj)
fobhán
  som har en ganska vit färg

vitamin (n)
vitimín

vithaj (n, ut)
siorc bán mór
  en art (Carcharodon carcharias) inom broskfiskfamiljen håbrandshajar (Lamnidae); individ av arten vithaj

vithet (n, ut)
báine
  det att vara vit, ibland om vit färg

vitkindad gås (n)
gé ghiúrainn

vitklöver (n)
seamair bhán
  en växtart (Trifolium repens) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av denna art

vitkål (n, ut)
cabáiste
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. alba) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten vitkål

vitling (n, ut)
faoitín
  en fiskart (Merlangius merlangus) i familjen torskfiskar; individ av arten vitling

vitlök (n, ut)
gairleog
  en art i löksläktet (Allium sativum) som används för smaksättning av mat

vitna (v)
aol

vitrös (adj)
gloineach
  genomskinlig, glasklar, glasaktig

vits (n, ut)
cleas
  en relativt kort humoristisk, fyndig kommentar eller berättelse
pointe ama
  syfte, mening

vitt (n, neut)
bán
  vit färg; samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; yta som avger ljus med alla frekvenser; färgen som ibland associeras med fred, laglighet eller oskuld

vitt vin (n)
fíon geal
  vin som vid tillverkningen fått en ljus- eller lätt gul färg av druvskalen från gröna vindruvor

vittne (n, neut)
fianaise
  person som har åsett och kan berätta om ett skeende
  person som kallats till domstol för att berätta om ett skeende

vittnesmål (n, neut)
fianaise
  vittnes berättelse

vittra (v)
aimsir
  smulas sönder
boladh
  känna doft i luften (oftast med avseende på däggdjur)

vitögd dykand (n)
lacha mheirgeach

vodka (n, ut)
vodca
  en sorts destillerad spritdryck, populär i Östeuropa och Skandinavien

voff (interjection)
inneach
  ljudhärmande interjektion för en hunds läte

vokabulär (n, ut)
foclóirín

vokal (n, ut)
guta
  tonande, stavelsebildande språkljud som bildas med ringa förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; (i svenska räknas a, e, i, o, u, y, å, ä och ö dit)

vokativ (adj)
gairmeach
  som har att göra med eller som liknar vokativ

vokativ (n, ut)
gairmeach
  kasus som används vid tilltal i bland andra slaviska språk och latin

volfram (n, neut)
tungstan
  ett grundämne med atomnummer 74, atommassa 184 och symbolen W

voljär (n, ut)
éanlann
  stor fågelbur

volleyboll (n, ut)
eitpheil
  lagsport där syftet är att slå en boll till marken på motståndarens planhalva
  typen av boll som används i volleyboll (1)

volontär (n, ut)
óglach
  person som i välgörande syfte erbjuder sina tjänster frivilligt och utan att kräva någon betalning, oftast organiserat genom en frivilligorganisation

voluminös (adj)
il-leabhrach
  som har stor volym

volym (n, ut)
imleabhar
  en storhet, vidd, omfång, utbredning i rymden, som ofta mäts i kubikmeter
  ljudstyrka, ljudvolym
  bokvolym, bunden bok, del av ett större bokverk

vomera (v)
taoisceáil

votera (v)
vóta

votiska (n, ut)
Vóitis
  ett östersjöfinskt språk som talas av ungefär 20 voter i två byar i Ingermanland

vov (interjection)
amhastraigh
  skallet (lätet) av en hund

vred (n, neut)
cnap
  ratt eller reglage som kan vridas

vrede (n, ut)
fearg

vresig (adj)
cantalach
  butter och ovänlig (på grund av missnöje)

vrida (v)
freang
  föra (något) runt sin egen axel eller fast punkt

vridmoment (n, neut)
torc
  mått på en krafts förmåga att vrida ett objekt kring en viss axel

vril (n, ut)
burra
  knotig utväxt på träd, masurknöl

vrist (n, ut)
alt na coise
  leden mellan fot och underben

vräka (v)
díshealbhaigh
  säga upp en hyresgästs hyreskontrakt (så att vederbörande tvingas flytta ut ur lokalen)

vrå (n, ut)
deireadh

vrång (adj)
aimhleasc
  som ogärna accepterar något

vulkan (n, ut)
bolcán

vulkanisk (adj)
bolcánach

vulkanologi (n, ut)
bolcáneolaíocht
  läran om vulkaner, lava, magma och relaterade geologiska fenomen

vulva (n, ut)
pit
  de yttre könsorganen hos kvinnan

vurm (n, ut)
péist
  överdriven lust för något

vuxen (adj)
aosach
  som har nått full mognad, som är uppväxt

vuxen (n, ut)
aosach
  en människa som är vuxen, uppväxt

vykort (n, neut)
cárta poist

väcka (v)
dúisigh
  få (någon som sover) att vakna

väckarklocka (n, ut)
clog dúisithe
  klocka som vid en given, förinställd tid avger ett starkt ljud, avsett att väcka sovande

väder (n, neut)
aimsir
  tillståndet utomhus i den jordnära atmosfären med avseende på temperatur, molnighet, luftfuktighet, nederbörd, vind m.m.

väderhane (n, ut)
coileach gaoithe
  vindflöjel (i form av en tupp)

väderkarta (n, ut)
cairt aimsire
  karta som visar väder

väderkvarn (n, ut)
muileann gaoithe
  kvarn som drivs med vindenergi

vädja (v)
pléadáil
  be på ett enträget sätt

vädra (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch; ställa ut i friska luften

vädur (n, ut)
reithe
  hane av däggdjuret får
  person som är född stjärntecknet väduren

väg (n, ut)
bóthar
  markremsa som är iordninggjord för att underlätta eller möjliggöra transporter

väga (v)
meáigh
  ha en viss massa eller tyngd
  bestämma (ta reda på) massan eller tyngden hos ett föremål

vägarbete (n, neut)
deisiú bóthair
  det att bygga eller reparera väg

vägbeläggning (n, ut)
diongbháilte
  beläggning på en vägs yta

vägbula (n, ut)
uchtóg mhoillithe
  farthinder i form av en upphöjning

vägg (n, ut)
balla
  lodrätt, ofta plan, rektangulär yta (ofta av sten, betong, gips eller trä) som till exempel kan avgränsa ett rum i horisontalplanet

vägglus (n, ut)
míol leapa
  en art (Cimex lectularius) inom insektsfamiljen vägglöss (Cimicidae); individ av arten vägglus

vägkant (n, ut)
colbha bóthair
  kanten på en väg och området närmast intill (till exempel diket)

vägkorsning (n, ut)
crosaire
  plats med förgrening av vägar eller korsande vägar

vägleda (v)
treoraigh
  visa vägen (både bokstavligt och bildligt)

vägledning (n, ut)
díriú
  hjälp att handla på lämpligt sätt

vägran (n, ut)
eiteach
  det att vägra

vägren (n, ut)
colbha bóthair
  den del av en väg belägen utanför körbanan, normalt avgränsad från körbanan med streckad eller heldragen kantlinje, och i huvudsak avsedd för gående, cyklister och mopedister men även för fordon som skall underlätta en omkörning (om kantlinjen är streckad) eller som bogserar annat fordon (eftersom bogsering i regel måste ske utanför körbanan)

vägskäl (n, neut)
píceáil
  plats där väg förgrenar sig

vägtistel (n, ut)
feochadán colgach
  en art (Cirsium vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten vägtistel

väl (adv)
ar fónamh
  bra, gott, ordentligt

väl (n)
folláine

väl bekomme (interjection)
go ndéana sé maith duit
  svar på artighetsfraser såsom tack så mycket
sláinte
  svar när någon nyser

välbefinnande (n, neut)
folláine
  tillståndet att ha god hälsa och må bra; lyckorus

välbekant (adj)
aithnidiúil
  som man känner till väl i det aktuella sammanhanget

välbärgad (adj)
maoineach
  rik, förmögen

väldig (adj)
anmhór

väldigt (adv)
an-
  i hög grad

välgång (n, ut)
cinniúint
  förhållandet att något går väl (lyckas) eller att det går väl för någon

välgörenhet (n, ut)
carthanacht
  privat allmännyttig, ideell verksamhet som bedrivs för att hjälpa behövande personer eller för andra altruistiska syften

välja (v)
roghnaigh, togh
  genomföra ett val; bestämma sig för ett alternativ

väljare (n, ut)
vóitéir
  någon/något som väljer (i andra sammanhang än i betydelsen ovan)

välkommen (adj)
Fáilte

välkomna (v)
Dé bhur mbeatha

välkomnande (n, neut)
Dé bhur mbeatha
  det att välkomna

välkomst (n, ut)
fáilte

välkänd (adj)
aithnidiúil
  som många känner /till/

välling (n, ut)
brachán lom

vällustig (adj)
ainmhianach
  som ger vällust, njutbar

välmående (adj)
fásmhar
  som mår bra

välmående (n, neut)
folláine
  det att må bra, att känna sig bra eller lycklig

välsigna (v)
beannaigh
  be om guds beskydd för

välsignelse (n, ut)
beannacht
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa välgång och lycka

välsmakande (adj)
blasta
  (om födoämne etc.) som via smaksinnet ger upphov till smak som ger välmående

välstånd (n, neut)
rath
  hög ekonomisk levnadsstandard, god ekonomi

välta (v)
meath-thinneas
  stjälpa, tippa omkull
  få att välta

väluppfostrad (adj)
béasach
  som uppfostrats väl

välvd (adj)
stuach
  perfektparticip av välva

välvilja (n, ut)
dea-mhéin

välvillighet (n, ut)
dea-mhéin
  det att vara välvillig

vämjelig (adj)
déistineach
  motbjudande, vidrig, som äcklar

vän (n, ut)
cara
  person som man är nära bekant med och umgås förtroligt med

vända (n, ut)
siúil
  sväng, kort promenad, åktur eller dylikt

vända (v)
cas
  ändra sin färdriktning (till den rakt motsatta rörelseriktningen)
  rotera sig själv eller annat föremål (180 grader) så att framsida/ögon och baksida/rygg, alternativt ovansida och undersida, byter sida med varandra
  ändra riktning, läge e.d. i abstrakt mening (exempelvis om trend, utveckling)
  steka (på båda sidorna)

vända om (v)
aisiompaigh
  vända på, kasta om

vändkors (n, neut)
geata casta
  passage genom ett stängsel i form av ett roterande horisontellt kors

vändkrets (n, ut)
trópaic

vändning (n, ut)
maighdeog
  förändring, omkastning

väninna (n, ut)
cara
  kvinnlig vän

vänlig (adj)
cairdiúil
  snäll, trevlig, som ger välmående; som beter sig såsom en vän bör

vänskap (n, ut)
cumann, cairdeas
  en typ av nära/privat och god relation mellan människor (oftast utan kroppslig intimitet), relationen vänner emellan, det att vara vänner med varandra

vänster (adj)
clé
  i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktning, åt väster om utgångsriktningen är (rakt fram) åt norr och tvärtom

vänsterhänt (adj)
ciotach
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med vänster hand

vänsterklicka (v)
cléchliceáil
  klicka med (trycka ned och sedan direkt släppa upp) den vänstra knappen på datormusen (eller, om operativsystemet är inställt för en vänsterhänt användare, den högra knappen på musen)

vänt (adv)
réasúnta
  avledning till adjektivet vän

vänta (v)
fan
  avstå från att göra något under en viss tid (ofta stanna kvar på en viss plats), vanligen för att det lämpliga tillfället först inträffar senare

väntande (n, neut)
fanacht
  det att vänta

väntrum (n, neut)
feithealann
  rum i vilket personer (t.ex. kunder, klienter eller patienter) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin tur)

väntsal (n, ut)
seomra feithimh
  sal i vilken personer (t.ex. resenärer) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin avgång, t.ex. på en järnvägsstation)

väpna (v)
arm
  (om person eller grup) förse med vapen

värd (adj)
diongbháilte
  som är tillräckligt bra och/eller har tillräckligt stort behov för att få något; som förtjänar något

värd (n, ut)
óstach
  något eller någon som ger utrymme åt och tar hand om ett evenemang och/eller en eller flera besökande individer

värde (n, neut)
fiúntas
  vikt, relevans
  hur mycket pengar eller liknande något motsvarar eller är värt; den summa pengar man kan erhålla när detta bytes bort
  känslomässig relevans för någon

värdefull (adj)
luachmhar
  med högt värde eller pris
acrach
  som är (mycket) användbar eller behövd

värdelös (adj)
galair

värdeminskning (n, ut)
dímheas

värdemängd (n, ut)
réim
  till en funktion, den mängd av funktionsvärden som kan antas

värdepapperisering (n, ut)
urrúsú
  paketering av många enskilda skulder och paketets försäljning som värdepapper (obligationer)

värdera (v)
luacháil
  sätta pris på
measúnaigh
  göra en uppskattning av (det ekonomiska) värdet av

värdera högt (v)
stór

värdering (n, ut)
fiúntas
  grundläggande uppfattning om hur människor bör agera, speciellt mot varandra

värdighet (n, ut)
ardchéim
  dignitet

värdinna (n, ut)
banóstach
  kvinnlig värd

värdorganism (n, ut)
abhlann
  organism som är offer för parasitism; organism vars resurser delvis förbrukas av en parasit

värdshus (n, neut)
teach ósta
  byggnad där det erbjuds mat, dryck och ibland sovplats för gäster

värdstad (n, ut)
abhlann
  ort där ett visst evenemang hålls; ort som arrangerar ett visst evenemang

värja (n, ut)
claíomh
  blankvapen med lång och smal klinga tillverkad av metall som används genom att sticka, skära eller hugga

värk (n, ut)
tinneas
  ihållande smärta
tinneas clainne
  vid förlossning smärtsam sammandragning av livmodern

värka (v)
gortaigh
  göra ont, orsaka värk

värktablett (n, ut)
pianmhúchán
  tablett som vid förtäring dämpar smärta

värld (n, ut)
saol, bith, domhan
  en stor plats som vanligtvis innehåller allt som "finns" (även fiktiva världar existerar)

världsdel (n, ut)
mór-roinn

världsomfattande (adj)
domhanda
  som omfattar eller berör hela världen

världsomspännande (adj)
domhanda
  multinationell; som rör eller återfinnes i flera olika länder

världsrekord (n, neut)
curiarracht dhomhanda
  det bästa resultatet som någonsin uppnåtts i världen inom ramen för reglerna för till exempel en sport eller idrottsgren

världsvid (adj)
domhanda
  global, universell, världsomspännande, omfattande hela vida världen

värma (v)
adhall

värme (n)
teas
  (hög) temperatur; termisk energi (speciellt i en kropp som har högre temperatur än omgivningen eller med avseende på energiöverföring från ett varmt föremål)
  (överföring av) termisk energi, mängd energi som överförs på annat sätt än via (mekaniskt) arbete

värmebölja (n, ut)
tonn teaspaigh
  tidsperiod med mycket varm luft

värna (v)
ainic

värva (v)
earcaigh
  söka vinna; skaffa anhängare, medlemmar, röster el dyl; (förr) skaffa krigsfolk till en här eller en flotta; skaffa spelare till ett sportlag

väsa (v)
sios
  låta som en orm eller ödla; ge ifrån sig ett s-liknande ljud ofta uppfattat som hotfullt

väsen (n, neut)
alcól
  fiktiv, besjälad varelse i sagor eller mytologi
dúil
  inre varelse hos en person som är starkt kopplad till dennes varande
garr
  grundläggande (andliga) egenskaper hos människor eller abstrakta företeelser

väsentlig (adj)
riachtanach
  som är så viktig att man svårligen klarar sig utan den; mycket viktig

väska (n, ut)
mála

vässa (v)
faobhraigh
  göra vass(are)

väst (n, ut)
vástchóta
  ärmlöst klädesplagg för överkroppen

västan (n, ut)
gaoth
  vind som blåser från väst

västanvind (n, ut)
gaoth
  vind som blåser västerifrån

väster (adv)
iarthar
  i riktningen som är vinkelrät mot en tänkt linje mellan Nordpolen och Sydpolen; mot det väderstreck solen går ned i

väster (n)
iarthar
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden

västerifrån (adv)
iarthar
  från väster

västernfilm (n, ut)
iartharán
  spelfilm som utspelar sig i Nordamerika på 1800-talet (i synnerhet om den handlar om cowboys)

västindisk (adj)
Iar-Indiach
  som rör Västindien

västra (adj)
an iarthair

väta (n, ut)
fliuchán
  förefintlighet av vatten

väta (v)
fliuch
  göra våt

väte (n, neut)
hidrigin
  det lättaste grundämnet, med symbolen H, atomnummer 1 och atomvikten 1.00794

väteatom (n, ut)
adamh

vätebomb (n, ut)
buama hidrigine
  fusionsvapen som bygger främst på den energi som frigörs genom fusion när två lättare atomkärnor slås samman till en tyngre atomkärna

vätejon (n, ut)
hidrigin
  envärt positiv jon av väte; i praktiken en enskild proton

vätekarbonat (n, neut)
décharbónáit
  negativ fleratomig jon HCO₃−; generisk beteckning på salter som innehåller sådan

vätgas (n, ut)
hidrigin

vätska (n, ut)
leacht

vätte (n, ut)
púca
  underjordiskt, småvuxet och gråklätt väsen som gärna bosätter sig i anslutning till människor under byggnaderna på deras gårdar

väv (n, ut)
fí
  textil, vävt tyg; sammanflätade trådar, flätverk, nät
fíochán
  vävnad, en samling celler med samma funktion
  nätverk; något som är sammanflätat av olika saker

väva (v)
figh

vävnad (n, ut)
fíochán
  massa av likartade celler, och eventuell extracellulär matris, med särskild uppgift

vävning (n, ut)
fí

vävsked (n, ut)
biorrach
  galler för varpen på slagbom i vävstol

vävstol (n, ut)
seol

växa (v)
fás
  bli större

växa upp (v)
éirigh suas
  vara barn, (småningom) bli vuxen

växande (adj)
fás
  som växer

växel (n, ut)
bille malairte
  skuldförbindelse
acmhainn
  valbart läge för utväxlingsförhållande i till exempel växellåda
ladhróg
  anordning där omkoppling eller omriktning sker, eller kontor där en person tar emot samtal och kopplar dem vidare

växelström (n, ut)
sruth ailtéarnach
  en elektrisk ström som hela tiden växlar riktning

växla (v)
malairt
  byta (något) mot något annat; förändra

växt (n, ut)
lus
  organism tillhörande växtriket
borrúlacht
  form erhållen genom växande

våffla (n, ut)
vaiféal
  bakverk, som påminner om pannkakor, med rutigt mönster

våg (n, ut)
tonn
  (inte periodisk) förändring som utbreder sig i rummet, som följd av en kortvarig händelse såsom explosion
scálaí
  instrument som mäter storleken av en massa eller en vikt

våga (v)
leomh

vågbrytare (n, ut)
bábhún
  struktur byggd att skydda hamnbassäng eller liknande för sjögång

vågig (adj)
dréimreach

våglängd (n, ut)
tonnfhad
  avståndet mellan två toppar av en våg, betecknat &lambda;; kvoten mellan en vågs hastighet och dess frekvens

vågrät (adj)
cothrománach
  vinkelrät till en vertikal; parallell med planet som horisonten finns i; som går längs en linje vänster till höger, inte upp och ner

våld (n, neut)
foréigean

våldsam (adj)
foréigneach
  som rör, kräver eller använder mycket (fysiskt) våld

våldsamt (adv)
go láidir
  mycket intensivt, kraftfullt, kraftigt, häftigt

våldsmonopol (n, neut)
cumhacht
  exklusiv rätt att använda våld inom sitt territorium, företrädesvis om stater

våldta (v)
éignigh
  tvinga en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med en själv

våldtäkt (n, ut)
éigniú
  det att en person (förövaren) tvingar en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med förövaren själv

vålla (v)
réasún
  vara orsak till eller åstadkomma något negativt, skadligt eller olyckligt

vålnad (n, ut)
sprid
  spöke, död som går igen

våm (n, ut)
bolg

vånda (n, ut)
crá
  ångest; svår plåga av kroppslig eller (ofta) själslig natur

våning (n, ut)
urlár
  uppsättning av rum på samma höjd i en byggnad

våningssäng (n, ut)
leaba bhuinc

vår (n, ut)
earrach
  den årstid som följer en kallare period (vintern) och kommer innan en varmare (sommaren)

vår (pronoun)
ár
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular utrum

vård (n, ut)
cúraimí
  det att någon person eller institution (såsom sjukhus) tar hand om någon annan, speciellt ett barn eller en sjuk eller skadad person, som inte tillräckligt kan ta hand om sig själv för tillfället, så att personen mår så bra som möjligt och eventuellt får sin skada läkt eller blir frisk från sin sjukdom

vårdagjämning (n, ut)
Túsphointe Aries
  tidpunkten då solskivans centrum passerar himmelsekvatorn

vårdagjämningspunkten (n)
Túsphointe Aries

vårdcentral (n, ut)
clinic

vårdhem (n, neut)
teach altranais
  inrättning för särskilt boende för personer som dagligen är i behov av medicinsk vård och omsorg; särskilt för långvarigt sjuka

vårdnad (n, ut)
cumhdach
  laglig rätt och skyldighet att ha omvårdnad av barn efter ett äktenskaps upplösning

vårdnadshavare (n, ut)
airíoch
  person(er) som innehar den rättsliga vårdnaden av omyndig person (i de flesta fall den omyndiges förälder/föräldrar)

vårdslös (adj)
anaireach
  som handlar utan nödvändig omsorg

vårdslöshet (n, ut)
leibideacht
  det att vara vårdslös

vårrulle (n, ut)
rollóg earraigh
  förrätt som serveras i asiatiska restauranger

vårt (pronoun)
ár
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har t-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular neutrum

vårta (n, ut)
faithne
  vanligtvis liten, skrovlig, hudfärgad, godartad hudtumör som ofta växer på händer eller fötter

vårtbjörk (n, ut)
beith gheal
  en art (Betula pendula) inom växtfamiljen björkväxter (Betulaceae); individ av arten vårtbjörk

vårtsvin (n, neut)
muc fhaithneach
  en djurart (Phacochoerus africanus) i familjen svindjur (Suidae); individ av denna art

våt (adj)
fliuch
  som har vatten (eller annan vätska) på sig eller är indränkt med vatten

vörda (v)
urraigh
  visa aktning; respektera och lyda

vördnad (n, ut)
ardmheas

vördnadsfull (adj)
urramach
  som visar känslor av vördnad; som kännetecknas av hög uppskattning för något

walesare (n, ut)
Breatnach
  man från Wales

walesisk (adj)
Breatnach

walesiska (n, ut)
Breatnach
  kvinna från Wales

wankelmotor (n, ut)
inneall Wankel
  typ av vridkolvsbaserad förbränningsmotor

watt (n, ut)
vata
  härledd SI-enhet med beteckningen W för den fysikaliska storheten effekt definierad som en joule per sekund

wc (n, neut)
WC
  vattenklosett, toalett

webb (n, ut)
Idirlíon
  World Wide Web, det hypertextsystem som utgör Internets webbsidor

webbplats (n, ut)
suíomh gréasáin

webbsida (n, ut)
suíomh gréasáin

weekend (n, ut)
deireadh seachtaine
  veckoslut, de sista dagarna i en vecka

whisky (n, ut)
fuisce, uisce beatha
  typ av spritdryck gjord på spannmål

wicca (n)
Wicca
  nyhednisk religion som påminner om natur- och fruktbarhetsreligionerna eller mysteriereligionerna

wiccan (n, ut)
bean Wicca
  anhängare till den nyhedniska religionen wicca

wiccansk (adj)
Wicca

wienerkorv (n, ut)
oscailteach
  typ av smal korv vanlig i kiosker eller som snabbmat

wiki (n, ut)
vicí
  webbplats som kan redigeras direkt av användarna (antingen alla eller begränsat till en större eller mindre grupp) baserad på teknologin som först användes för engelsk Wikipedia

woka (v)
déan díobháil

wolof (n)
Volaifis
  folkgrupp som främst bebor Senegal men även i Gambia och Mauretanien; individ av denna folkgrupp
  ett atlantiskt niger-kongospråk som talas i Senegal, Gambia och Mauretanien av folkgruppen wolof (1)

workshop (n, ut)
ceardlann
  ut- eller fortbildningssession som betonar praktisk problemlösning

xantin (n, neut)
xaintin

xenofob (n, ut)
seineafóbach
  person som lider av xenofobi

xenofobi (n, ut)
seineafóibe
  främlingshat, främlingsfientlighet, främlingsskräck, främlingsrädsla; (sjuklig) rädsla för eller hat mot vad som är främmande

xenofobisk (adj)
seineafóbach

xenon (n, neut)
xeanón
  ett grundämne med atomnummer 54, atommassa 131 och symbolen Xe

xerofyt (n, ut)
xéirifít

xhosa (n)
Cóisis
  språk med officiell status i Sydafrika i
  ett bantufolk i Sydafrika som tillhör ngunifolken

xylofon (n, ut)
xileafón
  slagverksinstrument bestående av träplattor som slås på med en klubba.

xylofonist (n, ut)
xileafónaí

yard (n, ut)
slat
  anglosaxisk längdenhet motsvarande tre engelska fot eller cirka 0,91 meter

yawl (n, ut)
geolta
  slags segelfartyg

yl (n, neut)
liú

ylle (n, neut)
olann
  textilvara företrädesvis tillverkad av ull

ymnig (adj)
fairsing
  flödande riklig, som förekommer i stor mängd; ofta om sådant som växer

ymnighetshorn (n, neut)
corn na flúirse
  ihåligt horn innehållande frukt, mynt eller något annat åtråvärt

ympa (v)
beangán
  plantera in främmande växtdel i en liknande växt

yngel (n, neut)
torbán
  unge av fisk eller groddjur

yngling (n, ut)
aosánach

ynklig (adj)
aimlithe
  alltför liten, svag eller på annat sätt dålig, ofta när något bättre förväntats; jämrande, sorglig, eländig

ynkrygg (n, ut)
circeoil
  feg person

ynnest (n, ut)
cóireáil
  (tecken eller bevis på) välvilja; gunst, bevågenhet; favör, förmån

yoga (n, ut)
ióga
  ett indiskt träningssystem som skall frigöra själen från allt sinnligt

yoghurt (n, ut)
iógart
  ett slags trögflytande mejeriprodukt som innehåller mjölksyrabakterier

yoruba (n, ut)
Iarúbach
  en folkgrupp i Västafrika som samlas kring språket yoruba (1)

ypsilon (n, neut)
upsalón

yr (adj)
barréadrom
  vimsig, snurrig, ur balans

yra (n, ut)
rámhaille
  förvirrat sinnestillstånd (exempelvis vållat av sjukdom)

yrka (v)
brostaigh
  framlägga ett förslag eller en begäran (muntligt eller skriftligt, oftast i formella sammanhang)

yrke (n, neut)
gairm

yrkesskola (n, ut)
gairmscoil
  en av två valbara skolformer för ungdomar (normalt cirka 16 till 19 år gamla som avslutat grundskolan) med inriktning på yrkesutbildning; den andra är gymnasium (i Finland; i Sverige avskaffades yrkesskola och fackskola 1971 i och med införandet av den nuvarande skolformen gymnasieskola)

yrsel (n, ut)
meadhrán
  balansrubbning med upplevelse av snurrande rörelser

yrvaken (adj)
ceanntrom
  inte helt vaken, ännu lite förvirrad

yster (adj)
aerach
  mycket livlig, munter och ostyrig; lekfull och uppsluppen; vild och eldig

yta (n, ut)
dromchla
  mått på ett tvådimensionellt områdes storlek med grundenhet kvadratmeter

ytterbium (n, neut)
itéirbiam

ytterst (adv)
cumasach
  i sista hand, i sista instans

yttertak (n, neut)
díon
  tak som skyddar byggnad utvändigt uppåt (särskilt mot nederbörd)

ytteröra (n, neut)
chluas sheachtrach
  (exemplar av) de yttre delarna av örat, nämligen öronmusslan och den yttre hörselgången ända in till trumhinnan som markerar övergången till mellanörat

yttre (adj)
amach
  som finns på utsidan av något

yttre (n)
seachtrach
  utsida

yttrium (n, neut)
itriam

yvas (v)
braig
  vara stolt, vara högfärdig

yxa (n, ut)
tua
  ett huggvapen liknande verktyget med samma namn

zambier (n, ut)
Saimbiach
  invånare i Zambia eller som har zambisk härkomst

zambisk (adj)
Saimbiach

zebra (n, ut)
séabra
  individ av någon av flera arter i släktet Equus inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae)

zebrahuernia (n, ut)
ulchabhán beag
  en växtart (Huernia zebrina) inom familjen oleanderväxter (Apocynaceae); exemplar av denna växt

zelkova (n, ut)
sealcóva
  släkte inom familj almväxter; individ av detta släktet

zelot (n, ut)
díograiseoir

zenbuddism (n, ut)
Búdachas Zen
  variant av buddism med särskilt fokus på meditation

zenit (n)
buaic na spéire
  den punkt på himmelssfären belägen rakt ovanför observatören (med "ovanför" avses i riktningen från himlakroppens geometriska centrum)

zigenare (n, ut)
bóithreoir
  exonym: person av folkgruppen romer, både zigenare och romer förekommer i dagligt tal men officiellt språkbruk är oftast det endonyma romer

zimbabwier (n, ut)
Siombábach
  invånare i Zimbabwe eller person som har zimbabwisk härkomst

zimbabwisk (adj)
Siombábach
  som rör Zimbabwe

zink (n, ut)
sinc
  ett grundämne med atomnummer 30, atommassa 65,4 och symbolen Zn

zirkonium (n, neut)
siorcóiniam

zombie (n, ut)
zombaí
  död kropp utan själ som kontrolleras av någon annan genom voodoomagi

zoo (n, neut)
gairdín ainmhithe
  djurpark, djurgård, zoologisk trädgård

zoologi (n, ut)
zó-eolaíocht
  den gren av biologin som inriktar sig på studiet av djur

zoonos (n, ut)
zónóis
  infektionssjukdom som smittar mellan arter (främst till människa)

zoroastrism (n, ut)
Sorastrachas
  en monoteistisk religion med ursprung i det forna Iran

zucchini (n, ut)
cúirséad
  en grönsak, squash (vetenskapligt namn Cucurbita pepo)

Åbo (n, neut)
Túrcú

Ödlan (n, neut)
Laghairt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lacerta (i genitiv: Lacertae)

Örnen (n, neut)
Iolar
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Aquila (i genitiv: Aquilae)

Österrike (n, neut)
an Ostair, Ostair
  ett land i Centraleuropa

Österrike-Ungern (n, neut)
an Ostair agus an Ungáir

Östersjön (n, ut)
Muir Bhailt

Östeuropa (n, neut)
Oirthear na hEorpa
  östra Europa

Östpakistan (n, neut)
Pacastáin Thoir
  östra delen av den tidigare brittiska kolonin i Asien; nuvarande Bangladesh

Östtimor (n, neut)
Tíomór Thoir

Östtyskland (n, neut)
an [[Oir-Ghearmáin]]
  den vardagliga benämningen på Tyska demokratiska republiken (DDR, av tyska Deutsche Demokratische Republik), den stat som fanns i de östra delarna av nuvarande Tyskland (Förbundsrepubliken Tyskland) från 1949 till 1990

à (preposition)
gach
  till ett pris av, per styck; på, för
a
  till; används mellan två sifferuppgifter

äckel (n, neut)
déistin
  känsla av stark avsmak

äckla (v)
déistin

äcklig (adj)
déistineach
  vidrig, som ger avsmak

ädel (adj)
uasal
  högsint, storsint, hugstor, upphöjd

ädelgran (n, ut)
giúis

ädelmodig (adj)
gartach
  med ädelt sinnelag; storsint, generös

ädelsten (n, ut)
seoid

äga (v)
táille
bí + object + ag + subject
  ha (något); lagligen vara i besittning av (något); ha exklusiv rätt att använda (något)
admhaigh
  erkänna eller medge något (särskilt om fel, misstag och brister)
féin
  "vara mycket bra", jfr regera
  vara mycket bättre (på något) än någon annan (eller något annat); vara överlägsen

ägande (n, neut)
dílseacht

ägare (n, ut)
úinéir
  person som äger eller innehar något

ägg (n, neut)
ubh
  (stort) kalktäckt fågelägg, i första hand hönsägg

äggcell (n, ut)
ubh
  kvinnliga varianten av könscell; kvinnlig könscell, som (före ägglossning) finns i äggstock

äggformad (adj)
ubhchruthach
  formad som ett ägg; oval, äggformig

äggklocka (n, ut)
amadóir uibhe
  klocka vars huvudsyfte är att avge en signal efter en förinställd tid

ägglossning (n, ut)
ubhsceitheadh
  den händelse som inträffar ungefär varje månad i en fertil kvinnas liv när en äggcell lämnar den mogna dominanta follikeln (den preovulatoriska follikeln) i aktuell äggstock och påbörjar sin färd genom äggledaren

äggskal (n, neut)
blaosc uibhe
  skal runt ett ägg

äggstock (n, ut)
síollann
  något (ovarium) av de två inre könsorgan som finns i bäckenet hos kvinnor vilket innehåller folliklar av olika mognadsgrad (var och en innehållande en äggcell i något utvecklingsstadium), eventuellt en gulkropp och vilket genomgår den nästan månatliga ovarialcykeln vilken innebär en cyklisk produktion av östrogener (främst östradiol, från folliklar under follikelfasen) och progesteron (från en gulkropp under lutealfasen) samt en ägglossning per cykel, då en äggcell (sekundär oocyt) lämnar den dominanta (preovulatoriska) follikeln och tas upp av en äggledare

äggula (n, ut)
buíocán

äggvita (n, ut)
albaimín

ägna (v)
tabhair

ägodel (n, ut)
gustal
  något som någon äger

ägretthäger (n, ut)
éigrit mhór

äkta (adj)
ceart
  något som är vad det utger sig för att vara; ej förfalskad
  ren, oförfalskad (förstärkningsord)

äkta (v)
pós

äkta man (n)
fear

äktenskap (n, neut)
pósadh
  typ av samlevnad där lagar eller seder oftast reglerar parternas skyldigheter mot varandra och gemensamma barn, oftast mellan man och kvinna i syfte att bilda familj; relationen mellan två (ibland fler) personer som är gifta

äktenskapsbrytare (n, ut)
adhaltrach
  (manlig) person som har begått äktenskapsbrott

äktenskapsbryterska (n, ut)
banadhaltrach
  kvinna som har begått äktenskapsbrott

äktenskapspartner (n, ut)
céile
  gift person (oavsett kön) i förhållande till den andra personen i äktenskapet

äkthet (n, ut)
barántúlacht
  det att vara äkta

äldreboende (n, neut)
teach altranais
  boende för personer som på grund av hög ålder inte klarar av att bo på egen hand

älg (n, ut)
mús
  en art (Alces alces) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten älg

älska (v)
gráigh
  tycka mycket bra om; känna kärlek (till)

älskad (adj)
maoineach
  ; som älskas

älskad (n, ut)
a chara
  person som älskas

älskarinna (n, ut)
bean luí

älskling (n, ut)
ainsín
  person som hålls kär; ofta använt som tilltal till sådan person

älskog (n, ut)
grá
  sexuell kärlek, samlag
  kärlek

älta (v)
lathach
  kraftigt bearbeta genom omrörning eller knådning

älv (n, ut)
abhainn

älva (n, ut)
bean sí
  kvinnligt mytiskt väsen i nordisk folktro som ansågs kunna blåsa sjukdom över människor

ämbar (n, neut)
buicéad
  hink eller spann avsedd för vatten

ämna (v)
tá faoi

ämne (n, neut)
damhna
  det material något består av
téama
  tema, det som talas eller diskuteras om
ainmní
  fack inom utbildning eller forskning

ämnesområde (n, neut)
araíonacht

än (conjunction)
ná
  anger vid jämförelser hur något förhåller sig

ända (n, ut)
ar chúl
  bak, stuss
deireadh
  den ena av de två yttersta delarna av ett långsträckt föremål
  avslutning av förlopp

ändalykt (n, ut)
deireadh
  slut

ändamål (n, neut)
aidhm

ändamålsenlig (adj)
oiriúnach
  som fungerar bra för att uppfylla sitt ändamål

ände (n, ut)
deireadh
  plats eller punkt där något upphör eller tar stopp eller slut

ändra (v)
athraigh
  göra så att något blir annorlunda
  göra så att ens beteende eller personlighet blir annorlunda
intinn a athrú
  byta åsikt, anta ett nytt förhållningssätt

ändring (n, ut)
athrú
  något som ändras eller har ändrats eller själva processen när detta sker

ändtarm (n, ut)
athán
  sista delen (rectum) av tarmkanalen varigenom exkrement passerar

ändå (adv)
ar aon chaoi

ändå (conjunction)
fós
  trots det tidigare nämnda

äng (n, ut)
cluain
  fält där vilda örter och gräs växer

ängel (n, ut)
aingeal
  sändebud för gudom

änglalik (adj)
ainglí
  lik en ängel

ängshök (n, ut)
cromán liath

ängslan (n, ut)
imní
  (lätt) rädsla eller oro

ängslig (adj)
léanmhar
  som ger anledning till oro, som väcker oro

ängspiplärka (n, ut)
riabhóg mhóna

änka (n, ut)
baintreach
  kvinna, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

änkestånd (n, neut)
baintreachas
  tillståndet att leva själv efter ens livspartners död

änkling (n, ut)
baintreach fir
  man, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

änne (n, neut)
clár éadain
  panna

ännu (adv)
fós
  hittills

äntligen (adv)
as deireadh na cúise

äppeljuice (n, ut)
sú úill

äppelmos (n, neut)
anlann úll
  mos gjort av äpplen

äppelpaj (n, ut)
pióg úll

äppelträd (n, neut)
abhaill
  träd som det växer äpplen på

äpple (n, neut)
úll
  frukt med fast kött och tunt skal från någon art inom släktet aplar (Malus), vanligtvis från arten apel (Malus domestica)

ära (n, ut)
glóir
  heder, berömmelse, stolthet

ärad (adj)
clúiteach
  som äras, som värderas högt;

ärekränkande (adj)
aithiseach
  ; som utgör förtal eller förolämpning

ärekränkning (n, ut)
aithisiú
  beskyllningar som rör en persons heder och ära

ärende (n, neut)
teachtaireacht
  avgränsad (mindre) uppgift som uträttas på annan plats

ärg (n, ut)
glasar

ärkebiskop (n, ut)
ardeaspag
  biskop av högre rang inom ett visst område

ärkebiskopsdöme (n, neut)
deoise ardeaspaig

ärkehertig (n, ut)
ard-diúc
  prins av det habsburgska kejsardömet i det gamla Österrike

ärkeängel (n, ut)
ardaingeal
  ängel av högsta rang

ärla (n, ut)
glasóg
  någon av de fågelarter som räknas till ärlesläktet (Motacilla); individ av dessa arter

ärlesolfjäderstjärt (n, ut)
glasóg ghuail
  en art (Rhipidura leucophrys) inom fågelfamiljen solfjäderstjärtar (Rhipiduridae); individ av arten ärlesolfjäderstjärt

ärlig (adj)
macánta
  som håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser, eller åtminstone tror sig eller ämnar att hålla sig till sanningen

ärlighet (n, ut)
ionracas
  det att vara ärlig

ärm (n, ut)
muinchille

ärmlös (adj)
gan mhuinchillí

ärr (n, neut)
colm
  märke på huden efter ett sår som helt eller delvis läkt

ärt (n, ut)
peasair
  Pisum sativum; art inom familjen ärtväxter

ärta (n, ut)
pis
  frö från växten ärt (Pisum sativum)

ärttörne (n, neut)
aiteann
  en städsegrön växtart (Ulex europaeus) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av arten ärttörne

ässja (n, ut)
ceárta

äta (v)
ith
  föra in mat i munnen, tugga den och sedan svälja den

ätbar (adj)
inite
  som går att äta

ätlig (adj)
inite
  som man kan äta utan att man blir skadad

ätpinne (n, ut)
cipín itheacháin
  pinne som används i främst Östasien för att äta med

ätstörning (n, ut)
neamhord itheacháin
  psykiatrisk åkomma eller sjukdom som kännetecknas av rutiner för födointag som är avvikande på ett sätt som är skadligt för hälsan

ättika (n, ut)
fínéagar

ättiksyra (n, ut)
aigéad aicéiteach
  etansyra

ättling (n, ut)
sliochtach
  avkomling, vanligen till ryktbar person

även (adv)
chomh maith

äventyr (n, neut)
eachtra
  spännande och ovanlig upplevelse

å (n, ut)
sruth
  litet vattendrag, i allmänhet större än en bäck men mindre än en flod

å- (affix)
a-
  läggs till i början av ord istället för att ha en preposition

åberopa (v)
trácht ar

åder (n, ut)
síog
  passage för någonting (särskilt blod eller grundvatten) att flöda genom; kanal
  längre spår i berggrund av mineral

åderbråck (n, neut)
greabhán na gcos
  sjuklig utvidgning av blodåder

åka (v)
téigh
  färdas; flytta; med avsikt ändra vilken plats man befinner sig på

åker (n, ut)
páirc
  ett större avgränsat stycke odlad mark, vanligen avsedd för framställande av livsmedel i större skala

åkerfräken (n, ut)
broimín
  en art (Equisetum arvense) inom växtfamiljen fräkenväxter (Equisetaceae); individ av arten rävsvans

åkermark (n, ut)
talamh feirme

åkerren (n, ut)
iomaire cinn
  ouppodlad gräsbevuxen markremsa längs en åker

åkerspöke (n, neut)
babhdán
  fågelskrämma på åker

ål (n, ut)
eascann
  ormliknande fisk, vanligen av arten Anguilla anguilla, men även av hela familjen ålfiskar

ålder (n, ut)
aois
  tiden som gått sedan födseln, uppkomst eller tillverkningsdatumet; livstid
  längre historisk period kopplad till samhällets utveckling; tidsålder

ålderdom (n, ut)
aostacht
  det att vara gammal

ålderdomlig (adj)
ársa
  som främst användes tidigare i historien; som i det vardagliga språket inte längre är särskilt vanligt
seanchaite
  som inte längre är på modet
  som förlorat eller blivit av med sin aktualitet

ålderman (n, ut)
méara

åldersbestämma (v)
coinne
  bestämma åldern på

åldras (v)
aois

åldrig (adj)
aosta
  gammal, som har hög ålder

åldring (n, ut)
cnagaosta
  gammal person

ånga (n, ut)
toit
  gasform av ett normalt sett flytande ämne; särskilt om vattenånga

ånger (n, ut)
aiféala
  känsla av smärta eller missbelåtenhet med sig själv därför, att man vet, känner eller tycker sig ha gjort något orätt eller oriktigt, som man helst skulle vilja ha ogjort

ångerfull (adj)
aiféalach
  full av ånger

ångest (n, ut)
crá
  mycket stark, påträngande känsla av rädsla, oro eller olust

ångkoka (v)
gal uisce
  tillaga mat i vattenånga

ångra (v)
aiféala
  känna ånger över
scaoil
  göra något ogjort, ta tillbaka en ändring eller inmatning

ångström (n)
angstram, aonad Angstrom

ångturbin (n, ut)
tuirbín gaile
  turbin som drivs av ånga under tryck

ånyo (adv)
arís

åpen (adj)
ocrach
  girig, självisk (framförallt gällande mat)

år (n, neut)
bliain
  en tidsenhet som betecknar den tid det tar för en himlakropp att passera ett varv av dess omloppsbana (runt en sol eller planet)

åra (n, ut)
rámh
  redskap som används för att ro, alltså driva en båt framåt med hjälp av handkraft

årfenshaj (n, ut)
siorc bán aigéanach

årlig (adj)
bliantúil
  som inträffar en gång om året

årligen (adv)
in éadan an bliana
  varje år
  en gång om året

årsbok (n, ut)
bliantúil
  tidskrift i form av en årlig bok

årsdag (n, ut)
cothrom an lae

årsgammal (adj)
athrón

årskurs (n, ut)
rang
  läsår som del av en längre utbildning

årsring (n, ut)
fáinne bliantúil
  enskild ring som skapas vid ett träds tillväxt (under ett år) och tillsammans med andra årsringar bildar ett mönster synligt vid ett horisontellt tvärsnitt genom träet

årstid (n, ut)
séasúr
  del av år, såsom vinter, vår, sommar eller höst

årtal (n, neut)
bliain

årtionde (n, neut)
deichniúr
  decennium, period av tio år

årtusende (n, neut)
mílaoise
  period om tusen år

ås (n, ut)
eiscir
  långsträckt höjd

åsido (adv)
idiraisnéis

åsikt (n, ut)
tuairim

åska (n, ut)
toirneach
  elektriska urladdningar i atmosfären som tar sig i uttryck i blixtar följda av dunder

åska (v)
toirneach

åskledare (n, ut)
conduchtaire tintrí
  anordning som skyddar byggnader från skador som en blixt kan orsaka under ett åskväder

åskväder (n, neut)
stoirm thoirní
  oväder med åska

åskåda (v)
cathais

åskådlig (adj)
grafaic
  synlig; tydlig

åskådning (n, ut)
mana
  sätt att värdera grundläggande frågor inom ett område

åsna (n, ut)
asal
  en underart (Equus africanus asinus) till arten afrikansk vildåsna (Equus africanus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av underarten åsna
  korkad person

åstadkomma (v)
bain amach
  (lyckas) få till stånd (ofta med sikte på en eftersträvansvärd uppgift)

åsyfta (v)
ceachartha
  mena, hänvisa till; beskriva utan att uttryckligen nämna, ofta på ett något omständligt sätt

åt (preposition)
do
  i stället för; så att någon slipper
  som ska ges till (markerar mottagare av något), eller som är föremål för något
i leith
  i riktning mot

åtal (n, neut)
acaoineadh
  yrkande inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtala (v)
díotáil
  yrka inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtalspunkt (n, ut)
scór
  punkt i ett åtal, där en person anklagas/misstänks/utreds för mer än ett brott (brottsrubricering)

åtbörd (n, ut)
comhartha
  handrörelse (eller rörelse med annan kroppsdel) som uttrycker känslor eller tankar

åter (adv)
a-
  igen; på nytt; ännu en gång
  tillbaka; mot tidigare tillstånd

återbäring (n, ut)
aisíocaíocht
  något (ofta summa) som skänks tillbaka till tidigare innehavare efter att ha genomgått ett system

återge (v)
síolaigh
  redogöra för något som hänt på ett så exakt sätt som möjligt

återgång (n, ut)
fill
  det att något går tillbaka till ett tidigare tillstånd

återhämtning (n, ut)
biseach
  det att hämta något som tidigare varit borta
  det att återkomma till normal fysisk eller psykologisk hälsa efter en period av försämrad sådan
  avkopplande vila

återhållen (adj)
araíonach

återigen (adv)
arís
  än en gång, igen

återkalla (v)
cúlaigh
  kalla åter, hemkalla, ta tillbaka

återkomma (v)
fill

återkommande (adj)
athfhillteach
  presensparticip av återkomma; som återkommer

återkomst (n, ut)
fill
  det att komma tillbaka

återkoppling (n, ut)
aiseolas
  fenomenet att resultat av en pågående händelse påverkar händelsen själv, antingen positivt (förstärkande) eller negativt (dämpande)

återlämna (v)
fill

återskapa (v)
síolaigh
  ännu en gång bringa till existens på samma sätt som tidigare var fallet

återskapning (n, ut)
athdhéanamh
  föremål som gjorts för att likna något (som inte finns kvar)

återställningstecken (n, neut)
duiniúil
  tecknet ♮, ett tecken i notskrift som upphäver verkan av ett tidigare förtecken

återstå (v)
fan
  finnas kvar (efter att annat försvunnit), vara över; restera

återsända (v)
fill
  skicka tillbaka

återuppbygga (v)
atóg
  bygga på nytt

återupprätta (v)
atóg
  upprätta på nytt

återvinning (n, ut)
athchúrsáil
  det att återvinna; process att använda igen begagnade föremål eller material som de är gjorda av

återvända (v)
fill

återvändo (n, ut)
fill

åtfölja (v)
comóir
  följa med, vara bifogad

åtgärd (n, ut)
beartas

åtgärda (v)
habal

åtlöje (n, neut)
gáire
  det att bli hånad eller utskrattad på ett nedsättande eller ringaktande sätt

åtminstone (adv)
ar a laghad

åtnjuta (v)
bain spórt as
  ha nytta av; ha fördel av; känna glädje av

åtrå (n, ut)
dúil

åtskillig (adj)
a lán
  som förekommer i rätt stor mängd; en hel del; rätt mycket
ilchineálach
  som kan åtskiljas, flera olika, av olika slag

åtstramning (n, ut)
déine
  det att göra finanspolitiken mer återhållsam

åtta (n, ut)
ocht
  symbol som utgörs av siffran åtta

åttahörning (n, ut)
ochtagán
  oktogon, en månghörning

åttondel (n, ut)
ochtú
  12,5 % av något; en av åtta lika stora delar

åvidö (n)
deoch

ö (n, ut)
oileán, inis
  landområde som är helt omgivet av vatten

öbo (n, ut)
oileánach
  person som bor på en ö

öde (adj)
tréigthe
  enslig, övergiven; obebodd

öde (n, neut)
cinniúint
  händelser i livet man inte råder över och därför inte kan förutse eller påverka; olycklig händelse; slutlig undergång; (i bestämd form) en okänd makt som man tror styr allt som sker

ödelägga (v)
slad

ödeläggelse (n, ut)
buairt

ödemark (n, ut)
fiántas

ödla (n, ut)
laghairt, earc
  kräldjur tillhörande underordningen Lacertilia, vanligen fyrbenta med fjällbeklädd kropp och svans

ödmjuk (adj)
umhal
  anspråkslös, blygsam

ödsla (v)
dríodar
  slösa; spendera eller tillbringa trots att man inte får något tillbaka

öga (n, neut)
súil
  synorgan hos människan och andra djurarter
  mittpunkt hos diverse föremål och företeelser, såsom orkaner, ex. i stormens öga
  en mörk fläck på exempelvis en potatis från vilken groddar kan utvecklas, eller på en plantas stam, gren eller bladveck ur vilket en ny gren eller ett nytt blad kan växa ut

ögonblick (n, neut)
bomaite
  kort tidsperiod

ögonbryn (n, neut)
mala
  hår som växer på pannans nedre del, precis ovanför ögonhålan

ögonfrans (n, ut)
fabhra
  hår som sitter på kanten av ögonlocket

ögonhåla (n, ut)
log súile

ögonlock (n, neut)
caipín súile
  hud- och slemhinneveck som kan slutas framför ett öga

ögonläkare (n, ut)
lia súl
  läkare som specialiserat sig på ögat och dess sjukdomar

ögonskugga (n, ut)
scáthú súl
  smink för ögonlocken i färg

ögrupp (n, ut)
oileánra
  ett antal öar som ligger nära varandra

öka (v)
ardaigh
  bli större

öken (n, ut)
fásach, gaineamhlach
  landområde där i stort sett ingenting växer under större delen av året på grund av sträng torka

öknamn (n, neut)
leasainm
  negativt laddat binamn

ökning (n, ut)
ardú

öl (n)
beoir, leann
  öl (ovan) av ett visst slag
  en mängd (t ex ett glas, eller en flaska) av drycken öl

ölmage (n, ut)
maróg óil
  bukfetma på en i övrigt normalbyggd person, vanligen av manligt kön

ölunderlägg (n, neut)
mata
  skiva att lägga under ett ölglas för att skydda bordsytan

öm (adj)
tinn
  som smärtar och gör ont, främst vid beröring; även bildligt (om känslighet, om svaghet)
frithir
  omtänksam och vårdande; som tar hand om någon på ett kärleksfullt sätt

ömhet (n, ut)
armacas
  det att visa omtänksamhet och vara beskyddande och vårdande

ömkan (n, ut)
taise
  medlidande

ömkansvärd (adj)
bocht
  som förtjänar medlidande, som förtjänar ömkan

ömsa (v)
seascann
  ersätta någots yttre hölje med annat

ömsesidig (adj)
frithpháirteach

ömsesidighet (n, ut)
cómhalartacht
  det att vara ömsesidig

ömsint (adj)
armacach
  godhjärtad och kärleksfull, omtänksam, full av medkänsla; hjärteöm, ömhjärtad

önska (v)
santaigh
  vilja att något ska ske; vilja erhålla något

önskan (n, ut)
deoin

önskebrunn (n, ut)
tobar rúin
  brunn runt vilken det finns en tro, att om man kastar ner pengar i den så ska man få en önskan uppfylld

önskemål (n, neut)
dúil

önskning (n, ut)
santaigh

öppen (adj)
oscailte
  sådan att varje randpunkt tillhör mängdens komplementmängd

öppen källkod (n)
foinse oscailte
  källkod som är tillgänglig att använda, läsa, modifiera och vidaredistribuera för den som vill

öppna (v)
oscail
  ändra någots tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet, särskilt göra så att en springa eller öppning åstadkoms där en dörr tidigare varit
  ändra sitt tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet

öppnande (n, neut)
oscailt
  det att öppna

öppning (n, ut)
oscailt
  öppnande; handlingen att öppna något; skeendet att något öppnas; början av något längre skeende
  en möjlighet till en handling genom vilken man kan attackera en motståndare i en tävlingssituation (eller kampsituation); jfr. blotta

öra (n, neut)
cluas
  hörselorgan, särskilt hos människor och däggdjur

örfil (n, ut)
boiseog
  slag med öppen hand över kind eller öra

örhänge (n, neut)
fáinne cluaise
  smycke som man sätter fast i örsnibben

öring (n, ut)
fionnóg
  Salmo trutta; art inom familjen laxfiskar

örlog (n)
cogadh

örn (n, ut)
iolar, fiolar
  vardagligt samlingsnamn för en grupp större rovfåglar inom familjen hökfåglar
iolar
  beståndsdel av vapen eller flaggor

örngott (n, neut)
clúdach piliúir
  tygöverdrag som används för att skydda (huvud)kudde

öronspottkörtel (n, ut)
faireog pharóitideach
  någon (glandula parotis) av de två spottkörtlar som sitter framför och lite nedanför respektive öra (en på varje sida)

örontrumpet (n, ut)
feadán Eostach
  oftast stängd kanal (tuba auditiva) som förbinder mellanörat med svalget (och medger anpassning av lufttrycket i mellanörat)

öronvax (n, neut)
céir chluaise
  sekret (cerumen) som produceras av körtlar i hörselgången

örsnibb (n, ut)
liopa cluaise
  nedre del av ytteröra (på människa)( lat. lobulus auriculae)

ört (n, ut)
luibh

ösa (v)
taosc
  förflytta vätska från ett kärl till ett annat med hjälp av ett mindre kärl (särskilt genom upprepade rörelser); tömma genom ösande
doirt
  falla, flöda i stor mängd

öskar (n, neut)
taosc
  skopa för att ta bort vatten ur en mindre båt, vid läckage eller om vatten på annat sätt kommit in i båten

ösregn (n, neut)
maidhm bháistí

ösregna (v)
doirt

öst (n)
oirthear
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden: åt höger sett i riktning mot Nordpolen

öster (adv)
oirthear

österrikare (n, ut)
Ostarach

österrikisk (adj)
Ostarach

östrogen (n, neut)
éastraigin
  ett av hormonerna i en familj av besläktade steroidhormoner som betraktas som kvinnliga könshormoner, t.ex. östradiol, östron och östriol

öva (v)
cleacht
  träna, målmedvetet utöva aktivitet med syfte att förbättra sina färdigheter

över (adv)
ós cionn
  slut

över (preposition)
ós cionn
  i ett läge högre upp, ovanför
  tvärs över

överallt (adv)
i ngach áit
  allestädes, på varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)
  till varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)

överarm (n, ut)
brac
  den del av armen som befinner sig mellan axeln och armbågen, dvs det första segmentet i den övre extremiteten

överbelasta (v)
anluchtaigh
  lasta alltför tungt

överbelastning (n, ut)
anluchtaigh
  det att överbelasta

överblick (n, ut)
foramharc

överbringa (v)
fuascail
  framföra från en part till en annan

överbrygga (v)
beiriste
  skapa en länk över ett konkret eller abstrakt hinder

överdel (n, ut)
uachtar
  ett klädesplagg som sitter på (en kvinnas) överkropp

överdra (v)
araoid
  förse med ett överdrag

överdrift (n, ut)
áibhéil
  det att överdriva; det att påstå något för att få det att verka mer betydelsefullt än det är

överdriven (adj)
gáifeach

överdåd (n, neut)
anchaitheamh
  slösande lyx
ainbheocht
  överdriven djärvhet

överdådig (adj)
flaithiúil
  slösande, lyxig, överdriven

överenskommelse (n, ut)
conradh
  det två eller fler parter blivit eniga om, resultat av förhandling

överfall (n, neut)
ruaig
  händelse där en eller flera personer fysiskt attackerar en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldta

överfalla (v)
ruaig
  fysiskt attackera en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldtaga

överfallsvärn (n, neut)
cora
  mindre damm; avlång konstruktion i ett vattendrag som obstruerar flödet och där vatten oftast rinner över dess övre kant

överflöd (n, neut)
flúirse
  mycket större mängd än behovet; /onödig/ lyx; ymnighet, överskott; materiellt välstånd

överflödig (adj)
iomarcach

överföra (v)
aistreog
  föra från en plats till ett annat (ofta om filer på en dator)
  ta från ens eget konto och sätta in det på någon annans

överföring (n, ut)
aistreog
  det att flytta/överföra data, pengar eller annat från en plats till en annan

överge (v)
tréig
  avsluta omhändertagandet av; sluta ta hand om
fág
  upphöra att befinna sig på en (specifierad) plats

övergiven (adj)
fágtha
  perfektparticip av överge

övergång (n, ut)
crosaire
  plats där en väg eller bana korsar en annan väg eller bana

övergångsställe (n, neut)
trasrian coisithe
  på en körbana markerad plats där en gångbana korsar körbanan, i de flesta länder markerad med målade vita breda "zebraränder"

överhand (n, ut)
an lámh a bheith in uachtar agat
  övertag, dominans, övermakt

överhuvud (n, neut)
tor
  högste ledare, styresman eller chef

överhängande (adj)
práinneach
  stor; omedelbar eller nära förestående; ofrånkomlig; hotande

överhöghet (n, ut)
ardréim
  bestämmanderätt

överklaga (v)
achomharc
  hos högre instans framställa yrkande om ändring av domslut

överklagande (n, neut)
achomharc
  det att överklaga en dom

överkomlig (adj)
d'acmhainn
  som går att betala, som en har råd med

överkänslighet (n, ut)
hipiríogaireacht
  det att vara överkänslig

överleva (v)
tar

överlevnad (n, ut)
maireachtáil
  det att överleva

överlycklig (adj)
[[an-]]áthasach
  extremt lycklig

överlägsen (adj)
ardchéimiúil
  bättre än (alla) andra i samma klass, som klarar mer än (alla) andra

överlägsenhet (n, ut)
ardchéimíocht
  det att vara överlägsen

överlöpare (n, ut)
cat breac
  person som går över till fienden eller från ett parti till ett annat

övermod (n, neut)
anuaill
  det att överskatta sig själv och sin egen förmåga; hybris

övermått (n, neut)
ainmheasarthacht
  råge, överflöd, överdrift, överdåd, överskott utöver måttet eller målsättningen

överordna (v)
osordaithe
  upphöja till högre rang än någon annan

överordnad (adj)
ardchéimiúil
  högre stående, som har chefsställning, mer allmän och generell

överproduktion (n, ut)
rótháirgeacht
  produktion som överstiger behovet eller efterfrågan

överpröva (v)
atriail
  behandla ett rättsfall på nytt i en högre instans

överraska (v)
cuir ionadh ar

överraskad (adj)
ionadh a bheith ort

överraskande (adv)
go diail

överraskning (n, ut)
ionadh
  en oväntad (positiv eller negativ) nyhet eller iakttagelse; något som överraskar någon

överrock (n, ut)
casóg mhór
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar

översikt (n, ut)
foramharc
  överblick

överskott (n, neut)
brabach
  något som blir över på grund av rik tillgång; extra tillgångar eller vinst; överflöd

överskrift (n, ut)
ceannscríbhinn
  rubrik; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

överskugga (v)
sarú
  få att verka mindre viktig; få att inte synas eller synas mindre

överspelad (adj)
seanchaite
  förbi, passé, inaktuell, föråldrad, gammalmodig, obsolet, passerad, bortglömd och förlåten

översvämning (n, ut)
tuile

översätta (v)
aistrigh

översättare (n, ut)
aistritheoir

översättbar (adj)
inaistrithe
  möjlig att översätta

översättning (n, ut)
aistriúchán, aistriú
  text som har skapats genom att en annan text översatts; text på annat språk än en ursprunglig text, fast med (exakt) samma innehåll

översättningslån (n, neut)
lomaistriúchán
  ett lånord skapat genom översättning (av delar av ordet)

övertag (n, neut)
brabús
  läge för viss part i en motsättning, där denne har bättre möjligheter än motståndaren

övertala (v)
cuir i bhfeidhm
  få en annan individ att ändra uppfattning om något

överträda (v)
ciontaigh
  inte följa, inte rätta sig efter, handla mot, sätta sig över, bryta mot, trotsa (lagen, bestämmelser, ...)

överträdelse (n, ut)
imreas
  det att bryta mot ett förbud

övertyga (v)
cuir abhaile ar

övervakare (n, ut)
maor
  person som övervakar (någon eller något)

övervara (v)
freastail

övervikt (n, ut)
róthrom
  alltför hög vikt; fetma, korpulens

överviktig (adj)
róthrom
  som väger för mycket

övervinna (v)
buaigh ar

övervåld (n, neut)
cadhnra

överösa (v)
biathaigh
  ge någon (alltför) stora mängder av något

övlig (adj)
iondúil

övning (n, ut)
aclaíocht

övre (adj)
uachtar
  som finns över något annat
thuaidh
  norra (se norr)

övrig (adj)
eile
  ytterligare, som inte räknats upp

α-hydroxipropansyra (n, ut)
aigéad lachtach