Svenska-Gaeilge FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2024-10-10
language: sv; ga
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-are /ˈarə/ (affix)
-éir
  ger "andraformen" vid komparation vid adjektiv och adverb som kompareras genom regelbunden böjning; formen i fråga, komparativ, används för att tala om att något har den egenskap som adjektivet eller adverbet betecknar i större utsträckning än något annat
  används vid namn på platser eller invånare vid speciella platser, vanligt förekommande vid städer
  (vid verb) bestämmer en person som utför en handling av ett verb

-arki /ˈarkiː/ (affix)
-arcacht
  substantivsuffix som betecknar styre, välde, makt

-ast /ˈast/ (affix)
-air
  skapar superlativform av ett adjektiv vid regelbunden komparation

-cid /sˈɪd/ (affix)
--mharú
  dödande, bekämpande (både som adjektiv och substantiv)

-era /ˈeːra/ (affix)
-áit
  skapar verb av vissa från de romanska språken importerade rötter, däribland framför allt substantiv

-essa /ˈɛsa/ (affix)
ban-
  läggs till ordet för att få den kvinnliga motsvarigheten, särskilt om finare titlar

-fyt /fˈyːt/ (affix)
-fít

-grafi /ɡrˈɑːfiː/ (affix)
-grafaíocht

-het /hˈeːt/ (affix)
-acht

-i /ˈiː/ (affix)
-ach
  skapar abstrakta substantiv, ofta tillstånd eller företeelser

-ig /ˈɪɡ/ (affix)
-ach
  ändelse för ett flertal adjektiv; läggs ibland till efter substantiv för att bilda adjektiv

-inna /ˈɪna/ (affix)
ban-

-isk /ˈɪsk/ (affix)
scoth-
  suffix som talar om tillhörighet eller tillstånd; efterled som ändrar ett ord till adjektiv

-it /ˈiːt/ (affix)
-íteas
  ändelse för vissa beteckningar för personer, ofta rörande trosbekännelse eller härkomst
  ändelse för inflammationer

-iv /ˈiːv/ (affix)
-ach
  skapar adjektiv som hör till en process eller ett tillstånd

-krat /krˈɑːt/ (affix)
-laithí
  substantivsuffix som betecknar anhängare, deltagare, medlem eller utövare av den klass eller annan företeelse som anges före suffixet

-krati /krˈɑːtiː/ (affix)
-lathas

-ling /lˈɪŋ/ (affix)
-án

-log /lˈuːɡ/ (affix)
eolaí

-logi /lˈoːɡiː/ (affix)
eolaíocht

-na /nˈa/ (affix)
an
  läggs till på vissa substantiv i plural för att bilda bestämd form

-s /ˈɛs/ (affix)
de
  genitiv; ändelse för substantiv eller adjektiv för att ange ägande eller egenskap

2-hydroxipropansyra /tvˈoː hˈydruːksˌɪpruːpˌansyːrˌa/ (n, ut)
aigéad lachtach

Aachen /ˈɑːaʃən/ (n, neut)
Aachen
  tysk stad i Nordrhein-Westfalen

Abchazien /ˈabʃasˌiːən/ (n, neut)
Abcáis
  en autonom republik i norra Georgien

Abessinien /ˈɑːbəsˌiːniːən/ (n, neut)
Aibisín
  äldre namn på Etiopien

Abidjan /ˈɑːbɪdjˌan/ (n, neut)
Abidjan
  huvudstad av Elfenbenskusten

Abu Dhabi /ˈɑːbʉ dhˈɑːbiː/ (n)
Abú Daibí
  huvudstad av Förenade arabemiraten

Abuja /ˈɑːbʉjˌa/ (n, neut)
Abúise
  huvudstad av Nigeria

Accra /ˈaksra/ (n, neut)
Accra
  huvudstad av Ghana

Adam /ˈɑːdam/ (n, ut)
Ádhamh
  i den kristna, judiska och islamska läran den första människan på jorden, tillsammans med Eva urfader för hela människorasen

Addis Abeba /ˈadiːs ˈɑːbəbˌa/ (n, neut)
Adas Ababa
  Etiopiens huvudstad

Adriatiska havet /ˈadriːˌatɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
Muir Aidriad
  en vik av Medelhavet mellan Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Albanien

Afghanistan /ˈafɡhanˌɪstan/ (n, neut)
Afganastáin, An Afganastáin
  en stat i Centralasien

Afrika /ˈafriːka/ (n, neut)
Afraic, An Afraic
  en av världsdelarna

Afrodite /ˈafruːdˌiːtə/ (n, ut)
Afradaíté
  kärlekens och fruktbarhetens gudinna i grekisk mytologi

Akterskeppet /ˈaktəʂkˌɛpət/ (n, neut)
Deireadh na Loinge
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Puppis (i genitiv: Puppis)

Alaska /ˈɑːlaskˌa/ (n, neut)
Alasca
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48"))

Albanien /ˈalbanˌiːən/ (n, neut)
Albáin, an Albáin
  en stat på Balkan i sydöstra Europa

Albert /ˈalbət/ (n, ut)
Ailbhe
  ett mansnamn

Alexander /ˈɑːləksˌandər/ (n, ut)
Alastar
  ett mansnamn

Alger /ˈaljər/ (n)
Cathair na hAilgéire
  huvudstad av Algeriet

Algeriet /ˈaljərˌiːət/ (n, neut)
Ailgéir, An Ailgéir
  stat i Nordafrika

Allah /ˈalah/ (n, ut)
Allah
  Gud i islamska sammanhang

Alperna /ˈalpərnˌa/ (n, neut)
Alpa
  en bergskedja i Centraleuropa

Alsace /ˈalsasə/ (n, neut)
Alsáis
  en region i nuvarande östra Frankrike som genom historien pendlat mellan att vara fransk och tysk mark

Altaret /ˈaltarət/ (n, neut)
an Altóir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Ara (i genitiv: Arae)

Alzheimers sjukdom /ˈalshəˌiːməʂ sxˈʉkdɔm/ (n)
aicíd Alzheimer
  storskalig nervcellsförlust i hjärnan på grund av upplagring av tauprotein med debut före 90 års ålder

Amerika /ˈamərˌɪka/ (n, neut)
Meiriceá
  världsdel omgiven av Atlanten i öster och Stilla havet i väster och bestående av de två mindre världsdelarna Nordamerika (som inkluderar Centralamerika) och Sydamerika

Amerikanska Samoa /ˌamərɪkˈɑːnska sˈɑːmuːˌa/ (n, neut)
Samó Mheiriceá
  en ögrupp tillhörande USA i södra Stilla havet.

Amerikas förenta stater /ˈamərˌɪkas fˈøːrəntˌa stˈɑːtər/ (n)
Stáit Aontaithe Mheiriceá
  en stat i Nordamerika

Amsterdam /ˈamstərdˌam/ (n, neut)
Amstardam
  den officiella huvudstaden i Nederländerna

Anatolien /ˈɑːnatˌuːliːən/ (n, neut)
An Áise Bheag
  den halvö i västra Asien som upptar större delen av Turkiet

Anderna /ˈandərnˌa/ (n, neut)
Aindéis

Anders /ˈandəʂ/ (n, ut)
Aindriú
  ett mansnamn

Andorra /ˈandɔrˌa/ (n, neut)
Andóra
  en stat i sydvästra Europa, på gränsen mellan Frankrike och Spanien

Andromeda /ˈandruːmədˌa/ (n)
Andraiméide
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Andromeda (i genitiv: Andromedae)

Angola /ˈaŋuːlˌa/ (n, neut)
Angóla, Poblacht Angóla
  stat i södra Afrika

Anguilla /ˈaŋʉˌɪla/ (n, neut)
Angaíle
  ögrupp tillhörande Storbritannien i Västindien

Ankara /ˈaŋkarˌa/ (n)
Ankara
  huvudstad i Turkiet

Anna /ˈana/ (n, ut)
Áine
  ett kvinnonamn

Antarktis /ˈantarktˌɪs/ (n, neut)
Antartaice
  världsdel som ligger omkring sydpolen

Antigua och Barbuda /ˈantiːɡˌʉa ɔk bˈɑːrbʉdˌa/ (n, neut)
Antigua agus Barbúda
  stat i Västindien

Antikrist /ˈantɪkrˌiːst/ (n, ut)
Ainchríost
  motståndare till Kristus

Anton /ˈantuːn/ (n, ut)
Antaine
  ett mansnamn

Antwerpen /ˈantvərpən/ (n, neut)
Antuairp
  en hamnstad i norra Belgien

Apollon /ˈɑːpɔlˌɔn/ (n, ut)
Apalló
  en grekisk gud

Apostlagärningarna /ˈɑːpɔstlˌɑːjərnˌɪŋarnˌa/ (n, ut)
Gníomhartha na nAspal
  bok i Nya Testamentet av Bibeln, handlar om Jesu lärjungar (apostlarna) och deras gärningar

Arabiska havet /ˈɑːrabˌɪska hˈɑːvət/ (n, neut)
Muir Arabach
  den del av Indiska oceanen som är belägen mellan Pakistan och Arabiska halvön

Ares /ˈarəs/ (n, ut)
Airéas
  en krigsgud i grekisk mytologi som råder över krig, ursinne och det besinningslösa våldet

Argentina /ˈarjəntˌiːna/ (n, neut)
Airgintín
  stat i Sydamerika

Arkansas /ˈarkansˌas/ (n, neut)
Arkansas
  en delstat i södra USA

Arktis /ˈarktɪs/ (n, neut)
Artach

Armenien /ˈarmənˌiːən/ (n, neut)
Airméin, An Airméin
  stat i Kaukasus på gränsen mellan Europa och Asien, som har landgräns mot Georgien i norr, Azerbajdzjan i öst, Turkiet i väst och Iran i söder

Artemis /atˈeːmiːs/ (n, ut)
Artaimís
  en gudinna i den grekiska mytologin som var kyskheten och jaktens gudinna samt beskyddare av kvinnorna

Aruba /ˈɑːrʉbˌa/ (n, neut)
Arúba

Asgård /ˈasɡoːrd/ (n, neut)
Ascar
  boplats för asarna i nordisk mytologi

Asien /ˈɑːsiːən/ (n, neut)
Áise

Asunción /ˈɑːsɵnsˌɪuːn/ (n)
Asunción
  huvudstad i Paraguay

Aten /ˈɑːtən/ (n, neut)
Aithin, Ataen
  huvudstad i Grekland

Atlanten /ˈatlantən/ (n, ut)
Atlantach

Australien /ˈɔstralˌiːən/ (n, neut)
Astráil, An Astráil
  stat i Oceanien
An Astráil, Astráil
  kontinent; största delen av Australien (1)

Avogadros tal /ˈɑːvuːɡˌadruːs tˈɑːl/ (n, neut)
tairiseach Avogadro

Azerbajdzjan /ˈɑːsərbˌajdsjan/ (n, neut)
Asarbaiseáin, An Asarbaiseáin
  en stat i nordvästra Asien

Azorerna /ˈɑːsuːrˌɛrna/ (n, neut)
Asóir

Babylon /bˈabyːlˌɔn/ (n, neut)
Bablóin
  forntida (gammaltestamentlig) stad, huvudstad i Babylonien, Mesopotamien, tvåflodslandet

Bagdad /bˈaɡdad/ (n)
Bagdad
  huvudstad av Irak

Bahamas /bˈahamˌas/ (n, neut)
Bahámaí

Bahrain /bˌahraˈiːn/ (n, neut)
Bairéin

Baku /bˈɑːkʉ/ (n, neut)
Bakı
  huvudstaden i Azerbajdzjan

Balearerna /bˈaləˌarərnˌa/ (n, neut)
Na hOileáin Bhailéaracha
  en ögrupp i västra Medelhavet och region i Spanien

Balkanhalvön /bˈalkanhˌalvøːn/ (n, ut)
Leithinis Bhalcánach
  halvö i sydöstra Europa

Bangkok /baŋkˈuːk/ (n, neut)
Bancác
  huvudstaden i Thailand

Bangladesh /bˈaŋlɑːdˌɛsh/ (n, neut)
Bhanglaidéis

Barbados /bˈɑːrbadˌuːs/ (n, neut)
Barbadós

Barcelona /bˈɑːrsəlˌɔna/ (n, neut)
Barcelona, Barsalóin
  stad i provinsen Katalonien i Spanien

Baskien /bˈasxiːən/ (n, neut)
Tír Bhascach
  en region i norra Spanien och sydvästra Frankrike, huvudstad Vitoria

Basseterre /bˈasətˌɛrə/ (n, neut)
Basseterre
  huvudstaden i Saint Kitts och Nevis

Beirut /bˈeːiːrˌʉt/ (n)
Béiriút
  huvudstad i Libanon

Belarus /bəlˈɑːrʉs/ (n, neut)
Poblacht na Bealarúise

Belfast /bəlfˈast/ (n)
Béal Feirste
  huvudstad av Nordirland

Belgien /bəljˈiːən/ (n, neut)
Beilg, Ríocht na Beilge, An Bheilg
  stat i nordvästra Europa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Luxemburg

Belgrad /bəlɡrˈɑːd/ (n)
Béalgrád
  huvudstad i Serbien

Belize /bəlˈiːsə/ (n, neut)
Bheilís, An Bheilís

Belmopan /bəlmˈuːpan/ (n, neut)
Belmopan
  Belizes huvudstad

Benelux /bˈeːnəlˌʉks/ (n, neut)
Benelux

Benin /beːnˈiːn/ (n, neut)
Beinin
  stat i västra Afrika, norr om Beninbukten; stat vid tidigare namn Dahomey

Benjamin /bˌɛnjamˈiːn/ (n, ut)
Biniáimin
  ett mansnamn; den yngste av Jakobs söner i Gamla Testamentet

Berenikes hår /bərˈeːniːkəs hˈoːr/ (n, neut)
Folt Bheirnicé
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Coma Berenices (i genitiv: Comae Berenicis)

Berlin /bərlˈiːn/ (n, neut)
Beirlín
  Tysklands huvudstad

Bermuda /bərmˈʉda/ (n, neut)
Beirmiúda

Bern /bˈərn/ (n)
Beirn
  huvudstad i förbundsrepubliken Schweiz

Betlehem /bətlˈeːhəm/ (n, neut)
Beitheal
  stad på Västbanken

Bhutan /bhˈʉtan/ (n, neut)
Bhútáin, An Bhútáin
  en stat i södra Asien

Bildhuggaren /bˈɪldhɵɡˌarən/ (n, neut)
an Dealbhóir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sculptor (i genitiv: Sculptoris)

Bisjkek /bˈɪsxkək/ (n, neut)
Bíscéic
  huvudstad i Kirgizistan

Björnvaktaren /bjˈœrnvaktˌarən/ (n, neut)
an tAoire
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Bootes (i genitiv: Bootis)

Bolivia /bˈuːliːvˌiːa/ (n, neut)
Bholaiv, An Bholaiv

Bombay /bˈɔmbaˌyː/ (n, ut)
Bombay
  delstatshuvudstad i Maharashtra, Indien

Borneo /bˈuːrnəˌuː/ (n, neut)
Boirneo
  en av de större öarna i ögruppen Sundaöarna, belägen med Malackahalvön och Sumatra i väster, Java i söder, Sulawesi i öster, och i nordöst Filippinerna

Bosnien /bˈɔsniːən/ (n, neut)
An Bhoisnia
  norra regionen i staten Bosnien och Hercegovina på Balkanhalvön

Bosnien och Hercegovina /bˈɔsniːən ɔk hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n, neut)
Bhoisnia agus Heirseagaivéin
  en stat på Balkanhalvön i Europa, som gränsar till Kroatien, Serbien och Montenegro, och som utgörs av regionerna Bosnien och Hercegovina med huvudstaden Sarajevo

Bosnien-Hercegovina /bˈɔsniːən hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n, neut)
Bhoisnia agus Heirseagaivéin
  stat i sydöstra Europa

Boston /bˈuːstuːn/ (n, neut)
Bostún
  en stad i Massachusetts i USA

Botswana /bˈɔtsvanˌa/ (n, neut)
Bhotsuáin, Botsuáin

Bottniska viken /bˈɔtnɪskˌa vˈiːkən/ (n, neut)
Murascaill Bhotnia
  Östersjöns nordligaste vik som ligger mellan Sverige och Finland

Bouvetön /bˈuːʉvətˌøːn/ (n, ut)
Oileán Bouvet

Brasilien /brˈɑːsiːlˌiːən/ (n, neut)
Bhrasaíl, An Bhrasaíl

Bratislava /brˈɑːtɪslˌava/ (n, neut)
Bhratasláiv
  huvudstaden i Slovakien

Brazzaville /brˈazavˌɪlə/ (n)
Brazzaville
  huvudstad av Kongo

Bridgetown /brˈɪdjətˌɔvn/ (n)
Bridgetown
  huvudstad av Barbados

Brittiska Jungfruöarna /brˈɪtːɪskˌa jˈɵŋfrʉˌøːarnˌa/ (n, neut)
Oileáin Bhriotanacha na Maighdean

Brittiska territoriet i Indiska oceanen /brˈɪtːɪskˌa tˈɛriːtˌuːriːət iː ˈɪndɪskˌa ˈuːsəˌanən/ (n, neut)
Críoch Aigéan Indiach na Breataine

Brunei /brˈɵnəˌiː/ (n, neut)
Brúiné

Bryssel /brˈysəl/ (n, neut)
Bruiséil, an Bhruiséil
  Belgiens huvudstad

Budapest /bˈʉdapˌɛst/ (n, neut)
Búdaipeist
  huvudstaden i Ungern

Buenos Aires /bˈʉənˌuːs ˈɑːiːrəs/ (n)
Buenos Aires
  huvudstad av Argentina

Bukarest /bˈʉkarˌɛst/ (n, neut)
Búcairist

Bulgarien /bˈɵlɡarˌiːən/ (n, neut)
Bhulgáir, An Bhulgáir
  land i sydöstra Europa

Burkina Faso /bˈɵrkiːnˌa fˈɑːsuː/ (n, neut)
Buircíne Fasó

Burma /bˈɵrma/ (n, neut)
Burma

Burundi /bˈʉrɵndˌiː/ (n, neut)
Bhurúin, An Bhurúin

Bägaren /bˈɛːɡarən/ (n, neut)
an Cupán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crater (i genitiv: Crateris)

Böhmen /bˈœhmən/ (n, neut)
An Bhoihéim
  område som utgörs av västra Tjeckien

Calcutta /kˈalkɵtːˌa/ (n, ut)
Calcúta
  delstatshuvudstad i Västbengalen, Indien

Canberra /kˈanbərˌa/ (n, neut)
Canberra
  huvudstaden i Australien

Cardiff /kˈardɪf/ (n, neut)
Caerdydd
  huvudstaden i det brittiska furstendömet Wales

Cassiopeja /kˈasiːˌuːpəjˌa/ (n, neut)
Caiseoipé
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cassiopeia (i genitiv: Cassiopeiae)

Castries /kˈastriːəs/ (n)
Castries
  huvudstad av Saint Lucia

Caymanöarna /kˈɑːyːmˌanøːˌarna/ (n, neut)
Oileáin Cayman

Centralafrikanska republiken /sˌɛntralˌafriːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, ut)
Poblacht na hAfraice Láir

Centralamerika /sˈɛntralˌamərˌɪka/ (n, neut)
Meiriceá Láir

Centraleuropa /sˈɛntraləˌʉruːpˌa/ (n, neut)
Eoraip Láir
  en löst definierad region i mitten av Europa mellan de Nordeuropa, Östeuropa, Västeuropa, Sydeuropa och sydöstra Europa

Cepheus /sˈɛphəˌʉs/ (n, neut)
Ceiféas
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cepheus (i genitiv: Cephei)

Ceres /sˈeːrəs/ (n, ut)
Ceiréas
  en dvärgplanet, den största och mest massiva himlakroppen i asteroidbältet
  gudinna för växter och moderlig kärlek

Charon /ʃˈɑːruːn/ (n, ut)
Carón
  en satellit till, eller, på grund av likheten i massa, snarare kompanjon i dubbeldvärgplanetsystemet till, dvärgplaneten (asteroiden, tidigare räknad som planet) Pluto
  underjordens odödlige färjekarl som förde de dödas själar över floden Acheron eller Styx till Hades

Chile /ʃˈiːlə/ (n, neut)
tSile, Sile

Chișinău /ʃˈiːsiːnˌaʉ/ (n)
Císineá
  huvudstad i Moldavien

Cirkelpassaren /sˈɪrkəlpˌasarən/ (n, neut)
an Compás
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Circinus (i genitiv: Circini)

Colombia /kˈuːlɔmbˌiːa/ (n, neut)
Cholóim

Colombo /kˈuːlɔmbˌuː/ (n, neut)
Colombo
  största stad och kommersiell huvudstad i Sri Lanka

Colorado /kˈuːluːrˌaduː/ (n, neut)
Colaradó

Cooköarna /kˈuːuːkˌøːarnˌa/ (n, neut)
Oileáin Cook
  en självstyrande ögrupp i Stilla havet och associerad stat till Nya Zeeland

Cornwall /kˈuːrnval/ (n)
Corn na Breataine

Costa Rica /kˈɔsta rˈiːka/ (n, neut)
Cósta Ríce

Cypern /sˈyːpərn/ (n, neut)
An Chipir, an Chipir
  ö i östra Medelhavet
an Chipir
  stat på ön Cypern (1)

Dakar /dˈɑːkar/ (n)
Dakar
  huvudstad av Senegal

Damaskus /dˈɑːmaskˌʉs/ (n)
An Damaisc
  huvudstad i Syrien

Daniel /dˈaniːəl/ (n, ut)
Dónall
  en biblisk person

Danmark /dˈanmark/ (n, neut)
Danmhairg, an Danmhairg
  en stat i Skandinavien i norra Europa

David /dˈɑːviːd/ (n, ut)
Dáithí, Dáibhí
  ett mansnamn

Delfinen /dəlfˈiːnən/ (n, neut)
an Deilf
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Delphinus (i genitiv: Delphini)

Dionysos /dˈiːuːnˌyːsuːs/ (n, ut)
Diníseas
  en gud inom grekisk mytologi som tillhör olympierna och vördades från början som fruktbarhetsgud men senare även (och främst) som vingud och beskyddare av dramat

Djibouti /djˈiːbuːˌʉtiː/ (n, neut)
Djibouti

Doha /dˈuːha/ (n, neut)
Doha
  huvudstaden i Qatar

Dominica /dˈuːmiːnˌiːka/ (n, neut)
Doiminice

Dominikanska republiken /dˌuːmiːniːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, ut)
Phoblacht Dhoiminiceach
  en stat i Västindien, som upptar den mellersta och östra tredjedelar av ön Hispaniola

Donau /dˈɔnaˌʉ/ (n, neut)
Danóib

Dorotea /dˈuːruːtəˌa/ (n)
Doreen
  ett kvinnonamn

Draken /drˈɑːkən/ (n, neut)
an Dragan
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Draco (i genitiv: Draconis)

Dublin /dɵblˈiːn/ (n, neut)
Baile Átha Cliath
  huvudstad på Irland

Dusjanbe /dˈɵsxanbə/ (n, neut)
Dushanbe
  huvudstaden i Tadzjikistan

Duvan /dˈʉvan/ (n, neut)
an Colm
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Columba (i genitiv: Columbae)

Döda havet /dˈøːda hˈɑːvət/ (n, neut)
Muir Mharbh
  saltsjö vid slutet av Jordanfloden

EU-kommissionen /ˌeːˈʉ kˌɔmɪsxˈuːnən/ (n, ut)
Coimisiún Eorpach

Ecuador /ˈeːkʉˌaduːr/ (n, neut)
Eacuadór

Edinburgh /ˈeːdɪnbˌɵrɡh/ (n, neut)
Dùn Èideann, Dún Éideann
  huvudstaden i Skottland

Edvard /ˈɛdvɑːrd/ (n, ut)
Éadbhard
  ett mansnamn

Egeiska havet /ˈeːjəˌɪska hˈɑːvət/ (n)
Muir Aeigéach
  del av Medelhavet som ligger mellan grekiska halvön och Anatoliens västkust

Egypten /ˈeːjyptən/ (n, neut)
Éigipt, An Éigipt

Ekvatorialguinea /ˈɛkvatˌuːriːˌalɡʉˌiːnəˌa/ (n, neut)
Ghuine Mheánchriosach, Guine Mheánchiorclach
  stat i västra Afrika

El Salvador /ˈeːl sˈalvadˌuːr/ (n, neut)
tSalvadóir, Salvadóir

Elfenbenskusten /ˈɛlfənbˌɛnskɵstən/ (n, ut)
Cósta Eabhair, An Cósta Eabhair
  stat i västra Afrika

Elisabeth /ˈeːliːsˌabəth/ (n, ut)
Eilís
  ett kvinnonamn

England /ˈɛŋland/ (n, neut)
Sasana
  land som ligger på ön Storbritannien och utgör [1]

Enhörningen /ənhˈœrnɪŋən/ (n, neut)
Aonbheannach
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Monoceros (i genitiv: Monocerotis)

Eris /ˈeːriːs/ (n)
Eris
  en dvärgplanet i Kuiperbältet, solsystemets största dvärgplanet, tidigare känd under det preliminära namnet Xena

Eritrea /ˈeːrɪtrəˌa/ (n, neut)
Eiritré

Eros /ˈeːruːs/ (n, ut)
Earós
  kärleksguden i grekisk mytologi

Esra /ˈɛsra/ (n, ut)
Easdras
  en biblisk person

Ester /ˈɛstər/ (n, ut)
Eistir
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Estland /ˈɛstland/ (n, neut)
Eastóin

Etiopien /ˈeːtiːˌuːpiːən/ (n, neut)
Aetóip

Eufrat /ˈeːɵfrˌɑːt/ (n, neut)
Eofrait
  en flod i dagens Irak som utgör den västra floden av flodparet Eufrat och Tigris

Eurasien /ˈeːʉrˌasiːən/ (n, neut)
Eoráise
  benämningen på den sammanhängande landmassan Europa och Asien

Europa /ˈeːʉrˌuːpa/ (n, neut)
Eoraip
  en av världsdelarna, som befinner sig norr om Afrika, väster om Asien
  Jupiters fjärde största måne

Europaparlamentet /ˈeːʉrˌuːpapˌarlamˌɛntət/ (n, neut)
Parlaimint na hEorpa
  en lagstiftande kammare i Europeiska unionen

Europeiska unionen /ˈeːʉrˌuːpəˌɪska ˈɵniːˌuːnən/ (n, ut)
an tAontas Eorpach, Aontas Eorpach
  union mellan europeiska stater

Fenix /fˈeːniːks/ (n, neut)
Féinics
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Phoenix (i genitiv: Phoenicis)

Fiji /fˈiːjiː/ (n, neut)
Fidsí

Filip /fˈiːliːp/ (n, ut)
Pilib
  ett mansnamn

Filippinerna /fˌiːlɪpˈiːnərnˌa/ (n, neut)
Na hOileáin Fhilipíneacha
  en stat i sydöstra Asien

Finland /fˈɪnland/ (n, neut)
Fionlainn, an Fhionlainn, An Fhionlainn
  stat i norra Europa med gräns mot Ryssland i öster, Norge i norr och Sverige i nordväst (längs Torne älv)

Finska viken /fˈɪnska vˈiːkən/ (n, neut)
Murascaill na Fionlainne
  den östligaste viken i Östersjön som befinner sig mellan Finland och Estland

Fiskarna /fˈɪskarnˌa/ (n, neut)
Na hÉisc
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Pisces (i genitiv: Piscium), och symbolen ♓

Floden Eridanus /flˈuːdən ˈeːriːdˌanʉs/ (n, neut)
Abhainn
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Eridanus (i genitiv: Eridani)

Florens /flˈuːrəns/ (n, neut)
Flórans
  en stad i den italienska regionen Toscana

Flygfisken /flˈyɡfɪskən/ (n, neut)
Iasc Eitilte
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Volans (i genitiv: Volantis)

Frankrike /frˈaŋkriːkə/ (n, neut)
Frainc, an Fhrainc
  ett land i västra Europa (egennamn)

Franska Guyana /frˈanska ɡˈʉyːˌana/ (n, neut)
Guáin na Fraince
  ett franskt departement i Sydamerika

Franska Polynesien /frˈanska pˈuːlyːnəsˌiːən/ (n, neut)
Polainéis na Fraince

Freetown /frˈeːətˌɔvn/ (n, neut)
Freetown
  huvudstaden i Sierra Leone

Färöarna /fˈɛːrøːˌarna/ (n, neut)
Oileáin Fharó
  ögrupp i norra Atlanten, självstyrande del av Danmark

Förbundsrepubliken Tyskland /fˈœrbɵndsrəpˌɵbliːkən tˈyskland/ (n)
Poblacht Chónaidhme na Gearmáine

Förenade arabemiraten /fˈøːrənˌadə ˈɑːrabəmˌiːrɑːtən/ (n, neut)
Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈuːnɵŋˌariːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n, ut)
Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann
  stat i nordvästra Europa omfattande delstaterna England, Wales, Skottland och Nordirland, inofficiell ofta kallad Storbritannien

Förenade kungariket /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət/ (n, neut)
An Ríocht Aontaithe

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n, neut)
Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann
  stat i nordvästra Europa omfattande Storbritannien och Nordirland; kallas normalt Storbritannien

Förenta staterna /fˈøːrəntˌa stˈɑːtərnˌa/ (n)
Stáit Aontaithe
  kortform av Amerikas förenta stater

Gabon /ɡˈabuːn/ (n, neut)
Ghabúin, An Ghabúin

Galatien /ɡˈɑːlatˌiːən/ (n, neut)
Galáit

Gallien /ɡˈaliːən/ (n, neut)
Gaill
  en region i Västeuropa som motsvarar dagens Frankrike, Belgien, västra Schweiz samt de delar av Tyskland och Nederländerna som ligger väster om floden Rhen.

Gambia /ɡˈambiːˌa/ (n, neut)
Ghaimbia, An Ghaimbia
  stat i västra Afrika

Gamla Testamentet /ɡˈamla tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Sean-Tiomna
  första delen av Bibeln

Gazaremsan /ɡˈɑːsarˌɛmsan/ (n, neut)
Stráice Gaza

Genua /jənˈʉa/ (n, neut)
Genova
  en stad vid Medelhavskusten i nordvästra Italien

Genève /jənˈɛvə/ (n, neut)
Ginéiv
  näst största stad i Schweiz, belägen i sydvästra delen; kommun och huvudstad i kantonen med samma namn

Georgia /jˈeːɔrjˌiːa/ (n, neut)
tSeoirsia, Georgia
  en delstat i USA

Georgien /jˈeːɔrjˌiːən/ (n, neut)
tSeoirsia, An tSeoirsia

Ghana /ɡhˈɑːna/ (n, neut)
Gána

Gibraltar /jˈɪbraltˌar/ (n, neut)
Giobráltar

Giraffen /jˈiːrafən/ (n, neut)
Sioráf
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Camelopardalis (i genitiv: Camelopardalis)

Gobiöknen /ɡˌuːbiːˈœknən/ (n, ut)
Gaineamhlach Ghóibí
  en stor öken i Mongoliet och nordvästra Kina

Golgata /ɡˈɔlɡɑːtˌa/ (n, neut)
Calvaire
  den plats där Jesus korsfästelse ägde rum i Jerusalem enligt Nya Testamentet

Gravstickeln /ɡrˈɑːvstɪkːˌɛln/ (n, neut)
Siséal
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Caelum (i genitiv: Caeli)

Grekland /ɡrˈɛkland/ (n, neut)
Gréig, An Ghréig

Grenada /ɡrˈeːnadˌa/ (n, neut)
Greanáda

Grönland /ɡrˈœnland/ (n, neut)
An Ghraonlainn
  ö i Nordatlanten, självstyrande del av Danmark

Guatemala /ɡˈʉatəmˌala/ (n, neut)
Guatamala

Gud /ɡˈʉd/ (n, ut)
Dia
  den ende guden (framförallt i islam, judendomen och kristendom); allsmäktig härskare

Guernsey /ɡˈʉərnsəˌyː/ (n, neut)
Geansaí

Guinea /ɡˈʉiːnəˌa/ (n, neut)
Ghuine, An Ghuine

Guinea-Bissau /ɡˈʉiːnəˌa bˈɪsaˌʉ/ (n, neut)
Guine-Bissau
  stat i västra Afrika som gränsar till Senegal i norr och till Guinea i söder och öster

Guyana /ɡˈʉyːˌana/ (n, neut)
Ghuáin
  stat i Sydamerika

Göran /jˈøːran/ (n, ut)
Seoirse
  ett mansnamn

Haag /hˈɑːaɡ/ (n, neut)
An Háig

Haiti /hˈɑːiːtˌiː/ (n, neut)
Háítí
  stat i Västindien, som upptar den västra tredjedelen av ön Hispaniola

Hamburg /hˈambɵrj/ (n, neut)
Hamburg
  hamnstad i Europa vid floden Elbe

Haren /hˈarən/ (n, neut)
Giorria
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lepus (i genitiv: Leporis)

Haumea /hˈɑːʉməˌa/ (n, ut)
Haumea
  en dvärgplanet i Kuiperbältet med två månar kallade Hiʻiaka och Namaka

Havanna /hˈavanˌa/ (n, neut)
La Habana
  Kubas huvudstad

Hawaii /hˈɑːvaˌiːiː/ (n, neut)
Haváí
  huvudön i den ovannämnda ögruppen
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48")), bestående av ögruppen (1)

Helena /hˈeːlənˌa/ (n, ut)
Léan
  ett kvinnonamn

Helsingfors /hˈɛlsɪŋfˌɔʂ/ (n, neut)
Heilsincí
  Finlands huvudstad

Henrik /hˈɛnriːk/ (n, ut)
Anraí
  ett mansnamn

Hera /hˈeːra/ (n, ut)
Héire
  en gudinna i den grekiska mytologin, gudarnas drottning och gudinnan för äktenskap och barnafödsel som var hustru till Zeus

Hercegovina /hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n, neut)
Heirseagaivéin
  region i västra Balkan som utgör södra delen av landet Bosnien och Hercegovina

Herkules /hˈɛrkʉləs/ (n, neut)
Earcail
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Hercules (i genitiv: Herculis)

Herodes /hˈeːruːdəs/ (n, ut)
Héaród
  namnet på kungen i Jerusalem i Nya Testamentets tid

Herre /hˈɛrə/ (n, ut)
Tiarna
  namn (titel) på Gud

Herrens bön /hˈɛrəns bˈøːn/ (n)
Paidir

Holland /hˈɔland/ (n, neut)
Ollainn
  region (före 1840 provins) i Nederländerna

Honduras /hoːŋdˈʉras/ (n, neut)
Hondúras
  stat i Centralamerika som gränsar till Guatemala och El Salvador i nordväst och Nicaragua söder, med kust mot Karibiska havet i norr och Stilla havet i söder

Hongkong /hoːŋɡkˈɔŋ/ (n, neut)
Hong Cong
  en särskild administrativ region i sydöstra Kina

Honiara /hoːŋˈiːarˌa/ (n, neut)
Hóiniára
  huvudstaden på Salomonöarna

Indianen /ˈɪndiːˌanən/ (n, neut)
Indiach
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Indus (i genitiv: Indi)

Indien /ˈɪndiːən/ (n, neut)
India, An India

Indiska oceanen /ˈɪndɪskˌa ˈuːsəˌanən/ (n, ut)
Aigéan Indiach
  världshav mellan Afrika och Oceanien

Indonesien /ˈɪndɔnəsˌiːən/ (n, neut)
Indinéis, An Indinéis

Ingusjien /ˈɪŋɵsxˌiːən/ (n, neut)
Iongúiséit
  delrepublik i Ryssland i norra Kaukasus

Irak /ˈiːrak/ (n, neut)
Iaráic, An Iaráic

Iran /ˈiːran/ (n, neut)
Iaráin
  stat i sydvästra Asien

Irish coffee /ˈiːrɪsh kˈɔfəə/ (n)
caife Gaelach
  dryck baserad på varmt kaffe med whiskey, grädde och socker

Irland /ˈɪrland/ (n, neut)
Éire
  en ö väster om Storbritannien
Poblacht na hÉireann, Éire
  stat på Irland (1); även kallad "republiken Irland" för att särskilja från ön

Islamabad /ˈɪslamˌabad/ (n, neut)
Islamabad

Islamiska staten /ˈɪslamˌɪska stˈɑːtən/ (n, ut)
Stát Ioslámach
  väpnad salafijihadistisk terrormilis främst aktiv i Irak och Syrien

Island /ˈɪsland/ (n, neut)
Íoslainn, An Íoslainn
  ö och stat i norra Atlanten

Isle of Man /ˈɪslə (en)ɒv(sv) man/ (n, neut)
Oileán Mhanann, Manainn
  en brittisk ö i Irländska sjön geografiskt belägen mellan Storbritannien och Irland, vilken är en besittning som lyder under den brittiska monarken, men är inte en del av Förenade kungariket.

Israel /ˈɪsraəl/ (n, neut)
Iosrael

Istanbul /ˈɪstanbˌʉl/ (n, ut)
Iostanbúl

Italien /ˈiːtalˌiːən/ (n, neut)
Iodáil, An Iodáil

Jakarta /jˈɑːkɑːrtˌa/ (n, neut)
Iacárta
  Indonesiens huvudstad

Jakob /jˈɑːkuːb/ (n, ut)
Séamas, Séamus
  ett mansnamn
  flera andra bibliska personer, i Nya Testamentet
Séamus
  biblisk person, patriark i Gamla Testamentet

Jakthundarna /jˈakthɵndˌarna/ (n, neut)
Madraí Fiaigh
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Canes Venatici (i genitiv: Canum Venaticorum)

Jamaica /jˈɑːmaˌiːka/ (n, neut)
Iamáice

Japan /jˈɑːpan/ (n, neut)
Seapáin, an-tSeapáin
  ett land i östra Asien

Java /jˈɑːva/ (n, neut)
Iáva
  tättbefolkad ö i Indonesien med huvudstaden Jakarta, belägen med Sumatra i nordväst, Bali i öst, Borneo i nordöst och Julön i söder

Jehovas vittne /jˈeːhuːvˌas vˈɪtnə/ (n)
Finné Iáivé
  medlem av trossamfundet Jehovas vittnen

Jemen /jˈeːmən/ (n, neut)
Éimin

Jeremia /jˈeːrəmˌiːa/ (n, ut)
Irimia
  en biblisk person

Jerevan /jˈeːrəvˌan/ (n, neut)
Eireaván
  huvudstaden i Armenien

Jerusalem /jˈeːrʉsˌaləm/ (n, neut)
Iarúsailéim
  stad i Israel; huvudstad i Israel och proklamerad huvudstad i Palestina

Jesaja /jˈeːsajˌa/ (n, ut)
Leabhar Íseáia, Íseáia
  en biblisk person

Jesus /jˈeːsʉs/ (n, ut)
Íosa
  man i Nya Testamentet som grundade kristendomen

Job /jˈuːb/ (n, ut)
Iób
  en biblisk person

Johan /jˈuːhan/ (n, ut)
Seán, Eóin
  ett mansnamn

Johanna /jˈuːhanˌa/ (n, neut)
Siobhán
  ett kvinnonamn

Johannes /jˈuːhanəs/ (n, ut)
Eoin
  framstående karaktär i Nya testamentet, möjligen författare till Johannesevangeliet

Joniska havet /jˈoːnɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
Muir Iónach
  en del av Medelhavet mellan Grekland och södra Italien

Jordan /jˈuːrdan/ (n)
Iordáin
  flod i Jordanien och Israel

Jordanien /jˈuːrdanˌiːən/ (n, neut)
Iordáin

Josef /jˈuːsəf/ (n, ut)
Seosamh
  ett mansnamn

Josua /jˈuːsʉˌa/ (n, ut)
Iósua
  en biblisk person

Judas /jˈʉdas/ (n, ut)
Iúd
  en person i Nya Testamentet, ofta kallad Jesu bror
  Judas Iskariot i Nya Testamentet, som förrådde Jesus för 30 silverpenningar

Jugoslavien /jˈʉɡɔslˌaviːən/ (n, neut)
Iúgslaiv

Jultomten /jˈʉltɔmtən/ (n, ut)
Daidí na Nollag
  den rödklädde man som kommer med julklappar vid juletid

Julön /jˈʉløːn/ (n, neut)
Oileán na Nollag
  ö tillhörande Australien i östra Indiska oceanen, söder om Jakarta

Jungfru Maria /jˈɵŋfrʉ marˈiːa/ (n)
Maighdean Bheannaithe
  mor till Jesus från Nasaret, som enligt Nya Testamentet (och även Koranen) födde Jesus trots att hon var jungfru; det främsta helgonet inom den romersk-katolska och den ortodoxa kyrkan; ett tecken från Gud till mänskligheten och kvinnan av världens kvinnor inom islam (den enda kvinna som nämns vid namn (Maryam) i Koranen)

Jungfrun /jˈɵŋfrɵn/ (n, neut)
Maighdean
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Virgo (i genitiv: Virginis), och symbolen ♍

Jupiter /jˈʉpiːtər/ (n, neut)
Iúpatar
  den femte planeten i vårt solsystem, räknat från solen
Xúpiter, Iúpatar
  den högste guden i den romerska mytologin, make till Juno

Jylland /jˈyland/ (n, neut)
Iútlainn

Jörgen /jˈœrjən/ (n, neut)
Seoirse
  ett mansnamn

Kain /kaˈiːn/ (n, ut)
Cáin
  Adams och Evas förste son som dödade sin yngre bror Abel

Kairo /kˈaiːrˌuː/ (n, neut)
Caireo
  huvudstaden och den största staden i Egypten

Kalifornien /kˈaliːfˌuːrniːən/ (n, neut)
Calafóirn

Kalmar /kˈalmar/ (n, ut)
máthair shúigh
  en ort i Kalmar län

Kambodja /kˈambɔdjˌa/ (n, neut)
Chambóid, An Chambóid
  stat i sydvästra Asien; hette tidigare Kampuchea

Kameleonten /kˈamələˌɔntən/ (n, neut)
Caimileon
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Chamaeleon (i genitiv: Chamaeleontis)

Kamerun /kˈamərˌɵn/ (n, neut)
Camarún
  stat i Afrika

Kampuchea /kˈampɵʃəˌa/ (n, neut)
Campúisia

Kanada /kˈanadˌa/ (n, neut)
Ceanada
  stat i norra Nordamerika

Kanarieöarna /kˈanarˌiːəˌøːarnˌa/ (n, neut)
Na hOileáin Chanáracha

Kap Verde /kˈɑːp vˈɛrdə/ (n, neut)
Rinn Verde

Kappadokien /kˈapadˌɔkiːən/ (n, neut)
Capadóic
  en forntida region i centrala Mindre Asien, mellan Pontos i norr, Svartahavskusten i nordost, Armenien i öst, Kilikien och Syrien i söder Galatien i väst

Kapstaden /kˈapstadən/ (n, neut)
Cape Town
  Sydafrikas näst största stad

Karahavet /kˈarahˌavət/ (n, neut)
Muir Chara
  Norra ishavet öster om Novaja Zemlja

Karelen /kˈarələn/ (n, neut)
Cairéil

Karibiska havet /kˈariːbˌɪska hˈɑːvət/ (n, neut)
Muir Chairib
  den södra delen av Amerikanska medelhavet, belägen mellan Antillerna, Centralamerika och Sydamerika

Karl /kˈarl/ (n, ut)
Séarlas
  ett mansnamn

Karpaterna /kˈarpatˌɛrna/ (n, neut)
Sléibhte Cairp
  en bergskedja i östra Centraleuropa

Kaspiska havet /kˈaspɪskˌa hˈɑːvət/ (n, neut)
Muir Chaisp
  den största insjön i världen

Katalonien /katˈalɔnˌiːən/ (n, neut)
an Chatalóin
  autonom region i nordöstra Spanien runt staden Barcelona

Katarina /katˈariːnˌa/ (n, ut)
Caitríona, Caitlín
  ett kvinnonamn

Katmandu /kˈatmandˌʉ/ (n, neut)
Kathmandu
  huvudstaden i Nepal

Kaukasus /kˈaʉkˌasʉs/ (n, neut)
Sléibhte Cugais
  en bergskedja som sträcker sig mellan Svarta havet i väster och Kaspiska havet i öster, med Europa i norr och Asien i söder

Kazakstan /kˈasakstˌan/ (n, neut)
Kazakhstan, Chasacstáin

Kentauren /ɕˈɛntaˌʉrən/ (n, neut)
Ceinteár
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Centaurus (i genitiv: Centauri)

Kenya /ɕˈeːnyːˌa/ (n, neut)
Chéinia, An Chéinia
  stat i östra Afrika

Khartum /khˈatʉm/ (n)
Cartúm
  huvudstad av Sudan

Kiev /ɕˈiːəv/ (n, neut)
Cív
  huvudstaden i Ukraina

Kikaren /ɕˈiːkarən/ (n, neut)
Teileascóp
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Telescopium (i genitiv: Telescopii)

Kina /ɕˈiːna/ (n, neut)
tSín, Sín
  en stat i östra Asien

Kingston /ɕˈɪŋstuːn/ (n)
Kingston
  huvudstad av Jamaika

Kinshasa /ɕˈɪnshasˌa/ (n, neut)
Kinshasa
  huvudstaden i Kongo (Kongo-Kinshasa)

Kirgizistan /ɕˈɪrjiːsˌɪstan/ (n, neut)
Chirgeastáin

Kiribati /ɕˈiːriːbˌatiː/ (n, neut)
Cireabaití
  en stat i Oceanien

Komorerna /kˈuːmuːrˌɛrna/ (n, neut)
Oileáin Chomóra
  en östat i västra Indiska oceanen, tillhörande världsdelen Afrika

Kompassen /kˈɔmpasən/ (n, neut)
Compás an Mhairnéalaigh
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pyxis (i genitiv: Pyxidis)

Kongo-Brazzaville /kˈɔŋuː brˈazavˌɪlə/ (n, neut)
Poblacht an Chongó
  en stat i Afrika

Kongo-Kinshasa /kˈɔŋuː ɕˈɪnshasˌa/ (n, neut)
Poblacht Dhaonlathach an Chongó

Konungariket Sverige /kˈuːnɵŋˌariːkət svˈɛrjə/ (n, neut)
Ríocht na Sualainne
  det officiella namnet för Sverige

Koranen /kˈuːranən/ (n, ut)
Córan
  islams heliga skrift

Korea /kˈuːrəˌa/ (n, neut)
Cóiré

Korpen /kˈuːrpən/ (n, neut)
Préachán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corvus (i genitiv: Corvi)

Korsika /kˈɔʂiːka/ (n, neut)
Corsaic
  ö i Medelhavet som tillhör Frankrike

Kosovo /kˈuːsuːvˌuː/ (n, neut)
Cosaiv

Kraków /krˈɑːkuːv/ (n, neut)
Kraków
  stad i Polen

Kreml /krˈɛml/ (n, ut)
Creimil
  muromgärdad stadsborg i ryska städer; i synnerhet i Moskva vid Röda torget

Krim /krˈiːm/ (n, neut)
an Chrimé
  en halvö i norra Svarta havet

Kristoffer /krˈiːstɔfər/ (n, ut)
Críostóir
  ett mansnamn

Kristus /krˈiːstʉs/ (n, ut)
Críost

Kroatien /krˈuːatˌiːən/ (n, neut)
Chróit, Cróit
  stat i Europa

Kräftan /krˈɛftan/ (n, neut)
Portán
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Cancer (i genitiv: Cancri), och symbolen ♋

Kuala Lumpur /kˈʉalˌa lˈɵmpʉr/ (n)
Cuala-Lumpair
  huvudstaden i Malaysia

Kuba /kˈʉba/ (n, neut)
Cúba

Kusken /kˈɵsxən/ (n, neut)
Ara
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Auriga (i genitiv: Aurigae)

Kuwait /kˈʉvaˌiːt/ (n, neut)
Cuáit
  stat i sydvästra Asien

Kölen /ɕˈøːlən/ (n, neut)
Cíle
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Carina (i genitiv: Carinae)

Köln /ɕˈœln/ (n, neut)
Köln

Köpenhamn /ɕˈøːpənhˌamn/ (n, neut)
Cóbanhávan
  huvudstaden i Danmark

Laos /lˈɑːuːs/ (n, neut)
Laos

Lappland /lˈapland/ (n, neut)
Laplainn
  svenskt landskap i norra Norrland
  Sameland

Lars /lˈɑːʂ/ (n, ut)
Labhrás
  ett mansnamn

Latinamerika /lˈɑːtiːnˌamərˌɪka/ (n, neut)
Meiriceá Laidineach

Lejonet /lˈɛjuːnət/ (n, neut)
Leon
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Leo (i genitiv: Leonis), och symbolen ♌

Leningrad /lˈeːnɪŋrˌad/ (n, neut)
Leningrad
  namn på ryska staden Sankt Petersburg åren 1924–1991; dessförinnan Petrograd 1914–1924

Leo /lˈeːuː/ (n, ut)
León
  ett mansnamn

Lesotho /lˈeːsɔthˌuː/ (n, neut)
Leosóta

Lettland /lˈɛtland/ (n, neut)
Laitvia, An Laitvia

Levanten /lˈeːvantən/ (n, ut)
an Leiveaint
  Främre Asien; Medelhavets östra kusttrakter

Libanon /lˈiːbanˌuːn/ (n, neut)
Liobáin
  stat i sydvästra Asien

Liberia /lˈiːbərˌiːa/ (n, neut)
Libéir

Libyen /lˈiːbyːən/ (n, neut)
Libia, An Libia
  stat i norra Afrika

Liechtenstein /lˌiːəʃtˌɛnstəˈiːn/ (n, neut)
Lichtinstéin
  stat i Europa

Lika barn leka bäst. /lˈiːka bˈɑːrn lˈeːka bˈɛst/ (proverb)
is bách iad lucht aon cheirde

Lilla björnen /lˈɪla bjˈœrnən/ (n, neut)
Béar Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Ursa Minor (i genitiv: Ursae Minoris)

Lilla hunden /lˈɪla hˈɵndən/ (n, neut)
Madra Beag
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Canis Minor (i genitiv: Canis Minoris)

Lilla hästen /lˈɪla hˈɛstən/ (n, neut)
Capall Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimmeln, med det latinska namnet Equuleus (i genitiv: Equulei)

Lilla lejonet /lˈɪla lˈɛjuːnət/ (n, neut)
Leon Beag
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Leo Minor (i genitiv: Leonis Minoris)

Lilla vattenormen /lˈɪla vˌatːənˈɔrmən/ (n, neut)
Péist Bheag
  en stjärnbild på södra stjärnhimmeln, med det latinska namnet Hydrus (i genitiv: Hydri)

Lima /lˈiːma/ (n, neut)
Líoma
  huvudstad i Peru

Lissabon /lˈɪsabˌuːn/ (n, neut)
Liospóin
  Portugals huvudstad

Litauen /lˈiːtaˌʉən/ (n, neut)
Liotuáin, An Liotuáin

Liverpool /lˈiːvərpˌuːuːl/ (n, neut)
Learpholl
  en hamnstad i nordvästra England

Ljubljana /jˈʉbljanˌa/ (n)
Liúibleána
  Sloveniens huvudstad

Lodjuret /lɔjˈʉrət/ (n, neut)
Lincse
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lynx (i genitiv: Lyncis)

Lombardiet /lˈɔmbɑːrdˌiːət/ (n, neut)
Lombaird

London /lˈɔndɔn/ (n, neut)
Londain
  Englands och Storbritanniens huvudstad

Londonbo /lˈɔndɔnbˌuː/ (n, ut)
Londaineach
  person som bor i London

Los Angeles /lˈuːs ˈaŋələs/ (n, neut)
Cathair na nAingeal
  en miljonstad på USA:s västkust (egennamn)

Louisiana /lˈuːʉˌiːsiːˌana/ (n, neut)
Louisiana
  en delstat i USA

Luanda /lˈʉandˌa/ (n, neut)
Luanda
  huvudstad av Angola

Luftpumpen /lˈɵftpɵmpən/ (n, neut)
Aerchaidéal
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Antlia (i genitiv: Antliae)

Lukas /lˈʉkas/ (n, ut)
Lúcás
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Lukasevangeliet

Luxemburg /lˈʉksəmbˌɵrj/ (n)
Lucsamburg
  europeisk stat som ligger mellan Belgien, Frankrike och Tyskland
  Luxemburgs huvudstad
  provins i Vallonien, Belgien
  en av de tolv kantonerna i Luxemburg (landet), i vilken huvudstaden ingår

Lyon /lˈyːuːn/ (n, neut)
Lyon
  stad i västra Frankrike

Lyran /lˈyːran/ (n, neut)
Lir
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lyra (i genitiv: Lyrae)

Madagaskar /mˈɑːdɑːɡˌaskar/ (n, neut)
Madagascar
  stat och ö i södra Afrika

Madrid /mˈadriːd/ (n, neut)
Maidrid
  Spaniens huvudstad

Maine /mˈɑːiːnə/ (n, ut)
An Mhaing
  delstat i USA

Makedonien /mˈɑːkədˌɔniːən/ (n, neut)
Macadóine
  tidigare namn på den europeiska stat som nu kallas Nordmakedonien

Makemake /mˈɑːkəmˌakə/ (n, ut)
Makemake
  en dvärgplanet i Kuiperbältet

Malawi /mˈɑːlavˌiː/ (n, neut)
Mhaláiv

Malaysia /mˈɑːlaˌyːsiːˌa/ (n, neut)
Mhalaeisia

Maldiverna /mˈaldiːvˌɛrna/ (n, neut)
Oileáin Mhaildíve

Mali /mˈɑːliː/ (n, neut)
Mailí

Mallorca /mˈaluːrkˌa/ (n, neut)
Mallarca

Malta /mˈalta/ (n, neut)
Málta
  stat på Malta (1.)

Managua /mˈanaɡˌʉa/ (n, neut)
Managua
  huvudstad i Nicaragua

Manchester /mˈanʃəstər/ (n, neut)
Manchain
  stad i nordvästra England

Manila /mˈaniːlˌa/ (n, neut)
Mainile
  Filippinernas huvudstad

Margareta /mˈarɡarˌeːta/ (n, ut)
Máiréad
  ett kvinnonamn

Maria /marˈiːa/ (n, ut)
Máire
  biblisk karaktär, Jesu moder

Markus /mˈarkʉs/ (n, ut)
Marcas
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Markusevangeliet

Marmarasjön /mˈarmarˌasxøːn/ (n, ut)
Muir Mharmara
  medelhav mellan Bosporen (Svarta havet) och Dardanellerna (Medelhavet)

Marocko /mˈɑːrɔkːˌuː/ (n, neut)
Maracó
  stat i norra Afrika

Mars /mˈaʂ/ (n, ut)
Mars
  krigets gud
Máirt, Mars
  den fjärde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Marseille /mˈaʂəˌɪlə/ (n, neut)
Marseille
  en stad vid kusten i franska Provence

Marshallöarna /mˈaʂhalˌøːarnˌa/ (n, neut)
Oileáin Marshall

Martin /matˈiːn/ (n, ut)
Máirtín
  ett mansnamn

Matteus /mˈatːəˌʉs/ (n, ut)
Maitiú, Mathúin
  ett mansnamn

Mauretanien /mˈɑːʉrˌeːtanˌiːən/ (n, neut)
An Mháratáin

Mauritius /mˈɑːʉrˌiːtiːˌʉs/ (n, neut)
Oileán Mhuirís

Medelhavet /mˈeːdəlhˌavət/ (n, neut)
an Mheánmhuir
  hav som skiljer Afrika och Europa

Medien /mˈeːdiːən/ (n, neut)
Méide
  forntida region och imperium i vad som idag är nordvästra Iran

Melanesien /mˈeːlanəsˌiːən/ (n, neut)
Meilinéis
  en etnografisk region i Oceanien nordväst om Australien, med Moluckerna längst i väst, Norfolkön i söder och Fijiöarna i öst

Mellanvästern /mˈɛlanvˌɛstərn/ (n, neut)
Iarthar Láir
  ett område (12 delstater) i mellersta, nordliga USA

Mellanöstern /mˌɛlanˈœstərn/ (n, neut)
Meánoirthear
  ett område i sydvästra Asien och nordöstra Afrika, bestående av länderna Bahrain, Egypten, Förenade arabemiraten, Irak, Iran, Israel, Jemen, Jordanien, Kuwait, Oman, Qatar Saudiarabien och Syrien, och ibland räknas även Cypern, Libyen, Sudan dit

Menorca /mˈeːnuːrkˌa/ (n, neut)
Mionarca
  en spansk medelhavsö i ögruppen Balearerna

Merkurius /mˈɛrkʉrˌiːʉs/ (n)
Mearcair
  romersk gud som var skyddspatron för handel och köpmän, användes ibland som budbärare
  den planet som befinner sig närmast solen i vårt solsystem

Mesopotamien /mˈeːsuːpˌuːtamˌiːən/ (n, neut)
an Mheaspatáim

Mexico City /mˈɛksiːkˌuː sˈɪtyː/ (n, neut)
Cathair Mheicsiceo

Mexikanska golfen /mˌɛksiːkˈɑːnska ɡˈɔlfən/ (n)
Murascaill Mheicsiceo
  ett innanhav mellan USA, Mexiko, Kuba och Jamaica

Mexiko /mˈɛksiːkˌuː/ (n, neut)
Meicsiceo
  stat i Nordamerika, belägen söder om USA

Mikael /mˈiːkaˌɛl/ (n, ut)
Micheál, Mícheál
  ett mansnamn

Mikronesien /mˈɪkruːnəsˌiːən/ (n, neut)
Micrinéis
  en etnografisk region i Oceanien i västra Stilla havet, med en yta på cirka 2,7 milj km2 bebodd av ca 400 000 invånare, som är uppdelat på östaterna Kiribati, Marshallöarna, Mikronesiens federerade stater, Nauru och Palau, samt territorierna Gilbertöarna, Guam, Karolinerna, Marianerna, Nordmarianerna och Wake; gemensamt för Mikronesien är att befolkningen till huvudsak består av mikroneser

Mikronesiens federerade stater /mˈɪkruːnəsˌiːəns fˈeːdərˌeːradə stˈɑːtər/ (n)
Stáit Chónaidhme na Micrinéise
  stat i Oceanien

Mikroskopet /mˈɪkrɔskˌuːpət/ (n, neut)
Micreascóp
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Microscopium (i genitiv: Microscopii)

Milano /mˈiːlanˌuː/ (n, neut)
Milano
  huvudstad i den italienska provinsen Lombardiet i norra Italien

Minsk /mˈɪnsk/ (n, neut)
Minsc

Mogadishu /mˈuːɡadˌɪshʉ/ (n, neut)
Mogaidisiú

Moldau /mˈɔldaˌʉ/ (n, neut)
An Mholdóiv
  en flod i Tjeckien

Moldavien /mˈɔldavˌiːən/ (n, neut)
An Mholdóiv
  stat i Europa

Monaco /mˈuːnakˌuː/ (n, neut)
Monacó

Mongoliet /mˈɔŋuːlˌiːət/ (n, neut)
An Mhongóil
  stat i Asien

Monrovia /mˈɔnruːvˌiːa/ (n, neut)
Monrovia
  huvudstad av Liberia

Montenegro /mˈɔntənˌɛɡruː/ (n, neut)
Montainéagró

Montréal /mɔntrˈeːal/ (n, neut)
Montréal
  en stad i provinsen Québec i Kanada

Montserrat /mˈɔntsərˌɑːt/ (n, neut)
Montsarat

Mose /mˈuːsə/ (n, ut)
Maoise
  judiska folkets ledare i Gamla Testamentet av Bibeln

Moskva /mˈɔskva/ (n, neut)
Moscó
  Rysslands huvudstad

Moçambique /mˈuːkambˌiːkwə/ (n, neut)
Mósaimbíc

Muskat /mˈɵskat/ (n)
Muscat
  huvudstad av Oman

Myanmar /mˈyːanmˌar/ (n, neut)
Maenmar

Målaren /mˈoːlarən/ (n, neut)
Péintéir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pictor (i genitiv: Pictoris)

München /mˈɵnʃən/ (n, neut)
München

Namibia /nˈɑːmiːbˌiːa/ (n, neut)
Namaib, An Namaib

Nassau /nˈasaˌʉ/ (n)
Nassau
  huvudstad i Bahamas

Nato /nˈɑːtuː/ (n)
ECAT
  Nordatlantiska fördragsorganisationen

Nauru /nˈɑːʉrˌʉ/ (n, neut)
Nárú
  stat och ö i Oceanien

Neapel /nˈeːapəl/ (n, neut)
Napoli
  en stad i Italien
  en provins i regionen Kampanien i Italien

Nederländerna /nˈeːdərlˌɛndərnˌa/ (n, neut)
Ísiltír
  stat i västra Europa

Nederländska Antillerna /nˈeːdərlˌɛndska ˈantɪlˌɛrna/ (n, neut)
Aintillí na hÍsiltíre

Nehemja /nˈeːhəmjˌa/ (n, ut)
Nihimiá
  en biblisk person

Nepal /nˈeːpal/ (n, neut)
Neipeal

Neptunus /nˈɛptɵnˌʉs/ (n)
Neiptiún
  den åttonde och mest avlägsna planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  en havsgud i romersk mytologi

New Delhi /nˈeːv dˈɛlhiː/ (n, ut)
Deilí Nua
  Indiens huvudstad

New England /nˈeːv ˈɛŋland/ (n, neut)
Sasana Nua

New Jersey /nˈeːv jˈɛʂəˌyː/ (n, neut)
New Jersey

New Mexico /nˈeːv mˈɛksiːkˌuː/ (n, neut)
Nua-Mheicsiceo
  en delstat i USA

New Orleans /nˈeːv ˌuːrləˈans/ (n)
New Orleans
  den största staden i delstaten Louisiana i USA

New York /nˈeːv ˈyːɔrk/ (n, neut)
Nua-Eabhrac
  en kuststad i den ovannämnda delstaten

Newfoundland /nˈɛvfuːˌɵndland/ (n, ut)
Talamh an Éisc
  ö i västra Atlanten, utanför Kanadas sydöstra kust

Nicaragua /nˈiːkarˌaɡʉˌa/ (n, neut)
Nicearagua

Nicosia /nˈiːkuːsˌiːa/ (n, neut)
Leafcóis
  huvudstad i Cypern

Niger /nˈiːjər/ (n)
Nígir
  stat i Afrika mellan Algeriet, Benin, Burkina Faso, Libyen, Mali, Nigeria och Tchad

Nigeria /nˈiːjərˌiːa/ (n, neut)
Nigéir, An Nigéir

Niklas /nˈɪklas/ (n, ut)
Nioclás
  ett mansnamn

Nilen /nˈiːlən/ (n, neut)
Níl

Nils /nˈɪls/ (n, ut)
Nioclás
  ett mansnamn; en kortform av Niklas

Niue /nˈiːʉə/ (n, neut)
Niue

Noak /nˈuːak/ (n, ut)
Naoi
  profet i Gamla testamentet som räddade sin familj och världens djur undan syndafloden

Nordamerika /nˈuːrdamˌɛrɪka/ (n, neut)
Meiriceá Thuaidh
  en (mindre) världsdel omfattande norra halvan av superkontinenten Amerika (och geografiskt sett även Grönland) och med gräns mot Sydamerika genom Panamanäset och, i Alaska längst i nordväst, maritim gräns mot Sibirien

Norden /nˈoːrdən/ (n, neut)
tuaisceart
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Nordirland /nˈuːrdɪrlˌand/ (n, neut)
Tuaisceart Éireann

Nordkorea /nˈuːrdkuːrəˌa/ (n, neut)
Chóiré Thuaidh
  land i Östasien omfattande norra halvan av Koreahalvön och med gräns mot Sydkorea längs den 38:e breddgraden och mot Kina i norr genom mestadels Yalufloden

Nordmakedonien /nˈuːrdmakədˌɔniːən/ (n, neut)
an Mhacadóin Thuaidh
  stat på Balkanhalvön norr om Grekland och väster om Bulgarien (på svenska tidigare kallad Makedonien)

Nordossetien /nˈuːrdɔsətˌiːən/ (n, neut)
an Oiséit Thuaidh
  en autonom republik i södra Ryssland belägen i norra Kaukasus

Nordpolen /nˈuːrdpuːlən/ (n, ut)
Mol Thuaidh

Nordsjön /nˈuːrdsxøːn/ (n, neut)
an Mhuir Thuaidh

Norge /nˈɔrjə/ (n, neut)
Iorua, An Iorua
  en stat i Skandinavien i norra Europa

Norra ishavet /nˈɔra ˈɪshavət/ (n, neut)
Aigéan Artach
  världens nordligaste hav

Norra kronan /nˈɔra krˈuːnan/ (n, neut)
Coróin an Tuaiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Borealis (i genitiv: Coronae Borealis)

North Carolina /nˈuːth kˈɑːruːlˌiːna/ (n, neut)
Carolina Thuaidh
  en delstat i USA

North Dakota /nˈuːth dˈɑːkuːtˌa/ (n, neut)
Dakota Thuaidh
  en amerikansk delstat

Nur-Sultan /nˈʉr sˈɵltan/ (n, neut)
Nur-Sultan
  huvudstaden i Kazakstan (före 2019 kallad Astana)

Nya Guinea /nˈyːa ɡˈʉiːnəˌa/ (n)
an Nua-Ghuine

Nya Kaledonien /nˈyːa kˈalədˌɔniːən/ (n, neut)
Nua-Chaladóin

Nya Sydwales /nˈyːa sˈydvaləs/ (n, neut)
New South Wales

Nya Testamentet /nˈyːa tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Tiomna Nua
  andra och sista delen av Bibeln, även den som skrevs nyligast

Nya Zeeland /nˈyːa sˈeːəlˌand/ (n, neut)
Nua-Shéalainn

När man talar om trollen så står de i farstun. /nˈɛːr man tˈɑːlar ɔm trˈɔlən sˈoː stˈoːr deː iː fˈaʂtɵn/ (proverb)
tagann gach aon rud lena iomrá ach madadh rua agus marbhán
  sägs när ämnet av en diskussion plötsligt och oväntat framträder mitt under diskussionens gång

Oceanien /ˈuːsəˌaniːən/ (n, neut)
an Aigéine, Aigéine
  en världsdel

Oden /ˈuːdən/ (n, ut)
Óidin
  den äldste, störste och visaste av asagudarna i den fornnordiska mytologin, även de dödas gud, skaldekonstens gud, en av krigsgudarna och runornas skapare.

Oidipus /ˈuːiːdˌiːpʉs/ (n, ut)
Éideapús
  man som ovetande dödar sin far Laios och gifter sig med sin mor Iokaste

Oktanten /ˈɔktantən/ (n, neut)
Ochtamhán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Octans (i genitiv: Octantis)

Oman /ˈuːman/ (n, neut)
Óman
  stat på Arabiska halvön i sydvästra Asien

Ontario /ˈɔntarˌiːuː/ (n, neut)
Ontáirio

Orion /ˈuːriːˌuːn/ (n, neut)
Bodach
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Orion (i genitiv: Orionis)

Orkneyöarna /ˈɔrknəˌyːøːˌarna/ (n, ut)
Inse Orc
  brittisk ögrupp strax norr om det skotska fastlandet

Ormbäraren /ˈuːrmbɛːrˌarən/ (n, neut)
Fear na bPéisteanna
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Ophiuchus (i genitiv: Ophiuchi)

Ormen /ˈuːrmən/ (n, neut)
Péist
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Serpens (i genitiv: Serpentis)

Oslo /ˈɔsluː/ (n, neut)
Osló
  Norges huvudstad

Ottawa /ˈɔtːavˌa/ (n)
Ottawa
  Kanadas huvudstad

Oxen /ˈuːksən/ (n, neut)
an Tarbh
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Taurus (i genitiv: Tauri), och symbolen ♉

Oxford /ˈɔksfuːrd/ (n, neut)
Áth na nDamh
  en stad i södra Englands centrala inland vid floden Themsen

Pakistan /pˈɑːkɪstˌan/ (n, neut)
An Phacastáin, Pacastáin
  stat i södra Asien

Palau /pˈɑːlaˌʉ/ (n, neut)
Oileáin Palau

Palestina /pˈɑːləstˌiːna/ (n, neut)
An Phalaistín

Panama /pˈɑːnamˌa/ (n, neut)
Panama
  sydligaste staten i Centralamerika som i norr gränsar till Costa Rica och syd till Colombia

Pangea /pˈaŋəˌa/ (n, neut)
Pangaea
  historisk superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften splittrade upp den till dagens kontinenter

Papua Nya Guinea /pˈɑːpʉˌa nˈyːa ɡˈʉiːnəˌa/ (n, neut)
Nua-Ghuine Phapua

Paradisfågeln /pˈɑːradˌɪsfoːjˌɛln/ (n, neut)
Éan Parthais
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Apus (i genitiv: Apodis)

Paraguay /pˈɑːraɡˌʉaˌyː/ (n, neut)
Paragua

Paris /pˈɑːriːs/ (n, ut)
Páras
  huvudstad i Frankrike

Patagonien /pˈɑːtɑːɡˌɔniːən/ (n, neut)
Patagóin
  den sydligaste delen av Sydamerika

Paul /pˈɑːʉl/ (n)
Pól

Paulus /pˈɑːʉlˌʉs/ (n)
Naomh Pól
  en apostel i Nya Testamentet av Bibeln

Pegasus /pˈeːɡasˌʉs/ (n, neut)
Capall Eitilte
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pegasus (i genitiv: Pegasi)

Peking /pˈeːkɪŋ/ (n, neut)
Béising
  huvudstaden i landet Kina

Pendeluret /pˈɛndəlˌʉrət/ (n, neut)
Clog
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Horologium (genitiv: Horologii)

Pennsylvania /pˈɛnsylvˌaniːˌa/ (n, neut)
Peinnsiolváin
  en amerikansk delstat

Per /pˈɛːr/ (n, ut)
Peadar
  ett mansnamn; en kortform av Peter

Perseus /pˈɛʂəˌʉs/ (n, neut)
Peirséas
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Perseus (i genitiv: Persei)

Peru /pˈeːrʉ/ (n, neut)
Peiriú

Petrus /pˈɛtrʉs/ (n, ut)
Peadar
  en av Jesus apostlar, med en mycket viktig roll i kristen tradition (se Wikipediaartikeln)

Philadelphia /phˈiːladˌɛlphiːˌa/ (n, neut)
Philadelphia
  den största staden i delstaten Pennsylvania i USA

Pilen /pˈiːlən/ (n, neut)
Saighead
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sagitta (i genitiv: Sagittae)

Pitcairnöarna /pˈɪtkaˌɪrnøːˌarna/ (n, neut)
Oileáin Phiotcairn

Pluto /plˈʉtuː/ (n, ut)
Plútón
  en dvärgplanet, en mindre himlakropp utanför den yttersta planeten i solsystemet, vilken tidigare räknades som den nionde planeten räknat från solen
  romersk gud av underjorden

Podgorica /pˈɔdɡʊrˌiːka/ (n, neut)
Podgairítse
  huvudstaden i Montenegro

Polen /pˈuːlən/ (n, neut)
An Pholainn, Poblacht na Polainne

Polynesien /pˈuːlyːnəsˌiːən/ (n, neut)
Polainéis
  en etnografisk region i Oceanien som sträcker sig från Nya Zeeland i sydväst, Hawaiiöarna i norr och Påskön i öst

Port of Spain /pˈuːt (en)ɒv(sv) spɑːˈiːn/ (n)
Port of Spain
  huvudstad av Trinidad och Tobago

Port-au-Prince /pˈuːt ˈɑːʉ prˈɪnsə/ (n, neut)
Port-au-Prince
  huvudstaden i Haiti

Portugal /pˈuːtʉɡˌal/ (n, neut)
an Phortaingéil, Portaingéil
  ett land i sydvästra Europa

Prag /prˈɑːɡ/ (n, neut)
Prág
  huvudstaden i Tjeckien

Pretoria /prˈeːtuːrˌiːa/ (n, neut)
Pretoria
  huvudstad av Sydafrika

Preussen /prˈeːɵsən/ (n, neut)
Prúis
  hertigdöme vid den baltiska östersjökusten, senare konungarike och till sist en delstat i Tyskland

Puerto Rico /pˈʉətˌuː rˈiːkuː/ (n, neut)
Pórtó Ríce, Pórtó Rícó
  ö tillhörande USA i Karibien

Pyongyang /pˈyːɔŋˌyːaŋ/ (n, neut)
Pyongyang

Pytagoras sats /pˈyːtɑːɡˌʊras sˈats/ (n)
teoirim Phíotagarásach

Påfågeln /pˈoːfoːjˌɛln/ (n, neut)
Péacóg
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pavo (i genitiv: Pavonis)

Påskön /pˈoːsxøːn/ (n, ut)
Oileán na Cásca
  ö i södra Stilla havet väster om Sydamerika, i den chilenska regionen Valparaíso

Qatar /kˈɑːtar/ (n, neut)
Catar

Quito /kwˈiːtuː/ (n)
Quito
  huvudstad av Ecuador

Québec /kwˈeːbək/ (n, neut)
Québec

Rabat /rˈabat/ (n, neut)
Rabat

Reformationen /reːfˈɔrmasxˈuːnən/ (n)
Reifirméisean
  kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl

Reykjavik /rˈeːyɕˌaviːk/ (n, neut)
Réicivíc

Rhen /rhˈeːn/ (n)
Réin
  en flod i vestra Europa, rinner genom Schweiz, Liechtenstein, Österrike, Tyskland, Frankrike och Nederländerna

Rhenlandet /rhˈɛnlandət/ (n, neut)
Dúiche na Réine
  område väster om floden Rhen i västra Tyskland

Rhode Island /rhˈuːdə ˈɪsland/ (n, neut)
Oileán Rhode
  en amerikansk delstat

Richard /rˈɪʃard/ (n, ut)
Risteard

Rickard /rˈɪkːard/ (n, ut)
Risteard

Riga /rˈiːɡa/ (n, neut)
Rigé, Ríge
  Lettlands huvudstad

Riyadh /rˈiːyːˌadh/ (n)
Riyadh
  huvudstad av Saudiarabien

Robert /rˈuːbət/ (n, ut)
Riobard

Rom /rˈɔm/ (n, neut)
Róimh
  huvudstad i Italien

Rombiska nätet /rˈɔmbɪskˌa nˈɛːtət/ (n, neut)
Líontán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Reticulum (i genitiv: Reticulu)

Roseau /rˈuːsəˌaʉ/ (n)
Roseau
  huvudstad av Dominica

Rumänien /rˈʉmɛːnˌiːən/ (n)
Romàinia, an Rómáin

Rut /rˈʉt/ (n, ut)
Rút
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Rwanda /rvˈanda/ (n, neut)
Ruanda
  stat i östra Afrika

Ryssland /rˈysland/ (n, neut)
Rúis, An Rúis
  en stat i östra Europa och norra Asien, formellt omnämd som Ryska federationen

Räven /rˈɛːvən/ (n, neut)
Sionnach
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Vulpecula (i genitiv: Vulpeculae)

Saint Kitts och Nevis /sˈɑːɪnt kˈɪts ɔk nˈeːviːs/ (n, neut)
San Críostóir-Nimheas
  stat i Västindien som har varit självständig sedan 1983

Saint Lucia /sˈɑːɪnt lˈʉsɪˌa/ (n, neut)
San Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna /sˈɑːɪnt vˈɪnsənt ɔk ɡrˌeːnadˈiːnərnˌa/ (n)
San Uinseann agus na Greanáidíní
  en stat och ögrupp i Västindien

Salomonöarna /sˈɑːluːmˌuːnøːˌarna/ (n, neut)
Oileáin Sholomón
  en stat i västra Stilla havet

Samoa /sˈɑːmuːˌa/ (n, neut)
Samó
  en stat i södra Stilla havet

Samuel /sˈɑːmʉəl/ (n, ut)
Samúéil
  ett mansnamn

San Marino /sˈɑːn mˈɑːriːnˌuː/ (n)
San Mairíne

San Salvador /sˈɑːn sˈalvadˌuːr/ (n)
San Salvador
  huvudstad av El Salvador

Sankt Petersburg /sˈaŋkt pˈeːtəʂbˌɵrj/ (n)
Cathair Pheadair
  stad i Ryssland

Sarajevo /sˈɑːrajəvˌuː/ (n, neut)
Sairéavó
  huvudstaden i Bosnien och Hercegovina

Sardinien /sˈardiːnˌiːən/ (n, neut)
Sairdín
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Saturnus /sˈɑːtɵrnˌʉs/ (n, neut)
Satarn
  den sjätte planeten i solsystemet från solen räknat

Saudiarabien /sˈɑːʉdˌiːarˌabiːən/ (n, neut)
Araib Shádach, An Araib Shádach

Schlesien /ʃlˈeːsiːən/ (n, neut)
An tSiléis
  historisk region i Centraleuropa belägen kring floden Oders övre lopp som idag är politiskt delat av Polen, Tjeckien och Tyskland

Schweiz /ʃvˈeːiːs/ (n, ut)
An Eilvéis
  land i Centraleuropa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Italien, Liechtenstein och Österrike

Scout /skˈuːʉt/ (n, ut)
treoraigh
  person mellan 8 och 25 år som deltar i Scouternas scoutprogram

Seglet /sˈɛɡlət/ (n, neut)
Seolta
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Vela (i genitiv: Velorum)

Senegal /sˈeːnəɡˌal/ (n, neut)
Seineagáil
  en stat i västra Afrika som gränsar till Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Mali och Mauretanien

Serbien /sˈɛrbiːən/ (n, neut)
Seirbia

Sextanten /sˈɛkstantən/ (n, neut)
Seiseamhán
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Sextans (i genitiv: Sextantis)

Seychellerna /sˈeːyʃˌɛlərnˌa/ (n, neut)
Poblacht na Séiséal
  en stat och ögrupp utanför Afrikas östkust

Shetland /sxˈɛtland/ (n, neut)
Inse Shealtainn
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Shetlandsöarna /sxˈɛtlandsˌøːarnˌa/ (n, ut)
Inse Shealtainn
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Sibirien /sˈiːbiːrˌiːən/ (n, neut)
An tSibéir
  (område omfattande) asiatiska Ryssland (delen av Ryssland mellan Uralbergen och Berings sund)

Sicilien /sˈiːsɪlˌiːən/ (n, neut)
Sicil
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Sierra Leone /sˈiːərˌa lˈeːuːnə/ (n, neut)
Siarra Leon
  stat i Västafrika som gränsar till Guinea i norr och Liberia i söder med kust mot Atlanten i väst

Singapore /sˈɪŋapˌuːrə/ (n, neut)
Singeapór
  land i Asien, officiellt namn: Republiken Singapore

Själland /sxˈɛland/ (n, neut)
Séalainn

Skandinavien /skˈandiːnˌaviːən/ (n, neut)
Críoch Lochlann
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Norge och Sverige

Skandinaviska halvön /skˈandiːnˌavɪskˌa hˈalvøːn/ (n)
Críoch Lochlann

Skorpionen /skˌuːrpɪˈuːnən/ (n, neut)
Scairp
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Scorpius (i genitiv: Scorpii) inom astronomin, eller Scorpio inom astrologin, och symbolen ♓

Skottland /skˈɔtland/ (n, neut)
Albain

Skytten /sxˈytːən/ (n, ut)
Saighdeoir
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Sagittarius (i genitiv: Sagittarii), och symbolen ♐

Skölden /sxˈœldən/ (n, neut)
Sciath
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Scutum (i genitiv: Scuti)

Slovakien /slˈoːvakˌiːən/ (n, neut)
Slóvaic

Slovenien /slˈoːvənˌiːən/ (n, neut)
Slóivéin

Sofia /sˈuːfiːˌa/ (n)
Sóifia
  Bulgariens huvudstad

Somalia /sˈuːmalˌiːa/ (n, neut)
Somáil

South Carolina /sˈuːɵth kˈɑːruːlˌiːna/ (n, neut)
Carolina Theas
  en delstat i USA

South Dakota /sˈuːɵth dˈɑːkuːtˌa/ (n, neut)
Dakota Theas
  en amerikansk delstat

Sovjetunionen /sˈɔvjətˌɵniːˌuːnən/ (n, neut)
An tAontas Sóivéadach
  forna union av republiker i Asien och Östeuropa

Spanien /spˈɑːniːən/ (n, neut)
An Spáinn, an Spáinn
  ett land i sydvästra Europa (egennamn)

Sparta /spˈata/ (n, neut)
Sparta
  en historisk stad i antikens Grekland

Sri Lanka /srˈiː lˈaŋka/ (n)
Srí Lanca
  land i Sydasien, på ön Sri Lanka (1)

Stefan /stˈeːfan/ (n, ut)
Steafán, Stíofán
  ett mansnamn

Stenbocken /stˈɛnbɔkːən/ (n, neut)
an Gabhar
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Capricornus (i genitiv: Capricorni), och symbolen ♑

Stilla havet /stˈɪla hˈɑːvət/ (n, neut)
An tAigéan Ciúin
  världshav med Asien och Oceanien i väster och Nord- och Sydamerika i öster

Stockholm /stˈɔkhɔlm/ (n, neut)
Stócólm
  Sveriges huvudstad

Stora barriärrevet /stˈuːra bˈariːˌɛrəvət/ (n, neut)
an Mhórsceir Bhacainneach

Stora björnen /stˈuːra bjˈœrnən/ (n, neut)
Béar Mór
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Ursa Major (i genitiv: Ursae Majoris)

Stora hunden /stˈuːra hˈɵndən/ (n, neut)
Madra Mór
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Canis Major (i genitiv: Canis Majoris)

Storbritannien /stˈuːrbriːtˌaniːən/ (n, neut)
Breatain, Breatain Mhór
  en ö som huvuddelen av staten Storbritannien utgörs av

Sudan /sˈʉdan/ (n, neut)
An tSúdáin
  stat i nordöstra Afrika

Surinam /sˈʉriːnˌam/ (n, neut)
Suranam

Svanen /svˈɑːnən/ (n, neut)
Cros an Tuaiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Cygnus (i genitiv: Cygni)

Svarta havet /svˈata hˈɑːvət/ (n)
an Mhuir Dhubh
  bihav beläget mellan sydöstra Europa och Mindre Asien

Sverige /svˈɛrjə/ (n, neut)
Sualainn, An tSualainn
  stat i Skandinavien i norra Europa

Svärdfisken /svˈɛːrdfɪskən/ (n, neut)
an Colgán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Dorado (i genitiv: Doradus)

Swaziland /svˈɑːsiːlˌand/ (n, neut)
Suasalainn

Sydafrika /sˈyːdafrˌiːka/ (n, neut)
Afraic Theas, An Afraic Theas

Sydamerika /sˈyːdamˌɛrɪka/ (n, neut)
Meiriceá Theas

Sydkorea /sˈydkuːrəˌa/ (n, neut)
Chóiré Theas, Cóiré Theas
  land i Östasien, gränsar till Nordkorea, officiellt namn: Republiken Korea.

Sydpolen /sˈydpuːlən/ (n, ut)
Mol Theas

Sydsudan /sˈydsʉdˌan/ (n, neut)
Súdáin Theas
  en östafrikansk stat förklarad självständig från Sudan 2011

Sydtyrolen /sˈydtyːrˌuːlən/ (n)
an Tioróil Theas

Syrien /sˈyːriːən/ (n, neut)
tSiria, An tSiria
  stat i Mellanöstern

São Tomé och Príncipe /sˈɑːuː tuːmˈeː ɔk prˈɪnsɪpə/ (n, neut)
São Tomé agus Príncipe
  en stat utanför Västafrika

Södra fisken /sˈœdra fˈɪskən/ (n, neut)
Iasc an Deiscirt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Piscis Austrinus (i genitiv: Piscis Austrini)

Södra korset /sˈœdra kˈɔʂət/ (n, neut)
an Chros
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crux (i genitiv: Crucis)

Södra kronan /sˈœdra krˈuːnan/ (n, neut)
Coróin an Deiscirt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Australis (i genitiv: Coronae Australis)

Södra triangeln /sˈœdra trˈiːaŋˌɛln/ (n, neut)
Triantán an Deiscirt
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum Australe (i genitiv: Trianguli Australis)

Söul /sˈøːʉl/ (n, neut)
Súl, Seoul

T-korsning /tˈeː kˈɔʂnɪŋ/ (n, ut)
T-acomhal
  plats där tre vägar möts och bildar ett mönster likt ett "T"

T-shirt /tˈeː sxˈɪt/ (n, ut)
t-léine
  kortärmad tröja som, när upphållen rätt, formar ett T

T-tröja /tˈeː trˈøːja/ (n, ut)
t-léine
  kortärmad tröja

Tadzjikistan /tˈadsjiːkˌɪstan/ (n, neut)
Táidsíceastáin

Taffelberget /tˈafəlbərjət/ (n, neut)
Tábla
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Mensa (i genitiv: Mensae)

Taiwan /tˈɑːiːvˌan/ (n, neut)
Téaváin
  land och ö i Östasien

Tallinn /tˈalɪn/ (n, neut)
Taillinn
  Estlands huvudstad

Tanzania /tˈansanˌiːa/ (n, neut)
Tansáin, An Tansáin
  en stat i östra Afrika som gränsar till Kenya och Uganda i norr, Rwanda, Burundi och Kongo-Kinshasa i väster och Zambia, Malawi och Mozambique i söder samt i öster en kust mot Indiska oceanen

Tasmanien /tˈasmanˌiːən/ (n, neut)
Tasmáin
  en australisk ö och delstat söder om Australien

Tchad /tʃˈɑːd/ (n, neut)
Sead

Texas /tˈɛksas/ (n, neut)
Téacsas
  en amerikansk delstat

Thailand /thˈɑːiːlˌand/ (n, neut)
Téalainn

Themsen /thˈɛmsən/ (n)
an Tamais, Tamais
  en flod i södra England, och Englands längsta

Thrakien /thrˈɑːkiːən/ (n, neut)
an Tráicia
  en historisk och geografisk region på sydöstra Balkanhalvön mellan Svarta havet, Egeiska havet och Marmarasjön.

Tibet /tˈiːbət/ (n, neut)
Tibéid
  region i Folkrepubliken Kina, officiellt autonoma regionen Tibet
  tidigare stat i Centralasien

Tirana /tˈiːranˌa/ (n, neut)
Tiorána
  Albaniens huvudstad

Titan /tˈiːtan/ (n, ut)
Tíotán
  Saturnus största måne

Tjeckien /ɕˈɛkːiːən/ (n, neut)
Poblacht na Seice, Seic

Tjeckoslovakien /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌiːən/ (n, neut)
an tSeicslóvaic

Tjetjenien /ɕˈɛɕənˌiːən/ (n, neut)
Seisnia
  en autonom delrepublik i sydvästra Ryssland med gräns mot Georgien

Tjuvasjien /ɕˈʉvasxˌiːən/ (n, neut)
an tSuvais
  en delrepublik i europeiska Ryssland

Togo /tˈuːɡuː/ (n, neut)
Tóga

Tokyo /tˈuːkyːˌuː/ (n, neut)
Tóiceo

Tor /tˈɔr/ (n, ut)
Túr
  asagud i nordisk mytologi, son till asen Oden och asynjan Jord, make till asynjan Siv, som skapar åska när dennes stridshammare Mjölner anslår i fiender (inom viss mån en åskgud)

Tranan /trˈɑːnan/ (n, neut)
Corr
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Grus (i genitiv: Gruis)

Transnistrien /trˈansnɪstrˌiːən/ (n, neut)
an Tras-dnístiria

Triangeln /trˈiːaŋˌɛln/ (n, neut)
Triantán
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum (i genitiv: Trianguli)

Trinidad och Tobago /trˈiːniːdˌad ɔk tˈuːbaɡˌuː/ (n, neut)
Tríonóide agus Tobága

Tripoli /trˈiːpuːlˌiː/ (n)
Tripilí
  huvudstad av Libyen

Troja /trˈuːja/ (n, neut)
an Traí
  en antik stad i dagens Turkiet

Tukanen /tˈʉkanən/ (n, neut)
Túcán
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Tucana (i genitiv: Tucanae)

Tunis /tˈɵniːs/ (n)
Túinis
  huvudstad av Tunisien

Tunisien /tˈɵniːsˌiːən/ (n, neut)
An Túinéis, Túinéis

Turkiet /tˈɵrkiːət/ (n, neut)
Tuirc, An Tuirc
  en stat i Asien och Europa

Turkmenistan /tˈɵrkmənˌɪstan/ (n, neut)
Tuircméanastáin
  stat i Centralasien

Tuva /tˈʉva/ (n)
Túva
  en rysk delrepublik belägen i södra Sibirien, med gräns mot Altajrepubliken, Chakassien, Burjatien, Krasnojarsk kraj och Irkutsk oblast i Ryssland samt i söder mot Mongoliet och vars huvudstad kallas Kyzyl

Tuvalu /tˈʉvalˌʉ/ (n, neut)
Tuvalu
  en stat i sydvästra Stilla havet

Tvillingarna /tvˈɪlɪŋˌarna/ (n, neut)
an Cúpla
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Gemini (i genitiv: Geminorum), och symbolen ♊

Tyska demokratiska republiken /tˈyska dˈeːmɔkrˌɑːtɪskˌa rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, neut)
Poblacht Dhaonlathach na Gearmáine

Tyskland /tˈyskland/ (n, neut)
Gearmáin, an Ghearmáin, An Ghearmáin

US-amerikansk /ˌʉˈɛs ˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
Meiriceánach
  som rör USA; som kommer från eller tillhör staten USA

USA /ˌʉɛsˈɑː/ (n, neut)
SAM
  en stat i Nordamerika; en av världens supermakter

Uganda /ˈʉɡandˌa/ (n, neut)
Uganda

Ugnen /ˈɵŋnən/ (n, neut)
Foirnéis
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Fornax (i genitiv: Fornacis)

Ukraina /ˈɵkraˌiːna/ (n, neut)
Úcráin, An Úcráin

Ungern /ˈɵŋərn/ (n, neut)
Ungáir, An Ungáir
  en stat i Europa

Uranus /ˈʉranˌʉs/ (n, neut)
Uránus, Úránas
  den sjunde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Uruguay /ˈʉrʉɡˌʉaˌyː/ (n, neut)
Uragua

Uzbekistan /ˈɵsbəkˌɪstan/ (n, neut)
Úisbéiceastáin, An Úisbéiceastáin

V-ringning /vˈeː rˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
V-mhuineál
  V-formad halsskärning på klädesplagg

Valfisken /vˈɑːlfɪskən/ (n, neut)
Míol Mór
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Cetus (i genitiv: Ceti)

Valletta /vˈalətːˌa/ (n, neut)
Vaileite
  Maltas huvudstad

Vanuatu /vˈɑːnʉˌatʉ/ (n, neut)
Vanuatú, Poblacht Vanuatú
  stat i Stilla havet

Vargen /vˈarjən/ (n, neut)
Faolchú
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lupus (i genitiv: Lupi)

Vatikanstaten /vˌɑːtiːkˈɑːnstatən/ (n, neut)
Vatacáin

Vattenormen /vˌatːənˈɔrmən/ (n, neut)
Hydra
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det latinska namnet Hydra (i genitiv: Hydrae)

Vattumannen /vˈatːʉmˌanən/ (n, neut)
Iompróir an Uisce
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Aquarius (i genitiv: Aquarii), och symbolen ♒

Venedig /vˈeːnədˌɪɡ/ (n, neut)
Veinéis
  stad i nordöstra Italien belägen i en lagun vid Adriatiska havet

Venezuela /vˈeːnəsˌʉəlˌa/ (n, neut)
Veiniséala

Venus /vˈeːnʉs/ (n)
Véineas
  den romerska gudinnan för fruktsamhet och kärlek
Venus, Véineas
  den andra planeten från solen räknat i vårt solsystem

Vientiane /vˈiːəntˌiːanə/ (n)
Vientiane
  huvudstad av Laos

Vietnam /vˈiːətnˌam/ (n, neut)
Vítneam
  stat i sydöstra Asien

Vilhelm /vˈɪlhəlm/ (n, ut)
Liam, Uilliam
  ett mansnamn, försvenskad stavning av Wilhelm

Vilnius /vˈɪlniːˌʉs/ (n)
Vilnias
  Litauens huvudstad

Vinkelhaken /vˈɪŋkəlhˌakən/ (n, neut)
Riail
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Norma (i genitiv: Normae)

Vintergatan /vˈɪntərɡˌɑːtan/ (n, ut)
Bealach na Bó Finne
  den galax i vilken vårt solsystem är beläget, synlig på natthimlen som ett disigt band av vitt ljus

Vitryssland /vˈɪtryslˌand/ (n, neut)
Bhealarúis
  äldre namn på landet Belarus

Väduren /vˈɛːdʉrən/ (n, neut)
An Reithe
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Aries (i genitiv: Arietis), och symbolen ♈

Västafrika /vˈɛstafrˌiːka/ (n, neut)
Afraic Thiar
  geografiskt område bestående av västra delen av den afrikanska kontinenten

Västbanken /vˈɛstbaŋkən/ (n, ut)
An Bruach Thiar
  landområde längs västra stranden (banken) av floden Jordan och Döda havet

Västeuropa /vˈɛstəˌʉruːpˌa/ (n, neut)
Iarthar na hEorpa
  västra Europa

Västindien /vˈɛstɪndˌiːən/ (n, neut)
Indiacha Thiar
  samlande benämning på öarna öster om Centralamerika

Västtyskland /vˈɛstːysklˌand/ (n, neut)
Iar-Ghearmáin

Vågen /vˈoːjən/ (n, neut)
Meá
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen

Wales /vˈɑːləs/ (n, neut)
Breatain Bheag

Warszawa /vˈaʂsavˌa/ (n, neut)
Vársá

Washington /vˈashɪŋtˌuːn/ (n, neut)
Washington, D.C.
  informellt namn på Washington, D.C. (huvudstaden i USA)

Washington, D.C. /vˈashɪŋtˌuːn dˈeː sˈeː/ (n)
Washington, D.C.

Wellington /vˈɛlɪŋtˌuːn/ (n)
Wellington
  huvudstad av Nya Zeeland

West Virginia /vˈɛst vˈɪrjiːnˌiːa/ (n, neut)
Virginia Thiar
  en amerikansk delstat

Wien /vˈiːən/ (n)
Vín
  huvudstad i Österrike

Wikipedia /vˈiːkiːpədˌiːa/ (n, ut)
Vicipéid

Wikisource /vˈiːkiːsˌuːɵrsə/ (n, ut)
Vicífhoinse

Wiktionary /vɪksxˈuːnarˌyː/ (n, ut)
Wikishinari, Vicífhoclóir

Wisła /vˈɪsla/ (n, ut)
An Viostúile
  Polens viktigaste och längsta flod

X-kromosom /ˈɛks krˈuːmuːsˌɔm/ (n, ut)
X-chrómasóm

Y-kromosom /ˈyː krˈuːmuːsˌɔm/ (n, ut)
Y-chrómasóm

York /ˈyːɔrk/ (n, neut)
Eabhrac
  en stad i England

Zagreb /sˈaɡrəb/ (n, neut)
Ságrab
  huvudstaden i Kroatien

Zambia /sˈambiːˌa/ (n, neut)
Saimbia

Zaragoza /sˈɑːraɡˌuːsa/ (n, neut)
Zaragoza
  en stad och kommun i Aragonien i nordöstra Spanien
  en provins i Aragonien, Spanien

Zeus /sˈeːʉs/ (n, ut)
Séas
  en gud, nämligen gudarnas konung

Zimbabwe /sˈɪmbabvə/ (n, neut)
Siombáib

abacus /ˈɑːbakˌʉs/ (n, ut)
abacas
  den översta fyrkantiga plattan över en pelare
  fornromersk räknetavla; kulram

abakus /ˈɑːbɑːkˌʉs/ (n, ut)
abacas

abbedissa /ˈabədˌɪsa/ (n, ut)
ban-ab

abborre /ˈabɔrə/ (n, ut)
péirse
  en art (Perca fluviatilis) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten abborre

abborrpinne /ˈabɔrpˌɪnə/ (n, ut)
péirse
  liten abborre

abbot /ˈabuːt/ (n, ut)
ab

abbotsdöme /ˈabɔtsdˌøːmə/ (n, neut)
abacht

abbreviation /ˌabreːvˌiːasxˈuːn/ (n, ut)
giorrú
  förkortning

abbé /abˈeː/ (n, ut)
ab
  fransk katolsk präst

abchazier /ˈabʃasˌiːər/ (n, ut)
Abcáiseach
  person tillhörande en georgisk folkgrupp i Abchazien

abchazisk /ˈabʃasˌɪsk/ (adj)
Abcáiseach
  som rör Abchazien eller abchazierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

abchaziska /ˈabʃasˌɪska/ (n, ut)
Abcáisis
  nordvästkaukasiskt språk som talas i Abchazien

abdikation /ˌabdiːkasxˈuːn/ (n, ut)
tabhairt suas
  lämnande av en tron, avsägelse av regentskap

abdikera /ˈabdiːkərˌa/ (v)
tabhair suas

abdomen /ˈabduːmən/ (n, neut)
abdóman
  buk
  bakkropp hos insekter, kräftdjur och andra leddjur

abduktor /ˈabdɵktˌɔr/ (n, ut)
matán abduchtach
  muskel som drar en kroppsdel från kroppens sagittalplan

aberration /ˌɑːbərɑːsxˈuːn/ (n, ut)
difear
  avvikelse

abessinier /ˈɑːbəsˌiːniːər/ (n, ut)
Aibisíneach
  (katt av en viss) kattras

abessinsk /ˈɑːbəsˌɪnsk/ (adj)
Aibisíneach
  som rör Abessinien och dess språk

abietinsyra /ˈɑːbiːətˌɪnsyːrˌa/ (n)
aigéad aibiteach
  syra som består av kol, väte och syre, (CH₃)₄C15H17COOH

abiogenes /ˈɑːbiːˌuːjənəs/ (n, ut)
aibithghineas
  process genom vilken liv uppstår ur ickelevande materia

abiotisk /ˈɑːbiːˌuːtɪsk/ (adj)
aibitheach
  som inte rör eller härrör från biologiska organismer

abnorm /abnˈɔrm/ (adj)
mínormálta
  onormal, mycket långt ifrån att vara normal, onaturlig, felaktig

abnormitet /abnˈɔrmiːtˌeːt/ (n, ut)
ainspiantacht
  medicinsk avvikelse eller missbildning

abominabel /ˈabuːmˌiːnabˌɛl/ (adj)
gráiniúil
  avskyvärd, vedervärdig

abonnemang /ˈabʊnəmˌaŋ/ (n, neut)
liostáil
  löpande beställning; ett avtal om att köpa en regelbundet nyutkommande vara eller tjänst för en viss tid, och då ha tillgång till nya exemplar av varan eller tjänsten under hela denna tid

abonnent /ˈabʊnˌɛnt/ (n, ut)
síntiúsóir
  en som abonnerar (t.ex. på en tidning el. telefon), prenumerant, kund, köpare, beställare

abonnera /ˈabʊnˌeːra/ (v)
foscríobh
  enligt ett avtal ha tillgång till en viss tjänst eller vara på en kontinuerlig basis

aborigin /ˌabuːriːɡˈiːn/ (n, ut)
bundúchasach
  person som tillhör en ursprungsbefolkning

abort /ˈabɔt/ (n, ut)
ginmhilleadh
  legalt avbrytande av graviditet
anabaíocht
  missfall

abrasion /ˌabrasxˈuːn/ (n, ut)
scríobchaitheamh
  nötning av berg

abrupt /ˈabrɵpt/ (adj)
gearrbhéalach
  plötslig, oväntad

absens /ˈabsəns/ (n, ut)
asláithreacht
  tankspriddhet, sinnesfrånvaro
  frånvarande, frånvaro (alltså ej närvarande, presens)

absid /ˈabsiːd/ (n, ut)
cúlbhá
  halvrund utbyggnad (spec. på en kyrka)

absint /ˈabsɪnt/ (n, ut)
apsaint

abskissa /ˈabsxɪsˌa/ (n, ut)
aibsíse
  den första, vanligtvis hörande till den horisontella axeln, koordinaten i ett kartesiskt koordinatsystem

absolut /ˈabsuːlˌʉt/ (adj)
absalóid
  som är utan inskränkning, fullständig, fullkomlig

absolut /ˈabsuːlˌʉt/ (adv)
amach is amach

absolut magnitud /ˈabsuːlˌʉt mˈaŋniːtˌʉd/ (n)
dearbhmhéid

absoluta nollpunkten /ˈabsuːlˌʉta nˈɔlpɵŋktən/ (n)
dearbhnialas
  den lägsta temperatur som går att uppnå; −273,15 &deg;C eller 0 K

absolutbelopp /ˈabsuːlˌʉtbəlˌɔp/ (n, neut)
méid
  för ett reellt tal a: betecknas |a| och är lika med a utan tecken, avståndet till origo (0) på den reella tallinjen, d.v.s. |a|=\sqrt{a^2}= \left\{\begin{matrix}
  för ett komplext tal z: betecknas |z| och är lika med avståndet till origo i det komplexa talplanet, d.v.s. |z| = |a+b i| = \sqrt{z\bar{z}} = \sqrt{a^2 + b^2}; generaliserat gäller även motsvarande för hyperkomplexa tal

absolution /ˌabsuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
aspalóid
  syndernas förlåtelse

absolutism /ˈabsuːlˌʉtɪsm/ (n, ut)
abstaine
  total avhållsamhet från alkohol
absalóideachas
  styrelseskick som innebär en form av envälde
  lära som står för objektiva sanningar och absoluta världen

absorbera /absˈɔrbərˌa/ (v)
sáith
  suga upp, uppsuga, suga in, insuga, suga åt sig, uppta, ta upp, ta åt sig, uppsluka, förtära

absorption /absˈɔrpsxˈuːn/ (n, ut)
ionsú
  uppsugning, upptagning

absorptionslinje /absˈɔrpsxˈʊnslɪnjə/ (n, ut)
líne ionsúcháin

abstinens /abstˈiːnəns/ (n, ut)
abstaine
  avhållsamhet (t.ex. från alkohol), drogfrihet, nykterhet
abstanaid
  abstinensbesvär, fysiska och psykiska problem vid avvänjning från en drog

abstrahera /ˈabstrahərˌa/ (v)
achomaireacht
  bortse från det oväsentliga, utelämna oviktiga detaljer

abstrakt /ˈabstrakt/ (adj)
achomaireacht
  något som bildats genom abstraktion.

abstrakt /ˈabstrakt/ (n)
achomaireacht
  sammanfattning, referat

abstrakt substantiv /ˈabstrakt sˈɵbstantˌiːv/ (n)
ainm teibí
  ord som tillhör ordklassen abstrakta substantiv;

abstraktion /ˌabstraksxˈuːn/ (n, ut)
achoimre
  tankeskapelse, teoretisk framställning (med de mest väsentliga dragen och utan oviktiga detaljer), svårighetskänslig skapelse, svårbegriplighet, teoretisering, djupsinnighet

abundans /ˌɑːbɵndˈans/ (n, ut)
flúirse

acceleration /ˌaksəlˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
luasghéarú
  ökning av hastighet eller fart per tidsenhet; hastighetens tidsderivata

accelerera /ˈaksələrˌeːra/ (v)
luathaigh
  ge ett föremål en acceleration; förändra ett föremåls hastighet
  ökas, gå snabbare

accent /ˈaksənt/ (n, ut)
blas
  betoning, intonation

accentuera /ˈaksəntˌʉərˌa/ (v)
aiceannaigh
  tala eller sjunga med betoning

accentuering /ˈaksəntˌʉeːrˌɪŋ/ (n, ut)
béim
  betoning, framhållandet (av ngt)
  tyngdpunkt, ökning
  framhävandet av vissa toner genom större tonvikt

accept /ˈaksəpt/ (n, ut)
glacadh
  godkännande av växel

acceptans /ˌaksəptˈans/ (n, ut)
glacadh

acehnesiska /ˈɑːsəhnəsˌɪska/ (n, ut)
Aicinéis
  ett sunda-sulawesiskt språk i den austronesiska språkfamiljen, som talas främst Aceh i Indonesien och i delar av Malaysia

acetaldehyd /ˈɑːsətˌɑːldəhˌyːd/ (n, ut)
aicéataildéad
  etanal

acetat /ˈɑːsətˌat/ (n, neut)
aicéatáit
  anjon av ; salt eller ester av

aceton /ˈɑːsətˌuːn/ (n)
aicéatón
  ett flyktigt lösningsmedel; den enklaste representanten av gruppen ketoner, systematiskt namn propanon

acetylen /ˈɑːsətˌyːlən/ (n, neut)
aicéitiléin
  trivialnamn för etyn; ett gasformigt kolväte med molekylformel C₂H₂ (ofta använt till svetsning)

acetylsalicylsyra /ˈɑːsətˌylsalˌɪsylsˌyːra/ (n, ut)
aigéad aicéitiolsalaicileach

aciditet /ˈɑːsɪdˌiːteːt/ (n, ut)
aigéadacht

ack /ˈak/ (interjection)
abhó
  ett utropsord som ofta uttrycker en sorts vemod, sorg eller saknad

ackompanjatör /ˈakːɔmpˌanjatˌøːr/ (n, ut)
tioncalaí
  person som ackompanjerar en solist

ackompanjemang /ˈakːɔmpˌanjəmˌaŋ/ (n, neut)
tionlacan
  musikalisk stöttning till melodistämma

ackompanjera /ˈakːɔmpˌanjərˌa/ (v)
tionlaic
  stötta musikaliskt, beledsaga

ackord /ˈakːuːrd/ (n, neut)
corda
  ett antal toner som ljuder samtidigt i viss harmoni

ackumulation /ˌakːʉmˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
tiomsú
  ansamling av något så att mängden eller halten ökar över tid

ackumulator /ˈakːʉmˌʉlatˌɔr/ (n, ut)
bailitheoir
  anordning för lagring av elektrisk energi; kemisk spänningskälla som går att ladda om
  särskilt processorregister, litet minnesutrymme för temporär lagring av beräkningsresultat i dator eller liknande; adderare försett med register som minns föregående resultat och kan använda det som operand till nästa beräkning, för att kunna summera (ackumulera flera tal)

ackumulera /ˈakːʉmˌʉleːrˌa/ (v)
tiomsaigh
  gradvis, över tid, öka i mängd

ackumulering /ˈakːʉmˌʉleːrˌɪŋ/ (n, ut)
tiomsú
  det att ackumulera

ackurat /ˈakːʉrˌɑːt/ (adj)
beacht

ackurat /ˈakːʉrˌɑːt/ (adv)
iomlán

ackusativ /ˈakːʉsatˌiːv/ (n)
áinsíoch
  ett ord som står i detta kasus

ackuschörska /ˌakːɵʃˈœʂka/ (n, ut)
bean chabhrach

action /aksxˈuːn/ (n)
gníomhaíocht
  actionfilm (om genren och ibland om enskilda filmer)

adamsäpple /ˈɑːdamsˌɛplə/ (n, neut)
úll na brád
  synlig utbuktning på halsen (i synnerhet hos män) som orsakas av en tydligt framträdande främre del av struphuvudet

adaptera /ˈɑːdaptˌeːra/ (v)
oiriúnaigh
  anpassa

addition /ˌadiːsxˈuːn/ (n, ut)
agús
  en räkneoperation vars resultat blir en summa; processen att addera två tal

additionell /ˌadiːsxˈuːnəl/ (adj)
breise

adekvans /ˌadəkvˈans/ (n, ut)
leorgacht
  det att vara adekvat; korrekt, träffande

adel /ˈadəl/ (n, ut)
uaisle
  samhällsklass med nedärvda privilegier garanterade av staten såsom skattefrihet, rätt till reserverade ämbeten och rätt till anspråk på kronan: adelsman

adelsdam /ˈadeːlsdˌam/ (n, ut)
bean uasal
  kvinna som tillhör adeln

adelskap /ˈadeːlskˌɑːp/ (n, neut)
uaisleacht

adenin /ˌadənˈiːn/ (n, neut)
adainín

adenokarcinom /ˈadənˌuːkarsˌɪnɔm/ (n, neut)
adanacarcanóma
  elakartad epitelial tumör av celler som bildar körtelstrukturer eller är av sådant ursprung (körtelceller)

adenom /ˈadənˌɔm/ (n, neut)
adanóma
  godartad epitelial tumör av celler som bildar körtelstrukturer eller är av sådant ursprung (körtelceller)

adenosintrifosfat /ˈadənˌuːsɪntrˌiːfɔsfˌat/ (n, neut)
trífhosfáit adanóisín
  en nukleosidtrifosfat med kvävebasen adenin, sockret ribos och tre fosforgrupper, vilken är cellens huvudsakliga energibärande molekyl

adept /ˈadəpt/ (n, ut)
deisceabal
  lärjunge i hemlig orden eller liknande
  lärjunge, elev i allmän betydelse, t.ex. i sportsammanhang

adiabatisk /ˈɑːdiːˌabatˌɪsk/ (adj)
aidiabatach

adjektiv /ˈadjəktˌiːv/ (n, neut)
aidiacht
  ord som normalt betecknar en egenskap och som grammatiskt kan fungera som bestämning till ett substantiv eller ett pronomen; en ordklass

adjektivisk /ˈadjəktˌiːvɪsk/ (adj)
aidiachtach

adjö /ˈadjøː/ (interjection)
go ngnóthaigh Dia duit, slán agat, slán leat, beannacht
  avslutande hälsningsfras; hej då

adla /ˈadla/ (v)
ridire
  förläna adelskap åt; tilldela någon adlig rang; vara orsak till någons adelskap

administratör /ˈadmiːnˌɪstratˌøːr/ (n, ut)
riarthóir
  person som förvaltar eller handhar viss verksamhet eller vissa ärenden för någons räkning, jfr administration

adolescens /ˈɑːduːlˌɛssəns/ (n, ut)
ógántacht
  ngdomsålder, tidig vuxenålder, som motsvarar perioden efter puberteten i sena tonåren efter att individen fysiskt fullständigt har passerat puberteten, men psykosocialt och fysiskt för övrigt fortfarande genomgår en kraftig utveckling mot helt självständigt vuxenliv

adoption /ˌɑːdɔpsxˈuːn/ (n, ut)
uchd-mhacachd

adrenalin /ˈadrənˌalɪn/ (n, neut)
aidréanailín
  en katekolamin som är ett hormon (stresshormon) som insöndras från binjuremärgen (tillsammans med en mindre mängd noradrenalin)

adress /ˈadrəs/ (n, ut)
seoladh
  anger läge, position i form av position för minnescell i ett elektroniskt minne

adressat /ˈadrəsˌat/ (n, ut)
seolaí
  den eller de person(er) som står som mottagare på ett brev eller ett paket

adressera /ˈadrəsˌeːra/ (v)
seoladh
  förse med adress, skriva adress på

adsorbera /adsˈɔrbərˌa/ (v)
asúigh

aducera /ˈɑːdʉsˌeːra/ (v)
ainéal
  göra mjukare, särskilt om metall

advent /ˈadvənt/ (n, neut)
Aidbhint
  del av kyrkoåret som börjar första söndagen i advent

adverb /ˈadvərb/ (n, neut)
dobhriathar
  ord som beskriver ett verb, ett adjektiv eller ett annat adverb

advokat /ˈadvuːkˌat/ (n, ut)
dlíodóir, abhcóide
  (titel för) person vars yrke är att genomföra rättsliga processer och juridiska uppdrag åt klienter; för advokat i Sverige gäller dessutom att man är medlem av Sveriges advokatsamfund

advokatyr /ˈadvuːkˌatyːr/ (n, ut)
aisiléireacht
  utspekulerad men ohållbar bevisföring; spetsfundig lagtolkning

adygeiska /ˈɑːdyːɡəˌɪska/ (n, ut)
Adaigéis
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas av totalt omkring 500 000 personer, varav en dryg femtedel är bosatta i Adygeiska republiken i Ryska federationen

aerob /ˈɑːərˌuːb/ (adj)
aeróbach

aerodrom /ˈɑːərˌɔdrɔm/ (n, ut)
aeradróm
  område där flygplan kan landa och lyfta. Aerodromen bestod av ett runt fält så att flygplan alltid kunde landa rakt mot vinden.

aerodynamik /ˈɑːərˌuːdyːnˌamiːk/ (n, ut)
aeraidinimic
  läran om gasers rörelse

aerodynamisk /ˈɑːərˌuːdyːnˌamɪsk/ (adj)
aeraidinimiciúil
  som har att göra med aerodynamik

aerosol /ˈɑːərˌuːsuːl/ (n, ut)
aerasól
  tätt med småpartiklar i luft eller annan gas (t ex dimma, rök); ett besprutningsmedel mot växtsjukdomar

afar /ˈɑːfar/ (n, ut)
Afáiris
  ett kushitiskt språk som talas i Etiopien, Eritrea och Djibouti
  (medlem av) en etnisk folkgrupp på omkring en och en halv miljon människor på Afrikas horn och som tillsammans talar språket afariska

afasi /ˈɑːfasˌiː/ (n, ut)
afáise
  ett tillstånd där en person på grund av en skada i centrala nervsystemet till större eller mindre grad förlorat förmågan att använda eller förstå språk i form av tal eller skrift

afficiera /ˈafiːsˌɪərˌa/ (v)
téigh i bhfeidhm ar
  beröra, påverka; angripa, smärta

affinitet /ˈafiːnˌiːteːt/ (n, ut)
cleamhnas

affirmativ /ˈafɪrmˌatiːv/ (adj)
dearfach
  jakande; bekräftande

affisch /ˈafɪʃ/ (n, ut)
póstaer
  reklam- eller informationsanslag

affischera /ˈafɪʃərˌa/ (v)
postálaí
  sätta upp affischer, tillkännage med affischer

affrikata /ˈafriːkatˌa/ (n, ut)
aifricéad
  språkljud som består av en kombination av en klusil ("stoppljud") omedelbart följd av en frikativa ("väsljud").

affär /afˈɛːr/ (n, ut)
siopa
  lokal avsedd för handel med bruksvaror
aontas
  avtal; speciellt som handlar om att köpa eller sälja något
rud
  kärleksaffär (vänsterprassel) utanför förhållandet
  politisk händelse, med negativ inverkan för de inblandade

affärsman /afˈɛːʂman/ (n, ut)
fear gnó

affärstransaktion /afˈɛːʂtransaksxˈuːn/ (n, ut)
déanamh
  handling där parter utbyter varor eller tjänster mot betalning

afghan /ˈafɡhan/ (n, ut)
Afganastánach
  relativt stor långhårig hundras

afghansk /ˈafɡhansk/ (adj)
Afganastánach

aforism /ˈɑːfuːrˌɪsm/ (n, ut)
nathaíocht
  kort citat eller påstående som kan väcka tankar

afrikaans /ˌafriːkaˈans/ (n)
Afracáinis
  språk som härstammar från nederländska som framförallt talas i Sydafrika och Namibia av (ättlingar till) de europeiska kolonisatörerna.

afrikan /ˈafriːkˌan/ (n, ut)
Afracach
  person från Afrika

afrikansk /ˌafriːkˈɑːnsk/ (adj)
Afracach
  som rör Afrika

afroamerikan /ˈafruːˌamərˌɪkan/ (n, ut)
meiriceánaigh afracacha

afroamerikansk /ˌafruːˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
meiriceánaigh afracacha
  som avser afroamerikaner

afton /ˈaftuːn/ (n, ut)
tráthnóna
  evenemang som hålls på kvällen

aftonfalk /ˈaftɔnfˌalk/ (n, ut)
fabhcún cosdearg

aftonmåltid /ˈaftɔnmˌoːltiːd/ (n, ut)
dinnéar
  måltid som äts på kvällen

agat /ˈɑːɡat/ (n, ut)
agáit

agave /ˈɑːɡavə/ (n, ut)
agáibhe
  en suckulent växtart (Agave americana), i familjen agaveväxter (Agavaceae); exemplar av denna art

agens /ˈɑːɡəns/ (n)
gníomhaireacht
  handlingskraft, förmåga, fri vilja, självständighet

agent /ˈɑːɡənt/ (n, ut)
brathadóir
  ett företag som säljer varor för ett annat företags räkning
  person eller företag som assisterar idrottsmän, författare m.fl. vid kontraktsförhandlingar
  person som i hemlighet arbetar med underrättelseverksamhet
  satsdel som förekommer i passiva satser
  begrepp inom semantiken

agentur /ˈɑːɡəntˌʉr/ (n, ut)
gníomhaireacht
  ett företag som företräder ett annat företags ekonomiska intressen, genom att exempelvis sälja det andra företagets varor, jfr agent

agg /ˈaɡ/ (n, neut)
fala
  stark känsla av illvilja eller fientlighet mot viss person, särskilt den som behandlat en illa

aggregat /ˈaɡrəɡˌat/ (n, neut)
aonad
  system eller enhet bildad av samverkande tekniska delar

aggressiv /ˈaɡrəsˌiːv/ (adj)
ionsaitheach
  angripande, påträngande, utmanande

aggressor /ˈaɡrəsˌɔr/ (n, ut)
ionsaitheoir
  angripare

agitator /ˈɑːɡiːtˌatɔr/ (n, ut)
gríosóir
  person som agiterar, medvetet hetsar upp stämningen

agitera /ˈɑːɡiːtˌeːra/ (v)
feachtas

agn /ˈaŋn/ (n)
cáith
  skal av frö

agnosticism /ˈaŋnɔstˌiːsɪsm/ (n, ut)
agnóisí

agnostiker /ˈaŋnɔstˌiːkər/ (n, ut)
agnóisí
  person som anser att det inte går att avgöra om det finns någon gud eller ej

agnostisk /ˈaŋnɔstˌɪsk/ (adj)
agnóisíoch
  om någon som inte tror att det går att bevisa huruvida det existerar någon gud
  om någon som inte tror att det går att få kännedom om de yttersta grunderna för tillvaron

agrikultur /ˈaɡriːkˌɵltʉr/ (n, ut)
talmhaíocht
  jordbruk

agrikulturell /ˈaɡriːkˌɵltʉrˌɛl/ (adj)
talmhaíoch
  som rör agrikultur, jordbruks-, lantbruks-

agronom /ˈaɡruːnˌɔm/ (n, ut)
geilleagraí, talmhaíocht
  utbildad lantbrukare / jordbrukare; lantbrukskunnig person som ofta ger råd till och upplyser lantbrukare; person med examen från lantbrukslinje på högskola

agronomi /ˈaɡruːnˌuːmiː/ (n, ut)
geilleagar talmhaíochta
  lantbruksvetenskap

aids /ˈɑːɪds/ (n)
SEIF
  dödlig virussjukdom kännetecknat av starkt nedsatt immunförsvar, orsakad av hivviruset

aj /ˈɑːj/ (interjection)
aidhe
  sjömansslang för ja

akacia /ˈɑːkasˌɪa/ (n, ut)
acáise
  planta av någon av de växter som hör till släktet akacior (Acacia) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

akademi /ˈɑːkadəmˌiː/ (n, ut)
acadamh
  samfund för främjande av vetenskap eller konst

akademiker /ˈɑːkadəmˌiːkər/ (n, ut)
céimí

akademiledamot /ˌɑːkadəmˌiːleːdamˈuːt/ (n, ut)
acadamhaí
  medlem av en akademi, se akademi

akademisk /ˈɑːkadəmˌɪsk/ (adj)
acadúil
  som tillhör en akademi eller livet vid en akademi t.ex. akademiska lärare, akademisk kvart, akademiska betyg
  teoretisk, abstrakt eller konstruerat

akkadiska /ˈakkadˌɪska/ (n, ut)
Acáidis

akleja /ˈakləjˌa/ (n, ut)
colaimbín
  en trädgårdsväxt, Aquilegia vulgaris, som ibland även förekommer förvildad på Skandinaviska halvön, mer frekvent på kontinenten

akne /ˈaknə/ (n, ut)
aicne
  hudsjukdom som orsakar finnar, det vill säga inflammation i talgkörtlar

akrobat /ˈakruːbˌat/ (n, ut)
cleasaí, gleacaí
  person som genom god uthållighet, styrka, rörlighet och koordinationsförmåga utför avancerade rörelser med kroppen, ofta med hjälp av diverse redskap, ofta på cirkus eller varieté

akrofobi /ˈakruːfˌuːbiː/ (n, ut)
acrafóibe

akromegali /ˈakruːməɡˌaliː/ (n, ut)
acraimeigileacht
  tillstånd som orsakas av för hög blodkoncentration av tillväxthormon hos en person som slutat växa på längden, vilket resulterar i förstoring av mjuk vävnad och tillväxt av ben i ansikte, händer och fötter

akronym /ˈakruːnˌyːm/ (n, ut)
acrainm
  initialförkortning (förkortning bildad genom att använda den första bokstaven i varje ord i uttrycket)

akrosom /ˈakruːsˌɔm/ (n, ut)
acrasóm
  struktur på huvudet hos en spermie vilken innehåller proteolytiska enzymer som krävs för att spermien skall kunna befrukta en äggcell

akrostikon /ˌakrɔstɪkˈoːn/ (n, neut)
acrastach

akt /ˈakt/ (n, ut)
nocht
  konstnärlig framställning av en naken människokropp; nakenstudie
aoidh
  uppmärksamhet, avsikt; ordet används i dag endast i vissa fraser (se fraser nedan)

akter /ˈaktər/ (n, ut)
deireadh
  bakdelen av en båt

akterdäck /ˈaktərdˌɛk/ (n, neut)
lárbhord
  bakre del av fartygsdäcket

akterspegel /ˈaktəʂpəjəl/ (n, ut)
trasnán
  den bakre, oftast raka, delen av skrovet på en båt

akterut /ˈaktərˌʉt/ (adv)
sa deireadh
  i riktning mot aktern, bakom fartyget

aktie /ˈaktiːə/ (n, ut)
stoc
  ägarandel i aktiebolag

aktieägare /ˈaktiːəˌɛːɡarə/ (n, ut)
scairshealbhóir
  någon som innehar aktier i ett företag

aktin /aktˈiːn/ (n, neut)
aictin
  klotformat protein som i celler bildar aktinfilament som medger mekanisk hållfasthet och rörelseförmåga i celler i allmänhet och muskelkontraktion i muskelceller i synnerhet (tillsammans med motorproteinet myosin)

aktinium /ˈaktiːnˌiːʉm/ (n, neut)
achtainiam

aktion /aksxˈuːn/ (n, ut)
gníomhaíocht

aktiv /ˈaktiːv/ (adj)
fónamh
  verksam; sysselsatt inom en viss verksamhet

aktivitet /ˈaktiːvˌiːteːt/ (n, ut)
fuadar
  sysselsättning, handling, verksamhet
  tillståndet att vara aktiv, i rörelse
  mått för hur aktivt ett radioaktivt ämne är
  den reaktiva substansmängden vid en reaktion

aktivum /ˈaktiːvˌʉm/ (n)
faí ghníomhach
  en diates, en verbform som markerar att satsens subjekt utför en handling

aktning /ˈaktnɪŋ/ (n, ut)
ardmheas
  respekt, vördnad, uppskattning

aktsam /ˈaktsam/ (adj)
aireach

aktualisera /ˈaktʉˌaliːsˌeːra/ (v)
achtáil
  göra något aktuellt, göra något relevant, sätta något på dagordningen
beoigh
  förnya, uppdatera

aktualisering /ˈaktʉˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
achtáil
  det att aktualisera

aktualitet /ˈaktʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
achtáil
  nyheter i mycket vid bemärkelse, det som är nytt
  giltighet, betydelse, relevans i nutid (ögonblicket/månaden/året/vår livstid)
  realitet, verklighet

aktuarie /ˈaktʉˌariːə/ (n, ut)
achtúire
  (förr) tjänstetitel för vissa befattningshavare med statistiskt betonade arbetsuppgifter

aktuell /ˈaktʉˌɛl/ (adj)
am i láthair
  som relaterar till eller tilldrar sig i nuet; som relaterar till något som nyss skett eller som sker just nu
tábhachtach
  angelägen
  gällande, rådande; uppdaterad
i gceist
  ifrågavarande

aktör /ˈaktøːr/ (n, ut)
aisteoir
  skådespelare; person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

akupunktur /ˈɑːkʉpɵŋktˌʉr/ (n, ut)
snáthaidpholladh
  en kinesisk metod för sjukdomsbehandling (instick av nålar på vissa ställen av kroppen)

akustik /ˈɑːkɵstˌiːk/ (n, ut)
acústaic
  läran om ljud, framförallt hur ljud sprider sig i ett rum
  kvalitativ egenskap hos ett rum, som anger hur ljud i rummet sprids

akustisk /ˈɑːkɵstˌɪsk/ (adj)
acústach
  som avser akustik
  som avser ljud eller instrument som ej är elektriskt förstärkt eller behandlat

akut accent /ˈɑːkʉt ˈaksənt/ (n)
agúid
  accenttecknet ´ t.ex. i tecknet é i ordet idé

akutmottagning /ˌɑːkɵtmˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
Timpistí agus Éigeandáil
  läkarmottagning för plötsligt insjuknade

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (adj)
cloch mhuirghorm
  som har en färg skiftande mellan svagt blå och grönt

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (n, ut)
cloch mhuirghorm
  ett slags grönblåskiftande ädelsten, transparent variant av beryll med svagt blå eller grönblå färg

akvarell /ˈakvarˌɛl/ (n, ut)
dobharlí
  målning utförd i, ofta inte täckande, vattenfärg
  vattenfärg

akvarellfärg /ˈakvarˌɛlfərj/ (n, ut)
dobharlí

akvarium /ˈakvarˌiːʉm/ (n, neut)
uisceadán
  vattenbehållare, vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast, oftast avsedd att hysa levande fiskar, kräftdjur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja akvariefiskar med mera.

akvatisk /ˈakvatˌɪsk/ (adj)
uisciúil

akvifer /ˈakviːfər/ (n, ut)
uiscíoch
  geologisk bildning som lagrar grundvatten i så stor mängd att det kan utvinnas

al /ˈɑːl/ (n, ut)
fearnóg
  tidigt blommande hängeträd eller buske inom alsläktet (Alnus) i familjen björkväxter

alabaster /ˈɑːlabˌastər/ (n, ut)
albastar

alanin /ˌɑːlanˈiːn/ (n, neut)
alainín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ala, A, 2-aminopropansyra)

alarm /ˈɑːlarm/ (n, neut)
aláram
  signal eller kallelse att möta viss fara

alba /ˈalba/ (n, ut)
ailb
  vit mässkjorta av linne

alban /ˈalban/ (n, ut)
Albánach
  man från Albanien

albansk /ˈalbansk/ (adj)
Albánach

albanska /ˈalbanskˌa/ (n, ut)
Albáinis
  språk som framförallt talas i Albanien och i Kosovo

albatross /ˈalbatrˌɔs/ (n, ut)
albatras
  individ inom familjen stormfåglar (Diomedeidae)

albinism /ˈalbiːnˌɪsm/ (n, ut)
ailbíneachas
  medfödd total avsaknad på färgpigment (melanin) i huden hos människor och djur, avsaknad av melanin hos växter

albino /ˈalbiːnˌuː/ (n, ut)
ailbíneach
  person eller djur med albinism

album /ˈalbʉm/ (n, neut)
albam
  bok med tomma blad eller pärm med blad speciellt framställd för att fyllas med fotografier, frimärken, poesi, autografer eller dylikt.
  beteckning för mapp till förvaring av grammofonskivor, typ LP
  beteckning för samling av musik på godtyckligt media

aldehyd /ˈaldəhˌyːd/ (n, ut)
aildéad

alder /ˈaldər/ (n, ut)
fearnóg
  al, klibbal; trädet Alnus glutinosa

aldosteron /ˈaldɔstərˌuːn/ (n, neut)
aldaistéarón
  ett steroidhormon, den viktigaste mineralkortikoiden som produceras i zona glomerulosa i binjurebarken, och som ökar njurarnas reabsorption av natrium och vatten och utsöndring av kalium, och vars insöndring stimuleras av hög extracellulär kaliumkoncentration och av hormonet angiotensin II

aldrig /ˈaldrɪɡ/ (adv)
ariamh, go deo

ale /ˈɑːlə/ (n)
leann
  överjäst öl, i första hand av traditionell engelsk typ

alert /ˈɑːlət/ (adj)
airdeallach
  uppmärksam, vaken, energisk; beredd på vad som kan komma att hända

alfa /ˈalfa/ (n, neut)
alfa
  namn på den grekiska bokstaven alpha, Α (gement: α)

alfabet /ˈalfabət/ (n, neut)
aibítir
  uppräkning av de skrivtecken, där varje tecken motsvarar ett ljud (fonem), som används för att skriva vissa språk

alfabetisk /ˈalfabətˌɪsk/ (adj)
aibítre
  som följer ett språks alfabet

alfahelix /ˈalfahəlˌiːks/ (n, ut)
alfa-héilics

alfahydroxipropansyra /ˈalfahˌydruːksˌɪpruːpˌansyːrˌa/ (n, ut)
aigéad lachtach

alfågel /ˈalfoːjəl/ (n, ut)
cuisneoir

alg /ˈalj/ (n, ut)
alga

algebra /ˈaljəbrˌa/ (n, ut)
ailgéabar
  studiet av algebror i allmänhet

algebraisk /ˈaljəbrˌaɪsk/ (adj)
ailgéabrach

algoritm /ˈalɡʊrˌɪtm/ (n, ut)
algartam
  begränsad och väldefinierad uppsättning instruktioner för att lösa en uppgift, ofta i flera steg, och ofta i beräkningssyfte; systematisk procedur utformad för att lösa ett visst problem

alka /ˈalka/ (n, ut)
falcóg
  individ från familjen alkor (Alcidae)

alkalie /ˈalkalˌiːə/ (n, ut)
alcaile
  basiskt ämne

alkalinitet /ˈalkalˌiːniːtˌeːt/ (n)
alcaileacht
  mått på vattnets förmåga att motstå försurning

alkalisk /ˈalkalˌɪsk/ (adj)
alcaileach
  basisk; med ett pH högre än 7

alkan /ˈalkan/ (n, ut)
alcán

alkekung /ˈalkəkˌɵŋ/ (n, ut)
falcóg bheag
  en art (Alle alle) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten alkekung

alkemi /ˈalkəmˌiː/ (n, ut)
ailceimic
  tankesystem (filosofi) innehållande idéer om ett urämne, "de vises sten", som alla andra ämnen skapades ifrån och tillämpning i vilken försök att framställa guld och ett livselixir ingår

alkemist /ˈalkəmˌɪst/ (n, ut)
ailceimiceoir
  den som ägnar sig åt alkemi

alkohol /ˈalkʊhˌoːl/ (n, ut)
alcól
  ett ämne tillhörande den kemiska gruppen alkoholer, som innehåller hydroxylgruppen -OH
  alkoholen (1.) etanol, vilken förekommer i många drycker, är beroendeframkallande och kan ge allvarliga skador på lever och njurar

alkoholhaltig /ˈalkʊhˌoːlhaltˌɪɡ/ (adj)
alcólach
  som innehåller alkohol

alkoholist /ˈalkʊhˌoːlɪst/ (n, ut)
alcólach
  person som är beroende av alkohol

alkoholpåverkad /ˈalkʊhˌoːlpoːvˌɛrkad/ (adj)
alcól

all /ˈal/ (pronoun)
uile

alla /ˈala/ (pronoun)
gach aon duine

alla helgons dag /ˈala hˈɛlɡɔns dˈɑːɡ/ (n)
Lá Fhéile na Naomh Uile
  en kristen högtid som firas till alla helgons ära och också är en allmän minnesdag för de döda vilken firas genom att man tänder ljus och vakar över anhörigas gravar; högtiden infaller (sedan 1953) lördagen mellan den 31 oktober och 6 november (till skillnad från allhelgonadag som alltid firas den 1 november)

alla hjärtans dag /ˈala jətˈans dˈɑːɡ/ (n)
Lá Fhéile Vailintín
  årlig högtidsdag för romantik och kärlek som firas 14 februari (helgonet Sankt Valentins dag) med bland annat utbyte av gåvor och kort

allaredan /ˈalarədˌan/ (adv)
cheana

alldaglig /ˈaldɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
gnáth-
  vardaglig, helt vanlig, slätstruken

alldeles /ˈaldələs/ (adv)
iomlán

alldenstund /ˈaldənstˌɵnd/ (conjunction)
arae
  eftersom, emedan, enär

allegori /ˈaləɡˌʊriː/ (n, ut)
fáthchiall
  metafor, bild, en framställning av någon/något i form av en bildlig metafor, t.ex en flicka beskrivs som en ros, döden som en man med lie

allel /ˈaləl/ (n, ut)
ailléil

allena /ˈalənˌa/ (adj)
aonraic
  ensam, solo

allena /ˈalənˌa/ (adv)
ach

allenast /ˈalənˌast/ (adv)
aonraic

allenast /ˈalənˌast/ (conjunction)
dá

allergi /ˈalərjˌiː/ (n, ut)
ailléirge
  det att en person inte tål ett visst, i vanliga fall, ofarligt ämne (i normala mängder), på grund av immunförsvarets reaktion; överkänslighet för ett ämne

allergisk /ˈalərjˌɪsk/ (adj)
ailléirgeach
  ha en allergi mot visst ämne; överkänslig
  (kraftig) aversion mot någon/något

allians /ˌaliːˈans/ (n, ut)
comhaontas
  förbund, koalition, union; kan ingås mellan stora enheter som grupper av länder, länder, företag, partier, till små grupper av människor
  förbund, giftermål

alligator /ˈaliːɡˌatɔr/ (n, ut)
ailigéadar
  kräldjur av släktet Alligator tillhörande ordningen krokodildjur, som endast förekommer i Amerika och Kina

allitteration /ˌalɪtːˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
uaim
  typ av rim där på varandra följande ord inleds med samma bokstav; rim där närstående ord, ofta de betonade, börjar på samma konsonant eller likljudande konsonant, eller på vokal

allmosa /ˈalmuːsˌa/ (n, ut)
almsa
  gåva till nödlidande eller hjälpbehövande

allmän /ˈalmɛːn/ (adj)
poiblí
  tillgänglig för allmänheten

allmänhet /ˈalmənhˌeːt/ (n, ut)
daoine
  vanliga människor; de flesta människor; generellt för hela befolkningen

allmänmänsklig /ˈalmənmˌɛnsklɪɡ/ (adj)
comhchoiteann

allmänning /ˈalmənˌɪŋ/ (n, ut)
coimín
  område som inte omfattas av privat äganderätt utan kan utnyttjas av envar, alla lokala invånare eller alla som tillhör det kollektiv (den samfällighet) som förvaltar allmänningen

allmänt /ˈalmənt/ (adv)
de ghnáth
  ; på ett allmänt sätt, i allmänhet

allmänt val /ˈalmənt vˈɑːl/ (n)
olltoghchán
  val där den röstberättigade allmänheten kan rösta fram sina företrädare till en direktvald, offentlig, beslutande församling (till exempel parlamentet eller kommunfullmäktige)

allofon /ˌaluːfˈoːn/ (n, ut)
allafón

allomorf /ˈaluːmˌuːrf/ (adj)
allamorfach
  som upp­träder som allomorf

allomorf /ˈaluːmˌuːrf/ (n, ut)
allamorf

allopati /ˈaluːpˌatiː/ (n, ut)
alapaite
  vanlig läkekonst

allotrop /ˈalɔtrˌuːp/ (n, ut)
allatróp
  variant av ett ämne som skiljer sig åt i molekyl- eller kristallstruktur och därmed har skiljande egenskaper

allra /ˈalra/ (adv)
gach rud
  mest av alla, i högsta grad

alls /ˈals/ (adv)
ar bith
  över huvud taget, ens

allsmäktig /ˈalsməktˌɪɡ/ (adj)
uilechumhachtach

allt /ˈalt/ (n, neut)
cruinne
  universum

allt /ˈalt/ (pronoun)
gach rud
  allting

allt som allt /ˈalt sɔm ˈalt/ (adv)
ar fad
  allt tillsammans, allt medräknat

allt som oftast /ˈalt sɔm ˈɔftast/ (adv)
go minic
  tämligen ofta; mycket ofta

alltefter /ˈaltəftər/ (preposition)
dar le
  beroende på

alltför /ˈaltføːr/ (adv)
ró-

alltid /ˈaltiːd/ (adv)
i gcónaí
  vid varje tillfälle; ständigt
an [[t-am]] ar fad
  i alla fall, trots något som sagts tidigare

allting /ˈaltɪŋ/ (pronoun)
gach rud

alltjämt /ˈalɕəmt/ (adv)
i dtólamh

alltså /ˈaltsoː/ (adv)
mar sin
  som följer av det nyss sagda

alltså /ˈaltsoː/ (interjection)
ar fónamh
  när man inte exakt vet vad man ska säga

alludera /ˈalʉdˌeːra/ (v)
ailléidigh
  anspela eller syfta på händelser, personer och litteratur

allusion /ˌalʉsxˈuːn/ (n, ut)
ailléideach
  begrepp när man i ett konstnärligt verk syftar på någonting annat, utanför verket

allvar /ˈallvɑːr/ (n, neut)
dáiríre
  något som är seriöst och viktigt

allvarlig /ˈallvɑːrlˌɪɡ/ (adj)
dáiríre
  som inte skämtar; inte skämtsam
  seriös; som inte är att skämta om; som är på allvar
aithrinneach
  svår

allvarlighet /ˈallvɑːrlˌɪɡheːt/ (n, ut)
anróiteacht
  det att vara allvarlig

allvarligt /ˈallvɑːrlˌɪkt/ (adv)
dáiríre

allvetande /ˈalveːtˌandə/ (adj)
uilefheasach

allé /alˈeː/ (n, ut)
deis
  en väg med en rad planterade träd på vardera sidan

alm /ˈalm/ (n, ut)
leamhán
  exemplar, underart eller trädslag i släktet almar

almanacka /ˈalmanˌakːa/ (n, ut)
féilire

alpacka /ˈalpakːˌa/ (n, ut)
alpaca
  en art (Vicugna pacos) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten alpacka

alphorn /ˈalphuːrn/ (n, neut)
alpchorn
  ett blåsinstrument med rötterna i Alperna

alpin /alpˈiːn/ (adj)
Alpach
  som avser Alperna

alpkråka /ˈalpkroːkˌa/ (n, ut)
cág cosdearg
  en art (Pyrrhocorax pyrrhocorax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten alpkråka

alster /ˈalstər/ (n, neut)
toradh
  någonting som har skapats genom en konstnärlig eller kreativ process

alstra /ˈalstra/ (v)
meas
  skapa, ge upphov till (speciellt elektrisk ström); producera genom en kreativ eller skapande process

alt /ˈalt/ (n, ut)
alt
  musikalisk stämma lägre än sopran och högre än tenor; mörk goss- eller kvinnostämma
  person eller instrument som sjunger eller spelar altstämma

altare /ˈaltarə/ (n, neut)
altóir
  bordsliknade upphöjning för religiösa kulthandlingar

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (adj)
rogha
  som är en av flera valmöjligheter
  som inte är den tidigare nämnda möjligheten; en annan

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (n, neut)
rogha
  en av två eller flera valmöjligheter

alternativmedicin /ˌaltərnatˌɪvmədiːsˈiːn/ (n, ut)
míochaine mhalartach
  samlingsbegrepp för behandlingar av åkommor, sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättningar som inte har prövats vetenskapligt enligt de regler som gäller behandlingar i den etablerade hälso- och sjukvården, eller som har prövats vetenskapligt och fastslagits vara overksamma

alternera /ˈaltərnˌeːra/ (v)
ailtéarnaigh
  växla mellan

altfiol /ˈaltfiːˌuːl/ (n, ut)
vióla
  slags stråkinstrument, något större och något lägre stämd än violin gemenligen kallad fiol

altitud /ˈaltiːtˌʉd/ (n, ut)
airde
  en himlakropps höjd över horisonten angiven i grader

altruism /ˈaltrʉˌɪsm/ (n, ut)
altrúchas
  osjälviskhet, det att sätta andras intressen framför sina egna, att vara oegennyttig
  doktrin inom etiken, formulerad av den franske filosofen Auguste Comte (1798 -1857)

aluminium /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
alúmanam

aluminiumoxid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
ocsaíd alúmanaim
  kemisk förening av aluminium och syre, Al₂O₃

alun /ˈɑːlɵn/ (n)
ailím
  ett aluminiumsalt använt bl a som blodstillande medel

alv /ˈalv/ (n, ut)
ealbh
  övernaturligt väsen i folktro och i fornnordisk religion
fo-ithir
  lager närmast under matjorden

alveol /ˈalvəˌuːl/ (n, ut)
ailbheolas

amaryllis /ˈɑːmarˌyliːs/ (n, ut)
amairillídí
  hybrid i familjen amaryllisväxter

amason /ˈɑːmasˌuːn/ (n, ut)
Amasóin
  fysiskt stark och krigisk kvinna

amatol /ˈɑːmatˌuːl/ (n)
amatól
  typ av AN-sprängämne; sprängämnesblandning av ammoniumnitrat och trotyl

amatör /ˈɑːmatˌøːr/ (n, ut)
amaitéarach

amatöraktig /ˈɑːmatˌøːraktˌɪɡ/ (adj)
tútach
  som beter sig som en amatör

ambassad /ˈambasˌad/ (n, ut)
ambasáid

ambassadör /ˈambasˌadøːr/ (n, ut)
ambasadóir
  statens sändebud som är chef för en ambassad

ambitiös /ˈambiːtˌiːøːs/ (adj)
aidhmeannach

ambitransitiv /ˈambɪtrˌansɪtˌiːv/ (adj)
dé-aistreach
  som kan vara både transitiv eller intransitiv utan att genomgå en morfologisk förändring

ambrosia /ˈambruːsˌiːa/ (n, ut)
ambróise
  gudarnas föda i grekisk och romersk mytologi som gav evigt liv

ambulans /ˌambʉlˈans/ (n, ut)
otharcharr

amen /ˈɑːmən/ (interjection)
áiméan
  ord som av anhängare av abrahamitiska religioner används efter att man har bett en bön

amenorré /ˌɑːmənɔrˈeː/ (n, ut)
aimhíostrú
  utebliven menstruation hos kvinna i fertil ålder, antingen hos en kvinna som aldrig haft menstruation tidigare (primär amenorré) eller hos en kvinna som tidigare haft regelbundna menstruationer som upphört (sekundär amenorré)

americium /ˈɑːmərˌiːsɪˌʉm/ (n, neut)
aimeiriciam

amerikan /ˈamərˌɪkan/ (n, ut)
Meiriceánach
  person, främst man, från USA

amerikansk /ˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
Meiriceánach
  som rör den amerikanska kontinenten

amerikansk bläsand /ˌamərɪkˈɑːnsk blˈɛːsand/ (n)
rualacha Mheiriceánach

amerikansk fotboll /ˌamərɪkˈɑːnsk fˈuːtbɔl/ (n)
peil Mheiriceánach
  en bollsport mellan två lag som utvecklats ur fotboll och rugby

amerikansk tundrapipare /ˌamərɪkˈɑːnsk tˈɵndrapˌiːparə/ (n)
feadóg bhuí Mheiriceánach

ametist /ˈɑːmətˌɪst/ (n, ut)
aimitis
  en violett eller purpurfärgad mineral och ädelsten av som egentligen är en variant av kvarts

amfibie /ˈamfiːbˌiːə/ (n, ut)
amfaibiach
  en klass av ryggradsdjur, groddjur, vetenskapligt namn: Amphibia
  fordon som kan användas både på land och vatten, ofta använt som förled i sammansatta ord, typ amfibieplan
  om något (allmänt) som kan befinna sig både på land och vatten

amfibisk /ˈamfiːbˌɪsk/ (adj)
amfaibiach
  som kan leva både på land och i vatten

amfotär /ˌamfuːtˈɛːr/ (adj)
amfaiteireach

amhariska /ˈamharˌɪska/ (n, ut)
Ámáiris

amid /ˈɑːmiːd/ (n, ut)
aimíd

amin /ɑːmˈiːn/ (n, ut)
aimín

aminosyra /ˈɑːmiːnˌuːsyːrˌa/ (n, ut)
aimínaigéad
  ämne som både är en karboxylsyra och en amin

amiral /ˈɑːmiːrˌal/ (n, ut)
aimiréal
  högsta militära graden i ett lands flotta

amiralitet /ˈɑːmiːrˌaliːtˌeːt/ (n, neut)
aimiréalacht
  i vissa länder (ej i Sverige) högsta sjömilitära myndigheten

amish /ˈɑːmɪsh/ (n)
Amanach
  en anabaptistisk kristen grupp, omfattande drygt 308 000 människor, boende främst i Pennsylvania, Ohio och Indiana i USA och i delar av Kanada

amma /ˈama/ (n, ut)
banaltra chíche
  kvinna, vars arbete är att ge bröstmjölk åt någon annans barn

amma /ˈama/ (v)
beathú cíche a thabhairt
  låta spädbarn suga mjölk från bröstet

ammoniak /amˈoːniːˌak/ (n, ut)
amóinia

ammonit /amˈoːniːt/ (n, ut)
amainít
  en sorts numera utdöda bläckfiskar (kända från fossiler)
  form av AN-sprängämnet amatol

ammonium /amˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
amóiniam

ammoniumjon /amˈoːniːˌɵmjuːn/ (n, ut)
amóiniam

ammunition /ˌamɵniːsxˈuːn/ (n, ut)
armlón
  samlingsnamn för rörliga föremål (som kan innehålla sprängämne eller inte) för engångsbruk avsedda att rikta energi mot ett objekt med syfte att oskadliggöra det

amnesi /ˈamnəsˌiː/ (n, ut)
aimnéise
  minnesförlust

amnesti /ˈamnəstˌiː/ (n, ut)
maithiúnas
  hel eller delvis eftergift för åtal eller straff, benådning; ofta i politiskt färgade sammanhang; beslut fattas av högsta statsledningen utan att någon begäran först måste lämnas in

amortering /ˈɑːmuːtˌeːrɪŋ/ (n, ut)
aisíoc

ampel /ˈampəl/ (n, ut)
soilse
  upphängd skål avsedd för växter

amper /ˈampər/ (adj)
géar
  barsk (särskilt om kvinnor)
  (om smak) kärv, skarp, stickande, bitter

ampere /ˈampərə/ (n, ut)
aimpéar
  SI-enheten för elektrisk ström, betecknas "A"; den strömstyrka som enheten ampere ovan motsvarar

amperemeter /ˈampərəmətər/ (n, ut)
aimpmhéadar
  ett mätinstrument för elektrisk ström

amperetimme /ˈampərətˌɪmə/ (n, ut)
aimpéaruair
  den laddning som motsvarar en strömstyrka på en ampere i en timmes tid

amplitud /ˈampliːtˌʉd/ (n, ut)
aimplitiúid
  (den positiva) avvikelsen relativt en definierad referenspunkt/-linje hos någon variabel kvantitet; variationen kan vara av godtycklig typ: periodisk, icke-periodisk, i rum eller tid; se Wikipedia för olika sätt att definiera avvikelsen: momentant, medelvärde, topp-till-topp osv.
  mätvärde hos instrument som mäter en variabel kvantitet av något slag

amputation /ˌampʉtasxˈuːn/ (n, ut)
teascadh
  avlägsnandet av en extremitet från kroppen genom ett kirurgiskt ingrepp

amusant /ˈɑːmʉsˌant/ (adj)
greannmhar
  lustig, roande

amylas /ˈɑːmyːlˌas/ (n, ut)
amaláis

amylnitrit /ˈɑːmylnˌɪtriːt/ (n)
nítrít aimile
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

amylos /ˈɑːmyːlˌuːs/ (n)
amalós
  polysackarid som utgörs av en lång ogrenad kedja av glukosrester bundna via α-1,4-glykosidbindningar

amöba /ˈɑːmøːbˌa/ (n, ut)
aiméibe
  en sorts encellig organism

ana /ˈɑːna/ (v)
bí san amhras

anabol /ˈɑːnabˌuːl/ (adj)
anabalach
  som rör anabolism

anabolism /ˈɑːnabˌuːlɪsm/ (n, ut)
anabalacht
  den del av ämnesomsättningen som står för att bygga upp komplexa ämnen ur enklare

anaerob /ˈɑːnaərˌuːb/ (adj)
anaeróbach

anakonda /ˈɑːnakˌɔnda/ (n, ut)
anacanda
  ett släkte (Eunectes) i familjen boaormar (Boidae) med fyra arter som lever i och runt floder i Sydamerika; individ av dessa ormar

anakoret /ˈɑːnakˌuːrət/ (n, ut)
ancaire
  person som lever som eremit (av religiösa skäl), eremitisk munk eller nunna

anakronism /ˈɑːnakrˌuːnɪsm/ (n, ut)
mí-aimsearthacht
  otidsenlighet; en företeelse i en fiktiv berättelse som är tagen från en annan tidsperiod, vanligen en senare

anakronistisk /ˈɑːnakrˌuːnɪstˌɪsk/ (adj)
mí-aimseartha
  otidsenlig, antikverad, opassande för nutiden

anal /ɑːnˈɑːl/ (adj)
anasach
  som rör ändtarmsöppningen

analfabet /ˈɑːnalfˌabət/ (n, ut)
ainléannta

analfabetisk /ˈɑːnalfˌabətˌɪsk/ (adj)
neamhliteartha
  som är analfabet

analfabetism /ˈɑːnalfˌabətˌɪsm/ (n, ut)
neamhlitearthacht

analgetika /ˈɑːnaljətˌiːka/ (n)
anailgéiseach
  samlande benämning på smärtstillande läkemedel

analog /ˌɑːnalˈoːɡ/ (adj)
analógach
  likformig; som är /uppbyggt/ på samma eller motsvarande sätt som något annat
  som bygger på information som anges med kontinuerliga värden, vilket bl a gör att kopiering ger upphov till små fel; som inte rör datorer

analogi /ˌɑːnalˈoːɡiː/ (n, ut)
analach

analsex /ˈɑːnalsˌɛks/ (n, neut)
gnéas tóna
  sexuell aktivitet där anal och/eller rektum stimuleras med fingrar, penis, läppar eller annat föremål, vanligen avsett penetration av anus

analys /ˈanalˌyːs/ (n, ut)
anailís
  mycket noggrann undersökning av något, sönderdelning av en helhet i sina beståndsdelar

analysera /ˈanalˌyːseːrˌa/ (v)
anailísigh

analytiker /ˈanalˌyːtiːkər/ (n, ut)
anailísí
  person som (yrkesmässigt) utför något slags analys

analytisk /ˈanalˌyːtɪsk/ (adj)
anailíseach

anamma /ˈɑːnamˌa/ (v)
tóg
  ta till sig och därefter leva efter

ananas /ˈɑːnanˌas/ (n, ut)
anann
  en växt i familjen Bromeliaceae, ananasväxter
  frukten från ovanstående växt

anapest /ˈɑːnapˌɛst/ (n, ut)
anaipéist
  versfot som består av två svagt betonade stavelser framför en starkt betonad (som i ordet anapest)

anarki /ˈɑːnarkˌiː/ (n, ut)
ainriail

anarkism /ˈɑːnarkˌɪsm/ (n, ut)
ainrialachas

anarkist /ˈɑːnarkˌɪst/ (n, ut)
ainrialaí

anarkistisk /ˈɑːnarkˌɪstɪsk/ (adj)
ainrialachais
  som inte inordnar sig under lagar, som inte har några lagar, laglös

anatom /ˈɑːnatˌɔm/ (n, ut)
anatamaí
  forskare i anatomi

anatomi /ˈɑːnatˌuːmiː/ (n, ut)
anatamaíocht
  del av vetenskapen biologi som studerar hur organismer är uppbyggda av olika vävnader och organ

anblick /ˈanblɪk/ (n, ut)
scinn
  det att få syn på något; ögonkast, snabb blick

anbringa /ˈanbrɪŋˌa/ (v)
habal
  fästa, fastsätta; applicera, placera

anbud /ˈanbʉd/ (n, neut)
ofráil

and /ˈand/ (n, ut)
lacha
  en sjöfågel ur underfamiljen andfåglar (Anatinae)

anda /ˈanda/ (n, ut)
sprid
  allmän sinnesstämning (som en grupp av människor kan ha gemensamt)
airigh
  (underförstått) inneboende mening eller innebörd; andemening

andaktsfull /ˈandaktsfˌɵl/ (adj)
cráifeach
  andäktig, vördnadsfull, försjunken i stilla bön

andande /ˈandandə/ (n, neut)
aeráil

andas /ˈandas/ (v)
análaigh
  föra luft ut ur, och in i, lungorna

andas ut /ˈandas ˈʉt/ (v)
asanálaigh
  blåsa ut luft ur lungorna

ande /ˈandə/ (n, ut)
sprid
  immateriell självständig substans motsatt kroppen; den högsta formen av (människans) medvetande; (gudomlig) livskraft hos människor och även andra levande varelser
  övernaturligt, okroppsligt, personligt väsen

andedräkt /ˈandədrˌɛːkt/ (n, ut)
anáil
  luft som kommer ut ur lungor, ibland med tanke på dess lukt; luft som någon har andats ut

andetag /ˈandətˌɑːɡ/ (n, neut)
anáil

andin /andˈiːn/ (n, ut)
Aindéiseach
  person från området kring bergskedjan Anderna

andinsk /ˈandɪnsk/ (adj)
Aindéiseach

andlig /ˈandlɪɡ/ (adj)
spioradálta
  som hör till anden, till andelivet, religiös

andning /ˈandnɪŋ/ (n, ut)
riospráid

andningsstillestånd /ˈandnɪŋstˌɪləstˌoːnd/ (n, neut)
aipnia

andorran /ˈandɔrˌan/ (n, ut)
Andórach
  person från eller invånare i Andorra, särskilt man

andra /ˈandra/ (pronoun)
an mhuintir eile
  bestämd form singular av annan

andra /ˈandra/ (v)
am i láthair
  presentera som argument

andra världskriget /ˈandra vˈɛːrdskrɪɡət/ (n)
An Dara Cogadh Domhanda

andrake /ˈandrakə/ (n, ut)
bardal
  hane av vildand

androgen /ˈandroːɡˌɛn/ (n, ut)
andraigin
  hormon tillhörande familjen av manliga könshormoner (vara alla naturliga är steroidhormoner), som bland annat inkluderar testosteron och dihydrotestosteron, och som främst produceras i testiklar och i zona reticularis i binjurebarken

androgyn /ˈandruːjˌyːn/ (adj)
andraigíneach
  som har både manliga och kvinnliga karakteristika

andunge /ˈandɵŋə/ (n, ut)
lachín
  unge till and

anemi /ˈɑːnəmˌiː/ (n, ut)
anaemacht
  tillstånd där blodets förmåga att ta upp och transportera syre är nedsatt på grund av brist på fungerande röda blodkroppar

anemisk /ˈɑːnəmˌɪsk/ (adj)
anaemach, neamhfholach
  som lider av anemi (blodbrist)

anemon /ˈɑːnəmˌuːn/ (n, ut)
anamóine
  individ av växtart i sippsläktet (Anemone) i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae), samt vissa andra arter i familjens övriga släkten

anestesi /ˈɑːnəstəsˌiː/ (n, ut)
ainéistéise
  oförmåga att uppfatta känselintryck; bedövning

anfalla /ˈanfalˌa/ (v)
ionsaigh
  gå till anfall, angripa, attackera, överfalla

anfallare /ˈanfalˌarə/ (n, ut)
ar aghaidh

anfang /ˈanfaŋ/ (n, ut)
ceannlitir

anförtro /anfˈœtruː/ (v)
cuir in iontaoibh
  med förtroende överlämna någonting till någon för att detta ska förvaras på ett säkert sätt i ens frånvaro; ge i uppdrag

ange /ˈanjeː/ (v)
sonraigh
  lämna information om något förhållande
  lämna information om brottsling till polisen, utpeka, svika, bedra

angelägen /ˈaŋəlˌɛːɡən/ (adj)
mórluachach
  som är eller känns viktig
amhnas
  som anser något väldigt viktigt
práinneach
  brådskande

angelägenhet /ˈaŋəlˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n, ut)
bain do
  (aktuellt) ärende som berör någon

angenäm /ˈaŋənˌɛːm/ (adj)
aiteasach

angiografi /ˈaŋiːˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
angagrafaíocht
  röntgenfotografering av blodkärl, vaskulär radiologi

angla /ˈaŋla/ (v)
cúinne
  fiska med krok/angel

anglicism /ˈaŋlɪsˌɪsm/ (n, ut)
Béarlachas
  engelskt ord eller uttryck när det används i ett annat språk, särskilt när det inte är allmänt accepterat

anglosaxare /ˈaŋluːsˌaksarə/ (n, ut)
Angla-Shacsanach
  germanska folkstammar som under folkvandringstiden slog sig ned i Britannien

angolan /ˈaŋuːlˌan/ (n, ut)
Angólach

angolansk /ˈaŋuːlˌansk/ (adj)
Angólach
  som rör Angola eller dess folk

angrepp /ˈaŋrəp/ (n, neut)
ruaig
  anfall, attack, påhopp, överfall, det att ge sig på någon eller något

angripa /ˈaŋriːpˌa/ (v)
ruaig
  anfalla, ge sig på; försöka skada

angripare /ˈaŋriːpˌarə/ (n, ut)
ionsaitheoir
  någon eller något som utför ett angrepp, d.v.s. en person eller liknande som (med våld) attackerar någon, några eller något

angå /ˈaŋoː/ (v)
bain do
  vara relevant för eller beroende av; ha att göra med; gälla; röra; beröra; vara någons eller någots sak

anhörig /ˈanhøːrˌɪɡ/ (n)
duine muinteartha

anilin /ˌɑːniːlˈiːn/ (n)
ainilín
  kemisk förening som bl a används vid färgframställning

animalisk /ˈɑːniːmˌalɪsk/ (adj)
ainmhí

animatör /ˈɑːniːmˌatøːr/ (n, ut)
beochantóir
  person som animerar något, i synnerhet film

animera /ˈɑːniːmˌeːra/ (v)
beocht a chur i
  liva, egga, sporra, uppmuntra

animerad /ˈɑːniːmˌeːrad/ (adj)
ceolmhar
  livad, levandegjord;
  tecknad

animism /ˈɑːniːmˌɪsm/ (n, ut)
anamachas
  tron att allting i naturen har en själ

aning /ˈɑːnɪŋ/ (n, ut)
tuaileas
  idé eller gissning, vag förmodan

anis /ˈɑːniːs/ (n, ut)
ainís
  en art (Pimpinella anisum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ eller grupp individer av arten anis
síol ainíse
  krydda bestående av fröna från växten anis, ofta använd som brödkrydda

anisotropi /ˈɑːniːsˌɔtruːpˌiː/ (n, ut)
aeólatrópacht
  det att ha olika egenskaper i olika riktningar, det att vara anisotrop

anjon /ˈanjuːn/ (n, ut)
ainian
  negativt laddad jon

anka /ˈaŋka/ (n, ut)
lacha
  domesticerad and

ankare /ˈaŋkarə/ (n, neut)
ancaire
  lämpligt format tungt föremål som kan släppas ner till bottnen, med långt rep eller kedja fastsatt i båt eller fartyg, avsett att hindra farkosten att driva iväg

ankel /ˈaŋkəl/ (n, ut)
alt na coise
  vrist, fotknöl

anklaga /ˈaŋklɑːɡˌa/ (v)
coirigh

anklagelse /ˈaŋklɑːɡˌɛlsə/ (n, ut)
cúiseamh
  påstående att någon är skyldig till ett brott eller något annat klandervärt

anknytning /ˈaŋknytnˌɪŋ/ (n, ut)
cleamhnas
  förbindelse

ankomst /ˈaŋkɔmst/ (n, ut)
teacht

ankunge /ˈaŋkɵŋə/ (n, ut)
lachín
  unge till anka

anledning /ˈanleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
fáth

anlete /ˈanlətə/ (n, neut)
aghaidh
  ansikte

anlita /ˈanliːtˌa/ (v)
fostaigh
  (vanligen mot betalning) låta någon annan person eller organisation ta hand om ett arbete åt en

anlägga /ˈanləɡˌa/ (v)
cuir ar bun
  skapa något som sedan ska fortsätta utvecklas delvis av egen kraft
gualainn
  rikta skjutvapen mot något (lägga an)

anläggning /ˈanləɡnˌɪŋ/ (n, ut)
bunaíocht
  industriell eller teknisk konstruktion med många ingående komponenter
  placering emot (kontakt)yta

anmärka /ˈanmərkˌa/ (v)
ailm

anmärkningsvärd /ˈanmərknˌɪŋsvɛːrd/ (adj)
ar leith

annalkande /ˈanalkˌandə/ (adj)
achomair
  kommande; som närmar sig i tid (bildligt) eller rum (objektivt)

annan /ˈanan/ (pronoun)
eile

annandag jul /ˈanandˌɑːɡ jˈʉl/ (n)
Lá 'le Stiofáin

annandag pingst /ˈanandˌɑːɡ pˈɪŋst/ (n)
Luan Cincíse

annandag påsk /ˈanandˌɑːɡ pˈoːsk/ (n)
Luan Cásca

annars /ˈanaʂ/ (adv)
dála an scéil
  förresten; anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga

annorlunda /ˈanuːrlˌɵnda/ (adj)
difriúil

annorstädes /ˈanɔʂtˌɛːdəs/ (adv)
in áit éigin eile
  på annat ställe

annuell /ˈanʉˌɛl/ (n, ut)
bliantúil
  ettårig växt

annulus /ˈanʉlˌʉs/ (n, ut)
annalas

anod /ˈɑːnuːd/ (n, ut)
anóid
  positivt laddad elektrod

anomali /ˈɑːnuːmˌaliː/ (n, ut)
aimhrialtacht
  avvikelse (från det vanliga)

anonym /ˈɑːnuːnˌyːm/ (adj)
dí-ainm

anonymitet /ˈɑːnuːnˌyːmiːtˌeːt/ (n, ut)
díth ainm
  det att vara anonym

anordna /ˈɑːnuːrdnˌa/ (v)
coinnigh

anordning /ˈɑːnuːrdnˌɪŋ/ (n, ut)
adhmad
  apparat, instrument

anoxi /ˈɑːnuːksˌiː/ (n, ut)
anocsacht
  total avsaknad av syre; total syrebrist

anpassa /ˈanpasˌa/ (v)
oiriúnaigh
  förändra något till ett läge som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden
  förändra sig till något som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden

anpassning /ˈanpasnˌɪŋ/ (n, ut)
ceartú

ansa /ˈansa/ (v)
meang
  vårda, rensa, sköta

anse /ˈanseː/ (v)
creid
  ha som åsikt

ansikte /ˈansiːktˌɛ/ (n, neut)
aghaidh
  framsidan av en människas huvud, från ögonbrynen och nedåt, eller föremål som ska avbilda detta

ansiktsdrag /ˈansɪktsdrˌaɡ/ (n, neut)
gnéchlár
  utmärkande egenskap i en persons ansikte

ansiktshår /ˌansɪktshˈoːr/ (n, neut)
gruaig aghaidhe
  hår i ansiktet på en människa

ansiktsuttryck /ˈansɪktsˌɵtryk/ (n, neut)
dreach
  känslouttryck i ansiktet; varierbart sätt som ansiktet är format på, med vilket personen visar sig ha någon viss känsla

ansjovis /ˈansxuːvˌiːs/ (n, ut)
ainseabhaí
  Engraulis encrasicolus; art inom familjen ansjovisfiskar

anskaffa /ˈanskafˌa/ (v)
bain

anslag /ˈanslɑːɡ/ (n, neut)
tíolacadh
  en summa pengar som delas ut till en myndighet eller annan institution för ett visst ändamål, vanligen från stat eller kommun

anslutning /ˈanslʉtnˌɪŋ/ (n, ut)
ceangal
  förbindelse

anspråksfull /ˈansproːksfˌɵl/ (adj)
gaisciúil

anspråkslös /ˈansproːkslˌøːs/ (adj)
neamh-mhóiréiseach

anstalt /ˈanstɑːlt/ (n, ut)
carcair
  fängelse

anstiftare /ˈanstɪftˌarə/ (n, ut)
neartaitheoir
  person som anstiftar till olaglig handling

ansträngning /ˈanstrəŋnˌɪŋ/ (n, ut)
iarracht

anställa /ˈanstəlˌa/ (v)
fostaigh

anställd /ˈanstəld/ (n)
fostaí

anställning /ˈanstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
feidhmeannas

anställningsbar /ˈanstəlnˌɪŋsbɑːr/ (adj)
infhostaithe
  som är möjlig (och lämplig) att anställa

anständig /ˈanstəndˌɪɡ/ (adj)
gnaíúil
  som anstår någon eller något; lämplig, passande, rejäl

anstötlig /anstˈœtlɪɡ/ (adj)
aindílis
  som väcker anstöt, obehag

ansvar /ˈansvɑːr/ (n, neut)
freagracht
  (juridisk eller moralisk) förpliktelse att se till att något (speciellt) går i uppfyllelse samt skyldighet att stå till svars och ta vissa konsekvenser om så icke sker

ansvarighet /ˈansvɑːrˌɪɡheːt/ (n, ut)
freagracht
  det att vara ansvarig

ansvarslös /ˈansvɑːʂlˌøːs/ (adj)
neamhfhreagrach
  som inte kan eller vill ta ansvar; fri från ansvar

ansvarslöshet /ˌansvɑːʂlˈœsheːt/ (n, ut)
neamhfhreagracht
  det att vara ansvarslös

ansöka /ˈansøːkˌa/ (v)
cuir i bhfeidhm
  lämna in en formell begäran till en organisation eller myndighet om att få något (en speciell status, en tjänst eller utbildningsplats, ekonomisk ersättning etc.)

ansökan /ˈansøːkˌan/ (n, ut)
iarratas
  det att ansöka; det att (formellt) begära (något); det att begära inträde i verksamhet
  ansökningshandling, ansökningsblankett

anta /ˈanta/ (v)
amas
  utgå från något; mentalt under en viss tid bestämma sig för att något är sant, kanske för att komma fram till en hypotes
creid
  tro
cáiligh
  ge /någon som uppfyllt formella krav/ en plats (inom en utbildning, ett arbete eller en tävling)

antagande /ˈantɑːɡˌandə/ (n, neut)
foshuíomh

antagligen /ˈantɑːɡlˌɪɡən/ (adv)
is dócha (go)

antagning /ˈantɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
admháil
  det att anta (3)

antagonisera /ˈantɑːɡˌɔniːsˌeːra/ (v)
cuir as do
  hetsa, reta
  motverka

antal /antˈɑːl/ (n, neut)
uimhir

antarktisk /ˈantarktˌɪsk/ (adj)
Antartach
  som rör Antarktis

anteckna /ˈantəknˌa/ (v)
nótáil
  snabbt skriva ner (text, en illustration eller någon annan typ av information) på en papperslapp, i en datorfil eller liknande, ofta emedan en människas eget minne inte litas på; skapa en anteckning över

anteckning /ˈantəknˌɪŋ/ (n, ut)
nótáil
  en papperslapp, datorfil eller liknande med en kortare text, illustration eller annan form av information nedskriven i syfte att bli läst vid ett senare tillfälle, särskilt om detta görs för att en människas eget minne inte kan litas på

anteckningsblock /ˈantəknˌɪŋsblɔk/ (n, neut)
ceap nótaí

anteckningsbok /ˈantəknˌɪŋsbuːk/ (n, ut)
leabhar nótaí
  bok i vilken man för anteckningar

antenn /ˈantən/ (n, ut)
aintéine, adharcán
  leddjurens känselspröt
adharcán, aeróg
  tråd, spole, metallstruktur eller annan anordning för uppfångande eller utsändande av radiovågor

anti- /ˈantiː/ (affix)
anta-
  anger en motverkande effekt (bekämpande verkan) eller en motstridig hållning

antibiotikum /ˈantiːbˌiːuːtˌiːkʉm/ (n, neut)
antaibheathach, frithbheathach
  läkemedel som är verksamt mot bakterier

antigen /ˈantiːjən/ (n, neut)
antaigin
  (den) molekyl, eller del av molekyl, som mycket specifikt kan binda till ett immunoglobulin eller en T-cellsreceptor och därmed initiera ett specifikt immunsvar (i det specifika immunförsvaret)

antihjälte /ˈantɪjˌɛːltə/ (n, ut)
ana-laoch
  huvudperson i en berättelse som beter sig moraliskt förkastligt och olikt andra hjältar

antik /ˈantiːk/ (adj)
ársa
  som rör Grekland eller Rom och deras kulturer under antiken
  urmodig, mycket gammal

antiklimax /ˈantɪklˌiːmaks/ (n, ut)
frithbhuaic
  utebliven höjdpunkt; oväntat dåligt slut (efter höga förväntningar)

antikropp /ˈantɪkrˌɔp/ (n, ut)
antashubstaint
  immunoglobulin som utsöndras från en effektor-B-cell (plasmacell) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop) som en del av det specifika immunförsvaret, vilket leder till opsonisering av patogener, komplementaktivering och neutralisering av patogener och toxiner

antikvarie /ˈantɪkvˌariːə/ (n, ut)
ceannaí seandachtaí
  tjänsteman vid vissa inrättningar för fornminnesvård

antikverad /ˈantɪkvərˌad/ (adj)
seanchaite
  föråldrad

antilop /ˈantiːlˌuːp/ (n, ut)
antalóp

antimateria /ˈantiːmˌatərˌiːa/ (n, ut)
frithdhamhna
  materia uppbyggd av antipartiklar

antimon /ˈantiːmˌuːn/ (n, neut)
antamón

antingen /ˈantɪŋən/ (conjunction)
ceachtar
  introducerar det första av två alternativ
an
  introducerar ett av två alternativ vilka dock är likgiltiga

antioxidant /ˈantiːˌuːksiːdˌant/ (n, ut)
frithocsaídeoirí

antipartikel /ˈantiːpˌatiːkəl/ (n, ut)
fritcháithníní
  partikel motsvarande en "normal" partikel fast med motsatt laddning; bygger upp antimateria

antipod /ˈantiːpˌuːd/ (n, ut)
frithionaid

antisemitisk /ˈantɪsəmˌiːtɪsk/ (adj)
frith-Sheimíteach
  som rör antisemitism, som stöder antisemitism

antisemitism /ˈantɪsəmˌiːtɪsm/ (n, ut)
frith-Sheimíteachas
  hat eller fientlighet mot judar baserat oftast på dess religion (judendom) eller ras

antiseptisk /ˈantɪsəptˌɪsk/ (adj)
antaiseipteach
  bakteriedödande

antracit /ˈantrasˌɪt/ (n, ut)
clochghual
  en sorts glansigt stenkol med hög kolhalt

antropocentrisk /ˈantruːpˌuːsəntrˌɪsk/ (adj)
antrapalárnach
  som sätter människan i centrum

antropolog /ˌantruːpuːlˈoːɡ/ (n, ut)
antraipeolaí
  forskare i antropologi

antropologi /ˌantruːpuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
antraipeolaíocht
  läran om människan; vetenskapen om människan eller människosläktet

antropologisk /ˌantruːpuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
antraipeolaíoch
  som rör antropologi

antropomorfism /ˈantruːpˌuːmuːrfˌɪsm/ (n, ut)
antrapamorfachas
  förmänskligande; uppfattningen att t ex det gudomliga har mänsklig gestalt eller mänskliga egenskaper

antyda /antˈyːda/ (v)
mol
  (utan onödig uppmärksamhet) låta förstå, låta påskina
  ge tecken om

antändbar /ˈantəndbˌɑːr/ (adj)
inadhainte
  som kan antändas

anus /ˈɑːnʉs/ (n, neut)
anas
  ändtarmens öppning mot kroppens utsida varigenom avföring lämnar kroppen

anvisa /ˈanviːsˌa/ (v)
tíolacadh
  bevilja eller tilldela medel och resurser (för ett specifikt syfte)

anvisning /ˈanviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
díriú
  det att anvisa; information eller upplysning om vad som skall göras och på vilket sätt

använda /ˈanvəndˌa/ (v)
ócáidigh

användare /ˈanvəndˌarə/ (n, ut)
úsáideoir
  person eller föremål som använder något

användarnamn /ˈanvəndˌarnamn/ (n, neut)
ainm úsáideora
  pseudonym som ofta används i datorsammanhang för att logga in på ett nätverk eller använda som smeknamn för att slippa avslöja sin riktiga identitet

användbar /ˈanvəndbˌɑːr/ (adj)
acrach

användning /ˈanvəndnˌɪŋ/ (n, ut)
úsáid

aorist /ˈɑːuːrˌɪst/ (n, ut)
éigríocht
  tempus (i grekiska, sanskrit och vissa andra språk) som betecknar dåtid, verb i detta tempus

aorta /ˈɑːuːtˌa/ (n, ut)
aorta

apa /ˈɑːpa/ (n, ut)
moncaí
  vardaglig beteckning på djur ur ordningen primater, Primates

apati /ˈɑːpatˌiː/ (n, ut)
dímhothú
  sjuklig håglöshet, handlingsförlamning, orkeslöshet, depression

apatisk /ˈɑːpatˌɪsk/ (adj)
fuarchúiseach

apelsin /ˌɑːpəlsˈiːn/ (n, ut)
oráiste
  söt orangefärgad citrusfrukt (Citrus sinensis)

apelsinjuice /ˈɑːpəlsˌɪnjʉˌiːsə/ (n, ut)
sú oráiste
  juice gjord av apelsiner

apelsinträd /ˈɑːpəlsˌɪntrɛːd/ (n, neut)
crann oráistí

aperitif /ˈɑːpərˌiːtiːf/ (n, ut)
greadóg
  aptitretande dryck före måltid

apertur /ˈɑːpətˌʉr/ (n, ut)
cró
  öppning som beroende på storlek släpper in en viss mängd ljus

aphelium /ˈaphəlˌiːʉm/ (n)
aiféilean

apkoppor /ˈapkɔpˌuːr/ (n, ut)
bolgach Moncaí
  en ovanlig sjukdom som orsakas av infektion med apkoppsvirus, främst förekommande i västra och centrala Afrika

apné /apnˈeː/ (n)
aipnia

apogeum /ˈɑːpuːjəˌʉm/ (n)
apaigí

apokalyps /ˈɑːpuːkˌalyps/ (n, ut)
apacailipsis
  (egentligen avslöjande) uppenbarelse om framtiden

apokalyptisk /ˈɑːpuːkˌalyptˌɪsk/ (adj)
apacailipteach
  som har att göra med apokalyps, ofta med en bildlig uppenbarelse om en framtida undergång

apokope /ˈɑːpuːkˌuːpə/ (n, ut)
coimriú deiridh
  bortfall av ljud i slutet av ett ord

apokryf /ˈɑːpɔkrˌyːf/ (n, ut)
apacrafa
  (egentligen undangömd) biblisk skrift som inte blivit allmänt erkänd som äkta (och därför inte finns med i de vanliga biblarna)

apokryfisk /ˈɑːpɔkrˌyːfɪsk/ (adj)
apacrafúil
  icke erkänd som biblisk urkund

apoplexi /ˈɑːpɔplˌɛksiː/ (n, ut)
apaipléis

apoptos /ˈɑːpɔptˌuːs/ (n, ut)
apaptóis
  programmerad celldöd som en del av en organisms naturliga tillväxt och utveckling

apostel /ˈɑːpɔstəl/ (n, ut)
aspal

apostolisk /ˈɑːpɔstˌuːlɪsk/ (adj)
aspalach
  som hänför sig till apostlarna eller deras tid; apostoliska fäder: de äldsta kyrkofäderna (före tiden omkring år 150 e.Kr.)

apostrof /ˈɑːpɔstrˌuːf/ (n, ut)
aitheasc
  skrivtecknet ', utelämningstecken

apotek /ˈɑːpuːtək/ (n, neut)
cógaslann, poitigéireacht
  butik i vilken läkemedel säljes

apotekare /ˈɑːpuːtəkˌarə/ (n, ut)
cógaiseoir
  person anställd på apotek, farmaceut; person med utbildning i farmaci

app /ˈap/ (n, ut)
aip
  applikation, applikationsprogram; mjukvara tillgänglig för nedladdning, framförallt för mobiltelefoner och surfplattor och till en viss del även persondatorer

apparat /ˈaparˌɑːt/ (n, ut)
gléasra

apparatur /ˈaparˌɑːtʉr/ (n, ut)
fearas

appell /ˈapəl/ (n, ut)
achomharc
  vädjan

appellativ /ˈapəlˌatiːv/ (n, neut)
ainmfhocal coitianta
  en grupp substantiv som benämner ting med ett namn gemensamt för alla av dess slag (t. ex. bok, berg, sjö – i motsats till specificerade egennamn: Harry Potter och de vises sten, Kebnekajse och Vättern)

appendix /ˈapəndˌiːks/ (n, neut)
aguisín
  fristående tillägg till en artikel, bok eller någon annan skriven framställning, innehållande (ofta viktig) information som inte är huvudpoängen med framställningen
  blindtarmens maskformiga bihang

applicera /ˈaplɪsˌeːra/ (v)
cuir i bhfeidhm
  tillämpa, vanligen i nytt sammanhang
  lägga på

applikation /ˌaplɪkasxˈuːn/ (n, ut)
feidhmiú
  tillämpning
  ett datorprogram

applådera /ˈaploːdˌeːra/ (v)
boiseog
  ge applåder, klappa (i) händerna

apposition /ˌapuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
comhaisnéis
  en sorts bestämning till substantiv

appreciera /ˈaprəsˌɪərˌa/ (v)
ardaigh
  höja värdet på (t ex en valuta)

approchera /ˈaprʊʃərˌa/ (v)
ionsaí

aprikos /ˈapriːkˌuːs/ (n, ut)
aibreog
  en frukt av släktet Prunus med gul till orange färg, mjuk yta och hård kärna
  en art (Prunus armeniaca) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae) som bär ovan nämnda frukt
  en färg som liknar aprikosfruktens färg

aprikosfärgad /ˈapriːkˌɔsfərɡˌad/ (adj)
aibreog
  med en slags blekt gulorange färg likt den hos aprikosfrukten

april /ˈapriːl/ (n, ut)
Aibreán
  årets fjärde (4.) månad

aprilskämt /ˈaprɪlsxˌɛmt/ (n, neut)
amadán Aibreáin
  skämt eller narraktighet på första april

apropå /ˈapruːpˌoː/ (adv)
dála an scéil

apropå /ˈapruːpˌoː/ (preposition)
dála an scéil
  på tal om

aptit /ˈaptiːt/ (n, ut)
dúil
  matlust

ar /ˈar/ (n)
ár
  ett ytmått som motsvarar 100 m²

arab /ˈɑːrab/ (n, ut)
Arabach
  person tillhörande folk som talar arabiska

arabisk /ˈɑːrabˌɪsk/ (adj)
Arabach
  som rör det arabiska språket
  som rör arabvärlden eller den arabiska kulturen

arabisk siffra /ˈɑːrabˌɪsk sˈɪfra/ (n)
uimhir Arabach

arabiska /ˈɑːrabˌɪska/ (n, ut)
Araibis
  språk som främst brukas i arabvärlden och inom religionen islam

aragonska /ˈɑːraɡˌɔnska/ (n, ut)
Aragóinis
  ett iberoromanskt språk som talas främst i den spanska regionen Aragonien

araknofobi /ˈɑːraknˌuːfuːbˌiː/ (n, ut)
aracnafóibe

arameisk /ˈɑːraməˌɪsk/ (adj)
Aramais
  som rör araméerna eller det arameiska språket

arameiska /ˈɑːraməˌɪska/ (n, ut)
Aramais

arbeta /ˈarbeːtˌa/ (v)
saothraigh
  utföra en handling genom att använda sina krafter för att uppnå något resultat av nytta för sig själv eller andra

arbetare /ˈarbeːtˌarə/ (n, ut)
oibrí

arbetarklass /ˈarbeːtˌarklas/ (n, ut)
lucht oibre

arbete /ˈarbeːtə/ (n, neut)
obair
  en fysikalisk storhet som ofta mäts i SI-enheten joule; förbrukad energi, produkt av kraft och sträcka
  sysselsättning som kräver ansträngning och medför förväntan om resultat

arbetsam /ˈarbeːtsˌam/ (adj)
saothrach
  som fordrar arbete, mödosam, arbetskrävande, jobbig

arbetsbok /ˈarbeːtsbˌuːk/ (n, ut)
leabhar oibre
  övningsbok

arbetsförmedling /ˌarbeːtsfˈœrmˈeːdlɪŋ/ (n, ut)
jabionad

arbetsgivare /ˈarbeːtsjˌiːvarə/ (n, ut)
fostóir

arbetshäst /ˈarbeːtshˌɛst/ (n, ut)
capall
  häst som utför (fysiskt) arbete (t.ex. åt en bonde), ofta genom att dra något efter sig
  någon eller något som får arbeta mycket hårt (vanligen fysiskt) och tungt

arbetslös /ˈarbeːtslˌøːs/ (adj)
dífhostaithe
  som saknar och därför oftast söker (betalat) arbete

arbetslöshet /ˌarbeːtslˈœsheːt/ (n, ut)
dífhostaíocht
  förhållande för personer som vill och kan jobba men saknar anställning
  statistiskt mått på andelen personer som vill arbeta men saknar anställning

arbetsmarknad /ˈarbeːtsmˌarknad/ (n, ut)
margadh an tsaothair

arbetsrum /ˈarbeːtsrˌɵːm/ (n, neut)
seomra staidéir
  rum där arbete utförs

arbetsstation /ˌarbeːtstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún oibre
  /kraftfull/ stationär mikrodator (skrivbordsdator) /avsedd för krävande vetenskapligt eller tekniskt arbete och en användare åt gången/

arbetsuppgift /ˈarbeːtsˌɵpjɪft/ (n, ut)
dualgas
  uppgift (beting, syssla) som kräver arbete eller ingår i anställning

arbiträr /ˈarbɪtrˌɛːr/ (adj)
ansmachtúil

area /ˈarəˌa/ (n, ut)
achar

areal /ˈarəˌal/ (n, ut)
achar

arg /ˈarj/ (adj)
cochallach

arganträd /ˈarɡantrˌɛːd/ (n, neut)
crann argáin
  ett träd (Argania spinosa) i familjen sapotillväxter (Sapotaceae) endemiskt för sydvästra Marocko; exemplar av denna växt

argbigga /ˈarɡbɪɡˌa/ (n, ut)
agóid
  argsint kvinna

argentinare /ˈarjəntˌiːnarə/ (n, ut)
Airgintín
  man från Argentina

argentinska /ˈarjəntˌɪnska/ (n, ut)
Airgintín
  Kvinna från Argentina

arginin /ˌarjiːnˈiːn/ (n, neut)
argainín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Arg, R)

argon /ˈarɡɔn/ (n, neut)
argón

argument /ˈarɡʉmˌɛnt/ (n, neut)
argóint
  bit information (skäl) som används för att motivera/styrka en slutsats

argumentera /ˈarɡʉmˌɛnteːrˌa/ (v)
áitigh

aritet /ˈɑːriːtˌeːt/ (n)
nárthacht

aritmetik /ˈɑːrɪtmətˌiːk/ (n, ut)
uimhríocht

aritmetisk /ˈɑːrɪtmətˌɪsk/ (adj)
uimhríochta

ark /ˈark/ (n)
leathanach
  pappersblad, skrivpapper
áirc
  husliknande flatbottnat fartyg
  skrin, kista

arkaisk /ˈarkaˌɪsk/ (adj)
ársa
  som har arkaismer (äldre språkdrag som bevarats i vissa uttryck eller dialekter, men som har försvunnit i språket i övrigt)
  som har abstrakt gammalmodighet eller fornåldrighet; som bär prägel av en tidig period eller en begynnande, primitiv kultur; även fornåldrig, ålderdomlig
  inte längre bruklig eller använd, gammaldags, ålderdomlig

arkeikum /ˈarkəˌiːkʉm/ (n, ut)
Aircéach
  den näst äldsta geologiska eonen (efter hadeikum) som sträcker sig från 4,0 miljarder år sedan till 2,5 miljarder år sedan

arkeisk /ˈarkəˌɪsk/ (adj)
Aircéach
  som rör eller tillhör eonen arkeikum

arkeolog /ˌarkəuːlˈoːɡ/ (n, ut)
seandálaí
  person som ägnar sig yrkesmässigt åt arkeologi

arkeologi /ˌarkəuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
seandálaíocht

arkipelag /ˈarkiːpəlˌɑːɡ/ (n, ut)
oileánra
  övärld, örikt hav; större system av öar, vanligen större öar på visst avstånd från varandra och fastlandet

arkitekt /ˈarkiːtˌɛkt/ (n, ut)
ailtire

arkitektur /ˈarkiːtˌɛktʉr/ (n, ut)
ailtireacht
  konsten och vetenskapen att formge och planera byggnader och rum
  sätt hur en enskild byggnad är utförd, särskilt rörande utssende och struktur

arkiv /ˈarkiːv/ (n, neut)
aircív, cartlann
  samling dokument, ofta som inte aktivt används

arkivera /ˈarkiːvərˌa/ (v)
aircív
  flytta skriftligt material (dokument, information) i en eller annan form från ett aktivt tillstånd till ett mindre aktivt tillstånd; skapa ett arkiv, som ofta sparas för referens

arktisk /ˈarktɪsk/ (adj)
Artach
  som hör samman med nordpolen

arm /ˈarm/ (n, ut)
géag, lámh
  lång och smal del av ett föremål som skjuter ut från en central kropp

armband /ˈarmband/ (n, neut)
bráisléad
  smycke som bärs på handleden

armbandsklocka /ˈarmbandsklˌɔkːa/ (n, ut)
cathais
  klocka som man har på handleden

armbandsur /ˈarmbandsˌʉr/ (n, neut)
uaireadóir

armborst /ˈarmbɔʂt/ (n, neut)
crosbhogha
  slags skjutvapen som avfyrar pilar, kraftig pilbåge med spännanordning

armbåge /ˈarmboːjə/ (n, ut)
uillinn
  den anatomiska region i människans kropp som förenar överarmen med underarmen och omfattar armbågsleden och armvecksgropen; konturen kring utskjutande benutskottet på armbågsbenet mellan överarmen och underarmen

armenier /ˈarmənˌiːər/ (n, ut)
Airméanach

armenisk /ˈarmənˌɪsk/ (adj)
Airméanach

armeniska /ˈarmənˌɪska/ (n, ut)
Airméinis, Armenio
  språk som framförallt talas i Armenien

armerad betong /ˈarmeːrˌad bətˈɔŋ/ (n)
coincréit threisithe
  betong som är förstärkat med stänger av kolstål

armhävning /ˈarmhəvnˌɪŋ/ (n, ut)
caidéal
  gymnastisk övning för att stärka överkroppens muskelstyrka, genom att låta kroppsvikten fördelas mellan tår och händer och därifrån med armarna pressa upp kroppen från marken

armhåla /ˈarmhoːlˌa/ (n, ut)
ascaill
  utrymme direkt under axelleden, mellan överarmen och axeln, där det finns många svettkörtlar och hårsäckar

armod /ˈarmuːd/ (n, neut)
bochtaineacht
  svår fattigdom

armstöd /ˈarmstøːd/ (n, neut)
géag

armé /armˈeː/ (n, ut)
arm

arom /ˈɑːrɔm/ (n, ut)
dea-bholadh

aromaticitet /ˈɑːruːmˌɑːtiːsˌɪteːt/ (n, ut)
aramatacht
  egenskap hos vissa kemiska föreningar, däribland aromatiska kolväten

aror /ˈɑːruːr/ (n)
Altóir
  fågelsläkte inom familjen papegojor

arrangemang /ˈaraŋəmˌaŋ/ (n, neut)
feidhm
  tillställning, (festlig) aktivitet
ceartú
  bearbetning av musikstycke för andra instrument eller i en annan stil
  sätt att ordna eller strukturera något på

arrangera /ˈaraŋˌeːra/ (v)
ceartaigh

arrangör /ˈaraŋˌøːr/ (n, ut)
dialann
  person som arrangerar något kulturellt, sportsligt eller annat evenemang

arrendator /ˈarəndˌɑːtɔr/ (n, ut)
tionónta
  person som arrenderar

arrende /ˈarəndə/ (n, neut)
léasaigh

arrendera /ˈarəndˌeːra/ (v)
léasaigh

arrestera /ˈarəstˌeːra/ (v)
gabh

arrogans /ˌaruːɡˈans/ (n, ut)
anuaill

arrogant /ˈaruːɡˌant/ (adj)
ainteann
  som upplevs (alltför) otrevlig; intresserad av sig själv och ointresserad av andra individer och deras ståndpunkter, ibland rent överlägsen och föraktande andra individer eller deras ståndpunkter

arsel /ˈaʂəl/ (n, neut)
clasán
  stjärt, rumpa
  idiot, dumskalle

arsenik /ˈaʂənˌiːk/ (n, ut)
arsanaic, airsnic

art /ˈɑːt/ (n, ut)
speiceas
  uppsättning av väsentliga egenskaper
  grupp av individer, föremål eller begrepp vilka på grund av gemensamma väsentliga egenskaper sammanfattas till ett begrepp
  en nivå inom den biologiska och geologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer och stenar

arteriell /atˈeːriːˌɛl/ (adj)
artaireach
  som har med artärer att göra

artificiell /atˈiːfiːsˌɪəl/ (adj)
saorga
  konstgjord, konstruerad
  syntetisk
  onaturlig, godtycklig; som inte har någon naturlig motivering

artificiell intelligens /atˈiːfiːsˌɪəl ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n, ut)
intleacht shaorga
  av datorer uppvisad intelligens

artig /atˈɪɡ/ (adj)
béasach

artikel /atˈiːkəl/ (n, ut)
airteagal, alt
  (kortare) text i ett ämne (i t ex en tidning eller tidskrift) eller beskrivningen av ett uppslagsord (i t ex ett uppslagsverk)
airteagal
  ord eller del i ett ord (suffix) som markerar bestämd eller obestämd form av ett substantiv
  föremål som är utbjudet till försäljning (och som oftast förekommer i flera, likadana exemplar)

artikulation /atˌiːkʉlasxˈuːn/ (n, ut)
urlabhairt
  frambringande av språkljud; (tydligt) uttal

artikulera /atˈiːkʉlˌeːra/ (v)
fuaimnigh
  tydligt uttala, uttrycka klart

artilleri /atˈɪlərˌiː/ (n, neut)
airtléire
  samlingsnamn för tyngre eldvapen såsom kanoner och haubits
  militär truppstyrka som nyttjar dylika vapen

artist /atˈɪst/ (n, ut)
ealaíontóir
  person som inför publik framför ett konstnärligt verk, vanligen musik

artrikedom /atrˈiːkədˌɔm/ (n, ut)
bithéagsúlacht
  det att ett stort antal arter av biologiskt liv förekommer (på en viss plats); antalet arter av biologiskt liv som förekommer (på en viss plats)

artär /atˈɛːr/ (n, ut)
artaire
  blodkärl som transporterar blod bort från hjärtat

arumänska /ˈɑːrʉmˌɛnska/ (n, ut)
Arómáinis
  ett romanskt språk som utvecklats ur vulgärlatin och rumänska, som talas av ungefär 40 000 arumäner i Makedonien, norra Grekland och östra Albanien

arv /ˈarv/ (n, neut)
oidhreacht

arvedel /ˈarvədəl/ (n, ut)
oidhreacht

arvinge /ˈarvɪŋə/ (n, ut)
beangán

arvode /ˈarvuːdə/ (n, neut)
táille
  finansiell ersättning för visst utfört (tillfälligt) arbete eller uppdrag

arvsynd /ˈarvsynd/ (n, ut)
peaca an tsinsir
  uppfattningen inom kristen teologi att människan är benägen att begå synd redan från födseln, som resultat av Adams olydnad

arvtagare /ˈarvtɑːɡˌarə/ (n, ut)
beangán
  person som ärver

arvtagerska /ˈarvtɑːɡˌɛʂka/ (n, ut)
banoidhre
  kvinnlig arvtagare

arête /ˈarətə/ (n, neut)
airéit

as /ˈas/ (n)
ablach
  dött, avlidet djur

asbest /ˈasbəst/ (n, ut)
aispeist

asfalt /ˈasfalt/ (n, ut)
asfalt
  jordbeck, ett kolvätehaltigt ämne

asfaltera /ˈasfaltˌeːra/ (v)
asfalt a chur ar
  belägga med asfalt

asfyxi /ˈasfyːksˌiː/ (n, ut)
plúchadh

asiat /ˈɑːsiːˌat/ (n, ut)
Áiseach
  person från Asien

asiatisk /ˈɑːsiːˌatɪsk/ (adj)
Áiseach

ask /ˈask/ (n, ut)
luaith
  ett trädslag (Fraxinus excelsior) i familjen syrenväxter; exemplar av detta träd
bosca
  liten förslutningsbar låda

aska /ˈaska/ (n, ut)
luaith

asket /ˈaskət/ (n, ut)
aiséiteach
  person som lever mycket enkelt och med sträng disciplin och självbehärsking med avhållsamhet från nöjen (såsom sex och spritdrycker)

asketisk /ˈasxətˌɪsk/ (adj)
aiséitiúil
  som helt avstår från njutningar och som bara nätt och jämnt tillfredsställer livsbehoven
  mycket sparsam med uttrycksmedel

askfat /ˈaskfat/ (n, neut)
luaithreadán

askkopp /ˈaskkɔp/ (n, ut)
luaithreadán

askonsdag /ˈaskɔnsdˌɑːɡ/ (n, ut)
Céadaoin an Luaithrigh
  dagen efter fettisdagen, första dagen i fastan

askorbinsyra /ˈaskuːrbˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad ascorbach
  ett vattenlösligt vitamin (vitamin C) som bland annat behövs för människans kollagensyntes

asp /ˈasp/ (n, ut)
crann creathach
  en art (Populus tremula) inom växtfamiljen videväxter (Salicaceae); individ av arten asp
asp
  en art (Leuciscus aspius tidigare Aspius aspius) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

aspekt /ˈaspəkt/ (n, ut)
dreach
  sätt att betrakta eller analysera något (i ett visst avseende)
  inom grammatiken en böjningskategori av verb (se wikipedia)

aspiration /ˌaspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
análú
  förhoppning eller strävan (ofta i plural)
  språkljud som utgörs av ett utandningsljud (före eller) efter en konsonant
  inandning

aspirera /ˈaspiːrˌeːra/ (v)
análaigh
  uttala språkljud med efterföljande luftstöt

aspirin /ˌaspiːrˈiːn/ (n)
aigéad aicéitiolsalaicileach
  acetylsalicylsyra

assamesiska /ˈasaməsˌɪska/ (n, ut)
Asaimis

assistent /ˈasɪstˌɛnt/ (n, ut)
cúntóir
  person som hjälper, assisterar någon och som inte har fullt ansvar för det som ska göras

assistera /ˈasɪstˌeːra/ (v)
cabhair
  ge hjälp åt; stödja

associativ /ˈasʊsˌɪatˌiːv/ (adj)
comhthiomsaitheach
  sådan att identiteten (a⋅b)⋅c&nbsp;=&nbsp;a⋅(b⋅c) gäller
  minne eller dyl. adresserbart på andra sätt än genom ett heltal
  som gör liknelser, som associerar

associativitet /ˈasʊsˌɪatˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
comhthiomsaitheacht

assonans /ˌasɔnˈans/ (n, ut)
amas
  halvrim, inrim

assurera /ˈasʉrˌeːra/ (v)
cuir árachas ar

assyrisk /ˈasyːrˌɪsk/ (adj)
Aisiriach
  som rör Assyrien

astat /ˈastat/ (n, neut)
astaitín

astenosfär /ˈastənˌɔsfɛːr/ (n, ut)
astanaisféar

aster /ˈastər/ (n, ut)
astar
  växt i släktet astrar (vetenskapligt namn: Aster)

asterisk /ˈastərˌɪsk/ (n, ut)
réalta
  benämning på tecknet *

asteroid /ˈastərˌuːiːd/ (n, ut)
astaróideach, mionphláinéad

astma /ˈastma/ (n, ut)
asma
  andnöd, försvårad andning till följd av t ex kramp i luftrören

astmatisk /ˈastmatˌɪsk/ (adj)
asmach
  som lider av sjukdomen astma

astrobiologi /ˌastruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
réalt-bhitheolaíocht
  vetenskapen om (biologiskt) liv i universum, speciellt utanför jorden

astrofysik /ˈastruːfˌyːsiːk/ (n, ut)
réaltfhisic
  astronomi med fysikens metoder; världsrymdens och stjärnornas fysik

astrolog /ˌastruːlˈoːɡ/ (n, ut)
astralaí

astrologi /ˌastruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
astralaíocht
  konsten att finna samband mellan himlakroppars placering och händelser i människors liv, stjärntydningsläran

astrologisk /ˌastruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
astralaíoch
  som har med astrologi att göra

astronaut /ˈastruːnˌaʉt/ (n, ut)
spásaire
  person som är utbildad för och ska genomföra, eller redan har genomfört, en resa utanför jordens atmosfär, i synnerhet om resan skett inom USAs och Europas rymdprogram

astronom /ˈastruːnˌɔm/ (n, ut)
réalteolaí
  person med expertkunskap inom astronomi

astronomi /ˈastruːnˌuːmiː/ (n, ut)
réalteolaíocht
  vetenskapen om himlakroppar och den strålning som objekt i universum avger

astronomisk enhet /ˈastruːnˌuːmɪsk ˈeːnheːt/ (n)
aonad réalteolaíoch

asturier /ˈastʉrˌiːər/ (n, ut)
Astúiris
  person från Asturien, en region på den norra sidan av iberiska halvön

asturisk /ˈastʉrˌɪsk/ (adj)
Astúiris
  som rör Asturien eller det asturiska språket

asturiska /ˈastʉrˌɪska/ (n, ut)
Astúiris
  ett romanskt språk som talas i Asturien i Spanien

asymmetri /ˈɑːsymˌɛtriː/ (n, ut)
aisiméadracht

asätare /ˈɑːsɛːtˌarə/ (n, ut)
bailitheoir

ateism /ˈɑːtəˌɪsm/ (n, ut)
aindiachas
  åskådning som uttryckligen förnekar existensen av gudar
  åskådning som inte tar ställning till gudars existens; avsaknad av tro på huruvida gudar existerar

ateist /ˈɑːtəˌɪst/ (n, ut)
aindiachaí

ateistisk /ˈɑːtəˌɪstɪsk/ (adj)
aindiach

ateljé /ˌɑːtəljˈeː/ (n, ut)
stiúideo
  arbetslokal för en konstnär

atlantisk /ˈatlantˌɪsk/ (adj)
Atlantach
  som rör Atlanten eller ha med Atlantpakten att göra

atlas /ˈatlas/ (n, ut)
atlas
  kartbok; en samling av kartor över ett visst område (eventuellt hela världen)

atmosfär /ˈatmɔsfˌɛːr/ (n, ut)
atmaisféar, aerbhrat
  det gasfyllda område som eventuellt omger en himlakropp (vanl. en planet)
aerbhrat, atmaisféar
  stämning, känsloläge
  föråldrad enhet för tryck, lika med atmosfärtrycket vid jordytan, 101,325 kPa

atmosfärisk /ˈatmɔsfˌɛːrɪsk/ (adj)
atmaisféarach
  som rör atmosfären

atmosfärtryck /ˈatmɔsfˌɛtryk/ (n, neut)
brú an atmaisféir
  /det vanliga/ (luft)trycket i atmosfären /på jorden vid markytan/

atoll /ˈɑːtɔl/ (n, ut)
atall
  ringformigt korallrev som omger en grund sjö

atom /ˈɑːtɔm/ (n, ut)
adamh
  element i en partiellt ordnad mängd som täcker 0

atombomb /ˈɑːtɔmbˌɔmb/ (n, ut)
buama adamhach

atomfysik /ˈɑːtɔmfˌyːsiːk/ (n, ut)
fisic adamhach

atomisera /ˈɑːtuːmˌiːseːrˌa/ (v)
adamhaigh
  göra till atomer

atomisk /ˈɑːtuːmˌɪsk/ (adj)
adamhach
  som avser atomer; som har att göra med atomer
  som består av enskilda atomer
  odelbar
  sådan att det för varje element b > 0 finns en atom a sådan att b ≥ a > 0

atomkärna /ˈɑːtɔmkˌɛrna/ (n, ut)
núicléas adamhach

atommassa /ˈɑːtɔmˌasa/ (n, ut)
mais adamhach

atommassenhet /ˈɑːtɔmˌaseːnhˌeːt/ (n, ut)
aonad maise adamhaí

atomnummer /ˈɑːtɔmnˌɵmər/ (n, neut)
uimhir adamhach

atomär /ˈɑːtuːmˌɛːr/ (adj)
adamhach

atonal /ˌɑːtuːnˈɑːl/ (adj)
atonúil
  som inte har toner (i fasta steg enligt en skala)

att /ˈat/ (conjunction)
go

attack /ˈatːak/ (n, ut)
aimsiú
  plötslig offensiv åtgärd för att (fysiskt) försöka (och eventuellt lyckas) skada eller förstöra någon eller något
  intellektuell attack (1.) i form av häftig kritik eller dylikt

attackera /ˈatːakːərˌa/ (v)
ionsaigh

attention /ˌatːənsxˈuːn/ (n, ut)
aoidh

attest /ˈatːəst/ (n, ut)
teastas
  intyg

attisk /ˈatːɪsk/ (adj)
Atacach
  som rör grekiska staden Aten eller mer korrekt om landskapet Attika, där staden ligger

attityd /ˌatːiːtˈyːd/ (n, ut)
mana
  en persons medvetna eller omedvetna, öppet visade eller dolda, kognitiva eller emotionella, inställning till något

attrahera /ˈatrahərˌa/ (v)
aom
  dra till sig
  vara lockande för

attraktion /ˌatraksxˈuːn/ (n, ut)
caithis
  dragningskraft (i bildlig betydelse, särskilt om sexuell dragningskraft)

attraktiv /ˈatraktˌiːv/ (adj)
atractivo

attrapp /ˈatrap/ (n, ut)
balbhán
  föremål som skall se ut att vara något annat än det är (t ex ett trästycke format som en pistol)

attribut /ˈatriːbˌʉt/ (n, neut)
aitreabúid
  egenskap som beskriver något

attributiv /ˈatriːbˌʉtiːv/ (adj)
aitreabúideach
  som beskriver, som hör till något

aubergine /ˈɔbərjˌiːnə/ (n, ut)
ubhthoradh
  växtart (lat. Solanum melongena) som tillhör familjen potatisväxter
  frukt från auberginen (1.)

audiogram /ˈɔdiːˌɔɡram/ (n, neut)
closghram
  diagram som visar en testpersons uppmätta hörtröskel vid olika ljudfrekvenser

auditorium /ˈɔdiːtˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
halla éisteachta
  stort rum för föreläsningar; föreläsningssal, lärosal, hörsal, aula

augusti /ˈɔɡɵstˌiː/ (n, ut)
Lúnasa
  årets åttonde (8.) månad

auktion /ɔksxˈuːn/ (n, ut)
ceant, ceantáil

auktoritet /ˈɔktuːrˌiːteːt/ (n, ut)
urlámhas
  person med anseende för viss sakkunskap

aula /ˈɔla/ (n, ut)
halla éisteachta
  större sal för samlingar, gärna högtidliga sådana, t ex på en skola eller läroverk

australier /ˈɔstralˌiːər/ (n, ut)
Astrálach
  man från Australien

australisk /ˈɔstralˌɪsk/ (adj)
Astrálach
  som rör Australien

autarki /ˈɔtarkˌiː/ (n, ut)
neamhthuilleamaíocht eacnamaíochta

autenticitet /ˈɔtəntˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
barántúlacht
  äkthet; egenskapen att vara autentisk

autentisk /ˈɔtəntˌɪsk/ (adj)
barántúil
  som sanningsenligt återger verkligheten; som verkligen är det eller så som det förefaller

autism /ˈɔtɪsm/ (n, ut)
uathachas
  tillstånd eller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som kan kännetecknas av till exempel försjunkenhet i den egna världen, känslomässig isolering från omgivningen och en oförmåga att förstå andra och göra sig förstådd

autograf /ˈaʉtˌɔɡraf/ (n, ut)
síniú
  egenhändig namnteckning

autoimmun /ˈaʉtˌuːɪmˌɵn/ (adj)
uath-imdhíonachta
  som rör eller tillämpar autoimmunitet

autokrati /ˈaʉtˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
uathlathas
  statsskick där både den verkställande och den lagstiftande makten ligger hos en och samma enskild person

autokton /ˈaʉtˌɔktuːn/ (adj)
uatheascarthach
  ursprunglig

automorfi /ˈaʉtˌuːmuːrfˌiː/ (n, ut)
uathmhorfacht

automorfism /ˈaʉtˌuːmuːrfˌɪsm/ (n, ut)
uathmhorfacht

autonom /ˈaʉtˌuːnɔm/ (adj)
féinrialaitheach
  delvis självständig, självbestämmande och/eller självstyrande

autonomi /ˈaʉtˌuːnuːmˌiː/ (n, ut)
féinriail
  visst självstyre för region eller provins inom en stat

autopilot /ˈaʉtˌuːpiːlˌuːt/ (n, ut)
uathphíolóta

autostrada /ˈaʉtˌɔstradˌa/ (n, ut)
motárbhealach
  bred väg för motortrafik, motorväg

autotrof /ˈaʉtˌɔtruːf/ (adj)
uatrófach
  som har förmågan att ur oorganiska föreningar bilda organiska föreningar

autotrof /ˈaʉtˌɔtruːf/ (n)
uatrófach
  organism som har förmågan att ur oorganiska föreningar bilda organiska föreningar

autotyp /ˈaʉtˌuːtyːp/ (n, ut)
atáirgeadh
  självtryck, i faksimil utgiven upplaga av äldre tryck

av /ˈɑːv/ (n)
Ab
  en månad i den judiska kalendern; den elfte månaden i det civila livet och den femte månaden i det religiösa året

av och till /ɑːv ɔk tˈɪl/ (adv)
anois agus arís
  då och då, stundtals, periodvis, emellanåt, stundom

avancera /ˈavansˌeːra/ (v)
ionsaigh

avbarka /ˈɑːvbɑːrkˌa/ (v)
rúisc
  avlägsna bark, barka av

avbildning /ˈɑːvbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
atáirgeadh
  bild eller kopia som återger en annan bild
aip
  funktion

avbrott /ˈɑːvbrɔt/ (n, neut)
bris
  det att något råkat ut för en störning och därmed inaktiverats eller satts ur funktion (för en längre eller kortare stund)
  paus från aktivitet

avbryta /ˈɑːvbryːtˌa/ (v)
cealaigh
  göra så att en enskild process eller händelse upphör och slutar att existera

avböja /ˈɑːvbøːjˌa/ (v)
aife
  tacka nej till ett erbjudande

avdelning /ˈɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
acaire
  gradering
  del av större enhet

avdrift /ˈɑːvdrɪft/ (n, ut)
saoirse
  förflyttning (av fartyg) i sidled på grund av vind eller ström

avenbok /ˈɑːvənbˌuːk/ (n, ut)
crann sleamhain
  (exemplar av) trädslaget släktet Carpinus och/eller arten Carpinus betulus

aveny /ˈɑːvənˌyː/ (n, ut)
aibhinne
  bred trädplanterad gata

aversion /ˌɑːvərsxˈuːn/ (n, ut)
drogall
  motvilja

avestisk /ˈɑːvəstˌɪsk/ (adj)
Aivéistis
  som rör fornspråket avestiska

avestiska /ˈɑːvəstˌɪska/ (n, ut)
Aivéistis
  ett iranskt språk som är utdött som talspråk, men som används som sakralt språk inom zoroastrismen

avfall /ˈavfal/ (n, neut)
dríodar
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges
  avhopp, omvändelse från en viss övertygelse, det att en person som tidigare varit anhängare av en trosuppfattning eller ideologi överger denna, utan att nödvändigtvis ansluta sig till ett tydligt alternativ

avfart /avfˈɑːt/ (n, ut)
bagair

avfolkning /ˈavfɔlknˌɪŋ/ (n, ut)
bánú
  folkminskning, det att (en bygd) avfolkas

avfärd /ˈavfɛːrd/ (n, ut)
cluiche

avge /ɑːvjˈeː/ (v)
astaigh

avgift /ˈɑːvjɪft/ (n, ut)
táille

avgrund /ˈɑːvɡrɵnd/ (n, ut)
aibhéis
  mycket stort, snarast omätligt, djup (i nedåtgående riktning), bottenlös klyfta

avgränsning /ˈɑːvɡrənsnˌɪŋ/ (n, ut)
teorannú

avguda /ˈɑːvɡʉdˌa/ (v)
adhair
  dyrka

avgudadyrkan /ˈɑːvɡʉdˌadyrkˌan/ (n, ut)
íolacht
  dyrkan som vore det en gud

avgudadyrkare /ˈɑːvɡʉdˌadyrkˌarə/ (n, ut)
íoladhraitheoir
  person som utför någon form av avgudadyrkan

avgå /ˈɑːvɡoː/ (v)
íoschéimnigh
  lämna en förtroendepost i en organisation

avgång /ˈɑːvɡɔŋ/ (n, ut)
cluiche
  det att ett fordon /som transporterar många passagerare/ påbörjar en resa

avgöra /ˈɑːvjøːrˌa/ (v)
cinn

avhängig /ˈavhəŋˌɪɡ/ (adj)
spleách
  som helt beror på något; som på ett avgörande sätt påverkas av något; styrd, bestämd eller betingad av något

avhållsamhet /ˈavhɔlsˌamheːt/ (n, ut)
abstanaid

aviatör /ˈɑːviːˌatøːr/ (n, ut)
eitleoir
  flygare

avisa /ˈɑːviːsˌa/ (n, ut)
nuachtán
  tidning

avisa /ˈɑːviːsˌa/ (v)
dí-oighrigh

avkastning /ˈavkastnˌɪŋ/ (n, ut)
géill slí

avklara /ˈavklɑːrˌa/ (v)
críochnaigh
  bli klar med

avklinga /ˈavklɪŋˌa/ (v)
beagaigh
  (kontinuerligt och monotont) avta i intensitet eller omfattning (och på så sätt vara på väg att helt försvinna)

avkok /avkˈuːk/ (n, neut)
urbhruith
  (vatten)lösning beredd genom kokning av något

avkomma /ˈavkɔmˌa/ (n, ut)
clann
  produkt av fortplantning, barn, avkomling

avla /ˈavla/ (v)
póraigh
  föröka sig; fortplanta sig

avlida /ˈavliːdˌa/ (v)
faigh bás
  dö (särskilt av sjukdom)

avliva /ˈavliːvˌa/ (v)
maraigh
  göra så att någon (oftast ett icke-mänskligt djur) dör; ofta när detta anses lämpligt för den egna individens skull

avljud /avjˈʉd/ (n, neut)
ablabht, grádaíocht

avlopp /ˈavlɔp/ (n, neut)
draein
  dike eller ränna avsedd för att leda bort vatten

avloppsledning /ˈavlɔpslˌeːdnɪŋ/ (n, ut)
séarach
  ledning (i hus eller gata) för avlopp (avloppsvatten)

avlyssna /ˈavlysnˌa/ (v)
éist

avlyssning /ˈavlysnˌɪŋ/ (n, ut)
buacaire
  det att avlyssna

avlägsen /ˈavləɡsən/ (adj)
iargúlta
  belägen (mycket) långt bort
  belägen (mycket) långt bort
  i svag relation

avlägsna /ˈavləɡsnˌa/ (v)
scaoil
  förflytta något längre bort från

avokado /ˈɑːvuːkˌaduː/ (n, ut)
abhacád
  en art (Persea americana) inom växtfamiljen lagerväxter (Lauraceae); individ av arten avokado
  päronformad frukt från växten avokado (1)

avpollettera /ˈavpɔlˌɛtːeːrˌa/ (v)
cuir díot
  skicka iväg, avskeda

avresa /ˈavrəsˌa/ (n, ut)
fág
  start av en resa

avresa /ˈavrəsˌa/ (v)
fág
  påbörja en resa

avrinningsområde /ˈavrɪnˌɪŋsɔmrˌoːdə/ (n, neut)
abhantrach

avrunda /ˈavrɵndˌa/ (v)
cruinn
  minska antalet värdesiffror som används för att ange ett tal

avrätta /ˈavrətːˌa/ (v)
básaigh

avrättare /ˈavrətːˌarə/ (n, ut)
básadóir
  (mindre brukligt, inte i SAOL) den person som (ofta yrkesmässigt) avrättar en dödsdömd, verkställer dödsstraff, dödar någon (delvis offentligt) för statens eller samhällets skull

avrättning /ˈavrətnˌɪŋ/ (n, ut)
bású
  det att döda en individ som dömts till dödsstraff
  mord under "avrättningsliknande former"

avsaknad /ˈɑːvsɑːknˌad/ (n, ut)
uireasa
  (total) brist, umbärande, saknad

avse /ˈɑːvsə/ (v)
ceachartha
  syfta på, åsyfta; mena
tá faoi
  ha för avsikt, planera; tänka
bain do
  ha (ett) (starkt) samband med, hänföra sig till

avseende /ˈɑːvsəˌɛndə/ (n, neut)
dreach
  hänsyn, påseende, konsideration, betraktande
baint
  förhållande, relation

avsikt /ˈɑːvsɪkt/ (n, ut)
plean
  plan, det att ha bestämt sig för att göra en viss sak

avskaffa /ˈɑːvskafˌa/ (v)
aisghair

avskala /ˈɑːvskalˌa/ (v)
rúisc
  avlägsna skal

avsked /ˈɑːvsxəd/ (n, neut)
urscaoil
  uppsägning från tjänst

avskeda /ˈɑːvsxədˌa/ (v)
creach

avskildhet /ˈɑːvsxɪldhˌeːt/ (n, ut)
príobháideachas

avskriva /ˈɑːvskriːvˌa/ (v)
cealaigh
  avföra ur räkenskaperna, sätta ner det monetära värdet (av anläggningstillgång)
cóip
  göra en avskrift, återge (skriva ner) en text utifrån en förlaga

avskrivning /ˈɑːvskriːvnˌɪŋ/ (n, ut)
dímheas
  det att avskriva

avskräcka /ˈɑːvskrəkːˌa/ (v)
aireagal
  genom skrämsel eller information försöka få en annan part att inte utföra en viss aktivitet

avsky /ˈɑːvsxyː/ (n, ut)
déistin

avsky /ˈɑːvsxyː/ (v)
adhfhuathaigh
  tycka mycket illa om, hata

avskyvärd /ˈɑːvsxyːvˌɛːrd/ (adj)
gráiniúil

avslag /ˈɑːvslɑːɡ/ (n, neut)
dearadh
  nekande svar, beslut som innebär att något önskat nekas
lacáiste
  detsamma som avdrag, reducering, minskning, att slå av på priset, slå av på farten

avsluta /ˈɑːvslʉtˌa/ (v)
dlúth

avslå /ˈɑːvsloː/ (v)
eitigh
  neka vad som har begärts eller önskats formellt

avslöja /ˈɑːvsløːjˌa/ (v)
foilsigh

avslöjande /ˈɑːvsløːjˌandə/ (n, neut)
nochtadh

avsnitt /ˈɑːvsnɪt/ (n, neut)
rannóg
  del av bok eller dylikt
clár
  enskild /kort/ film i (TV-) serie av /korta/ filmer

avspegla /ˈɑːvspeːɡlˌa/ (v)
athfhill
  återkasta (bilden av), återge (som spegelbild)

avstyra /ˈɑːvstyːrˌa/ (v)
coisc
  avvärja, förhindra

avstå /ˈɑːvstoː/ (v)
tabhair suas

avstånd /ˈɑːvstoːnd/ (n, neut)
aga

avsugning /ˈɑːvsɵŋnˌɪŋ/ (n, ut)
diúl
  benämning på fellatio, akt av sexuell karaktär varvid mannens penis stimuleras oralt till utlösning

avsätta /ˈɑːvsətːˌa/ (v)
meas
  frambringa, skapa, åstadkomma

avta /ˈɑːvtɑː/ (v)
síothlaigh
  minska i intensitet

avtal /ˈɑːvtɑːl/ (n, neut)
conradh

avtala /ˈɑːvtɑːlˌa/ (v)
aontaigh

avund /ˈɑːvɵnd/ (n, ut)
formad

avundas /ˈɑːvɵndˌas/ (v)
formad
  känna olust eller hat mot någon för dennes lycka eller egendom och vilja ha de fördelarna själv

avundsjuk /ˈɑːvɵndsxˌʉk/ (adj)
éad a bheith agat/ort
  som mår dåligt eller är arg eftersom någon annan har eller får göra någonting man själv önskar och ej kan få

avundsjuka /ˈɑːvɵndsxˌʉka/ (n, ut)
formad
  det att vara avundsjuk; den närmast sjukligt starka känslan av avund eller missunnsamhet mot någon eftersom denne äger en sak eller gör grejer man själv eftersöker

avvakta /ˈavaktˌa/ (v)
fan
  invänta mer information, skjuta upp beslutsfattande

avvara /ˈavarˌa/ (v)
an

avveckla /ˈavəklˌa/ (v)
cuir ar scor

avvikelse /ˈaviːkˌɛlsə/ (n, ut)
cor bealaigh
  skillnad mellan önskat eller väntat tillstånd eller värde och det faktiska eller observerade tillståndet eller värdet

avvisa /ˈaviːsˌa/ (v)
eitigh
  vägra att acceptera något, t.ex. förslag, begäran, beskyllning; säga "nej" till något; inte gå med på något; inte bry sig om något

avvänja /ˈavənjˌa/ (v)
scoith
  få att överge visst beteende

avvärja /ˈavərjˌa/ (v)
coisc
  hålla på avstånd

aväta /ˈɑːvɛːtˌa/ (v)
ith
  äta; inta en festmåltid

ax /ˈaks/ (n, neut)
croithleog
  en blomsterställning där blommorna sitter, utan skaft, direkt på en ogrenad stjälk, vanligt hos gräs
féasóg
  den del av en nyckel som direkt påverkar låset

axel /ˈaksəl/ (n, ut)
gualainn
  en kroppsdel; ovan- och yttersidan av armens fäste i torson
acastóir
  hjulaxel; stångliknande maskindel som hjul (eller något annat) roterar runt
  drivaxel; långsträckt, roterande maskindel för överföring av mekanisk effekt (i form av rotationsfrekvens och vridmoment)
  tänkt mittlinje kring vilken något roterar eller (symmetriskt) grupperar sig
ais
  koordinataxel; rät linje utifrån vilken man definierar koordinater

axiell /ˈaksiːˌɛl/ (adj)
aiseach

axiom /ˈaksiːˌɔm/ (n, neut)
aicsím
  fundamental sats som ej kan bevisas, utan antages sann och fungerar som utgångspunkt för vidare satser
  något som antages vara sant utan "bevis", ofta något som anses som självklart

axiomatisk /ˈaksiːˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
aicsímeach
  som rör eller avser axiom

axla /ˈaksla/ (v)
gualainn
  ansätta mot axeln
  överta; ta på sig en börda (bokstavligt eller bildligt)

axolotl /ˈaksuːlˌɔtl/ (n)
acsalatal
  en sorts amfibisk salamander som lever i högt belägna sjöar i Mexiko med det vetenskapliga namnet Ambystoma mexicanum inom familjen mullvadssalamandrar (Ambystomatidae); individ av denna art

axon /ˈaksuːn/ (n, neut)
acsón
  långt (ibland över en meter) utskott från en nervcells cellkropp, längs vilket en aktionspotential kan färdas, från axonhalsen fram till axonets ände, där nervcellen bildar en synaps antingen med annan nervcell eller med en effektorcell (t.ex. en muskelcell)

azalea /ˈɑːsaləˌa/ (n, ut)
asáilia
  växtarter inom det historiska släktet Azalea (som nu ingår i släktet rhododendron) i familjen ljungväxter; individ av dessa arter

azer /ˈɑːsər/ (n, ut)
Asarbaiseánach
  person från Azerbajdzjan eller av azeriskt ursprung

azerbajdzjansk /ˈɑːsərbˌajdsjansk/ (adj)
Asarbaiseánach

azerbajdzjanska /ˈɑːsərbˌajdsjanskˌa/ (n, ut)
Asarbaidseáinis
  språket i Azerbajdzjan

azerisk /ˈɑːsərˌɪsk/ (adj)
Asarbaiseánach

azeriska /ˈɑːsərˌɪska/ (n, ut)
Asairis
  kvinna från Azerbajdzjan
Asarbaiseáinis
  språk som framförallt talas i Azerbajdzjan

azimut /ˈɑːsiːmˌʉt/ (n, ut)
asamat

aztek /ˈastək/ (n, ut)
Astaicis
  person tillhörande indianfolket aztekerna som mellan 1300-talet och 1500-talet bebodde nuvarande Mexikos höglandsområden

aztekisk /ˈastəkˌɪsk/ (adj)
Astaicis
  som rör indianfolket aztekerna

azur /ˈɑːsʉr/ (n, ut)
gorm
  den blå himlen; himmelsblå färg

b-förtecken /bˈeː fˈœtəkːən/ (n, neut)
cothrom
  tecknet ♭, ett förtecken i notskrift som anger att efterföljande toner skall sänkas ett halvt tonsteg

babord /bˈabuːrd/ (adj)
calafort
  på, i, vid eller i riktning mot babordssidan

babord /bˈabuːrd/ (n)
calafort
  (sett framåt från aktern) vänster sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

babylonier /bˈabyːlˌɔniːər/ (n, ut)
Bablóinis
  person från Babylonien

back /bˈak/ (n, ut)
cúlaí
  spelare i vissa lagsporter som oftast innehar en mer defensiv roll
deic thosaigh
  främre delen av fördäck (vanligtvis för om masten)

backa /bˈakːa/ (v)
aisiompaigh
  röra sig eller framföra ett färdmedel i riktningen (rakt motsatt färdriktningen) man har ryggen (bakåt)
cúlaigh
  ångra eller återkalla (ett påstående, ett förslag och dylikt, framförallt om det kritiseras)

backe /bˈakːə/ (n, ut)
ardú
  markområde som lutar; markområde som inte är horisontell
  snöbeklädd backe (1) som det åks skidor på
  mark; omgivning; område

backig /bˈakːɪɡ/ (adj)
cnocach
  full av backar

backlash /bˈaklash/ (n, ut)
ligean
  kraftig reaktion eller protest, ofta mot viss samhällsutveckling, eller resultatet av sådan reaktion

backsvala /bˈaksvalˌa/ (n, ut)
gabhlán gainimh

bacon /bˈakuːn/ (n)
bagún
  rökt sidfläsk, vanligen skuret i tunna skivor

bada /bˈada/ (v)
folc
  (vanligen frivilligt) befinna sig omgiven av vatten (normalt i ett badkar, en simbassäng eller en naturlig vattenansamling, t.ex. sjö eller hav), ofta i rengörings- eller njutningssyfte; (vanligen frivilligt) vara omgiven av något annat flytande ämne, eller en större samling av till storleken mindre, fasta ämnen, såsom bollar i ett bollhav för barn
  helt vara omgiven av något; äga väldigt mycket av något

baddräkt /bˈadrɛːkt/ (n, ut)
culaith shnámha
  klädesplagg för kvinna i ett stycke, vilket täcker bröst, mage, underliv och (delvis) rygg och flanker, med hål för armar och ben, avsett att användas när personen badar

badhandduk /bˈadhandˌʉk/ (n, ut)
tuáille folctha
  större handduk som ska kunna torka hela kroppen

badkar /bˈadkar/ (n, neut)
dabhach fholctha

badrock /bˈadrɔk/ (n, ut)
fallaing folctha

badrum /bˈadrɵːm/ (n, neut)
seomra folctha

badstrand /bˈadstrand/ (n, ut)
trá
  strand som lämpar sig att bada vid

badvakt /bˈadvakt/ (n, ut)
garda tarrthála

baffel /bˈafəl/ (n)
sciath
  slags skärm som leder gas, vätska eller ljud

bagage /bˈaɡaɡə/ (n, neut)
bagáiste
  väskor och resväskor som innehåller de tillhörigheter någon har med sig under en resa

bagagelucka /bˈaɡaɡəlˌɵkːa/ (n, ut)
clár deiridh
  dörr som stänger till ett bagageutrymme (särskilt om sådan på fordon)

bagagevagn /bˈaɡaɡəvˌaŋn/ (n, ut)
carr
  enklare vagn som kan lånas för att köra bagage inom ett område, ofta en större järnvägsstation eller flygplats

bagare /bˈaɡarə/ (n, ut)
báicéir
  person som yrkesmässigt bakar matbröd och liknande

bagatell /bˈaɡatˌɛl/ (n, ut)
réadán
  fråga som inte anses vara särskilt viktig

bageri /bˈaɡərˌiː/ (n, neut)
bácús
  plats där man bakar (och säljer) bröd, kakor och bakelser m.m.

bagge /bˈaɡə/ (n, ut)
reithe
  hane av däggdjuret får

bahaman /bˈahamˌan/ (n, ut)
Bahámaíoch

bahamansk /bˈahamˌansk/ (adj)
Bahámaíoch
  som rör Bahamas eller dess folk

bahrainare /bˈahraˌiːnarə/ (n, ut)
Bairéanach

baisse /bˈaɪsə/ (n, ut)
béarmhargadh

bajsa på /bˈajsa poː/ (v)
cac
  oavsiktligt bajsa när man inte vill det

bajskorv /bˈajskɔrv/ (n, ut)
cac
  korvformad massa av avföring, d.v.s. vanligtvis illaluktande restprodukter som har sitt utlopp i ändtarmen

bak /bˈɑːk/ (n)
tóin
  kroppsdel hos ryggradsdjur som är belägen bakom bäckengördeln och analöppningen, utgångspunkt för svansen bland ryggradsdjur som har sådan

baka /bˈɑːka/ (v)
bácáil
  tillverka bröd och kakor
  tillaga något i ugn utan att det steker i fett

bakad potatis /bˈɑːkad pɔtˈɑːtɪs/ (n)
práta bácáilte
  en maträtt bestående av hela och oskalade potatisar som ugnsbakats

bakben /bˈɑːkbən/ (n, neut)
cos deiridh
  något av de två bakre benen hos ett fyrbent djur (eller en fyrbent möbel eller liknande)

bakdel /bˈɑːkdəl/ (n, ut)
tóg
  bakre del av något
  ända, rumpa

bakelse /bˈɑːkəlsə/ (n, ut)
pastae
  sött bakverk i portionsstorlek

bakfylla /bˈɑːkfylˌa/ (n, ut)
póit

bakgata /bˈɑːkɡɑːtˌa/ (n, ut)
cúlsráid
  perifer, mindre besökt sidogata

bakgrund /bˈɑːkɡrɵnd/ (n, ut)
cúlra
  den del av ett visuellt medium som är längre bort från åskådarens synvinkel

bakhuvud /bˈɑːkhʉvˌʉd/ (n, neut)
cúlphlaic
  baksidan av huvudet

baklucka /bˈɑːklɵkːˌa/ (n, ut)
búit
  förvaringsutrymmet mellan bakluckan (1) och baksätet

baklängeskonstruktion /bˌɑːkləŋˌɛskɔnstrɵksxˈuːn/ (n, ut)
ais-innealtóireacht
  tekniken att ifrån en färdig produkt ta fram detaljerade ritningar och specifikationer på hur produkten fungerar

bakom /bˈɑːkɔm/ (adj)
leasc
  dum, ointelligent

bakom /bˈɑːkɔm/ (preposition)
ar chúl
  placerad på motsatt sida av ett objekt i förhållande till betraktaren
  placerad på motsatt sida av ett objekts framsida eller front

bakom lyckta dörrar /bˈɑːkɔm lˈykta dˈœrar/ (adv)
i gcúirt iata
  utan allmän insyn; i hemlighet

bakplåtspapper /bˈɑːkploːtspˌapər/ (n, neut)
páipéar párach

bakpulver /bˈɑːkpɵlvər/ (n, neut)
púdar bácála

bakre /bˈɑːkrə/ (adj)
tóg
  belägen längre bak

baksida /bˈɑːksiːdˌa/ (n, ut)
droim
  sida vänd åt andra hållet

baksmälla /bˈɑːksməlˌa/ (n, ut)
póit
  negativa konsekvenser av berusning dagen efter, innebärande ångest, illamående och/eller huvudvärk

baksäte /bˈɑːksɛːtə/ (n, neut)
suíochán deiridh

baktala /bˈɑːktalˌa/ (v)
aighneas
  i hemlighet tala illa om (någon)

baktericid /bˈaktərˌiːsɪd/ (adj)
baictéiricídeach
  bakteriedödande

baktericid /bˈaktərˌiːsɪd/ (n, ut)
baictéiricíd
  bakteriedödande medel, bekämpningsmedel mot bakterier

bakterie /bˈaktərˌiːə/ (n, ut)
baictéar
  prokaryot (utan cellkärna) encellig organism som utgör en av tre domäner

bakteriell /bˈaktərˌiːəl/ (adj)
baictéarach
  som innehåller, angår eller orsakas av bakterier

bakteriofag /bˈaktərˌiːuːfˌaɡ/ (n)
baictéarafagach
  virus som infekterar bakterier

bakteriologi /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
baictéareolaíocht
  vetenskapen om bakterierna och deras verksamhet (särskilt från medicinsk synpunkt)

bakverk /bˈɑːkvərk/ (n, neut)
pastae

bakåt /bˈɑːkoːt/ (adv)
cúil

bal /bˈal/ (n, ut)
bál
  högtidlig fest med dans
burla
  packe

balalajka /bˈalalˌajka/ (n, ut)
balaláice
  ryskt stränginstrument med trekantig resonanskropp och tre strängar

balans /balˈans/ (n, ut)
fuílleach
  jämvikt

balansera /bˈalansˌeːra/ (v)
fuílleach
  hålla balansen
  utjämna ojämn fördelning av massan på roterande hjul

balanssinne /bˈalansˌɪnə/ (n, neut)
fuílleach
  det sinne som fastställer kroppens (strikt taget huvudets) acceleration (orsakad främst av tyngdkraften)

balearisk lira /bˈaləˌarɪsk lˈiːra/ (n)
cánóg Bhailéarach

balett /bˈalət/ (n, ut)
bailé
  ett slags dansform anpassad för scen

balettdansare /bˈalətdˌansarə/ (n, ut)
damhsóir bailé
  person som dansar balett

balettdansös /bˈalətdˌansøːs/ (n, ut)
cailín bailé
  kvinnlig balettdansare

balinesisk /bˈaliːnəsˌɪsk/ (adj)
Bailíoch
  som rör den indonesiska ön Bali eller dess folk balineser

balinesiska /bˈaliːnəsˌɪska/ (n, ut)
Bailís
  ett austronesiskt språk med cirka 3,9 miljoner talare främst på öarna Bali, Lombok och Java i Indonesien

balk /bˈalk/ (n, ut)
bandán
  långsträckt, eventuellt bärande byggnadselement, bjälke
  lag(samling) av särskild vikt; ursprungligen en avdelning eller ett större kapitel av en större lag eller lagbok
  diagonal linje över vapnet

balkong /bˈalkɔŋ/ (n, ut)
balcóin

ball /bˈal/ (adj)
fuaraigh
  cool

ballad /bˈalad/ (n, ut)
bailéad
  sång med berättande text

ballerina /bˈaleːrˌiːna/ (n, ut)
cailín bailé
  kvinnlig balettdansare

ballistik /bˈalɪstˌiːk/ (n, ut)
balaistíocht

ballistisk /bˈalɪstˌɪsk/ (adj)
balaistíoch
  som rör ballistik
  som en kanonkula, som en kastad kropp eller avfyrad projektil utan egen motor

ballong /bˈalɔŋ/ (n, ut)
balún
  ofta någorlunda rund "påse" i mycket flexibelt material som innehåller luft eller annan gas, använd för lek eller för dekoration, ofta i samband med någon festlighet
  luftfarkost styrd av vinden, med stort, starkt och lätt tyg fyllt med lätt gas, särskilt för transport av människor

balsam /bˈalsam/ (n, neut)
balsam
  en sorts välluktande växtsaft

balsamblad /bˈalsamblˌɑːd/ (n, neut)
gormshúileach
  en art (Tanacetum balsamita) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten balsamblad

balsamera /bˈalsamˌeːra/ (v)
balsamaigh

balsamvinäger /bˈalsamvˌiːnɛːjər/ (n, ut)
fínéagar balsamach
  vinäger med en mild och söt smak

balsaträd /bˈalsatrˌɛːd/ (n)
balsa
  en trädsart (Ochroma pyramidale) i familjen malvaväxter (Malvaceae)

baltisk /bˈaltɪsk/ (adj)
Baltach

baluch /bˈalɵʃ/ (n, ut)
Balúcais
  person med etnisk härkomst från folkgruppen balucher i Baluchistan

baluchiska /bˈalɵʃˌɪska/ (n, ut)
Balúcais
  ett indoariskt språk som talas främst i regionen Baluchistan uppdelat mellan länderna Pakistan, Iran, och Afghanistan

baluster /bˈalɵstər/ (n, ut)
balastar
  kraftig pelare i en balustrad

balustrad /bˈalɵstrˌad/ (n, ut)
balastráid
  räckverk, räcke med pelare vid balkonger, trappor o dyl

bambara /bˈambɑːrˌa/ (n, ut)
Bambairis
  ett språk bland mandespråken som talas i Mali samt till mindre del i Burkina Faso och Senegal

bambu /bˈambʉ/ (n, ut)
bambú
  grupp (underfamiljen "Bambusoideae") av höga gräs med vedartad stam, som växer i tropikerna
  träliknande material, som utgör stjälkarna av gräs i underfamiljen "Bambusoideae"

bana /bˈana/ (n, ut)
fithisigh
  väg som någon eller något färdas (på), både konkret och bildligt
  enskild (längre och namngiven) järnvägssträcka, i vissa fall även inklusive mindre sidolinjer
  järnväg
  område där en sport eller annan tävling äger rum
  mängden \{ gs: g \in G \}
  mängden av punkter som en fix initialpunkt avbildas på vid olika tidpunkter under ett flöde eller under iterationerna av ett diskret dynamiskt system
céim
  spelplan i datorspel, särskild spelplan i datorspel

banan /bˈanan/ (n, ut)
banana
  en långsmal lätt böjd frukt med tjockt oätligt gult skal, botaniskt egentligen ett bär

bananskal /bˈananskˌal/ (n, neut)
craiceann banana

band /bˈand/ (n, neut)
banna
  musikgrupp eller orkester

bandage /bˈandɑːɡə/ (n, neut)
bindealán

bandit /bˈandiːt/ (n, ut)
tóraí
  (egentligen bannlyst) bov, förbrytare

bandkniv /bˈandkniːv/ (n, ut)
scian fonsa
  kniv med två handtag, använd bland annat av tunnbindare

bandspelare /bˈandspeːlˌarə/ (n, ut)
téipthaifeadán
  apparat för inspelning och återgivning (av ljud, data, video) på magnetband

baneman /bˈanəmˌan/ (n, ut)
marfóir

bangladeshier /bˈaŋlɑːdˌɛshiːər/ (n, ut)
Banglaidéiseach

bangladeshisk /bˈaŋlɑːdˌɛshɪsk/ (adj)
Banglaidéiseach

bangladeshiska /bˈaŋlɑːdˌɛshɪskˌa/ (n, ut)
Banglaidéiseach

bangård /bˈaŋoːrd/ (n, ut)
stáisiún traenach
  spårsystem vid en större järnvägsstation, särskilt där lok och vagnar förvaras, kopplas isär och kopplas ihop

banjo /bˈanjuː/ (n, ut)
bainseó, bainseo

bank /bˈaŋk/ (n)
banc
  inrättning som (framför allt) ägnar sig åt att låna in och låna ut pengar
  kontor eller byggnad i vilken ovanstående inrättning har sitt säte
  lager där något samlas i stor mängd

bankett /bˈaŋkət/ (n, ut)
fleá
  festlig formell måltid

bankettera /bˈaŋkətːˌeːra/ (v)
cóisir
  delta i en bankett

bankir /bˈaŋkiːr/ (n, ut)
baincéir

bankkonto /bˈaŋkkɔntˌuː/ (n, neut)
cuntas bainc
  konto hos en bank

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (adj)
busta
  som har gått i konkurs

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (n, ut)
féimheacht
  konkurs, cession

bankrånare /bˈaŋkroːnˌarə/ (n, ut)
robálaí bainc
  person som rånar eller har rånat en bank

bannlysning /bˈanlysnˌɪŋ/ (n, ut)
coinnealbhá
  utestängning från kyrklig gemenskap (som straff för allvarliga förseelser som villolära och ohörsamhet mot kyrkomyndighet); numera (i vardagligt tal) även utestängning från annan gemenskap som ett forum, sociala medier, m.m.

banta /bˈanta/ (v)
aiste bia
  medelst olika åtgärder försöka gå ned i vikt

bar /bˈɑːr/ (adj)
nocht
  blottad; inte täckt av något (som till exempel klädesplagg eller snötäcke)

bar /bˈɑːr/ (n, ut)
bar
  enhet för tryck vilken används huvudsakligen inom meterologin och högtryckshydrauliken; 1 bar = 100 kPa = 100000 N/m²
  plats för utskänkning av alkoholhaltiga drycker

bara /bˈɑːra/ (adv)
amháin
  endast, blott, varken mer eller mindre än (något)

barack /bˈɑːrak/ (n, ut)
beairic
  lägerhydda, skjul, enkel byggnad för mer tillfälligt bruk

barbadier /bˈɑːrbadˌiːər/ (n, ut)
Barbadach

barbadisk /bˈɑːrbadˌɪsk/ (adj)
Barbadach

barbar /bˈɑːrbɑːr/ (n, ut)
barbarach

barbarisk /bˈɑːrbɑːrˌɪsk/ (adj)
ainchríostúil
  ociviliserad

barberare /bˈɑːrbərˌarə/ (n, ut)
bearbóir

bard /bˈɑːrd/ (n, ut)
bard
  keltisk skald och sångare

bardisan /bˈɑːrdiːsˌan/ (n, ut)
claonpháirteach

barfota /bˈɑːrfuːtˌa/ (adj)
cosnochta
  som saknar fotbeklädnad

barium /bˈɑːriːˌʉm/ (n, neut)
bairiam

bark /bˈɑːrk/ (n, ut)
coirt
  yttre skikt på stammar, rötter och grenar hos träd och buskar

barm /bˈɑːrm/ (n, ut)
broinne
  bröst, byst; mellanrum mellan bröst och bröstbeklädnad; bröst tänkt som säte för känslor, själslivet eller livet i allmänhet, famn

barmhärtig /bˈɑːrmhətˌɪɡ/ (adj)
atruach
  som visar medkänsla och medlidande genom handling

barmhärtighet /bˈɑːrmhətˌɪɡheːt/ (n, ut)
trócaire
  det att bespara någon lidande eller obehag genom handling; uppträdande som visar medkänsla, medlidande, sympati och förståelse

barn /bˈɑːrn/ (n, neut)
páiste, leanbh
  minderårig människa; människa under 13 år eller under 18 år (det finns olika definitioner); människa tillhörande lägsta ålderskategorin (till skillnad från t ex ungdom, tonåring, vuxen, äldre) (ibland även om djur)
  avkomling till förälder oavsett ålder

barnbarn /bˈɑːrnbɑːrn/ (n, neut)
clann clainne

barnbidrag /bˈɑːrnbɪdrˌɑːɡ/ (n, neut)
sochar linbh

barnflicka /bˈɑːrnflɪkːˌa/ (n, ut)
buime

barnförbjuden /bɑːrnfˈœrbjʉdən/ (adj)
aosach
  som barn inte får se på, använda etc.

barnhem /bˈɑːrnhəm/ (n, neut)
dílleachtlann

barnleksak /bˈɑːrnləksˌak/ (n, ut)
bréagán

barnläkare /bˈɑːrnlɛːkˌarə/ (n, ut)
péidiatraí
  läkare som specialiserat sig på barn (och sjukdomar typiska hos barn)

barnlös /bˈɑːrnløːs/ (adj)
gan chlann, gan chúram
  som är utan barn

barnmorska /bˈɑːrnmɔʂkˌa/ (n, ut)
bean chabhrach
  sjukvårdsutbildad person som hjälper till vid förlossning

barnslig /bˈɑːrnslɪɡ/ (adj)
leanbaí
  som beter sig (alltför mycket) som ett barn

barnstol /bˈɑːrnstuːl/ (n, ut)
ardchathaoir
  stol som i form och storlek är avsedd för barn

barnvagn /bˈɑːrnvaŋn/ (n, ut)
cóiste linbh, naíchóiste
  handdriven vagn som skjuts framför föraren avsedd att transportera (späd-) barn

barnvakt /bˈɑːrnvakt/ (n, ut)
feighlí páistí
  person som under en kortare tid tar hand om andra barn än sina egna

barnvåldtäkt /bˈɑːrnvoːldtˌɛkt/ (n, ut)
gnéasach

baron /bˈɑːruːn/ (n, ut)
barúin
  en adelstitel

baronessa /bˈɑːruːnˌɛsa/ (n, ut)
banbharún
  maka till en baron (särskilt om utländska förhållanden)

barr /bˈar/ (n)
snáthaid
  små långsmala hårda spetsiga blad från barrväxter
barr
  handräcke för balettövningar

barrikadera /bˈariːkadˌeːra/ (v)
baracáid

barriär /bˈariːˌɛːr/ (n, ut)
fál

bartender /bˈɑːtəndər/ (n, ut)
buachaill tábhairne

baryon /bˈɑːryːˌuːn/ (n, ut)
barón

bas /bˈas/ (n, ut)
mol
  arbetsledare
uiríseal
  något man utgår ifrån eller använder som grund
  den anslutning på en transistor som styr transistorns arbete
  stödjepunkt; plats där personal, utrustning och/eller stridsledning finns
bun
  kemiskt ämne som upptar vätejoner
  ett ämne som, eventuellt i vattenlösning, har ett pH-värde över 7
bunuimhir
  tal som upphöjs i en potens; exempelvis 2 i 210 = 1024
  tal som ligger till grund för ett positionssystem

basalt /bˈasalt/ (n, ut)
basalt
  en sorts vulkanisk bergart

baseboll /bˈasəbˌɔl/ (n, ut)
daorchluiche

basidium /bˈasiːdˌiːʉm/ (n, neut)
baisidiam

basilika /bˈasiːlˌiːka/ (n, ut)
basal
  växt vars blad används som krydda
baisleac
  slags kyrkobyggnad

basisk /bˈasɪsk/ (adj)
alcaileach
  med högt pH-värde

basist /bˈasɪst/ (n, ut)
dordóir

basjkiriska /bˈasxkiːrˌɪska/ (n, ut)
Baiscíris
  ett nordvästligt turkspråk, nära besläktat med tatariskan, talat i huvudsak av basjkirer, främst i Basjkirien i Ryssland, men även i Kazakstan och Uzbekistan

bask /bˈask/ (n, ut)
Bascach
  person från Baskien eller med baskisk härkomst

basker /bˈasxər/ (n, ut)
beiré
  en platt och oftast rund sorts mössa i filt utan skärm

basket /bˈaskət/ (n, ut)
cispheil
  en lagsport som går ut på att kasta en boll genom en högt placerad korg och därmed erhålla poäng

basketboll /bˈasxətbˌɔl/ (n, ut)
cispheil
  boll som används för att spela basket
  basket; bollsport som går ut på att kasta en basketboll (1) genom en basketkorg

baskisk /bˈasxɪsk/ (adj)
Bascach
  som har med Baskien, basker eller språket baskiska att göra

baskiska /bˈasxɪskˌa/ (n, ut)
Bascais, Bhascais
  språk som talas i regionen Baskien i Spanien och Frankrike

baslinje /bˈaslɪnjə/ (n, ut)
bonnlíne
  linje som olika mått utgår ifrån

bassäng /bˈasəŋ/ (n, ut)
dabhach
  större, öppen vattenbehållare, oftast konstgjord, försänkt i golv eller mark och ofta avsedd för bad

bast /bˈast/ (n, neut)
bhliain
  år, främst om en persons ålder

bastu /bˈastʉ/ (n, ut)
sabhna
  varmt ångbad

basun /bˈasɵn/ (n, ut)
trombón
  ett slags bleckblåsinstrument

batalj /bˈatɑːlj/ (n, ut)
coimhlint
  fältslag, strid; slagsmål

bataljon /bˈatɑːljˌuːn/ (n, ut)
cathlán
  bataljon är en militär underavdelning till en brigad eller ett regemente

batong /bˈatɔŋ/ (n, ut)
smachtín
  kort rund käpp av gummi eller trä; dagg

batteri /bˈatːərˌiː/ (n, neut)
cadhnra
  anordning som producerar elektricitet genom kemiska reaktioner
  grupp av kanoner
  två (eller flera) pjäser på samma kolumn eller diagonal
  överfört grupp av likadana objekt
  uppsättning av trummor
  (finlandssvenska) radiator; värmeelement

batting /bˈatːɪŋ/ (n, ut)
leaid

bautasten /bˈaʉtˌastən/ (n, ut)
gallán
  förhistorisk (fornnordisk) upprest minnessten, främst (med inte nödvändigtvis) utan inskrift

baxa /bˈaksa/ (v)
eitil
  olovligt ta någons annans egendom

bayersk /bˈayːˌɛʂk/ (adj)
Bavárach
  som rör det tyska förbundslandet Bayern

bayerska /bˈayːˌɛʂka/ (n, ut)
Bavárach
  tysk dialekt som främst talas i Österrike, samt i delstaterna Bayern (Tyskland) och Sydtyrolen (Italien)

be /bˈeː/ (v)
guigh
  framföra bön; rikta sig till gudom i bön

beagle /bˈeːaɡlə/ (n, ut)
pocadán
  en korthårig hundras som främst används som drevhund; individ av hundrasen beagle

beakta /bˈeːaktˌa/ (v)
meas
  vara medveten om och ta hänsyn till; ta med i beräkningen

beaktande /bˈeːaktˌandə/ (n, neut)
dearc ar

bearbeta /bˈeːarbˌeːta/ (v)
próiseáil

bebis /bˈeːbiːs/ (n, ut)
leanbh
  spädbarn under period fram till ett par år gammalt, då detta är hjälplöst

bebo /bˈeːbuː/ (v)
áitrigh
  bo i, använda som stadigvarande hemvist

beck /bˈɛk/ (n, neut)
pic
  det som blir över när tjära destilleras; segflytande mörk massa

beckkol /bˈɛkkuːl/ (n)
scaird
  ett svart, glänsande mineral som är en varietet av stenkol eller brunkol

beckmörk /bəkmˈœrk/ (adj)
chomh dubh le pic
  mycket mörk

becksvart /bˈɛksvat/ (adj)
ciardhubh

bedra /bˈɛdra/ (v)
cúigleáil
  svika, besvika

bedragare /bˈɛdrɑːɡˌarə/ (n, ut)
calaois

bedriva /bˈɛdriːvˌa/ (v)
ruthag
  utöva, idka

bedrägeri /bˈɛdrɛːjərˌiː/ (n, neut)
calaois
  det att lura eller vilseleda någon med avsikt att få orättvis, oförtjänt och/eller olaglig ekonomisk eller annan slags fördel

bedräglig /bˈɛdrəɡlˌɪɡ/ (adj)
fabhtach
  svekfull och lögnaktig i sitt agerande eller till sina verkningar (i synnerhet i ekonomiska förhållanden)

bedröva /bˈɛdrøːvˌa/ (v)
cráigh

bedrövad /bˈɛdrøːvˌad/ (adj)
anacrach
  ; som har bedrövats; mycket ledsen

bedrövlig /bədrˈœvlɪɡ/ (adj)
aimléiseach

beduin /bˌeːdʉˈiːn/ (n, ut)
Beidiúnach

bedyra /bˈeːdyːrˌa/ (v)
ráthaíocht
  försäkra; lova

bedöma /bˈeːdøːmˌa/ (v)
breitheamh
  utgående från kända fakta försöka komma fram till ett korrekt påstående (t.ex. om en lämplig handling) eller en korrekt värdering; göra en bedömning

bedömning /beːdˈœmnɪŋ/ (n, ut)
measúnacht
  det att bedöma något, eller resultatet av en sådan aktivitet

bedövningsmedel /beːdˈœvnɪŋsmˌeːdəl/ (n, neut)
ainéistéiseach

befalla /bəfˈala/ (v)
achtaigh
  ge order om

befara /bəfˈɑːra/ (v)
is eagal le
  misstänka att något negativt är sant; vara rädd för att något /negativt/ är fallet

befattning /bəfˈatnɪŋ/ (n, ut)
cuaille

befattningshavare /bəfˈatnɪŋshˌavarə/ (n, ut)
fostaí
  person som innehar en tjänst

befinna /bəfˈɪna/ (v)
bí
  vara på ett visst ställe; vara belägen
  må, känna sig

befjädra /bəfjˈɛdra/ (v)
cleite

befogad /bəfˈuːɡad/ (adj)
bailí
  som det finns fog eller skäl för

befolkning /bəfˈɔlknɪŋ/ (n, ut)
daonra

befolkningstäthet /bəfˈɔlknɪŋstˌɛtheːt/ (n, ut)
dlús an daonra
  antal (boende) människor per ytenhet i ett definierat geografiskt område (såsom en stad eller jordens yta)

befordra /bəfˈuːrdra/ (v)
ardaigh
  ge en medlem eller anställd högre rang, tjänstetitel eller status

befordran /bəfˈuːrdran/ (n, ut)
ardú
  byte från en lägre tjänst till en högre

befria /bəfrˈiːa/ (v)
fuascail

befrielse /bəfrˈiːəlsə/ (n, ut)
fuascailt
  det att bli fri från förtryck eller instängt tillstånd, särskilt politiskt
faoiseamh
  lättnad; positiv känsla av att slippa svårigheter, bli fri från någon börda

befrukta /bəfrˈɵkta/ (v)
leasaigh
  ge möjlighet att utvecklas till ny individ

befruktning /bəfrˈɵktnɪŋ/ (n, ut)
toirchiú

befälhavare /bəfˈɛlhavˌarə/ (n, ut)
ceannasaí
  militär som är chef för en enhet eller liknande

befästa /bəfˈɛsta/ (v)
daingnigh
  förstärka någots sammanhang, stadighet, hållbarhet eller motståndskraft, göra (mer) stabil

begagna /bəɡˈaŋna/ (v)
úsáid
  använda sig av ett föremål eller metod, ofta i perfekt particip om föremål och saker som säljs använda

begrava /bˈɛɡrɑːvˌa/ (v)
adhlaic
  gräva ner i jorden, särskilt om döda människor och djur
  täcka över något med jord, snö etc.

begrava stridsyxan /bˈɛɡrɑːvˌa strˈɪdsyːksˌan/ (v)
an chloch a chaitheamh as an muinchille
  upphöra att kriga, avsluta våldsam kamp; sluta fred

begravning /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋ/ (n, ut)
sochraid
  (ofta religiös) ceremoni i anslutning till en människas bortgång

begravningsentreprenör /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsəntrˌɛprənˌøːr/ (n, ut)
adhlacóir
  person som arbetar på en begravningsbyrå

begravningsplats /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsplats/ (n, ut)
reilig
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

begrepp /bəɡrˈɛp/ (n, neut)
coincheap
  förmåga att begripa

begripa /bəɡrˈiːpa/ (v)
tuig
  förstå något

begriplig /bəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
intuigthe

begrunda /bəɡrˈɵnda/ (v)
athfhill
  grundligt fundera igenom något

begränsa /bəɡrˈɛnsa/ (v)
cum
  sätta gränser, komma med inskränkningar

begränsad /bəɡrˈɛnsad/ (adj)
teoranta

begränsning /bəɡrˈɛnsnɪŋ/ (n, ut)
cinnteacht

begynna /bəjˈyna/ (v)
tosaigh
  börja, starta, sätta igång

begynnelse /bəjˈynəlsə/ (n, ut)
tosach
  början

begär /bəjˈɛːr/ (n, neut)
aimirne

begära /bəjˈɛːra/ (v)
iarr
  anhålla om, kräva
ar an gcaolchuid
  önska sig att äga, ha begär efter

begåvad /bəɡˈoːvad/ (adj)
tréitheach

begåvning /bəɡˈoːvnɪŋ/ (n, ut)
bua

behag /bəhˈɑːɡ/ (n, neut)
aer
  välmående

behaga /bəhˈɑːɡa/ (v)
sásaigh
  ge välmående och tillfredsställelse, göra någon nöjd

behagfull /bəhˈaɡfɵl/ (adj)
spéiriúil
  full av charm och tilltalande egenskaper

behaglig /bəhˈaɡlɪɡ/ (adj)
aiteasach

behandla /bəhˈandla/ (v)
pléigh le
  ta hand om en patients sjukdom eller skada
cóireáil
  bete sig /mot någon/
lámhaigh
  hantera

behov /bəhˈuːv/ (n, neut)
gá
  det att behöva något, särskilt att viss brist försvinner eller att den inte uppstår

behärska /bəhˈɛʂka/ (v)
ceansaigh

behärskning /bəhˈɛʂknɪŋ/ (n, ut)
ceansaigh

behå /bəhˈoː/ (n, ut)
cíochbheart
  klädesplagg som håller upp brösten på en kvinna

behålla /bəhˈɔla/ (v)
coimeád
  ha kvar i sin omgivning eller ägo

behållare /bəhˈɔlarə/ (n, ut)
soitheach

behörig /bəhˈøːrɪɡ/ (adj)
cáilithe
  med (erforderlig) lämplighet och behörighet

behörighet /bəhˈøːrɪɡhˌeːt/ (n, ut)
agús
  uppfyllande av lämplighet och/eller formella krav (för exempelvis en utbildning, ett arbete eller ett mästerskap)

behöva /bəhˈøːva/ (v)
is gá do
  inte kunna utföra en viss aktivitet utan något som framgår av sammanhanget; ha ett behov

behövande /bəhˈøːvandə/ (n)
díothach
  det att behöva; om en person är fattig och kan inte uppfylla sitt uppehälle

behövd /bəhˈœvd/ (adj)
acrach

beige /bˈeːiːjə/ (adj)
béas
  som har en (något obestämd) grågul färg, färgen beige

beira /bˈeːiːrˌa/ (n, ut)
beoir

bekant /bəkˈant/ (adj)
aitheantach
  som man känner till

bekant /bəkˈant/ (n, ut)
aitheantas

bekanta /bəkˈanta/ (v)
aitheantach
  göra sig bekant med; lära sig något om; lära känna (om person)

beklaga /bəklˈɑːɡa/ (v)
aiféala
  säga att man är ledsen för något
bí ag clamhsán
  säga att man inte är nöjd med något

beklagansvärd /bəklˈɑːɡansvˌɛːrd/ (adj)
acaointeach
  som man rimligtvis kan beklaga; olycklig /omständighet/; tråkig, sorglig

beklaglig /bəklˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
aimseach
  som rimligtvis kan beklagas

bekläda /bəklˈɛːda/ (v)
deasaigh
  sätta kläder på; dekorera

beklämmande /bəklˈɛmandə/ (adj)
brónach
  inte bra, dåligt, gärna på ett sådant sätt att det kan uppfattas som "pinsamt"

bekräfta /bəkrˈɛfta/ (v)
daingnigh

bekräftelse /bəkrˈɛftəlsə/ (n, ut)
diongbháil

bekväm /bəkvˈɛːm/ (adj)
compordach
  med en tilltalande (fysisk) känsla

bekvämlighet /bəkvˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
compord
  tekniska och organisatoriska lösningar som gör livet enklare och minskar behov av egen insats
drogall
  en persons benägenhet att undvika egen insats; maklighet, lojhet, flegma, indolens

bekymmer /bəkˈymər/ (n, neut)
imní
  anledning till oro

bekymmersam /bəkˈyməʂˌam/ (adj)
anacrach
  som vållar bekymmer, som ger anledning till oro

bekymra /bəkˈymra/ (v)
cráigh
  göra (någon) orolig eller bekymrad
cuir imní ar
  oroa sig; se pessimistiskt på något specifikt

bekymrad /bəkˈymrad/ (adj)
imní a bheith ort
  ; orolig; som mår (lätt) dåligt på grund av (ovissheten kring) något som kan gå dåligt

bekänna /bəɕˈɛna/ (v)
admhaigh

bekännelse /bəɕˈɛnəlsə/ (n, ut)
admháil

belarusier /bəlˈɑːrʉsˌiːər/ (n, ut)
Bealarúisis
  person från Belarus

belarusisk /bəlˈɑːrʉsˌɪsk/ (adj)
Bealarúiseach
  som rör landet Belarus, dess folk eller språket belarusiska

belarusiska /bəlˈɑːrʉsˌɪska/ (n, ut)
Bealarúisis
  slaviskt språk som talas i Belarus

belgier /bəljˈiːər/ (n, ut)
Beilgeach
  person från Belgien

belgisk /bəljˈɪsk/ (adj)
Beilgeach

belizier /bəlˈiːsiːər/ (n, ut)
Beilíseach
  invånare i Belize eller med belizisk härkomst

belladonna /bəlˈɑːdɔnˌa/ (n, ut)
lus na hoíche
  en medicinalväxt (som innehåller det pupillvidgande giftet atropin samt hyoscyamin)

belopp /bəlˈɔp/ (n, neut)
suim
  summa pengar

belysa /bəlˈyːsa/ (v)
maisigh
  upplysa

beläggning /bəlˈɛɡnɪŋ/ (n, ut)
áitíocht
  andel av utnyttjande i en verksamhets kapacitet

belägra /bəlˈɛɡra/ (v)
imdhruid
  inta och sedan stanna kvar ("sätta läger i"), ha under belägring

belägring /bəlˈɛɡrɪŋ/ (n, ut)
léigear
  det att belägra

belåna /bəlˈoːna/ (v)
morgáiste
  erbjuda som ekonomisk säkerhet (för att kunna ta ett lån), ta ut lån på

belåten /bəlˈoːtən/ (adj)
sásta

belöning /bəlˈøːnɪŋ/ (n, ut)
duais
  gåva för visad uppskattning vid prestation

bemedlad /beːmˈeːdlad/ (adj)
go maith as
  som har goda ekonomiska förhållanden

bemärkt /bˈeːmərkt/ (adj)
ábhartha
  som påverkar något som anses viktigt

bemöta /bˈeːmøːtˌa/ (v)
cóireáil
  visa en attityd mot en person eller grupp; motta; ta emot
  hantera en situation; ta sig an

bemötande /bˈeːmøːtˌandə/ (n, neut)
ionsaí
  ; det sätt på vilket en person (ofta tjänstgörande inom en organiserad verksamhet) beter sig mot en annan (ofta enskild) person

ben /bˈeːn/ (n, neut)
cos
  kroppsdel som djur eller människa går med eller står på
  hög och smal del (ofta flera stycken) av ett föremål som föremålet står på; föremål som liknar ett ben (1.)
cnámh
  del av ett inre skelett

benbildning /bˈɛnbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
cnámhú
  uppbyggnad av bensubstans

bengal /bˈɛŋal/ (n, ut)
Beangálach
  en korthårig kattras; individ av denna ras
  person från historiska provinsen Bengalen i dagens Bangladesh och östra Indien
  slags mindre fyrverkeripjäs

bengali /bˈɛŋalˌiː/ (n, ut)
Beangáilis
  ett indoariskt språk som talas i främst Bangladesh och östra Indien, där det är ett officiellt språk

benlös /bˈɛnløːs/ (adj)
díchnámhaithe
  som saknar skelett

benmärg /bˈɛnmərj/ (n, ut)
corda an dromlaigh

bensen /bˈɛnsən/ (n, neut)
beinséin
  cykliskt ämne med formeln C₆H₆; det enklaste aromatiska kolvätet

bensin /bənsˈiːn/ (n, ut)
peitreal
  slags bränsle för en viss typ av förbränningsmotorer där bränslet sprutas in i en kammare och aktivt antänds av en gnista; består av en blandning av olika flytande kolväten

bensinpump /bˈɛnsɪnpˌɵmp/ (n, ut)
pumpa peitril
  inrättning på en bensinstation där man tankar bilar, vardagligt bara kallat pump

bensinstation /bˌɛnsɪnstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún breosla
  anläggning med bensinpumpar för tankning av fordon

benskörhet /bənsxˈœrheːt/ (n, ut)
oistéapóróis
  sjukdom som innebär minskad benstyrka genom och urkalkning av skelettet

bensoesyra /bˈɛnsuːəsˌyːra/ (n, ut)
aigéad beansóch

benstomme /bˈɛnstɔmə/ (n, ut)
creatlach
  skelett

benved /bˈɛnvəd/ (n, ut)
crann feorais

beordra /bˈeːuːrdrˌa/ (v)
ordaigh

bepansra /bˈeːpansrˌa/ (v)
armúr
  förse med extra pansar; förse med tillägg av pansarskydd

berber /bˈərbər/ (n, ut)
Beirbeireach
  (person tillhörande) icke-semitiska folkgrupper talande en egen gren av afroastiatiska språk i västra Nordafrika

bereda /bərˈeːda/ (v)
deasaigh

beredd /bərˈɛd/ (adj)
réidh

beredskap /bərˈɛdskɑːp/ (n, ut)
inleadh
  Att vara förberedd /på någon möjlig negativ händelse/

beredvillig /bərˈɛdvɪlˌɪɡ/ (adj)
fonnmhar
  beredd att göra något, villig, färdig att göra något utan invändning

berg /bˈərj/ (n, neut)
sliabh
  topografisk formation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

bergamott /bərɡɑːmˈuːt/ (n, ut)
beirgeamat
  en citrusfrukt som framkommit som en hybrid mellan storcitrus (Citrus ×aurantium) och suckatcitron (Citrus medica)

bergart /bərɡˈɑːt/ (n, ut)
carraig

bergek /bərjˈeːk/ (n, ut)
dair neamhghasánach
  (exemplar av) trädslaget (Quercus petraea) i släktet ekar

bergfink /bərɡfˈɪŋk/ (n, ut)
breacán

bergig /bərjˈɪɡ/ (adj)
sléibhteach
  med hög förekomst av berg; där det finns många berg

bergkristall /bərɡkrˈiːstal/ (n)
carraigchriostal
  farglös kristall av kvarts

berglärka /bərɡlˈɛrka/ (n, ut)
fuiseog adharcach

bergochdalbana /bərɡˈɔkdalbˌana/ (n, ut)
rollchóstóir
  sluten bana (baserad på en speciell räls) med särskilt krokig sträckning i rummet på vilken flera vagnar med sittplatser för människor åker med en fart som gör att accelerationens belopp i horisontella och vertikala kurvor blir högre än vad människorna normalt upplever men ändå någorlunda ofarligt, i syfte att erbjuda människor spännande upplevelser

bergsbestigning /bərɡsbəstˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
sléibhteoireacht
  det att bestiga ett berg

bergsknalle /bərɡsknˈalə/ (n, ut)
cnoc
  brant men ofta mindre berg, klint, klippa eller kläpp; även om toppen på sådan

bergstopp /bərɡstˈɔp/ (n, ut)
uachtar
  /området kring/ högsta punkten på (en del av) ett berg

bergtunga /bərktˈɵŋa/ (n, ut)
leith bhallánach
  en fiskart (Microstomus kitt) inom ordningen plattfiskar (Pleuronectiformes); individ av denna art

berguv /bərɡˈʉv/ (n, ut)
rí-ulchabhán Eoráiseach

berkelium /bərkˈeːliːˌʉm/ (n, neut)
beircéiliam

berlinerblå /bərlˈiːnərblˌoː/ (adj)
gorm phrúiseach
  mörkblå som färgämnet berlinerblått

berlinerblått /bərlˈiːnərblˌɔt/ (n)
gorm phrúiseach
  färgämne av mörkblå (berlinerblå) kulör, ett salt av järnferrocyanid

berlock /bərlˈɔk/ (n, ut)
briocht
  hängsmycke i armband eller i klockkedja

bermudier /bərmˈʉdiːər/ (n, ut)
Beirmiúdach
  invånare från brittiska ögruppen Bermuda i västra Atlanten; person med bermudisk härkomst

bermudisk /bərmˈʉdɪsk/ (adj)
Beirmiúdach
  som rör Bermuda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

bero /bərˈuː/ (v)
braith
  vara avhängig eller helt och hållet påverkad av något

beroende /bərˈuːəndə/ (adj)
spleách
  ; som beror på något eller någon; som påverkas eller berörs av något eller någon; som inte klarar sig utan; som har med någon eller något att göra; i behov; som behöver

beroende /bərˈuːəndə/ (n, neut)
andúil
  anpassning i hjärnan som gör att frånvaro av en substans eller beteende utlöser besvär eller lidande, vilket försvårar återvändande till det tidigare friska tillståndet

berusad /bərˈʉsad/ (adj)
ar meisce
  ; påverkad av t ex etanol (sprit)

berusning /bərˈɵsnɪŋ/ (n, ut)
meisce
  av alkohol eller droger framkallat fysiologiskt tillstånd

beryll /bərˈyl/ (n, ut)
beiril
  slags ädelsten (Be₃Al₂(SiO₃)₆) som kan uppträda i många färger eller vara färglös (bl a smaragd och akvamarin)

beryllium /bərˈyliːˌʉm/ (n, neut)
beirilliam
  den enklaste alkaliska jordartsmetallen och det fjärde lättaste grundämnet; grundämne med symbol Be och atomnummer 4

beräkna /bərˈɛːkna/ (v)
comhair
  via intellektet erhålla "ny" kunskap från premisser, räkna ut något, utföra en beräkning

beräkning /bərˈɛːknɪŋ/ (n, ut)
ríomh
  det att utföra aritmetiska operationer på tal för att få fram något slags information
  planering; uppskattning eller gissning om vad som kommer att hända

beräkningskraft /bərˈɛːknɪŋskrˌaft/ (n, ut)
comhair
  förmåga (hastighet) att utföra beräkningar

berätta /bərˈɛtːa/ (v)
abair le
  säga (eller skriva) något (som innehåller speciellt relevant information) till en annan individ

berättelse /bərˈɛtːəlsə/ (n, ut)
scéal

beröm /bərˈœm/ (n, neut)
clú
  påpekande av annans goda färdighet

berömd /bərˈœmd/ (adj)
cáiliúil
  välkänd och mer eller mindre positivt värderad

berömmelse /bərˈœməlsə/ (n, ut)
alladh
  det att vara berömd (=känd och omtyckt av allmänheten)

beröra /bərˈøːra/ (v)
bain do
  röra vid, ha lätt kontakt med något
  skapa en stark känsla som får någon att gråta eller bli ledsen

beröring /bərˈøːrɪŋ/ (n, ut)
coscrach
  verkligt vidrörande; kontakt

bese /bəsˈeː/ (v)
cathais
  se på och studera

besegra /bəsˈɛɡra/ (v)
buaigh ar
  uppnå positivt resultat /gentemot en motståndare/ (oftast inom en väpnad konflikt)

besegrande /bəsˈɛɡrandə/ (n, neut)
áitheas

besitta /bəsˈɪtːa/ (v)
bí + object + ag + subject
  inneha i praktiken, kunna förfoga över

besittning /bəsˈɪtnɪŋ/ (n, ut)
gabháltas
  faktisk rådighet över saker eller rättigheter

besjäla /bəsxˈɛːla/ (v)
beocht a chur i
  låta betrakta någonting som om det vore levande

besk /bˈəsk/ (adj)
domlasta
  som har en smak karakteristisk för malört, gentianarot, galla och liknande

beskatta /bəskˈatːa/ (v)
cáin
  belägga med skatt

besked /bəsxˈeːd/ (n, neut)
ráisteas cuntais
  (officiell) upplysning, meddelande

beskedlig /bəsxˈɛdlɪɡ/ (adj)
réidh
  som i alltför ringa grad hävdar sin vilja eller sina anspråk, alltför foglig eller medgörlig

beskickning /bəsxˈɪknɪŋ/ (n, ut)
ambasáid
  suverän stats representation hos en annan suverän stat, bestående av ett eller flera sändebud och dennes anställda biträden

beskjutning /bəɕˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
lámhach
  det att beskjuta eller bli beskjuten

besksöta /bəsksˈøːta/ (n, ut)
dréimire gorm
  Solanum dulcamara, art i potatissläktet

beskydda /bəsxˈyda/ (v)
ainic

beskylla /bəsxˈyla/ (v)
coirigh

beskära /bəsxˈɛːra/ (v)
meang
  klippa bort (oönskade) delar från något; skära av; skära ned

beslag /bəslˈɑːɡ/ (n, neut)
forghabháil
  det att någon i överordnad position tar ett föremål från någon, antingen för att det är bevismaterial eller för konfiskation (eventuellt under begränsad tid)

beslagta /bəslˈɑːɡtɑː/ (v)
coigistigh
  ta föremål från någon, antingen för att det är bevismaterial eller för konfiskation

beslut /bəslˈʉt/ (n, neut)
cinneadh

besluta /bəslˈʉta/ (v)
cinn
  fatta ett beslut, ofta ett formellt eller mer eller mindre slutgiltigt sådant; vid privata beslut används ofta reflexiv form

beslutsfattande /bəslˈʉtsfatːˌandə/ (n, neut)
cinnteoireacht
  aktiviteten att komma till ett beslut

besläktad /bəslˈɛktad/ (adj)
gaolmhar

bespisa /bəspˈiːsa/ (v)
beathaigh

best /bˈəst/ (n, ut)
beithíoch
  (vilt) argsint djur; odjur
  omänskligt grym människa

bestiga /bəstˈiːɡa/ (v)
dreap
  klättra upp till toppen på något

bestraffa /bəstrˈafa/ (v)
pionósaigh
  straffa, ge bestraffning, utdela påföljd (mot någon som överträder lagen, regler eller dylikt)

bestraffning /bəstrˈafnɪŋ/ (n, ut)
pionós
  det att utsätta någon för något för vederbörande negativt (såsom böter eller frihetsberövande), vanligen som ett svar på något vederbörande gjort tidigare som inte anses acceptabelt (t.ex. ett straffbart lagbrott), i många samhällen som en del av rättsväsendet

beströ /bəstrˈøː/ (v)
easraigh
  strö över

beställa /bəstˈɛla/ (v)
bail
  begära att få något, speciellt något som tar tid att få levererat; speciellt om mat på restaurang och produkter eller tjänster som måste begäras i förväg
cuir in áirithe
  att reservera en tid i förväg hos en tjänstegivare.

beställning /bəstˈɛlnɪŋ/ (n, ut)
bail

bestämd /bəstˈɛmd/ (adj)
diongbháilte
  som inte går med på att ändra uppfattning i en viss fråga

bestämdhet /bəstˈɛmdheːt/ (n, ut)
cinntiúchán
  det att vara bestämd

bestämma /bəstˈɛma/ (v)
cinn
  besluta, decidera, avgöra

bestämmelse /bəstˈɛməlsə/ (n, ut)
agó
  en viss regel (i en lag, en förordning eller ett avtal)

bestörtning /bəstˈœtnɪŋ/ (n, ut)
anbhá
  häpnad, förskräckelse, skräckblandad häpenhet

besudla /bəsˈɵdla/ (v)
truailligh
  smutsa ner något, särskilt i symbolisk eller moralisk betydelse

besvara /bəsvˈɑːra/ (v)
freagair

besvika /bəsvˈiːka/ (v)
cuir díomá ar
  inte leva upp till förväntningar; göra besviken

besvikelse /bəsvˈiːkəlsə/ (n, ut)
díomá
  upplevelse av att en önskan inte blivit uppfylld; känslan när någon är besviken

besviken /bəsvˈiːkən/ (adj)
díomá a bheith ort
  ; som upplever en (ofta lätt) negativ känsla orsakad av att något i omvärlden inte utfallit så som individen önskat och hoppats, som haft förväntningar som inte infriats; som känner besvikelse

besvär /bəsvˈɛːr/ (n, neut)
aimpléis

besvära /bəsvˈɛːra/ (v)
stró
  utsätta någon för besvär

besvärja /bəsvˈɛrja/ (v)
oirbhire
  uttala besvärjelse (magiska ord) för att försöka besegra eller lugna andeväsen, naturkrafter e.dyl.
ceistigh
  (med åberopande av något heligt eller dyrbart) vädja till någon

besvärlig /bəsvˈɛrlɪɡ/ (adj)
aimpléiseach

besynnerlig /bəsˈynərlˌɪɡ/ (adj)
iasachta
  konstig, märkvärdig, som skiljer sig från andra eller annat; som man har svårt att förstå sig på

besättning /bəsˈɛtnɪŋ/ (n, ut)
criú
  uppsättning personer som sköter viss enhet (t.ex. fartyg, flygplan, stridsfordon, fästning, e.d.)

besök /bəsˈøːk/ (n, neut)
ar cuairt

besöka /bəsˈøːka/ (v)
ar cuairt

beta /bətˈa/ (n)
béite
  den andra bokstaven i det grekiska alfabetet, betecknad β (Β som versal)
  den näst ljusstarkaste stjärnan i en stjärnbild
biatas
  ett släkte växter i familjen Amaranthaceae, samt arten Beta vulgaris i detta släkte

beta /bətˈa/ (v)
bí ag innilt
  äta av växtlighet; gå på bete, använda (fält, mark, äng) för bete

betala /bətˈɑːla/ (v)
díol
  ge pengar eller något annat värdefullt till någon annan, ofta för att erhålla något i utbyte

betalning /bətˈɑːlnɪŋ/ (n, ut)
íocaíocht

bete /bətˈeː/ (n)
gosaint
  stor (hörn)tand som då det handlar om djurs betar ofta används som (gräv)verktyg eller vapen
cluain
  det att låta djur äta av växtlighet; plats där detta sker

bete /bətˈeː/ (v)
iompair

beteende /bətˈeːəndə/ (n, neut)
iompraíocht
  det sätt en varelse (eller grupp) eller ting uppför sig på (medvetet eller omedvetet)

betesmark /bətˈɛsmark/ (n, ut)
féarach
  lantlig mark där djur (främst idisslare som nötkreatur, får och getter samt hästar) betar

betingelse /bətˈɪŋəlsə/ (n, ut)
bail
  förutsättning

betjäning /bəɕˈɛːnɪŋ/ (n, ut)
feidhmeannas
  det att betjäna; utförande av uppgift(er) åt kund(er) som led i försäljning eller tjänster

betjänt /bəɕˈɛnt/ (n, ut)
searbhónta

betona /bətˈuːna/ (v)
béim
  framhäva något för att markera att det har betydelse
  lägga speciell kraft på uttalet av ett visst ord eller stavelse/ljud

betonad /bətˈuːnad/ (adj)
aiceanta
  perfektparticip av betona

betong /bətˈɔŋ/ (n, ut)
coincréit
  byggnadsmaterial som består av bergmaterial (ballast) sammanbundet av cementpasta (cement och vatten)

betongera /bətˈɔŋeːrˌa/ (v)
coincréitigh
  bygga med (gjuta i, täcka med) betong

betoning /bətˈoːnɪŋ/ (n, ut)
béim
  det att framhäva betydelsen av något för att markera dess vikt

betrakta /bətrˈakta/ (v)
cathais
  se på
dearc ar
  anse som

betsel /bətsˈeːl/ (n, neut)
srian
  remtyg och bett som används för att behärska och styra en häst eller annat rid- eller dragdjur

bett /bˈət/ (n, neut)
bain greim as
  det att bita
  något som bitits av; en tugga
  uppsättning tänder

betvivla /bətvˈɪvla/ (v)
aincheas
  ha tvivel om/på något

betyda /bətˈyːda/ (v)
abair
  ha som innebörd
ceachartha
  vara viktig (för någon)
  med säkerhet resultera i

betydande /bətˈyːdandə/ (adj)
tábhachtach
  viktig

betydelse /bətˈyːdəlsə/ (n, ut)
tábhacht
  bidragande faktor (vikt) i ett visst sammanhang eller för en viss person

betydelselös /bətˈyːdəlsəlˌøːs/ (adj)
gan chiall

betydenhet /bətˈyːdeːnhˌeːt/ (n, ut)
tábhacht
  vikt, betydelse, egenskapen att betyda något

betydlig /bətˈyːdlɪɡ/ (adj)
maor

betygsätta /bətˈyːɡsətːˌa/ (v)
grád
  bestämma betyget för något

betynga /bətˈyŋa/ (v)
muirear
  tynga, betunga

betäcka /bətˈɛkːa/ (v)
araoid
  om en hingst para sig med en sto

betäckning /bətˈɛknɪŋ/ (n, ut)
araoid
  skydd

bevaka /bəvˈɑːka/ (v)
bí i bhfeighil

bevakning /bˈɛvɑːknˌɪŋ/ (n, ut)
cathais
  det att någon bevakar något

bevara /bəvˈɑːra/ (v)
caomhnaigh
  skydda från förändringar, vidmakthålla (något) i ursprungligt skick

beveka /bəvˈeːka/ (v)
cuir abhaile ar
  genom att påverka någons känslor förmå någon att göra som man önskar, ändra eller mildra inställning hos någon

bevekelsegrund /bəvˈeːkəlsˌɛɡrɵnd/ (n, ut)
fáth
  ofta känslobaserat, underliggande motiv för visst handlande

bevilja /bəvˈɪlja/ (v)
tíolacadh
  godkänna att någon får något som den begärt, till exempel en viss summa pengar eller ett tillstånd (att göra något)

bevingad /bəvˈɪŋad/ (adj)
eiteach
  som har vingar

bevis /bəvˈiːs/ (n, neut)
díonmhar
  resonemang eller fakta som visar riktigheten i något
  omisskännligt tecken på något
teastas
  skriftligt försäkrande som formellt påstår något och anses som trovärdigt

bevisa /bəvˈiːsa/ (v)
clár
  för sig själv eller annan person göra det uppenbart att något är sant

bevisligen /bəvˈɪslɪɡˌɛn/ (adv)
is cosúil go
  uppenbarligen, tydligen

bevisning /bəvˈiːsnɪŋ/ (n, ut)
fianaise
  det att bevisa

bevittna /bəvˈɪtna/ (v)
teisteoir
  vara ett vittne till någon händelse; observera något; se något

beväpna /bəvˈɛpna/ (v)
armáil

bhutanes /bhˈʉtanəs/ (n, ut)
Bútánach
  invånare i Bhutan eller med bhutanesisk härkomst

bi /bˈiː/ (n, neut)
beach
  en typ av solitära eller sociala/kolonibildande steklar, livnär sig på pollen och nektar och producerar honung; mer specifikt om ett fåtal arter som sköts om av människor för produktion av honung, särskilt det europeiska honungsbiet

bibba /bˈɪba/ (n, ut)
allatán

bibehålla /bˈiːbəhˌɔla/ (v)
coinnigh

bibel /bˈiːbəl/ (n, ut)
Bíobla
  exemplar av Bibeln; bok som innehåller det gamla och det nya testamentet eller de största och viktigaste delarna från de båda testamentena; upplaga av nämnda bok; text som för någon besitter samma auktoritet som bibeln gör för en kristen

bibetydelse /bˌiːbətˈyːdəlsə/ (n, ut)
fochiall
  sekundär betydelse, underförstådd betydelse

bibliofil /bˈɪbliːˌuːfiːl/ (n, ut)
leabharbhách

bibliotek /bˈɪbliːˌuːteːk/ (n, neut)
leabharlann
  byggnad avsedd att innehålla en större mängd böcker, tidskrifter o.dyl., skött av speciell personal
  samling av böcker, tidskrifter och dylikt
  samling av hela program eller delar av program som hör ihop

bibliotekarie /bˈɪbliːˌuːteːkˌariːə/ (n, ut)
leabharlannaí
  person som arbetar i ett bibliotek, bland annat med att hjälpa människor med litteratur; en yrkestitel

bidrag /bˈɪdrɑːɡ/ (n, neut)
ranníocaíocht
  någon form av (ekonomiskt) stöd
  insats som del av större helhet
iontráil
  det man deltar med i en tävling

bienn /bˈiːən/ (n, ut)
débhliantóg
  tvåårig växt; växt som lever två år

biffig /bˈɪfɪɡ/ (adj)
díograiseoir
  muskulös och kraftig

biflod /bˈɪfluːd/ (n, ut)
craobh-abhainn

bifoga /bˈiːfuːɡˌa/ (v)
ceangail
  lägga till något ytterligare till ett dokument

big bang /bˈɪɡ bˈaŋ/ (n, neut)
ollphléasc
  händelsen för cirka 13,8 miljarder år sedan som bildade universum; starten på universums expansion och bildandet av all materia och alla fysikaliska lagar

bigami /bˈiːɡamˌiː/ (n, ut)
biogamacht
  form av polygami där en person är gift med precis två andra personer

bijektiv /bˈiːjəktˌiːv/ (adj)
détheilgeach

bikt /bˈɪkt/ (n, ut)
faoistin
  syndabekännelse inför en (katolsk) präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse; avlösning, bekännelse

bikta /bˈɪkta/ (v)
admhaigh
  bekänna sina synder inför en präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse

biktfader /bˈɪktfadər/ (n, ut)
athair faoistine
  präst som tar emot bikt

bikupa /bˈiːkʉpˌa/ (n, ut)
beachaire
  behållare tillverkad av människor, i vilken bin hålls för sin honung

bil /bˈiːl/ (n, ut)
carr
  automobil, personbil, bil (2.) avsedd för transport av ett fåtal personer (lastbilar och bussar ingår inte)

bila /bˈiːla/ (n, ut)
tua
  yxa med bred, rundad egg; som används för att göra fyrkantiga bjälkar av stockar

bila /bˈiːla/ (v)
carr
  köra bil ofta eller långa sträckor

bilabial /bˈiːlabˌiːal/ (adj)
déliopach
  som artikuleras med båda läpparna

bilaga /bˈiːlɑːɡˌa/ (n, ut)
ceangaltán

bilateral /bˈiːlatˌeːral/ (adj)
déshleasach
  ömsesidig, som innefattar två parter

bilbälte /bˈɪlbɛːltˌɛ/ (n, neut)
crios sábhála
  säkerhetsbälte som finns vid ett säte i en bil och som spänns över den passagerare som sitter i sätet och skyddar denna vid en eventuell kollision genom att hålla fast passageraren på sätet

bild /bˈɪld/ (n, ut)
pictiúr
  visuell, vanligen tvådimensionell, representation av ett föremål; något som kan uppfattas med synen, särskilt ett fotografi eller en illustration
  den (spontana) föreställning någon har om något; hur någon tänker eller föreställer sig något

bilda /bˈɪlda/ (v)
dreach
  skapa; utgöra; vara delarna i
cuir ar bun
  skapa i fråga om att organisera exempelvis organisationer eller sammanslutningar
báire
  ingjuta kunskap; undervisa någon med fokus på faktisk kunskap, jämför med utbilda

bildad /bˈɪldad/ (adj)
léannta
  - om person som besitter kunskaper med fokus på egentligt kunnande snarare än formell utbildning

bildning /bˈɪldnɪŋ/ (n, ut)
léann
  utveckling av en persons kunskaper och (intellektuella) färdigheter, speciellt genom studie av god litteratur (och som även medför en förfinad eller mer sofistikerad personlighet)

bildruta /bˈɪldrʉtˌa/ (n, ut)
cuir i bhfráma
  enskild bild i en film eller video

bildskärm /bɪldsxˈɛrm/ (n, ut)
scáileán
  utmatningsenhet för tv, dator etc. vilken visar en bild; det finns flera typer av bildskärmar

bilirubin /bˌiːliːrʉbˈiːn/ (n, neut)
bilearúibin
  gul nedbrytningsprodukt av de röda blodkropparnas hemoglobin (närmare bestämt av hemgrupperna)

biliverdin /bˌiːliːvərdˈiːn/ (n, neut)
biliveirdin
  ett grönt tetrapyrrol, en produkt av hemkatabolism som ansvarar för den grönaktiga färg som ibland ses vid blåmärken

biljard /bˈɪljard/ (n, ut)
billéardaí
  spel som spelas på tygklädda bord med bollar och käpp och som indelas i tre grenar: pool, carambole (karamboll) och snooker

biljett /bˈɪljət/ (n, ut)
ticéad
  färdbevis; intyg (i pappersform i form av ett kort eller digitalt och normalt köpt för pengar) som visar att en passagerare betalat erforderlig avgift för att få resa med ett färdmedel (tåg, buss, flygplan, m.m.)

billig /bˈɪlɪɡ/ (adj)
saor
  som har lågt pris; som inte kostar mycket
  som tillhandahåller lågt pris
  som uppnås genom låga och ovärdiga medel
ciallmhar
  som inte är i överkant; skälig

billigt /bˈɪlɪkt/ (adv)
saor

biltrafik /bˌɪltrafˈiːk/ (n, ut)
luaileach

bilväg /bˈɪlvɛːɡ/ (n, ut)
slí bheatha

binda /bˈɪnda/ (v)
cuibhrigh
  knyta ihop något

bindande /bˈɪndandə/ (adj)
cumhdach
  förpliktande

bindebåge /bˈɪndəbˌoːjə/ (n, ut)
aithisigh
  båge som förbinder två nothuvuden, används vid notskrift för att markera att noterna ska bindas samman

bindeord /bˈɪndəˌuːrd/ (n, neut)
cónasc
  ord som binder samman; konjunktion

bindestreck /bˈɪndəstrˌɛk/ (n, neut)
fleiscín
  skiljetecknet "-", använt för att avstava och i vissa speciella sammansättningar (t.ex. ”7-åring”, "SVT-satsning”, ”CO₂-molekyl”, ”Harry Potter-fantast” och ”hund- och kattmat”)

bindning /bˈɪndnɪŋ/ (n, ut)
biorán
  det att binda
  resultatet av att binda
  anordning med vilken man fäster en skida eller snowboard vid foten
  dragningskraft som håller ihop atomer, joner och molekyler med varandra
  situation då en attackerad pjäs inte kan flyttas utan att exponera en mer värdefull pjäs

bindväv /bˈɪndvɛːv/ (n, ut)
fíochán tacaíochta
  typ av vävnad i en familj av vävnadstyper som utgör stödjematerial i kroppen (fyller ut, skyddar, stödjer, isolerar, binder ihop) och består av diskreta celler utspridda i en omfattande extracellulär matris (som produceras och underhålls av cellerna); vissa författare räknar benvävnad, broskvävnad och fettvävnad som bindväv (utöver den fibrösa bindväven i t.ex. huden, GI-kanalen och senor)

binge /bˈɪŋə/ (n, ut)
creach
  säng

binjure /bˈɪnjʉrə/ (n, ut)
faireog aidréineach
  endokrin körtel (glandula suprarenalis) precis ovanför varje njure

binturong /bˈɪntʉrˌɔŋ/ (n, ut)
biontúrang
  en storvuxen art av viverider (Arctictis binturong) i familjen viverrider (Viverridae) hemmagörande i södra Asien; individ av denna art

bio- /bˈiːuː/ (affix)
bith-

biobesök /bˈiːuːbəsˌøːk/ (n, neut)
ar cuairt

biobiljett /bˈiːuːbˌɪljət/ (n, ut)
pictiúrlann

biobränsle /bˈiːɔbrˌɛnslə/ (n, neut)
bithbhreosla
  förnybart bränsle som framställs ur levande organismer

biodlare /bˈiːɔdlˌarə/ (n, ut)
beachaire
  person som håller honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biodling /bˈiːɔdlˌɪŋ/ (n, ut)
beachadóireacht
  det att hålla honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biodrivmedel /bˈiːɔdrˌiːvmeːdˌɛl/ (n, neut)
bithbhreosla
  drivmedel från naturliga källor såsom växter

biofilm /bˈiːuːfˌɪlm/ (n, ut)
scannán
  film som visas på biografer

biogas /bˈiːuːɡˌas/ (n, ut)
bithghás
  gasformigt biobränsle som bildas vid anaerob (syrefri) nedbrytning av organiskt material och kan ersätta fossilgas

biogeografi /bˈiːuːjəˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
bithgheografaíocht
  vetenskapen om djurs och växters geografiska utbredning

biograf /bˈiːɔɡrˌaf/ (n, ut)
pictiúrlann
  (större) lokal (salong) i vilken film visas (för betalande gäster) på stor bildskärm eller duk (med projektor) tillsammans med ljud, oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
beathaisnéisí
  levnadstecknare, person som skriver en biografi

biografi /bˈiːɔɡrˌafiː/ (n, ut)
beathaisnéis
  redogörelse (berättelse) om en (verklig) persons liv

biokemi /bˈiːuːkəmˌiː/ (n, ut)
bithcheimic, paiteolaíocht cheimiceach

biolog /bˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
bitheolaí

biologi /bˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bitheolaíocht
  vetenskapen om levande organismer och deras samspel

biologibok /bˌiːuːlˈoːɡiːbˌuːk/ (n, ut)
x
  bok om biologi

biologisk /bˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
bitheolaíoch
  som rör vetenskapen biologi

biologisk mångfald /bˌiːuːlˈoːɡɪsk mˈɔŋfald/ (n)
bithéagsúlacht
  Ett kvalitetsmått på omfattningen av (sällsynta) biotoper och arter och av den genetiska inomartsvariationen i ett geografiskt område

bioluminiscens /bˈiːuːlˌʉmiːnˌɪssəns/ (n, ut)
bithlonracht
  utsändning av ljus från levande varelser

biom /bˈiːɔm/ (n, neut)
bithóm
  ansamling av levande organismer (växter och djur)

biomassa /bˈiːuːmˌasa/ (n, ut)
bithmhais
  massa på all materia som ingår i levande organismer i ett område
  inte längre levande biologisk massa som kan användas till energiutvinning

biosfär /bˈiːɔsfˌɛːr/ (n, ut)
bithsféar
  summan av alla jordens ekosystem; summan av allt biologiskt liv (på en himlakropp)

bioteknik /bˌiːuːtəknˈiːk/ (n, ut)
biteicneolaíocht
  användning av biologiska processer i tekniska tillämpningar; teknik som nyttjar organismer, celler, enzymer, DNA etc. för att uppfylla mänskliga behov

biotisk /bˈiːuːtˌɪsk/ (adj)
bitheach

bira /bˈiːra/ (n, ut)
beoir

bisarr /bˈiːsar/ (adj)
áit
  underlig, besynnerlig, egendomlig

bisats /bˈiːsats/ (n, ut)
fochlásal

bisexuell /bˈiːsəksˌʉəl/ (adj)
déghnéasach
  som känner sexuell attraktion till andra personer av båda könen

biskop /bˈɪskuːp/ (n, ut)
easpag
  föreståndare för ett kyrkligt stift

biskopsstav /bˈɪskɔpstˌav/ (n, ut)
bachall
  ut­smyckad herdestav som ut­gör tecken på en biskops värdighet

bisonoxe /bˈiːsuːnˌuːksə/ (n, ut)
bíosún
  en art (Bison bison) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten bisonoxe

bisp /bˈɪsp/ (n, ut)
easpag
  biskop

bit /bˈiːt/ (n, ut)
giotán
  stycke, del; något som inte är hela, utan bara en del av, något konkret
  den minsta enheten för data som kan svara mot ett eller noll, utrymmet som tas upp av en binär siffra
  (måttenhet för) datamängd (bestående av binära siffror)

bita /bˈiːta/ (v)
bain greim as
  ta tag i något med tänderna (särskilt för att äta eller attackera)

bitas /bˈiːtas/ (v)
bain greim as
  bita någon, oftast olovligt, oftast vanemässigt

biträde /bˈɪtrɛːdə/ (n, neut)
teachta

bitsk /bˈɪtsk/ (adj)
anglánta
  stridslysten

bitter /bˈɪtːər/ (adj)
domlasta
  (sinnesintryck) besk, skarp
  (sinnesstämning) nedstämd och hatisk

bittersöt /bˈɪtːəʂˌøːt/ (adj)
dréimire gorm
  både bitter och söt

bitvarg /bˈɪtvarj/ (n, ut)
béar
  tvär och vresig och ilsken person (ofta om äldre man)

biverkning /bˈiːvərknˌɪŋ/ (n, ut)
fo-iamhairt
  oönskad effekt, exempelvis av läkemedel

biätare /bˈiːɛːtˌarə/ (n)
beachadóir
  en art (Merops apiaster) inom fågelfamiljen biätare (Meropidae); individ av arten biätare
  individ inom familjen biätare

bjuda /bjˈʉda/ (v)
cóireáil
  ge utan kostnad eller betala i stället för (någon annan)
ceistigh
  låta (någon) komma som gäst
ofráil
  ge en offert

bjäbba /bjˈɛba/ (v)
sceamh
  (särkskilt om små hundar) gläfsa, småskälla, bjäfsa, bjäffa

bjälke /bjˈɛlkə/ (n, ut)
balc
  balk tillverkad av timmerstock
  horisontal linje över vapnet

bjällra /bjˈɛlra/ (n, ut)
clog
  en slags mindre klocka (slagverk), ibland stängd nedtill med en korsöppning eller annan perforering med en instängd lös kula som kläpp

bjässe /bjˈɛsə/ (n, ut)
arracht
  en stor varelse, sak eller person, ofta använt i överförd betydelse

björk /bjˈœrk/ (n, ut)
beith
  exemplar eller trädslag i släktet björkar (Betula)

björkticka /bjˈœrktɪkːˌa/ (n, ut)
leathar rásúir
  en svampart (Piptoporus betulinus) i familjen Fomitopsidaceae; exemplar av denna art

björktrast /bjˈœrktrast/ (n, ut)
sacán

björn /bjˈœrn/ (n, ut)
béar, béar donn
  individ av någon art inom familjen Ursidae, valigtvis från släktet Ursus; stort rovdjur med tjock päls

björnbär /bjˈœrnbɛːr/ (n, neut)
sméar dhubh

björnloka /bjˈœrnlʊkˌa/ (n, ut)
feabhrán
  en art (Heracleum sphondylium) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten björnloka

björnunge /bjˈœrnɵŋə/ (n, ut)
coileán béir
  unge till björn

black /blˈak/ (n, ut)
cuibhrigh
  boja

blackjack /blˈakjak/ (n)
smachtín
  ett kortspel som liknar kortspelet tjugoett, vanligt på kasinon
  giv i blackjack (1) där spelaren får 21 poäng med sina två första kort

blad /blˈɑːd/ (n, neut)
duilleog
  del av växt som sticker ut från stammen eller stjälken
leathanach
  pappersark, exempelvis i en bok
brobh
  nedersta delen på exempelvis en ishockeyklubba eller innebandyklubba
nuachtán
  tidning
lann
  platt del av skärande verktyg eller vapen, egg
cárta
  spelkort

blanda /blˈanda/ (v)
boscáil

blandad /blˈandad/ (adj)
measctha
  perfektparticip av blanda

blandning /blˈandnɪŋ/ (n, ut)
cumasc
  något som består av flera olika komponenter eller aspekter sammanfogade

blank /blˈaŋk/ (adj)
lonrach
  med en skinande, vanligen ren yta
bán
  tom, oftast om huvuden eller ark/papper

blanksteg /blˈaŋkstəɡ/ (n, neut)
spásáil

blasfemisk /blˈasfəmˌɪsk/ (adj)
blaisféimeach
  hädisk

bleckblåsinstrument /bləkblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
copar
  blåsinstrument med klockformat munstycke, vanligen tillverkade av mässing

blek /blˈeːk/ (adj)
cuaille
  som upplevs ha sämre lyster än vad som förväntas

blekfet /blˈɛkfət/ (adj)
pastae
  blek och fet

blekna /blˈɛkna/ (v)
cas

bli /blˈiː/ (v)
éirigh
  börja vara, genomgå förändring till nytt varande
tá
  använt före perfektparticip för att bilda dynamisk passiv

bli av /blˈiː ɑːv/ (v)
ar aghaidh leat
  komma till stånd, inträffa
tor
  ta vägen
caill
  (tillsammans med med) bli kvitt/fri från

blick /blˈɪk/ (n, ut)
dreach

blicka /blˈɪkːa/ (v)
amharc

blid /blˈiːd/ (adj)
tláith
  mild, vänlig

blidka /blˈɪdka/ (v)
ceansaigh
  göra blid; stilla någons vrede och göra mildare till sinnes; göra mer vänligt inställd

blind /blˈɪnd/ (adj)
dall
  som innebär total avsaknad av syn, som inte kan se; som har ett synfel

blinda fläcken /blˈɪnda flˈɛkːən/ (n)
caochspota
  det område på näthinnan där synnerven lämnar ögat och som saknar sinnesceller (tappar och stavar)

blindhet /blˈɪndheːt/ (n, ut)
daille

blindlykta /blˈɪndlyktˌa/ (n, ut)
laindéar súile
  lykta (handlykta, ljuslykta) med lucka som kan stängas, så att ljuset döljs

blindtarm /blˈɪndtarm/ (n, ut)
caochán
  den första delen (caecum) av tjocktarmen

blinkljus /blɪŋkjˈʉs/ (n, neut)
treotháscaire
  körriktningsvisare; anordning på vägtrafikfordon och spårvagnar, med vilken föraren visar sin avsikt att svänga

bliva /blˈiːva/ (v)
tá

blixt /blˈɪkst/ (n, ut)
tintreach
  (den strimma av ljus som synes på himlen vid en) atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska
splanc
  mycket ljusstark lampa på fotokamera, avsedd att vid fotografi lysa upp motivet framför kameran

blixtlås /blɪkstlˈoːs/ (n, neut)
sip
  anordning för att kunna snabbt sammanfoga och skilja tygstycken gång på gång

blockera /blˈɔkːərˌa/ (v)
coisc

blockflöjt /blɔkflˈœjt/ (n, ut)
taifeadán
  träblåsinstrument

blod /blˈuːd/ (n, neut)
fuil
  röd vätska som cirkulerar i levande djur och tillhandahåller cellerna med näring och syre och består av blodplasma och blodkroppar

blodapelsin /blˈuːdapəlsˈiːn/ (n, ut)
oráiste craorag
  typ av apelsin som har rödaktigt fruktkött och odlas främst på Sicilien

blodgrupp /blˈuːdɡrɵp/ (n, ut)
fuilghrúpa

blodhund /blˈuːdhɵnd/ (n, ut)
madra fola
  en hundras (känd för dess goda luktsinne)

blodig /blˈuːdɪɡ/ (adj)
crólinnteach

blodigel /blˈuːdiːjəl/ (n, ut)
súmaire

blodkropp /blˈuːdkrɔp/ (n, ut)
cill fola
  en av de celler som ingår i rent blod

blodkärl /blˈuːdkərl/ (n, neut)
fuileadáin
  någon mer eller mindre välavgränsad del av det rörsystem som tillhör cirkulationssystemet och som transporterar blod i kroppen

blodplasma /blˈuːdplasmˌa/ (n, ut)
fuilphlasma
  grundvätskan i rent blod; består till 90&nbsp;% av vatten

blodpudding /blˈuːdpɵdˌɪŋ/ (n, ut)
lúbán dubh
  pudding som huvudsakligen görs på blod, blodpalt

blodrot /blˈuːdruːt/ (n, ut)
néalfartach
  en ört (Potentilla erecta) i släktet fingerörter i familjen rosenväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

blodröd /blˈuːdrøːd/ (adj)
craorag
  som har färgen blodrött; som har samma eller liknande färg som (torkat) blod eller rost har

blodrött /blˈuːdrˈœt/ (n, ut)
craorag
  blodröd färg; samma eller liknande färg som (torkat) blod eller rost har

blodsugare /blˈuːdsʉɡˌarə/ (n, ut)
súmaire (fola)
  något djur (mygg, fästing, igel eller annat) som suger blod
  person som försöker ta så mycket från andra som möjligt; obarmhärtig fordringsägare

blodsutgjutelse /blˈuːdsʉtjˌʉtəlsə/ (n, ut)
doirteadh fola
  det att människor skadas eller dödas

blodtransfusion /blˈuːdtransfʉsxˈuːn/ (n, ut)
fuilaistriú
  blodöverföring; medicinsk procedur där en patient erhåller blod från en blodgivare tillsatt i sitt blodomlopp

blodtryck /blˈuːdtryk/ (n, neut)
brú fola
  vätsketrycket i ett blodkärl (ofta underförstått en av de stora artärena direkt efter hjärtat)

blodtörstig /blˈuːdtˈœʂtɪɡ/ (adj)
fuilteach
  som tenderar att ta till våld

blodvite /blˈuːdviːtə/ (n, neut)
créacht
  blödande sår

bloga /blˈoːɡa/ (v)
fuiligh

blogg /blˈɔɡ/ (n, ut)
blag

blogga /blˈɔɡa/ (v)
blag

blomkål /blˈɔmkoːl/ (n, ut)
cóilis
  grönsak som är en varietet av arten kål (Brassica oleracea); det vetenskapliga namnet på varieteten är Brassica oleracea var. botrytis

blomma /blˈɔma/ (n, ut)
blàth
bláth
  del av fröväxt, avsedd för fortplantning (medelst frukt och frö), ofta färgglad, vackert formad och doftande, blomster
  blomsterväxt: växt (särskilt ört) med vackert färgade, formade och doftande fortplantningsdelar (blommor)

blomma /blˈɔma/ (v)
bláth
  utveckla, bilda eller ha blommor

blommig /blˈɔmɪɡ/ (adj)
bláthach
  utsmyckad med mönster som föreställer blommor

blomster /blˈɔmstər/ (n, neut)
bláth
  blomma, blomkorg eller växt med blommor

blond /blˈɔnd/ (adj)
fionn
  med en mycket ljust gul hårfärg

blondin /blɔndˈiːn/ (n, ut)
bánach

bloss /blˈɔs/ (n, neut)
beo
  brinnande sticka; fackla
bladhm
  flammande sken
smiot
  det att dra in tobaksrök

blota /blˈuːta/ (v)
íobairt
  förrätta blot d.v.s. rituellt offra gåvor till fornnordiska gudar

blott /blˈɔt/ (adv)
ach
  endast, bara

blott /blˈɔt/ (conjunction)
ach
  bara

blues /blˈʉəs/ (n, ut)
gruaim
  slags musikstil som är baserad på bluesskalor

bluff /blˈɵf/ (n, ut)
leathaill
  lögn och bedrägeri; försök att verka bättre än man är

bluffa /blˈɵfa/ (v)
leathaill

blus /blˈʉs/ (n, ut)
blús

bly /blˈyː/ (n, neut)
luaidhe
  ett grundämne med atomnummer 82, atommassa 207 och symbolen Pb

blya /blˈyːa/ (v)
luaidhe
  tillsätta bly (till bensin)

blyertspenna /blˈyːətspˌɛna/ (n, ut)
peann luaidhe

blyg /blˈyːɡ/ (adj)
coimhthíoch
  som i sociala sammanhang är (väldigt) försiktig och rädd (för att t ex göra något fel)

blygd /blˈyɡd/ (n, ut)
pit
  kvinnans yttre könsorgan

blyghet /blˈyɡheːt/ (n, ut)
cotadh
  det att vara blyg

blygsam /blˈyɡsam/ (adj)
adhnáireach
  som inte skryter utan är ödmjuk och endast i mycket ringa omfattning berättar om sin egen förträfflighet, speciellt när den senare är nämnvärd
  obetydlig, ointressant, liten, måttligt imponerande, inte anmärkningsvärd

blygsamhet /blˈyɡsamhˌeːt/ (n, ut)
adhnáire
  karaktärsdrag av att vara blygsam; det att inte skryta eller framhäva sig själv

blygsel /blˈyɡsəl/ (n, ut)
adhnáire
  det att blygas

blä /blˈɛː/ (interjection)
uch
  uttrycker äckel (speciellt i samband med smakupplevelser) eller allmänt (starkt) ogillande

bläck /blˈɛk/ (n, neut)
dúch
  färgad vätska som används för att göra färgade märken på en yta, till exempel för att framställa text och bilder
  mörkt färgad vätska som bläckfiskar sprutar ut för att förvirra och förblinda förföljare

bläckfisk /blˈɛkfɪsk/ (n, ut)
ochtapas, máthair shúigh

bläckhorn /blˈɛkhuːrn/ (n, neut)
dúchán

bläckpenna /blˈɛkpənˌa/ (n, ut)
peann

bläddra /blˈɛdra/ (v)
comhla
  vända blad

blända /blˈɛnda/ (v)
caoch
  göra blind; beröva synen

blänka /blˈɛŋka/ (v)
taitin

bläs /blˈɛːs/ (n, ut)
las
  smal vit fläck i pannan på en häst; häst med bläs

bläsand /blˈɛːsand/ (n, ut)
rualacha

bläsgås /blˈɛsɡoːs/ (n, ut)
gé bháneadanach

blästra /blˈɛːstra/ (v)
blast

blå /blˈoː/ (adj)
gorm
  som har färgen blått; som har samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; som har en färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; som har en färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret

blå kärrhök /blˈoː ɕˈɛrhøːk/ (n)
cromán na gcearc

blåaktig /blˈoːaktˌɪɡ/ (adj)
scothghorm

blåbär /blˈoːbɛːr/ (n, neut)
fraochán
  rikgrenig växt av arten Vaccinium myrtillus i familjen ljungväxter

blådåre /blˈoːdoːrə/ (n, ut)
fear mire
  idiot, galning, person som är helt från vettet

blåfågel /blˈoːfoːjəl/ (n, ut)
gormóg
  sialia, fågel av släktet Sialia eller arten Sialia sialis (östsialia)

blåhaj /blˈoːhaj/ (n, ut)
siorc gorm
  en stor broskfisk (Prionace glauca); individ av denna art

blåhake /blˈoːhakə/ (n, ut)
ghormphíb

blåklint /blˈoːklɪnt/ (n, ut)
coirce gorm
  en art (Centaurea cyanus) inom växtfamiljen korgblommiga växter; individ av arten blåklint

blåklocka /blˈoːklɔkːˌa/ (n, ut)
méaracán gorm
  en blomma (Campanula rotundifolia), blå till färgen och formad som en klocka

blåmes /blˈoːməs/ (n, ut)
meantán gorm
  en art (Parus caeruleus) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten blåmes

blåmärke /blˈoːmərkə/ (n, neut)
ball gorm

blåregn /blˈoːrəŋn/ (n, neut)
visteáiria
  växt (träd, buske) av släktet Wisteria, i synnerhet arten Wisteria sinensis

blåsa /blˈoːsa/ (n, ut)
clog
  liten rundad böld på huden som innehåller vätska, orsakad av retning eller infektion
lamhnán
  inre rundad bildning för vätska eller gas, som självständigt ord ofta om urinblåsan

blåsa /blˈoːsa/ (v)
séid
  skicka utandningsluften i en alkoholmätare för att polisen kan avgöra om personen druckit alkohol och därmed begått rattfylleri

blåsig /blˈoːsɪɡ/ (adj)
gaofar
  med mycket blåst
  med mycket blåsor

blåsippa /blˈoːsɪpˌa/ (n, ut)
aelus
  fanerogam av arten Hepatica nobilis; exemplar av denna art

blåslampa /blˈoːslampˌa/ (n, ut)
séidlampa
  apparat för passande bränsle (flytande eller gas) för att åstadkomma en riktad värmestråle eller eldslåga

blåst /blˈoːst/ (adj)
ainbhiosach
  dum, enfaldig

blåst /blˈoːst/ (n, ut)
gaoth
  ihållande vind

blåstjärt /blˈoːsxət/ (n, ut)
earrghorm rua-chliathánach
  ett föråldrat trivialnamn för fågelarten Tarsiger cyanurus, numera uppdelad i de två tidigare underarterna tajgablåstjärt och himalayablåstjärt

blåtira /blˈoːtiːrˌa/ (n, ut)
súil dhubh

blått /blˈɔt/ (n, neut)
dath
  blå färg; samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med öppet vatten

blåval /blˈoːval/ (n, ut)
míol mór gorm
  en art (Balaenoptera musculus) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten blåval

blåögd /bloːˈœɡd/ (adj)
gormshúileach
  som har blåa ögon

blöda /blˈøːda/ (v)
cuir fuil
  förlora blod från cirkulationssystemet

blöja /blˈøːja/ (n, ut)
clúidín
  plagg för spädbarn och yngre barn som ännu inte lärt sig att gå på pottan eller toaletten som fångar upp barnets avföring och urin

blöt /blˈøːt/ (adj)
fliuch
  som har på sig vatten eller annan sorts vätska
  som involverar (omfattande) intagande av alkohol
  användning som innebär mjukhet

blöta /blˈøːta/ (v)
báigh
  lägga något i vatten eller spruta vatten på för att göra det blött

blötdjur /blˈœtjˈʉr/ (n, neut)
moileasc
  individ eller art som tillhör blötdjuren (1.)

blött /blˈœt/ (adj)
fliuch
  ; som har blötts, som har gjorts fuktig

bo /bˈuː/ (n, neut)
nead
  plats utsökt eller utbyggd av vissa djur (särskilt fåglar) där dessa kan sova, föda upp ungar, m.m.

bo /bˈuː/ (v)
bí i do chónaí

bock /bˈɔk/ (n, ut)
poc
  hane av get och vissa andra hovdjur

bocka /bˈɔkːa/ (v)
bogha
  buga

bockhornsklöver /bˈɔkhuːrnsklˌøːvər/ (n, ut)
seamair ghréagach
  en växtart (Trigonella foenum-graecum), en ettårig ört i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna ört
  ovanstående växtart (1) använd som krydda

bockrot /bˈɔkruːt/ (n, ut)
ainís fhiáin
  en art (Pimpinella saxifraga) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten bockrot

bockskägg /bˈɔksxəɡ/ (n, neut)
cab féasóige
  slags hakskägg hos män

boende /bˈuːəndə/ (n)
tithe
  plats där någon bor

bofink /bˈuːfɪŋk/ (n, ut)
rí rua
  en art (Fringilla coelebs) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten bofink

bog /bˈuːɡ/ (n, ut)
ceann
  skulderparti hos större djur
gualainn
  avrundad sida på ömse sidor av förstäven på fartyg
  styckningsdel, kött omkring skulderblad

boggi /bˈʊɡiː/ (n, ut)
bógaí
  underrede vridbart mot ett fordons eller en vagns kaross med oftast fyra hjul (två på varje sida), vilka sprider fordonets eller vagnens last på fler axlar, ökar lastförmågan och förbättrar kurvtagningen

bohrium /bˈɔhriːˌʉm/ (n, neut)
bóiriam

boj /bˈuːj/ (n, ut)
baoi
  flytande anordning avsedd för t.ex. förtöjning eller navigering; större flöte

boja /bˈuːja/ (n, ut)
iarnach
  lås runt handled, fotled eller hals på en människa i fångenskap

bojkott /bˈɔjkɔt/ (n, ut)
baghcat
  avbrytande av förbindelserna med person eller företag; beslut att inte driva affärer med ett visst land eller visst företag

bojkotta /bˈɔjkɔtːˌa/ (v)
baghcatáil

bok /bˈuːk/ (n, ut)
leabhar
  större mängd text som har, ska eller skulle kunna tryckas på ett större antal pappersark som är sammanfogade i en kant
  större antal hophäftade pappersark, utan hänsyn till eventuell text
feá
  (exemplar av) trädslaget (Fagus sylvatica) i familjen bokväxter

boka /bˈuːka/ (v)
cuir in áirithe
  beställa något: t.ex. biljett, tjänst; bestämma en tid och plats för något

bokaffär /bˌuːkafˈɛːr/ (n, ut)
siopa leabhar

bokföra /bˈuːkføːrˌa/ (v)
cuir in áirithe
  föra anteckningar över affärstransaktioner

bokhylla /bˈuːkhylˌa/ (n, ut)
ar

bokhållare /bˈuːkhɔlˌarə/ (n, ut)
cuntasóir
  person med uppgiften att ta hand om den administrativa bokföringen

boklus /bˈuːklʉs/ (n, ut)
léitheoir craosach
  insekt som äter främst mögel men kan också livnära sig på lim i papper och bokryggar

bokmal /bˈuːkmal/ (n, ut)
léitheoir craosach
  epitet som ges en hängiven läsare av böcker

bokmärke /bˈuːkmərkə/ (n, neut)
leabharmharc
  tunt objekt, ofta av papper, avsett att läggas i en bok för att märka en viss sida (avsedd att hitta till)
  digitalt lagrad webblänk som snabbt kan nås

bokmål /bˈuːkmoːl/ (n, neut)
Bocmál
  skriftspråk för det norska språket som används av större delen av den norsktalande befolkningen

bokrygg /bˈuːkryɡ/ (n, ut)
cúil

bokstav /bˈuːkstav/ (n, ut)
litir
  skrivtecken i ett alfabet som (oftast) motsvarar ett språkljud

bokstavlig /bˈuːkstavlˌɪɡ/ (adj)
beacht
  ordagrann

bolag /bˈuːlɑːɡ/ (n, neut)
comhlacht
  företag

bolagsman /bˈuːlɑːɡsmˌan/ (n, ut)
páirtnéir
  delägare i ett handelsbolag eller kommanditbolag

bolivian /bˈuːliːvˌiːan/ (n, ut)
Bolavach

boliviansk /bˈuːliːvˌiːansk/ (adj)
Bolavach
  som rör Bolivia

bolivianska /bˈuːliːvˌiːanskˌa/ (n, ut)
Bolavach

boll /bˈɔl/ (n, ut)
liathróid
  runt, ofta mjukt föremål och ofta med förmåga att studsa, använt i vissa lekar och sporter

bollinnehav /bˈɔlɪnəhˌav/ (n, neut)
gabháltas
  andelen tid av en match som ett lag har haft bollen inom laget (innehavet av bollen)

bollplank /bˈɔlplaŋk/ (n, neut)
bonn braite
  en eller flera personer som hjälper till med att se tankar och idéer ur ett annat perspektiv eller kommer med kommentarer och förbättringsförslag

bolmört /bɔlmˈœt/ (n, ut)
gafann
  en växtart (Hyoscyamus niger) inom familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

bolsjevik /bˈɔlsxəvˌiːk/ (n, ut)
Boilséiveach
  äldre beteckning för rysk kommunist, särskilt om medlem i den ena av de två fraktioner som bildades efter en splittring av Rysslands socialdemokratiska arbetareparti 1903

bolsjevism /bˈɔlsxəvˌɪsm/ (n, ut)
Boilséiveachas
  kommunism, socialism i Lenins tappning

bolster /bˈɔlstər/ (n)
adhairt
  större kudde, duntäcke

bom /bˈɔm/ (interjection)
bum
  ljudhärmande interjektion för en explosions läte

bom /bˈɔm/ (n, ut)
crann
  en rund stång fäst vid masten på en segelbåt, även om bog­sprötets fasta förlängning samt om olika (våg­räta) stänger för hissning

bomb /bˈɔmb/ (n, ut)
buama
  sprängladdning, föremål avsett att sprängas i syfte att orsaka skada på personer och/eller egendom

bomberjacka /bˈɔmbərjˌakːa/ (n, ut)
casóg píolóta
  slags midjejacka som från början bars av stridspiloter

bombman /bˈɔmbman/ (n, ut)
buamadóir
  person som utför en bombning

bombplan /bˈɔmbplan/ (n, neut)
eitleán buamála

bomma /bˈɔma/ (v)
bar
  stänga med bom(mar), noggrant tillsluta byggnad eller dylikt (vanligen för längre tid)
airigh ó
  missa, misslyckas med att träffa ett mål (med ett skott)
bundún
  tigga, låna (ofta pengar av närstående person)

bomull /bˈuːmɵl/ (n, ut)
cadás
  ett växtsläkte, (Gossypium), vars långa fröhår, fibrer ofta används för att tillverka tyg (tyg av bomull)
  textil tillverkad av fiber från bomullsplantan

bomullspinne /bˈuːmɵlspˌɪnə/ (n, ut)
baitín cadáis
  liten pappers-, plast- eller träpinne med bomull på ändarna

bondböna /bˈɔndbøːnˌa/ (n, ut)
pónaire leathan
  ärtväxt av arten Vicia faba i vickersläktet; även om själva bönan

bonde /bˈɔndə/ (n, ut)
feirmeoir
  lantarbetare som äger egen bondgård
ceithearnach
  en schackpjäs, vilken vardera spelaren har åtta stycken av i spelets början

bondeoffer /bˈɔndəˌɔfər/ (n, neut)
ceap milleáin
  oskyldig person som får lida för andras skull

bondestenålder /bˈɔndəstənˌoːldər/ (n, ut)
Neoiliteach
  tidsålder som kännetecknas av att människor började odla grödor och hålla sig med boskap (i Sverige från omkring år 4000 f.v.t. genom migration söderifrån)

bondgård /bˈɔndɡoːrd/ (n, ut)
feirm

bondläpp /bˈɔndləp/ (n, ut)
cábóg
  person som bor på landsbygden

bondstuga /bˈɔndstʉɡˌa/ (n, ut)
feirm
  stuga för en bondfamilj

boning /bˈoːnɪŋ/ (n, ut)
adhbha
  bostad

boota /bˈuːuːtˌa/ (v)
bróg
  dra igång från noll, i synnerhet starta upp en dator

bor /bˈuːr/ (n, neut)
bórón

borat /bˈuːrɑːt/ (n)
bóráit
  ett av de salter av borsyra

bord /bˈuːrd/ (n, neut)
bord, tábla
  slags möbel bestående av plan skiva som står på marken med hjälp av (oftast fyra) ben; ofta äter och arbetar människor vid bord sittande runtom på stolar eller golvet, men bord kan även användas för att placera föremål på

bordercollie /bˈoːrdərkˌɔliːə/ (n)
cóilí teorann
  en hundras som används som vallhund

bordlägga /bˈuːrdləɡˌa/ (v)
bord
  uppskjuta beslut eller behandling av ärende

bordsbön /bˈuːrdsbøːn/ (n, ut)
cairde
  bön som bes före en måltid, ofta som tack för den mat man äter

bordssalt /bˈuːrdsalt/ (n, neut)
salann mín
  natriumklorid

bordsuppsats /bˈuːrdsɵpsˌats/ (n, ut)
lárscaraoid
  dekoration som ställs på matbordet

bordtennis /bˈuːrdtənˌiːs/ (n, ut)
ping pang
  sport som spelas med två gummibeklädda racketar på ett bord med nät

bordun /bˈuːrdɵn/ (n, ut)
bumbóg
  liggande ton som ackompanjerar en melodi

borg /bˈɔrj/ (n, ut)
cathair
  om medeltida–tidigmodern befäst bostadsbyggnad med försvarsmur, ibland vallgrav med mera

borgen /bˈɔrjən/ (n)
bannaí
  personlig garanti för någon annans skuldförbindelse, åtagande eller plikter
  en misstänkt släpps i väntan på rättegång, mot en ekonomisk garanti

borgenär /bˈɔrjənˌɛːr/ (n, ut)
cobhthach
  den som har en fordran på någon; person som har ett krav på att få betalt

borgerlig /bˈɔrjərlˌɪɡ/ (adj)
buirgéiseach
  som hör till staden (borgen), borgarna och borgerskapet; inte till staten, adeln, kyrkan eller landsbygden

borgmästare /bˈɔrɡməstˌarə/ (n, ut)
méara

bornyr /bˈuːrnyːr/ (n, ut)
bláth
  det skummande lager som bildas på öl och andra kolsyrade drycker

borr /bˈɔr/ (n)
druilire
  verktygmaskin som används för att borra, kort för borrmaskin

borra /bˈɔra/ (v)
druilire
  göra hål

borrning /bˈɔrnɪŋ/ (n, ut)
leadránach
  det att borra

borst /bˈɔʂt/ (n, neut)
síoda
  styvt hår (som t.ex. hos vildsvin); litet tunt spröt som ej sticks (som t.ex. hos nässlor)

borstnejlika /bˈɔʂtnəjlˌiːka/ (n, ut)
lus na gile
  en art (Dianthus barbatus) i växtfamiljen nejlikväxter (Caryophyllaceae); individ av arten borstnejlika

borsyra /bˈɔʂyːrˌa/ (n, ut)
aigéad bórach
  en oorganisk syra med formeln H₃BO₃

bort /bˈɔrt/ (adv)
ar fad
  i riktning från en själv eller annan referenspunkt

borta /bˈɔta/ (adj)
caillte
  förvirrad; ej sinnesnärvarande; onykter
ar shiúl
  död

borta /bˈɔta/ (adv)
ar fad
  inte hemma, på ursprunglig bostadsort eller vanlig plats
ar shiúl
  på okänd plats, försvunnen

bortbyting /bˈɔtbyːtˌɪŋ/ (n, ut)
carrachán linbh
  trollunge som av trollen i hemlighet bytts ut mot ett människobarn

bortfalla /bˈɔtfalˌa/ (v)
imigh as amharc
  förgå, gå förlorad; försvinna, upphöra; bli ogiltig, ogiltigförklarad; utgå, bli utelämnad

bortgång /bˈɔtɡɔŋ/ (n, ut)
bás

bortgången /bˈɔtɡɔŋən/ (adj)
ar shlí na fírinne
  perfektparticip av gå bort

bortom /bˈɔtɔm/ (preposition)
le cois
  (långt vidare) på andra sidan av något
  utöver, utom, mer än något abstrakt

bortröva /bˈɔtrøːvˌa/ (v)
fuadach
  kidnappa

boskap /bˈɔskɑːp/ (n, ut)
stoc
  (samling av) vissa husdjur, särskilt nötboskap och hovdjur som t.ex. hästar, får och getter

bosnier /bˈɔsniːər/ (n, ut)
Boisniach
  invånare i Bosnien och Hercegovina

bosnisk /bˈɔsnɪsk/ (adj)
Boisniach

bosniska /bˈɔsnɪskˌa/ (n, ut)
Boisniach
  slaviskt språk som talas främst i Bosnien-Hercegovina nära besläktat med kroatiska, serbiska och montenegrinska

boss /bˈɔs/ (n, ut)
mol

bossig /bˈɔsɪɡ/ (adj)
tiarnúil
  som har en tendens att ge order till andra, särskilt när det är oberättigat

bostad /bˈuːstad/ (n, ut)
abhaile
  hus eller lägenhet som man bor i

bostadsadress /bˈuːstadsˌadrəs/ (n, ut)
ábaltacht

bostadslån /bˈuːstadslˌoːn/ (n, neut)
morgáiste
  lån (t.ex. på bank) för att finanisera köp av bostad

bot /bˈuːt/ (n)
cáin
  påtvingat straff, numera i fråga om pengautbetalning
leasaigh
  medel som tar bort sjukdomar eller andra brister

bota /bˈuːta/ (v)
leasaigh
  få att bli fri från sjukdom; göra frisk
  avlägsna sjukdom genom att göra bäraren frisk

botanik /bˈuːtanˌiːk/ (n, ut)
luibheolaíocht

botanisk /bˈuːtanˌɪsk/ (adj)
luibheolaíocht
  som tillhör botaniken eller har med botanik att göra

botemedel /bˈuːtəmˌeːdəl/ (n, neut)
leigheas
  något, exempelvis en medicin eller en handling, som helt och hållet botar en viss åkomma (jämför med lindrande medel, som endast lindrar åkomman)

botswanier /bˈɔtsvanˌiːər/ (n, ut)
Botsuánach
  invånare i Botswana eller med botswansk härkomst

botten /bˈɔtɛn/ (n, ut)
íochtar
  den nedersta delen av något, den understa sidan av ett föremål (och ofta även parallell med marken)

bottenskrap /bˈɔtːənskrˌap/ (n, neut)
amhaisc
  det som skrapas bort från botten av en kastrull eller dylikt
  det allra sämsta, det minst åtråvärda

boulevard /bˈuːʉləvˌɑːrd/ (n, ut)
búlbhard
  bred trädplanterad gata

bov /bˈuːv/ (n, ut)
bithiúnach

bovaktig /bˈuːvaktˌɪɡ/ (adj)
bithiúnta
  som beter sig som en bov

bovete /bˈuːvətə/ (n, neut)
ruán
  gryn av denna växt

bowla /bˈɔvla/ (v)
bolla
  spela bowling

bowling /bˈɔvlɪŋ/ (n, ut)
Bol

bowlingkägla /bˈɔvlɪŋkˌɛɡla/ (n, ut)
biorán
  spelpjäs (kägla, i form av en flaska) som ska slås ned av ett bowlingklot

box /bˈɔks/ (n, ut)
bosca
  liten eller större låda /formad som ett rätblock/

boxer /bˈɔksər/ (n, ut)
bocsaeir
  en ras till djurarten hund

boxershorts /bˈɔksəʂhˌuːts/ (n, ut)
fobhríste dornálaí
  kalsonger med vida ben

boxning /bˈɔksnɪŋ/ (n, ut)
dornálaíocht
  sport i vilken två motståndare slår varandra med knytnävarna

boägg /bˈuːəɡ/ (n, neut)
cillín
  konstgjort ägg som läggs i fjäderfärede för att inte redet skall överges när de riktiga äggen tas från det

bra /brˈɑː/ (adj)
maith
  som har tillfredsställande egenskaper, som fyller berättigade anspråk, god, gynnande
  duktig, skicklig, dugande
sláintiúil
  frisk, kry; återställd

bragd /brˈaɡd/ (n, ut)
aicsean
  tapper och självuppoffrande gärning

bralla /brˈala/ (n, ut)
bríste
  (pluralformen (brallor) ofta använd i singulär mening) byxa

brand /brˈand/ (n, ut)
tine
  (oftast icke önskvärt) utbrott av eld som förhärjar ett fordon, en byggnad eller ett område

brandbil /brˈandbiːl/ (n, ut)
inneall dóiteáin

brandgul /brˈandɡʉl/ (adj)
oráiste

brandgult /brˈandɡɵlt/ (n)
crann oráistí

brandkår /brˈandkoːr/ (n, ut)
rannóg tine

brandman /brˈandman/ (n, ut)
fear dóiteáin
  person som yrkesmässigt arbetar med att /förebygga och/ släcka bränder

brandmur /brˈandmʉr/ (n, ut)
balla dóiteáin
  brandgavel eller brandvägg

brandpost /brˈandpɔst/ (n, ut)
coca dóiteáin
  vattenkran avsedd för brandbekämpning

brandsläckare /brˈandsləkːˌarə/ (n, ut)
múchtóir dóiteáin
  (oftast bärbar) apparat (och behållare) som används för att släcka (måttliga) bränder genom att spruta t.ex. skum eller vatten

brandstation /brˌandstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún dóiteáin
  byggnad för brandredskap, inklusive brandbilarnas garage, samt för tjänstgörande brandkårspersonal

brandvägg /brˈandvəɡɡ/ (n, ut)
balla dóiteáin
  skiljevägg i hus (eller mellan hus) för att minska risken för brandspridning
  program eller fysisk enhet för kontroll av nätverkstrafik

bransch /brˈanʃ/ (n, ut)
tábhacht
  affärsgren, yrkesgren

brant /brˈant/ (adj)
crochta
  som har stark lutning

brant /brˈant/ (n, ut)
broinne
  hotande fara

brasa /brˈɑːsa/ (n, ut)
tine
  anhopning av kvistar, ved e.d. som brinner; eld; kase

brasilian /brˈɑːsiːlˌiːan/ (n, ut)
Brasaíleach
  person, vanligen man, från Brasilien

brasiliansk /brˈɑːsiːlˌiːansk/ (adj)
Brasaíleach
  som rör Brasilien

braska /brˈaska/ (v)
cuisnigh
  knastra av köld (frost), frysa (till is), vara mycket kall

brasklapp /brˈasklap/ (n, ut)
agús

braxen /brˈaksən/ (n, ut)
bran

bred /brˈeːd/ (adj)
fairsing
  som sträcker sig långt i en dimension, särskilt längs marken; som har hög bredd

breda /brˈeːda/ (v)
leath
  sprida ut något så att det täcker en (större) yta

bredd /brˈɛd/ (n, ut)
leithead
  mått på ett föremåls endimensionella utsträckning längs någon riktning, ofta längs marken och mätt längs föremålets kortare sträcka, alternativt om en sida kan anses mycket viktigare än de andra: denna sidas längd
gualainn ar ghualainn
  det att ta upp eller behandla många olika ämnen

brednäbbad simsnäppa /brˈeːdnəbˌad sˈɪmsnəpˌa/ (n)
falaróp gobmhór

bredsida /brˈɛdsiːdˌa/ (n, ut)
go cliathánach
  den bredare sidan hos något materiellt objekt
  den totala och samtidiga eldkraften från en av de båda långsidorna på ett örlogsfartyg

bredså /brˈɛdsoː/ (v)
croith
  så genom att sprida frö (korn) fritt (med handen); inte i rader

bredsådd /brˈɛdsɔd/ (adj)
craol
  sådd vitt och brett; inte i rader;

bredsådd /brˈɛdsɔd/ (n, ut)
craol
  sådd på bredden; inte i rader

bredvid /brˈɛdviːd/ (adv)
in aice le

breton /brˈeːtuːn/ (n, ut)
Briotáinis
  invånare av Bretagne i Frankrike samt person som är född och uppväxt i Bretagne

bretonsk /brˈeːtʊnsk/ (adj)
Briotáinis

bretonska /brˈeːtʊnskˌa/ (n, ut)
Bhriotáinis, Briotáinis
  keltiskt språk som talas i Bretagne i Frankrike

brev /brˈeːv/ (n, neut)
litir
  skriven text oftast förpackad i ett kuvert avsedd att skickas till annan person eller organisation

brevduva /brˈeːvdʉvˌa/ (n, ut)
colúr frithinge

brevinkast /brˈeːvɪŋkˌast/ (n, neut)
bosca litreach

brevlåda /brˈeːvloːdˌa/ (n, ut)
bosca litreach

brevpapper /brˈeːvpapər/ (n, neut)
litir
  (finare) papper avsett att skriva brev på

brevpress /brˈeːvprəs/ (n, ut)
tromán páipéir
  en tyngd som håller brev och papper på plats, så de inte blåser bort

brexit /brˈɛksiːt/ (n, neut)
Breatimeacht
  Storbritanniens utträde ur EU (vilket röstades fram 2016 och ska verkställas 2019)

bricka /brˈɪkːa/ (n, ut)
tráidire
  en slags skiva som används för att bära saker
  en hålförsedd platta som vanligtvis används för att fördela belastningen i ett skruvförband
  märke, polett, tjänstetecken
  pjäs (i ett spel), även bildligt om person

bridge /brˈɪdjə/ (n, ut)
beiriste

briljant /brˈɪljant/ (adj)
lonrach
  mycket bra eller skicklig (om person)

bringa /brˈɪŋa/ (n, ut)
brollach
  kött från kroppsdelen (hos nötboskap)

bringa /brˈɪŋa/ (v)
tabhair
  föra (fram), föra med sig; medföra, orsaka
  försätta, få (att); åstadkomma

brinna /brˈɪna/ (v)
dóigh
  /förstöras genom att/ reagera med syre under det att eld uppkommer

brist /brˈɪst/ (n, ut)
uireasa
  tillstånd då något (önskvärt) antingen föreligger i alltför liten mängd eller saknas helt
fabht
  dålig egenskap

brista /brˈɪsta/ (v)
pléasc
  gå sönder, gå i bitar; spricka

bristfällig /brˈɪstfəlˌɪɡ/ (adj)
díothach
  som är behäftad med brister och därför fungerar illa

brittisk /brˈɪtːɪsk/ (adj)
Briotanach
  som rör Storbritannien
Briotainis
  som rör de brittiska språken, en undergrupp till de keltiska språken.

brittiska /brˈɪtːɪskˌa/ (n, ut)
Béarla
  den variant av det engelska språket som talas i Storbritannien

bro /brˈuː/ (n, ut)
droichead
  konstruktion som är upphöjd över någon form av hinder (normalt en sjö eller annat vattendrag, en järnväg eller annan väg som passerar i tunnel under, eller en dalgång) och sammanbinder två platser belägna på varsin sida av hindret, och därigenom gör det möjligt för gående människor eller transportmedel att färdas över hindret

broccoli /brˈʊksuːlˌiː/ (n, ut)
brocailí
  grönsak tillhörande arten kål (Brassica oleracea); den vetenskapliga beteckningen på varieteten är cymosa

brodd /brˈɔd/ (n, ut)
dias
  pigg, dubb (under sko, hästsko, käpp)
eascróg
  knopp, skott, späd planta av säd eller gräs

broder /brˈuːdər/ (n, ut)
deartháir

brodera /brˈuːdeːrˌa/ (v)
bróidnigh

broderi /brˈuːdərˌiː/ (n, neut)
bróidnéireacht
  hantverk som skapas genom att med tråd eller garn sy på tyg eller annat mjukt material med hjälp av en nål på ett annat material

broderlig /brˈuːdərlˌɪɡ/ (adj)
bráithriúil
  som delas ömsesidigt likt bröder emellan

broderskap /brˈuːdəʂkˌɑːp/ (n, neut)
bráithreachas
  det att vara bröder
  broderligt gemenskap; solidaritet mellan personer, likt den mellan bröder

brofäste /brˈuːfɛːstˌɛ/ (n, neut)
ceann droichid
  mark och grundläggning under endera änden av en bro

brohuvud /brˈuːhʉvˌʉd/ (n, neut)
ceann droichid
  militär stödjepunkt upprättad av en framskjuten styrka för att säkra huvudstyrkans landsättning på en kust eller flodövergång;

brokad /brˈuːkad/ (n, ut)
broicéad
  sidentyg med invävda guld- eller silvertrådar

brom /brˈɔm/ (n, neut)
bróimín

bromat /brˈuːmɑːt/ (n)
brómáit
  salt av bromsyra med anion BrO-

broms /brˈɔms/ (n, ut)
creabhar
  insektsfamilj (Tabanidae) av ordningen tvåvingar och underordningen flugor vars honor suger blod; individ av denna familj

bronk /brˈɔŋk/ (n, ut)
broncas
  större luftväg (rörformat organ) som leder andningsluft i lungorna

bronkit /brˈɔŋkiːt/ (n, ut)
broincíteas
  luftrörskatarr; inflammation som sitter djupt ner i luftrören

brons /brˈʊns/ (n)
cré-umha
  en legering av främst koppar och tenn, vanligen med ytterligare någon metall
  kort för bronsmedalj, medalj av brons (eller bronsfärgad) som vanligtvis delas ut till den som kommer på tredje plats i en tävling

bronsmedalj /brˈʊnsmədˌalj/ (n, ut)
bonn cré-umha

bronsålder /brˈʊnsoːldər/ (n, ut)
Cré-umhaois
  den tidsepok då bronset var råmaterialet för redskap och vapen

bror /brˈuːr/ (n, ut)
deartháir
  manligt syskon

brorsa /brˈɔʂa/ (n, ut)
deartháir

brorsdotter /brˈɔʂdɔtːər/ (n, ut)
neacht

brorson /brˈɔʂuːn/ (n, ut)
nia

broschyr /brˈɔʃyːr/ (n, ut)
bróisiúr
  liten flersidig trycksak, litet häfte, småskrift

brosk /brˈɔsk/ (n, neut)
loingeán
  typ av vävnad, mjukare än ben, som tillsammans med andra sorters vävnad bygger upp och ger stöd åt en organism

brospann /brˈɔspan/ (n, neut)
seal
  del av en bro som överbryggar distansen mellan två stödpunkter

brott /brˈɔt/ (n, neut)
bris
  brytning, det att bryta något
cairéal
  ställe där brytning sker; särskilt om anläggning för gruvdrift med brytning av någon fyndighet ur marken
bearna
  överträdelse, kränkning
cion
  (enskild) olaglig eller kriminell handling; förbrytelse

brottning /brˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
iomrascáil
  tvekamp där kämparna söker att med muskelstyrka bryta ned eller kasta omkull varandra; särskilt i fråga om tvekamp efter bestämda regler bedriven såsom sport

brottslighet /brˈɔtslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cion
  (summa av) aktiviteter som strider mot lagen; brottslig verksamhet

brottsling /brˈɔtslɪŋ/ (n, ut)
coirpeach
  person som begår brottsliga (olagliga) handlingar

brottspåföljd /brˌɔtspoːfˈœljd/ (n, ut)
abairt
  rättslig konsekvens av att ha begått ett brott

brownie /brˈɔvniːə/ (n)
donnóg
  en mjuk kaka med smak av choklad som serveras uppskuren i fyrkantiga bitar

brud /brˈʉd/ (n, ut)
brídeach
  (kvinnlig) person eller kristen församling som känner sig omfattad av Kristi kärlek
bean bhreá
  yngre, attraktiv kvinna; laddat av ett visst mått av objektifiering

brudbröd /brˈɵdbrøːd/ (n, neut)
greabhán
  en växtart (Filipendula vulgaris) i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

brudgum /brˈɵdɡʉm/ (n, ut)
buachaill óg

brudklänning /brˈɵdklənˌɪŋ/ (n, ut)
gúna pósta
  (ofta enfärgat vit och tämligen stor och dekorerad) klänning som en kvinna bär under sitt bröllop

brudsäng /brˈɵdsəŋ/ (n, ut)
leaba lánúine
  säng som ett nygift par tillbringar första natten i som gifta

brudtärna /brɵdtˈɛːrna/ (n, ut)
cailín coimhdeachta

brugd /brˈɵɡd/ (n, ut)
liamhán gréine
  en fiskart (Cetorhinus maximus); individ av arten brugd

bruk /brˈʉk/ (n, neut)
úsáid
  användning /av något/

brukare /brˈʉkarə/ (n, ut)
Úsáideoir
  användare, person som använder vissa språk, substanser, hjälpmedel

brun /brˈɵn/ (adj)
donn
  som har färgen brunt; som har samma eller liknande färg som choklad eller rost har; som har en blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brun dvärg /brˈɵn dvˈɛrj/ (n)
abhac donn

brunand /brˈɵnand/ (n, ut)
poiseard

brunbjörn /brɵnbjˈœrn/ (n, ut)
béar donn
  en art (Ursus arctos) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten brunbjörn

brunett /brˈɵnət/ (n, ut)
bean dhonn
  person (i synnerhet kvinna) som har en brun hårfärg

brunn /brˈɵn/ (n, ut)
tobar

brunråtta /brˈɵnrɔtːˌa/ (n, ut)
francach donn
  en art (Rattus norvegicus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten brunråtta

brunst /brˈɵnst/ (n, ut)
adhall
  parningsdrift

brunt /brˈɵnt/ (n, neut)
dath
  brun färg; samma eller liknande färg som choklad eller rost har; blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brus /brˈʉs/ (n, neut)
callán
  störning i en signal; störning vid radiomottagningen eller tevemottagningen; störning i elektroniskt eller digitalt överfört ljud eller bild; slumpmässig signal utan användbart innehåll

brushane /brˈɵshanə/ (n, ut)
rufachán

brutal /brʉtˈɑːl/ (adj)
brúidiúil

bruten /brˈʉtən/ (adj)
briste
  ; som har brutits

brutet räkenskapsår /brˈʉtət rˈɛːkənskˌɑːpsoːr/ (n)
deighil
  räkenskapsår som ej överensstämmer med kalenderåret

bry /brˈyː/ (v)
miste
  bekymra sig, fundera på
  sörja för, visa omsorg

bryderi /brˈyːdərˌiː/ (n, neut)
amhras
  förhållandet eller tillståndet att vara förvirrad, osäker eller besvärad; ovisshet eller tvekan om vad man bör göra

brygga /brˈyɡa/ (n, ut)
cé
  artificiell gångväg som sträcker sig ut i vatten (utan att nå andra sidan) och ofta används för att förtöja båtar, bada eller fiska
droichead
  styrcentral på fartyg
  parallell sammankoppling av två spänningsdelare (d.v.s. två resistorer i serie)
  kroppsställning där kroppen är böjd bakåt och stödd av armarna som är placerade över axlarna
  tandprotes som överbryggar en tandlucka

bryggeri /brˈyɡərˌiː/ (n, neut)
grúdlann

bryna /brˈyːna/ (v)
faobhraigh
  vässa, slipa, skärpa
donnaigh
  steka livsmedel så att det blir brunt på ytan

brysk /brˈysk/ (adj)
borb
  ovänlig, tvär och hård, vanligtvis sträng

brysselkål /brˈysəlkˌoːl/ (n, ut)
bachlóg Bhruiséile
  en sorts kål (Brassica oleracea) av varieteten gemmifera

bryta /brˈyːta/ (v)
bris
  få något skört att spricka sönder i mindre delar (ofta genom kraftig böjning)
  (om löfte) sluta följa ett löfte, en ed, sitt ord, e.dyl. som man själv bestämt
  (om färg, smak) ge nyans till den angivna färgen/smaken; blanda färg/smak till önskad kulör/smak
caith amach
  åstadkomma något genom kraftutveckling; forcera ett motstånd
  (genom kraftutveckling) förstöra något som självständig enhet; ofta överfört
  få något att upphöra att fungera, förlöpa o. dyl.; göra slut på ett förhållande, en verksamhet o. dyl.
  tala med främmande accent
  (om stämning) förändra en stämning, atmosfär
  förhindra att motståndarlaget lyckas utföra en passning
bua
  utvinna malm, extrahera en mineral ur malm
ciontaigh
  (om lag, regel) inte följa en lag, regel, e.dyl. som samhället påtvingar
athraon
  om ljus eller annan elektromagnetisk strålning: ändra riktning vid övergång mellan två olika ämnen

brytare /brˈyːtarə/ (n, ut)
maidhm
  någon eller något som bryter

brytning /brˈytnɪŋ/ (n, ut)
blas
  tydliga spår av annat språk i ett språks uttal
mianadóireacht
  ändring av riktning, konflikt, strid (mellan åsikter)

brytningsindex /brˈytnɪŋsˌɪndəks/ (n, neut)
an
  kvoten c/v mellan ljusets fart i vakuum c och ljusets (effektiva) fart v i ett visst medium

bräda /brˈɛːda/ (n, ut)
clár
  platt utsågat relativt långt stycke trä, tunnare än en planka

brädd /brˈɛd/ (n, ut)
banc
  kust, strand; strandkant, strandbank; grus- eller sandrygg i vatten

bräde /brˈɛːdə/ (n, neut)
clár
  skiva (vanligtvis av trä men även av t.ex. plast) som bearbetats för särskilt ändamål
  underlag för vissa typer av spel

bränna /brˈɛna/ (v)
dóigh
  utsätta för eld för att få att brinna upp; kausativ av brinna
  skriva data till vissa slags förvaringsmedium, exempelvis CD eller DVD

brännas /brˈɛnas/ (v)
cealg
  svida, vålla svidande smärta vid beröring
dóigh
  som känner brännande varmt vid beröring; som är het nog att det orsakar brännskador

brännskada /brˈɛnskɑːdˌa/ (n, ut)
dóigh
  skada på huden som orsakats av för stark hetta

bränsle /brˈɛnslə/ (n, neut)
breosla
  substans som genom förbränning eller annan process kan omvandlas så att användbar energi frigörs

bräsch /brˈɛʃ/ (n, ut)
bearna
  hål i mur eller fortifikation som uppkommit genom sprängning eller uppbrytning (genom vilken stormning kan ske); öppning

bräss /brˈɛs/ (n, ut)
faireog thímis
  tymus

bråck /brˈoːk/ (n, neut)
heirne
  ett tillstånd när delar från kroppens inre tränger ut genom defekt i kroppens vävnader (t.ex. bukväggen) eller en naturlig öppning

brådmogen /brˈoːdmuːjən/ (adj)
seanchríonna

brådmogenhet /brˈoːdmuːjˌeːnheːt/ (n, ut)
seanaimsearthacht

brådska /brˈoːdska/ (n, ut)
deabhadh
  situation där det råder tidsbrist eller som kräver skyndsamhet

brådskande /brˈoːdskandə/ (adj)
práinneach
  presensparticip av brådska

bråk /brˈoːk/ (n, neut)
bruíon
  det att bråka; (oftast) aggressivt och högljutt slagsmål eller samtal om något som inte går att komma överens om (oftast p.g.a. olika uppfattningar eller åsikter)
codán
  matematiskt uttryck (vanl. lika med ett tal) bestående av två deluttryck, täljaren och nämnaren, avgränsade av ett bråkstreck; uttryckets värde är lika med kvoten mellan täljaren och nämnaren

bråka /brˈoːka/ (v)
áitigh
  (ofta på ett högljutt och mindre trevligt sätt) föra slagsmål, oväsen och/eller samtal om något som inte är lätt att komma överens om och acceptera (vanligtvis p.g.a. olika uppfattningar eller åsikter om vad som är rätt eller fel)

bråkmakare /brˈoːkmakˌarə/ (n, ut)
clampróir
  person som ofta ställer till bråk

bråte /brˈoːtə/ (n, ut)
crainn leagtha
  skräp, skrot, avfall

bråttom /brˈɔtːɔm/ (adv)
deabhadh

bröd /brˈøːd/ (n, neut)
arán
  baslivsmedel oftast bakat av mjöl på en någon form av säd, vanligtvis med tillsats av jäst

brödbit /brˈœdbiːt/ (n, ut)
an

brödburk /brˈœdbɵrk/ (n, ut)
cófra aráin
  behållare avsedd att rymma bröd (vanligen förpackningar av bröd eller limpa från butik), vanligen i form av en metall- eller träkonstruktion med lock som kan tas bort eller fällas upp och vanligen i ett utförande som medger att den permanent står framme väl synlig i köket

brödfrukt /brˈœdfrɵkt/ (n, ut)
toradh aráin
  frukt av brödfruktträdet

brödfruktträd /brˈœdfrɵktrˌɛːd/ (n, neut)
crann toraidh aráin
  ett träd (Artocarpus altilis) i jackfruktsläktet i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

brödföda /brˈœdføːdˌa/ (n, ut)
slí bheatha
  levebröd, en persons eller familjs inkomst

brödgran /brˈœdɡran/ (n, ut)
arócar
  ett barrträd (Araucaria araucana) inom familjen araukariaväxter (Araucariaceae) som förekommer naturligt i södra Chile och avgränsade delar av Argentina; exemplar av denna art

brödkavel /brˈœdkavəl/ (n, ut)
crann fuinte
  köksredskap för tillplattning av deg vid bakning

brödkniv /brˈœdkniːv/ (n, ut)
scian aráin
  kniv avsedd att skära bröd med

brödkorg /brˈœdkɔrj/ (n, ut)
ciseán aráin
  korg för servering av bröd och andra bakelser

brödraskap /brˈœdraskˌɑːp/ (n, neut)
braithreachas
  En sammanslutning av personer som har långtgående gemenskap och solidaritet. I ett brödraskap utövar man broderskap.

brödrost /brˈœdrɔst/ (n, ut)
tóstaer

bröllop /brˈœluːp/ (n, neut)
pósadh
  vigsel samt fest i samband med ceremonin

bröllopstårta /brˈœlɔpstˌoːta/ (n, ut)
cáca bainise
  tårta som serveras vid bröllop

bröst /brˈœst/ (n, neut)
brollach
  övre och främre delen av bålen
brollach, cíoch
  endera av två upphöjningar på framsidan av vuxna kvinnors kroppar som innehåller mjölkkörtlar, ibland om motsvarande upphöjningar hos man

bröstben /brˈœstbən/ (n, neut)
cnámh uchta

bröstcancer /brˈœstkansər/ (n, ut)
ailse chíche
  cancer i bröst

bröstkorg /brˈœstkɔrj/ (n, ut)
cliabhrach
  del av en människas skelett som omger hjärtat och lungorna och som består av bröstkotor, revben, revbensbrosk och bröstben

bröstmjölk /brˈœstmjˈœlk/ (n, ut)
bainne

bröstpump /brˈœstpɵmp/ (n, ut)
pumpa cíche
  apparat för att pumpa ut bröstmjölk ur en ammande kvinnas bröst

bröstsim /brˈœstsiːm/ (n, neut)
bang brollaigh
  simsätt i vilket man har magen neråt och driver kroppen framåt genom vattnet genom att föra fram, ut och bak armarna och genom att sparka med benen likt en groda

bröstvårta /brˈœstvˈoːta/ (n, ut)
sine
  rosa eller brun utskutande del på vardera bröst på kvinna eller man

bubbla /bˈɵbla/ (n, ut)
boilgeog
  sfärisk inneslutning av gas (ofta luft) i en vätska
  litet sfäriskt hålrum i ett fast ämne
  övervärdering inom en marknad

bud /bˈʉd/ (n, neut)
teachtaireacht
  budskap; mängd viktig information som skall nå en annan person
eachlach
  sändebud; person som överbringar meddelande eller försändelse
ofráil
  erbjudande på exempelvis auktion eller finansmarknad

buda /bˈʉda/ (v)
eachlach
  skicka något med bud, varubud

budbärare /bˈɵdbɛːrˌarə/ (n, ut)
eachlach

buddism /bˈɵdɪsm/ (n, ut)
Búdachas
  en religion och filosofi grundad av den indiske läraren och filosofen Siddhartha Gautama

buddist /bˈɵdɪst/ (n, ut)
Búdaí

buddistisk /bˈɵdɪstˌɪsk/ (adj)
Búdaí
  som avser buddhism

budget /bˈɵdɡət/ (n, ut)
buiséad

budgetera /bˈɵdjətˌeːra/ (v)
buiséad
  beräkna, ta med i budgeten

budoar /bˈʉduːˌar/ (n, ut)
lúibín coille
  en dams privata (och eleganta) rum

budskap /bˈɵdskɑːp/ (n, neut)
teachtaireacht
  (innehållet i) ett meddelande
  (koncis) sammanfattning av en lära, ett politiskt program el dyl

buffel /bˈɵfəl/ (n, ut)
buabhall
  flera arter av oxdjur

buffelaktig /bˈɵfəlˌaktɪɡ/ (adj)
gamalach
  klumpig och ohövlig

bufflighet /bˈɵflɪɡhˌeːt/ (n, ut)
amscaíocht
  det att vara bufflig; beteende som är buffligt

buffé /bɵfˈeː/ (n, ut)
gread
  måltid med ett stort antal rätter att välja mellan där man får plocka som man vill

buga /bˈʉɡa/ (v)
bandán
  böja överkroppen och huvudet framåt i uppskattning, vördnad eller inställsamhet till någon

bugg /bˈɵɡ/ (n, ut)
feithid
  felaktighet eller problem i programvara som bör fixas

buginesiska /bˈʉjiːnəsˌɪska/ (n, ut)
Buiginis
  ett austronesiskt språk med ungefär 3,5 miljoner talare på ön Sulawesi i Indonesien

buk /bˈʉk/ (n, ut)
bolg
  en kroppsdel: hos människan framsidan av bålen nedanför bröstet, i vardagligt tal ungefär detsamma som magen

bukett /bˈʉkət/ (n, ut)
cumhracht

bukhinna /bˈɵkhɪnˌa/ (n, ut)
seicin
  hinna som omsluter bukens inre organ hos högre ryggradsdjur

bukhinneinflammation /bˌɵkhɪnəɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
peireatóiníteas
  inflammation av bukhinnan

bukig /bˈʉkɪɡ/ (adj)
urbholgach
  som har en stor mage

bukspottkörtel /bˌɵkspɔtkˈœtəl/ (n, ut)
paincréas
  körtelorgan i kroppen (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

bukt /bˈɵkt/ (n, ut)
bá
  bred och mjukt rundad havsvik

buktaleri /bˈɵktalərˌiː/ (n, neut)
bolgchaint

bulgar /bˈɵlɡar/ (n, ut)
Bulgárach
  man från Bulgarien

bulgarisk /bˈɵlɡarˌɪsk/ (adj)
Bulgárach
  som rör Bulgarien

bulgariska /bˈɵlɡarˌɪska/ (n, ut)
Bulgáiris
  språk som talas främst i Bulgarien

buljong /bˈɵljɔŋ/ (n, ut)
anraith

bulldozer /bˈɵlduːsər/ (n, ut)
ollscartaire
  schaktmaskin, traktor med bred skovel framtill

bulle /bˈɵlə/ (n, ut)
borróg
  mindre bakverk, oftast rundaktigt, sött och vetebrödsbaserat

buller /bˈɵlər/ (n, neut)
callán
  dovt, utdraget ljud; (åsk)muller

bullersam /bˈɵləʂˌam/ (adj)
callánach
  som bullrar mycket; bildligt larmuppfylld

bullrig /bˈɵlrɪɡ/ (adj)
callánach
  som bullrar

bult /bˈɵlt/ (n, ut)
bolta
  liten ogängad (cylindrisk) metallstång avsedd att hålla ihop olika delar i exempelvis en maskin, som (till skillnad från en nit) låses med hjälp av friktion alternativt en sprint eller spännstift
  liten gängad (cylindrisk) metallstång med huvud avsedd att foga samman olika delar, som ofta låses med hjälp av en mutter vilken skruvas till den

bunden /bˈɵndən/ (adj)
ag triall ar
  ; som har ett rep eller snöre runt sig; ifall runt en person: så att denne inte kan röra sig överhuvudtaget

bunke /bˈɵŋkə/ (n, ut)
bolla
  skål med avrundade kanter för att det ska vara lätt att röra och vispa i den

bunsenbrännare /bˈɵnsənbrˌɛnarə/ (n, ut)
dóire Bunsen
  gasbrännare för laboratoriebruk som blandar den brännbara gasen med en av användaren justerbar mängd luft utanför lågan

bunt /bˈɵnt/ (n, ut)
allatán
  packad samling (papper)

bunta /bˈɵnta/ (v)
cuach
  lägga i bunt(ar)

bur /bˈʉr/ (n, ut)
cás
  ofta gallerförsett utrymme i vilket djur hålls, och som djuren inte kan komma ur på egen hand

bura in /bˈʉra ˈɪn/ (v)
cuir i bpríosún

burgare /bˈɵrɡarə/ (n, ut)
borgaire
  korform av hamburgare

burgen /bˈɵrjən/ (adj)
borrúil

burk /bˈɵrk/ (n, ut)
bosca
  mindre behållare eller förpackning för förvaring, ofta cylindrisk och försedd med lock, vanligt förekommande vid förvaring och konservering av mat och dryck
  apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

burmesisk /bˈɵrməsˌɪsk/ (adj)
Burmach
  som rör Burma/Myanmar, det burmesiska språket eller folket

burmesiska /bˈɵrməsˌɪska/ (n, ut)
Burmais
  språk som talas främst i Burma/Myanmar

burundier /bˈʉrɵndˌiːər/ (n, ut)
Burúnach
  person från Burundi eller med burundiskt påbrå

burushaski /bˈʉrɵshˌasxiː/ (n, ut)
Buraiseascais
  ett isolatspråk som talas i Karakorumbergen i norra Pakistan av ungefär 100 000 människor

bus /bˈʉs/ (n, neut)
callán
  stoj, oväsen, leverne
dochar
  rackartyg, ofog där ett godlynt uppsåt i allmänhet är underförstått

bus eller godis /bˈʉs ˌɛlər ɡˈuːdiːs/ (interjection)
cleas nó cóir
  fras som sägs av barn på halloween i samband med dörrknackning för att bli tilldelade godis

busig /bˈʉsɪɡ/ (adj)
anmhailíseach
  som hittar på småelaka saker att göra, men lite på skoj

business class /bˈʉsiːnˌɛs klˈas/ (n)
grád gnó
  en exklusivare bekvämlighetsnivå för resenärer med flyg, tåg och dylikt

buske /bˈɵsxə/ (n, ut)
tor
  flerårig växt med förvedade stammar som grenar ut sig från marken

buskskvätta /bˈɵskskvətːˌa/ (n, ut)
caislín aitinn

buspojke /bˈɵspɔjkə/ (n, ut)
alfraits
  pojke eller yngling som ställer till bus och hyss, som busar, ung buse

buss /bˈɵs/ (n, ut)
bus
  större vägfordon som transporterar främst personer; (formellt enligt lag) bil med fler än åtta passagerarplatser (utöver föraren)
  databuss; flera parallella ledningar som bildar en huvudväg för signaler mellan olika delar i ett datorsystem

busstation /bˌɵstasxˈuːn/ (n, ut)
busáras
  (större) station bestående av flera hållplatser, även kallad terminal, avsedda för bussar i linjetrafik att stanna vid för på- eller avstigning (eller bådadera för en buss som ej har ändhållplats på stationen)

butelj /bˈʉtəlj/ (n, ut)
buidéal
  flaska för dryck gjord av glas, numera oftast om gammaldags, finare flaska

buteljera /bˈʉtəljərˌa/ (v)
buidéalaigh
  tappa upp på flaska

butik /bˈɵtiːk/ (n, ut)
siopa
  (mindre) byggnad/affär eller annan plats i/på vilken varor säljes

butikschef /bˈɵtɪkʃˌɛːf/ (n, ut)
bainisteoir siopa
  föreståndare (chef) för en butik, platschef inom detaljhandeln

butter /bˈɵtːər/ (adj)
cantalach
  surmulen, trumpen; ofta tvär och ovänlig

butternutpumpa /bˈɵtːərnˌɵtpɵmpˌa/ (n, ut)
puimcín imchnó

buxbom /bˈɵksbɔm/ (n, ut)
bosca
  någon av de arter inom släktet (Buxus) inom växtfamiljen buxbomsväxter (Buxaceae); individ av dessa arter

by /bˈyː/ (n, ut)
sráidbhaile
  litet tätbebyggt område; (vanligtvis en) glesbefolkad småort eller tätort

byffé /byfˈeː/ (n, ut)
cornchlár
  matsalsskåp

bygga /bˈyɡa/ (v)
tóg
  skapa ett föremål, såsom en byggnad, maskin eller en apparat, genom att foga olika delar till varandra

bygge /bˈyɡə/ (n, neut)
foirgneamh
  uppförandet av en byggnad, byggprocessen

byggnad /bˈyɡnad/ (n, ut)
foirgneamh

byggnadskonst /bˈyɡnadskˌɔnst/ (n)
ailtireacht
  arkitektur

byggnadsställning /bˈyɡnadstˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
scafalra
  (tillfällig) konstruktion vanligen bestående av ihopsatta stålstänger, plana bryggor och stegar mellan nivåer av bryggor, typiskt uppställd intill en byggnads sida/sidor (eventuellt täckande hela sidan/sidorna som ett skal eller yttre skelett), vilken arbetare då kan använda för att komma åt hela byggnadens utsida vid t.ex. konstruktion eller renovering

byka /bˈyːka/ (v)
anallas
  tvätta

byracka /bˈyːrakːˌa/ (n, ut)
amhsán
  hund, individ av arten Canis lupus familiaris

byrå /bˈyːroː/ (n, ut)
cliabhrach
  en typ av förvaringsmöbel med lådor i
oifig
  ämbetsverk, kontor

byråkrat /bˈyːroːkrˌɑːt/ (n, ut)
maorlathaí
  ämbetsman som noga håller på det formella

byråkrati /bˈyːroːkrˌɑːtiː/ (n, ut)
maorlathas
  funktionärsvälde i samhället
  överdrivet formell (och därför långsam) behandling av ärenden; onödigt krångel

byråkratisk /bˈyːroːkrˌɑːtɪsk/ (adj)
maorlathach
  som har att göra med byråkrati

bysantinsk /bˈyːsantˌɪnsk/ (adj)
Biosántach
  som hör ihop med Bysans (det gamla namnet på Istanbul, Konstantinopel); östromersk

byst /bˈyst/ (n, ut)
busta
  kvinnobröst
  figurbild; skulptur som visar huvud, hals, skuldror och en del av bröstet

byta /bˈyːta/ (v)
athraigh
  ersätta något med något annat, till exempel om två personer där den ena personen ger den andra ett föremål, och samtidigt erhåller ett annat föremål från den andra personen
malairt
  ömsesidigt ge eller göra något

byta om /bˈyːta ɔm/ (v)
athraigh
  byta kläder (från en klädsel till en annan)

byte /bˈyːtə/ (n)
malartaíocht
  spelarbyte; när en spelare frånträder planen och en i och med det tillträder den
creach
  det som ett rovdjur jagar, bytesdjur

bytesbalans /bˌyːtəsbalˈans/ (n, ut)
cuntas reatha
  mått på skillnaden mellan vad som produceras och vad som förbrukas inom ett land

byteshandel /bˈyːtəshˌandəl/ (n, ut)
malairt

byxa /bˈyːksa/ (n, ut)
osán
  ena delen av ett par byxor, ena byxbenet

byxben /bˈyksbən/ (n, neut)
osán
  endera av de två tubformade delarna av ett par byxor

byxor /bˈyːksuːr/ (n, ut)
bríste
  plagg med två byxben (byxor, en byxa) ansedda för att värma eller skydda benen

bäck /bˈɛk/ (n, ut)
sruth, sruthán

bäcken /bˈɛkːən/ (n, neut)
peilbheas
  den (skålformade) skelettgördel i människobålens nedre del som utgörs av de parvisa blygdbenen, sittbenen och tarmbenen samt korsbenet och svansbenet och som bär upp ryggradens rörliga ryggkotor och vilar mot lårbenen; även övriga däggdjur samt fiskar och fåglar har en motsvarande skelettgördel

bädd /bˈɛd/ (n, ut)
leaba
  säng, sovplats, viloplats

bägare /bˈɛːɡarə/ (n, ut)
eascra
  en behållare, oftast av kartong, i vilken glass kan avnjutas

bägge /bˈɛɡə/ (pronoun)
araon

bälte /bˈɛːltə/ (n, neut)
crios
  rem som bärs kring midjan eller runt höfterna och visar kunskap i vissa kampsporter

bältesspänne /bˈɛltəspˌɛnə/ (n, neut)
búcla
  anordning för att fästa ett bälte

bänk /bˈɛŋk/ (n, ut)
binse
  möbel, inomhus eller utomhus, på vilken flera människor kan sitta samtidigt

bänka /bˈɛŋka/ (v)
binse
  låta en spelare agera avbytare under en match, istället för att vara en av de ordinarie spelarna
  vara kapabel till att lyfta en viss vikt i bänkpress

bär /bˈɛːr/ (n, neut)
caor

bära /bˈɛːra/ (v)
iompair
  förflytta något med hjälp av kroppen genom att hålla det ovanför underlaget; gå med en börda
caith
  ha på sig

bärbar dator /bˈɛːrbɑːr dˈɑːtɔr/ (n)
ríomhaire glúine

bärga /bˈɛːrɡa/ (v)
tarrtháil
  föra havererat fordon eller föremål till säker plats

bärgning /bˈɛːrŋnɪŋ/ (n, ut)
tarrtháil
  det att lyfta upp ett vrak; transport av ett förlist skepp

bärgningsbil /bˈɛːrŋnɪŋsbˌiːl/ (n, ut)
trucail tarraingthe

bärkasse /bˈɛːrkasə/ (n, ut)
cailleach
  mjuk behållare med handtag avsedd för transporter

bärnsten /bˈɛːrnstən/ (n, ut)
ómra
  stelnat fossilt harts, ursprungligen avsöndrad som kåda av träd, framförallt barr

bärs /bˈɛːʂ/ (n, ut)
beoir
  (vardagligt) öl

bärsa /bˈɛːʂa/ (n, ut)
beoir
  (en flaska) öl

bästis /bˈɛstɪs/ (n, ut)
dlúthchara
  bästa vän, bäste vän

bättra /bˈɛtra/ (v)
ceartaigh

bäva /bˈɛːva/ (v)
bí
  starkt oroa sig eller vara rädd för något

bävan /bˈɛːvan/ (n, ut)
adhfhuathaigh
  det att bäva, stark oro

bäver /bˈɛːvər/ (n, ut)
béabhar
  samlingsnamn för stora gnagare på norra halvklotet med bred svans som bygger dammar av fällda träd och grenar, tillhör familjen Castoridae

båda /bˈoːda/ (pronoun)
araon

både /bˈoːdə/ (conjunction)
... agus ... le chéile
  såväl den ena som den andra; syftar på att något inte bara gäller för den ena utan även för den andra, av två saker

båge /bˈoːjə/ (n, ut)
arc
  del av (randen av en) cirkel
  del av en kurva

bågminut /bˈoːɡmiːnˌʉt/ (n, ut)
nóiméad

bål /bˈoːl/ (n)
tine chnámh
  stor brasa, särskilt med höga, flammande lågor; vanligen antänd på trave av ved eller dylikt; ofta offentligt för att fira något; förr som begravningsritual och dödsstraff
breocharn
  hög uppstaplad av ved eller andra brännbara ämnen avsedd för antändning
  straff genom bränning på bål (hög av ved)
búit
  människans överkropp (bestående av bröstkorg och magparti, förutom huvud och extremiteter)
puins
  lättare, spritsig, ofta frukt- och alkoholbaserad dryckesblandning som ofta serveras i en bålskål; förr mestadels punsch

bålgeting /bˈoːljətˌɪŋ/ (n, ut)
cearnabhán
  en insekt; större art (Vespa crabro) i familjen getingar (Vespidae); exemplar av denna art

bålverk /bˈoːlvərk/ (n, neut)
bábhún
  avspärrande förskansning
daingean
  värn, skydd

bångstyrig /bˈɔŋstyːrˌɪɡ/ (adj)
aimhleasta
  svår att få bukt med, svår att kontrollera

bår /bˈoːr/ (n, ut)
cróchar
  anordning för att bära en liggande person eller avliden persons kropp

bård /bˈoːrd/ (n, ut)
ciumhais

bårhus /bˈoːrhʉs/ (n, neut)
marbhlann
  rum eller avdelning där döda kroppar förvaras i väntan på begravning eller kremering

bås /bˈoːs/ (n)
both
  avbalkning av större rum, i bland annat kontorslandskap, ladugårdar och offentliga toaletter.

båt /bˈoːt/ (n, ut)
bád
  mindre fartyg

bödel /bˈøːdəl/ (n, ut)
básadóir
  (förr) den person som avrättade en dödsdömd, verkställde dödsstraff, dödade någon för statens eller samhällets skull

bög /bˈøːɡ/ (n, ut)
aerach
  homosexuell man

bögig /bˈøːjɪɡ/ (adj)
aerach
  som uppträder på ett sätt likt eller uppfattas attributivt för homosexuella män

böja /bˈøːja/ (v)
cas
  göra bågformig eller krokig, bilda en båge eller vinkel
bogha
  avvika från rak ställning
aife
  ändra grundformen av ett ord för att grammatiskt passa in i en sats

böjlig /bˈœjlɪɡ/ (adj)
aclaí
  som kan böjas

böjning /bˈœjnɪŋ/ (n, ut)
bogha
  det att böja (sig); bugning, bock
  det att böja sig; diffraktion
cuaire
  något som är böjt
réimniú
  systematisk förändring i ett ords form med grammatisk betydelse; flexion

böla /bˈøːla/ (v)
caoin
  gråta

böld /bˈœld/ (n, ut)
neascóid
  en infektion som kan uppkomma i hår- och talgkörtlar

böldpest /bˈœldpəst/ (n, ut)
plá bhúbónach
  en form av pest som leder till bölder på huden

bölja /bˈœlja/ (n, ut)
tonn
  jämn och regelbunden eller orolig och våldsam vågrörelse

bölja /bˈœlja/ (v)
tonn
  gå i vågor, bilda vågor

bömare /bˈøːmarə/ (n, ut)
Boihéamach
  person från Böhmen (västra Tjeckien)

bön /bˈøːn/ (n, ut)
guí, paidir
  hänvändelse till Gud (helgon, fetisch o. d.)

böna /bˈøːna/ (n, ut)
Pónaire
  ärtväxt av arten Phaseolus vulgaris i släktet Phasoleus
  frökapsel hos Phaseolus vulgaris eller liknande frukter

böna /bˈøːna/ (v)
pléadáil
  be, framföra bön

bönepall /bˈøːnəpˌal/ (n, ut)
stól urnaí
  möbel på vilken någon kan bedja till gud, bestående av en stoppad dyna att falla på knä över, med en inbyggd hylla för böcker

börda /bˈœrda/ (n, ut)
muirear
  något som belastar, betungar; används ofta symboliskt

börja /bˈœrja/ (v)
preab
  ändra beteende så att något som inte tidigare utförts, utförs regelbundet eller konstant
  ändra beteende från att inte pågå till att pågå, eller från att vara inaktiv till att vara aktiv
  vara den som först utför något
  göra som första aktivitet (och därefter göra något annat)
  ha som första del
  ändra dagsrutin och studera eller arbeta på en annan plats än tidigare

början /bˈœrjan/ (n, ut)
tosach

börs /bˈœʂ/ (n, ut)
aonach
  marknadsplats där man köper och säljer olika saker till marknadspris
  liten behållare för pengar

böta /bˈøːta/ (v)
cáin
  betala böter

caesarsallad /kˈɑːəsˌaʂalˌad/ (n, ut)
sailéad chaesair
  sallad vanligen bestående av romansallat, krutonger, parmesanost, kokt ägg, svartpeppar och caesardressing, och ofta serverad med kyckling eller räkor

californium /kˈɑːliːfˌuːrniːˌʉm/ (n, neut)
calafoirniam

call /kˈal/ (n, ut)
glao

calla /kˈala/ (v)
glao

campa /kˈampa/ (v)
campáil
  medelst tält eller annan bärbar hysningsanordning uppehålla sig på allmän eller privat plats, ibland med avsikt att nå ett innan givet mål
  spela defensivt genom att stå stilla på ett (taktiskt fördelaktigt) ställe (ofta vid spawn) och invänta motståndare, ofta nedlåtande om någon som spelar fegt

campus /kˈampʉs/ (n, neut)
campas
  skolområde eller skolbyggnader (särskilt rörande eftergymnasial utbildning), oftast inkluderande hela området och andra tillhörande byggnader

cancer /kˈansər/ (n, ut)
ailse
  samlingsnamn på ett antal sjukdomar som kännetecknas av att celler delar sig okontrollerat och kan spridas till nya ställen i kroppen, d.v.s. maligna neoplasmer (tumörer)

cannabis /kˈanabˌiːs/ (n, ut)
cannabas
  psykoaktiv drog som framställs av växtdelar av underarterna Cannabis indica eller Cannabis sativa, klassad som narkotika i de flesta länder

cape /kˈɑːpə/ (n, ut)
clóca

cashewnöt /kˈashəvnˌøːt/ (n, ut)
cnó caisiú
  nöt från cashew

cd-skiva /sˌeːdˈeː sxˈiːva/ (n, ut)
ceirnín dlúth
  optiskt, cirkulärt lagringsmedium för datorer; används speciellt till musik

cd-spelare /sˌeːdˈeː spˈeːlarə/ (n, ut)
seinnteoir CDanna
  elektronisk apparat som läser roterande cd-skivor, antingen för anslutning till värdenhet (t.ex. dator) eller för direkt uppspelning av digitalt ljud via inbyggd eller ansluten högtalare eller hörlur

ceder /sˈeːdər/ (n, ut)
céadar
  ett barrträd; (exemplar av) någon art i cedersläktet (Cedrus)
  cederträ; trä från cederträd

cedilj /sˈeːdɪlj/ (n, ut)
straithín
  liten krok under en bokstav, som den franska bokstaven ç

celesta /sˈeːləstˌa/ (n, ut)
ceileiste
  klaverinstrument med klubbor som slår mot metallstavar

celibat /sˈeːliːbˌat/ (n, neut)
aontumha
  förhållandet att vara ogift
  avhållsamhet från sexuellt umgänge

cell /sˈɛl/ (n, ut)
cill
  biologisk byggsten i alla levande organismer
  ett litet, låst rum i till exempel häkte eller anstalt
  en anordning för att producera elektricitet, till exempel solcell

cellbiologi /sˌɛlbiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bitheolaíocht cheallach
  gren av biologin som beskriver den levande cellens struktur, funktion och samspel med sin omgivning

cellist /sˈɛlɪst/ (n, ut)
dordveidhleadóir
  person som spelar cello

cellkärna /sˈɛlkərnˌa/ (n, ut)
núicléas
  membranomsluten (dubbelt membran) organell som innehåller cellens arvsmassa; de flesta celler har precis en (1) cellkärna, men somliga celltyper saknar helt cellkärna eller har flera cellkärnor

cellmembran /sˈɛlməmbrˌan/ (n, neut)
cillscannán
  (förekomst av) det membran som utgörs främst av ett dubbellager av fosfolipider men också av stora mängder kolesterol och proteiner, och som avgränsar en cell

cello /sˈɛluː/ (n, ut)
dordveidhil
  stråkinstrument med register mellan basfiol och altfiol som spelas sittande normalt, med instrumentet stående på golvet mellan benen

cellplasma /sˈɛlplasmˌa/ (n, ut)
cíteaplasma

cembalist /sˈɛmbalˌɪst/ (n, ut)
cruitchláraí
  person som spelar cembalo

cembalo /sˈɛmbalˌuː/ (n, ut)
cruitchlár

cement /sˈeːmənt/ (n)
stroighin
  blandning av kalksten och lera som används i betong

cementera /sˈeːməntˌeːra/ (v)
stroighnigh
  gjuta i cement (kalkbruk)

cent /sˈɛnt/ (n, ut)
ceint
  namn för flera länders undervalutor /som motsvarar en hundradel av huvudvalutan/

center /sˈɛntər/ (n)
ionad
  spelare som spelar i mitten av spelplanen i vissa lagsporter som fotboll, ishockey och innebandy

centimeter /sˈɛntiːmətər/ (n, ut)
ceintiméadair, ceintiméadar

central /sˈɛntral/ (adj)
cae
  om något grundläggande eller viktigt, eller om något i mitten av ett ämnesområde

central /sˈɛntral/ (n, ut)
ionad
  (stationerad) plats eller säte för viss verksamhet eller för lokal styrelse

centralbank /sˈɛntralbˌaŋk/ (n, ut)
banc ceannais

centraleuropeisk /sˈɛntraləˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
Lár na hEorpa
  som rör Centraleuropa

centraleuropé /sˌɛntraləˌʉruːpˈeː/ (n, ut)
Lár na hEorpa
  person från Centraleuropa

centrera /sˈɛntreːrˌa/ (v)
ionad
  göra så att något hamnar i mitten /av stycket/

centrifugalkraft /sˈɛntriːfˌʉɡalkrˌaft/ (n, ut)
fórsa lártheifeach
  skenbar kraft som försöker dra en roterande kropp bort från dess rotationscentrum

centripetalkraft /sˈɛntriːpˌɛtɑːlkrˌaft/ (n, ut)
fórsa láraimsitheach

centromer /sˈɛntruːmər/ (n, ut)
ceintrimír
  (någorlunda centralt) område i en kromosom (som består av två systerkromatider) där de två systerkromatiderna sitter ihop med varandra

centrum /sˈɛntrɵːm/ (n, neut)
ionad

cerise /sˈeːriːsə/ (adj)
silín
  som har cerise färg

cerium /sˈeːriːˌʉm/ (n, neut)
ceiriam
  ett grundämne med atomnummer 58, atommassa 140 och symbolen Ce

certifikat /sˈeːtiːfˌiːkat/ (n, neut)
teastas
  intyg (på papper); skriftligt tillstånd
  datafil som består av användaruppgifter och kryptonycklar, kan användas för kryptering, digitala signaturer och autentisering

cesium /sˈeːsiːˌʉm/ (n, neut)
caeisiam

chalazion /ʃˈɑːlasˌiːuːn/ (n, neut)
calaisín
  cysta på ögonlocken bildad av sekretretention i en av de meibomska körtlarna; en kronisk vagel

champagne /ʃˈampaŋnə/ (n, ut)
seaimpéin
  mousserande vitt vin eller rosévin från distriktet Champagne i östra Frankrike

champinjon /ʃˈampɪnjˌuːn/ (n, ut)
beacán cnaipe
  individ av släktet champinjoner (Agaricus), särskilt om denna använd såsom matsvamp (i synnerhet om de vanligast odlade arterna Agaricus bisporus och Agaricus campestris)

chans /ʃˈans/ (n, ut)
deis
  möjlighet (att något önskvärt eller bra inträffar, att lyckas med något förfarande, att få deltaga i något önskvärt sammanhang etc.)

chargera /ʃˈarjeːrˌa/ (v)
cúram
  ladda (en kvarn eller smältugn) med material

charkuterist /ʃˈarkʉtərˌɪst/ (n, ut)
búistéir
  persom som tillverka och sälja charkuterivaror som korv och kött

charpi /ʃˈarpiː/ (n, neut)
línolann
  linneskav, uppristat linne till förband

chatt /ʃˈat/ (n)
caislín
  datorprogram för utbyte av korta skrivna meddelanden

chatta /ʃˈatːa/ (v)
caislín
  skicka textmeddelanden via internet e.dyl. i realtidskommunikation

chattare /ʃˈatːarə/ (n, ut)
aighneas
  person som chattar

chattrobot /ʃˈatruːbˌuːt/ (n, ut)
róbat comhrá
  programvara som simulerar ett samtal (bland annat använd inom kundtjänst)

chaufför /ʃoːfˈøːr/ (n, ut)
tiománaí
  person som har som uppgift att medelst ett fordon transportera personer eller gods

chauvinist /ʃˈɑːʉvˌiːnɪst/ (n, ut)
seobhaineach
  person med överdriven fosterlandskärlek

chauvinistisk /ʃˈɑːʉvˌiːnɪstˌɪsk/ (adj)
seobhaineach
  som karaktäriseras av chauvinism eller chauvinister

check /ʃˈɛk/ (n, ut)
seic
  betalningsmedel; skriftlig ersättning för fysiska pengar

checka /ʃˈɛkːa/ (v)
coisc
  kontrollera
  passa

cheddar /ʃˈɛdar/ (n, ut)
céadar
  en hårdost med engelska anor som normalt har en mild och friskt syrlig smak; stycke av denna ost

chef /sxˈɛːf/ (n, ut)
bas
  person som leder en grupp personer och fattar beslut i den
barr
  en horisontell linje över en skölds topp; en ginstam

cherokesiska /ʃˈeːruːkəsˌɪska/ (n, ut)
Seiricis
  ett irokesiskt språk som talas av cherokeserna i Förenta staterna

chevaleresk /ʃˈeːvalərˌɛsk/ (adj)
ridiriúil
  ädelsinnad, ridderlig, hövlig, artig
  älskvärd

chikan /ʃˈiːkan/ (n, ut)
aisiléireacht
  förolämpning, skymf; skam; renons (i trumf m.m.)
  tätt på varandra följande kurvor på en väg

chilenare /ʃˈiːlənˌarə/ (n, ut)
Sileach

chilensk /ʃˈiːlənsk/ (adj)
Sileach
  som rör Chile

chimär /ʃˈiːmɛːr/ (n, ut)
ciméara
  illusion, fantasi, synvilla, inbillning, falsk föreställning, orimlighet

chipp /ʃˈɪp/ (n)
smiot
  skott nära målet med en hög båglik bollbana oftast för att kunna få bollen över målvakten in i målet
  mycket liten, aktiv enhet i dator

chock /ʃˈɔk/ (n)
suasán
  kroppsligt tillstånd av handlingsförlamning orsakat av svår kroppsskada eller traumatisk händelse som kännetecknas av hög puls, blodtryckssänkning och blek, kallsvettig hud granatchock

chocka /ʃˈɔkːa/ (v)
suasán
  meddela information som väcker starka känslor av negativ överraskning eller rädsla

chockvåg /ʃˈɔkvoːɡ/ (n, ut)
tonn turrainge
  efterverkning av något överraskande (till exempel en obehaglig nyhet) som orsakar starka reaktioner

choke /ʃˈuːkə/ (n, ut)
tachtaire

choklad /ʃˈɔklad/ (n)
seacláid
  typ av konfekt som består av kakaomassa, kakaosmör, socker, vanilj, ofta med tillsättning av olika aromer och smaksättare och ofta blandat med mjölk (mjölkchoklad)
  varm eller kall dryck gjord på kakao, socker och mjölk

chokladkaka /ʃˈɔkladkˌɑːka/ (n, ut)
barra seacláide
  större (regelbundet) stycke choklad
cáca seacláide
  bakverk innehållande choklad

chokladpralin /ʃˌɔkladpralˈiːn/ (n, ut)
donn seacláide
  mindre, ofta approximativt kubisk, sfärisk eller cylindrisk och max ett par–tre kubikcentimeter stor, ätbar bit av choklad och eventuella mindre tillägg, ofta vackert dekorerad och tillverkad med god smak som primärt mål, och som intages för smakens och njutningens skull och ofta ges bort i present i chokladaskar

ciborium /sˈɪbuːrˌiːʉm/ (n, neut)
cuach abhlann
  välvd överbyggnad över altare vilande på fyra kolumner i katolska kyrkor
  förvaringskärl för nattvardsbrödet

cider /sˈɪdər/ (n, ut)
ceirtlis, leann úll
  alkoholhaltig mousserande dryck av jäst frukt, oftast på äpplen eller päron

cigarett /sˈɪɡarˌɛt/ (n, ut)
toitín
  särskild pappersrulle fylld med finskuren tobak (och ofta ett filter i ena änden) för rökning; rökverk

cigarettfimp /sˈɪɡarˌɛtfɪmp/ (n, ut)
sprioc
  sista stumpen av en cigarett, det som är kvar efter att en cigarett rökts

cigarettändare /sˈɪɡarˌɛtːəndˌarə/ (n, ut)
lastóir
  handhållen apparat för att framställa eld

cigarr /sˈɪɡar/ (n, ut)
toitín
  rökverk tillverkat av fermenterad och ofta lagrad tobak rullad i ett eller flera tobaksblad

cigg /sˈɪɡ/ (n, ut)
toitín
  kortform för cigarett

cikada /sˈɪkadˌa/ (n, ut)
bod
  insekt (bl. a. i Medelhavsländerna) som ger ifrån sig ett mycket genomträngande läte (från ett ljudorgan på hanarnas buksida)

cinnober /sˈɪnuːbər/ (n, ut)
cionnabar
  ett kvicksilvermineral bestående av kvicksilver och svavel; ett rött färgämne som har framställts ur detta mineral

cirka /sˈɪrka/ (adv)
i leith
  ungefär, omkring; i storleksordning som framgår av sammanhanget (förkortas ca)

cirkadiansk /sˈɪrkadˌiːansk/ (adj)
laethúil
  cyklisk med en period av ungefär ett dygn, som styrs av organismens inre, biologiska klocka; som därmed är subjektiv och kan skilja sig från det objektiva dygnet

cirkel /sˈɪrkəl/ (n, ut)
ciorcal
  figur bestående av punkter i ett plan som alla har samma avstånd till någon given punkt

cirkelbåge /sˈɪrkəlbˌoːjə/ (n, ut)
arc

cirkla /sˈɪrkla/ (v)
ciorcal
  röra sig i cirkelformig bana

cirkulationsplats /sˌɪrkʉlasxˈʊnsplats/ (n, ut)
compal
  plats där tre eller fler bilvägar ansluts till en gemensam enkelriktad (moturs vid högertrafik och medurs vid vänstertrafik, sett ovanifrån) cirkelring kring en cirkelformad mittyta (rondell), som ett alternativ till en klassisk vägkorsning mellan tre eller fyra vägar

cirkulationssystem /sˌɪrkʉlasxˈʊnsystˌeːm/ (n, neut)
cardashoithíoch
  det organsystem som utgörs av hjärtat och blodkärlen (och blodet), och som bland annat svarar för transport av syre och näringsämnen till kroppens alla celler, transport av koldioxid och avfallsämnen från vävnaderna, transport av immunförsvarets celler, kommunikation (via signalmolekyler som hormoner och cytokiner) och reglering av kroppstemperaturen

cirkulär /sˈɪrkʉlˌɛːr/ (adj)
ciorclach

cirkumflex /sˈɪrkɵmflˌɛks/ (n, ut)
cuairín
  ett diakritiskt tecken, format som en triangel utan bas, ett "tak", och placerat ovanför bokstav

cirkumpolär /sˈɪrkɵmpˌuːlɛːr/ (adj)
impholach

cirkus /sˈɪrkʉs/ (n, ut)
sorcas
  nöjes- och konstform med tonvikt på förevisning av akrobater, jonglörer, luftartister, clowner och dresserade djur, i en rund arena kallad manege

cirkusdirektör /sˈɪrkɵsdˌɪrəktˌøːr/ (n, ut)
máistir sorcais
  en person som äger eller håller i en cirkus

ciselera /sˈɪsəlˌeːra/ (v)
aimsigh

citat /sˈɪtat/ (n, neut)
rá

citera /sˈɪteːrˌa/ (v)
luaigh
  återge ett citat

citrat /sˈɪtrɑːt/ (n, neut)
ciotráit
  anjon av ; salt eller ester av

citron /sˈɪtruːn/ (n, ut)
líomóid
  en gul och sur citrusfrukt (Citrus limon)

citronmeliss /sˈɪtrɔnməlˌɪs/ (n, ut)
lus na meala líomóide
  citrondoftande växt, Melissa officinalis

citronsyra /sˈɪtrʊnsˌyːra/ (n, ut)
aigéad citreach
  en organisk syra, formellt namn 2-hydroxi-1,2,3-propantrikarboxylsyra, C₆H₈O₇; vanligt förekommande i i synnerhet citrusfrukter

citronverbena /sˈɪtrɔnvˌɛrbənˌa/ (n, ut)
beirbhéine líomóideach
  en art (Aloysia citrodora) inom växtfamiljen verbenaväxter (Verbenaceae); individ av växtarten citronverbena

citrus /sˈɪtrʉs/ (n)
crann citris

citrusfrukt /sˈɪtrɵsfrˌɵkt/ (n, ut)
citreas

cittra /sˈɪtra/ (n, ut)
siotar
  ett stränginstrument

civil /sˈɪviːl/ (adj)
sibhialta

civil olydnad /sˈɪviːl ˈuːlydnˌad/ (n)
easumhlaíocht shibhialta
  form av protest där man öppet och utan våld vägra att följa vissa lagar eller order från en etablerad auktoritet (såsom myndigheter), eftersom de anses moraliskt felaktiga eller skadliga

civilisation /sˌɪviːlˌiːsasxˈuːn/ (n, ut)
sibhialtacht

civilperson /sˈɪvɪlpˌɛʂuːn/ (n, ut)
sibhialtach
  person som utgör del av civilsamhället

civilrätt /sˈɪvɪlrˌɛt/ (n, ut)
dlí sibhialta
  rättsreglerna för förhållandena mellan enskilda (familjerätt, arvsrätt m m)

clown /klˈɔvn/ (n, ut)
áilteoir

coach /kˈuːaʃ/ (n, ut)
reithe
  person som vägleder till något bättre

coacha /kˈuːaʃˌa/ (v)
bus

colombian /kˈuːlɔmbˌiːan/ (n, ut)
Colómach

colombiansk /kˈuːlɔmbˌiːansk/ (adj)
Colómach
  som rör Colombia

concertina /kˈɔnseːtˌiːna/ (n, ut)
consairtín
  en variant av dragspel utvecklad i England och något senare även Tyskland

container /kˌɔntaˈiːnər/ (n, ut)
coimeádán

cool /kˈuːuːl/ (adj)
fuaraigh
  tuff, häftig, ball
  som inte visar känslor, som har en känslomässig distans

copernicium /kˈuːpərnˌiːsɪˌʉm/ (n, neut)
coparnaiciam, coipeirniciam
  ett grundämne med atomnummer 112 och symbolen Cn

cornflakes /kˈuːrnflakəs/ (n, neut)
calóga arbhair
  frukostflingor av majskorn som valsats och rostats

coronavirus /kˈuːruːnˌaviːrˌʉs/ (n, neut)
coróinvíreas, víreas corónach
  en sorts virus som i förstoring ser ut som en kungakrona

cosinus /kˈuːsiːnˌʉs/ (n)
comhshíneas
  förhållandet mellan närliggande katet och hypotenusa i en rätvinklig triangel
  allmännare, den transcedenta funktionen med Taylorserie 1-z^2/2!+z^4/4!+... konvergent för alla komplexa tal z

costarican /kˈɔstarˌiːkan/ (n, ut)
Cósta Ríceach
  person från Costa Rica eller med costaricanskt påbrå

costaricansk /kˈɔstarˌiːkansk/ (adj)
Cósta Ríceach
  som rör Costa Rica eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

country /kˈuːɵntrˌyː/ (n, ut)
ceol tuaithe
  en bred musikgenre med ursprung i Sydstaterna i USA

cover /kˈuːvər/ (n, ut)
araoid

cowboy /kˈɔvbuːˌyː/ (n, ut)
buachaill bó

crack /krˈak/ (n, neut)
pléasc
  /rent/ kokain

crawl /krˈavl/ (n, ut)
bí ag lámhacán
  ett snabbt simsätt där man växelvis paddlar med armarna och samtidigt sparkar benen upp och ner, i tävlingssammanhang använt vid frisim

crawla /krˈavla/ (v)
bí ag lámhacán
  simma med simsättet crawl; simma genom att växelvis paddla med armarna och samtidigt sparka benen upp och ner

cree /krˈeːə/ (n)
Craís
  ett algonkinspråk som talas av creefolk i delar av Kanada

croissant /krˈuːɪsˌant/ (n, ut)
croissant
  slags böjt bakverk av smördeg populärt till frukost i Kontinentaleuropa

cup /kˈʉp/ (n, ut)
cupán
  tävling, turnering eller tävlingsserie inom idrott

curium /kˈʉriːˌʉm/ (n, neut)
ciúiriam

curling /kˈɵrlɪŋ/ (n, ut)
curláil

curry /kˈɵryː/ (n, ut)
anlann curaí

cyan /sˈyːan/ (adj)
turcaidghorm
  färgad blågrön

cyan /sˈyːan/ (n)
cian
  färg som uppträder om du tar bort röd från vitt ljus

cyberattack /sˈyːbərˌatːak/ (n, ut)
cibirionsaí
  attack eller intrång mot datorsystem, såsom infrastruktur, datornätverk eller persondatorer, med syfte att stjäla, ändra eller förstöra visst mål

cyberrymd /sˈyːbərˌymd/ (n, ut)
an cibearspás
  datasimulerad dimension av verkligheten tillgänglig genom internet

cykel /sˈyːkəl/ (n, ut)
rothar
  pedaldrivet fordon med sadel och styre och antingen (vanligast) tvåhjuligt med framhjul rakt framför bakhjulet eller (mindre vanligt) trehjuligt med framhjul framför sadeln och ett hjulpar baktill, eller vice versa

cykeldäck /sˈyːkəldˌɛk/ (n, neut)
aerbhonn

cykelhjul /sˈyːkəljˌʉl/ (n, neut)
roth

cykelhjälm /sˈyːkəljˌɛlm/ (n, ut)
cafarr
  hjälm avsedd att användas vid färd på cykel

cykelkorg /sˈyːkəlkˌoːrj/ (n, ut)
pardóg

cykelstyre /sˈyːkəlstˌyːrə/ (n, neut)
hanlaí
  vridbar del med två handtag kopplad till framhjulet på en cykel, vilken används för att styra cykeln i olika riktningar

cykelstöld /sˌyːkəlstˈœld/ (n, ut)
goid
  det att stjäla en cykel

cykeltjuv /sˈyːkəlɕˌʉv/ (n, ut)
gadaí
  person som stjäl eller har stulit en cykel

cykla /sˈykla/ (v)
rothar
  färdas på en cykel

cyklamen /sˈyklamən/ (n)
ciclimin
  växtsläkte inom familjen ardisiaväxter med cirka 20 arter som förekommer vilt i medelhavsområdet mellan Spanien till Iran

cyklande /sˈyklandə/ (adj)
rothaíocht
  ; som cyklar

cykling /sˈyklɪŋ/ (n, ut)
rothaíocht
  det att cykla, aktivitet där en använder cykel för transport

cyklisk /sˈyklɪsk/ (adj)
ciorclach
  periodisk, som upprepas i cykler eller utgör en cykel

cyklist /sˈyklɪst/ (n, ut)
rothaí

cyklon /sˈyklɔn/ (n, ut)
cioclón
  lågtryck; ett vädersystem som karakteriseras av att lufttrycket däri är lägre än normalt
  tropisk cyklon som bildats över Indiska oceanen eller Stilla havet nära Australien och vars vindar når orkanstyrka (33 m/s)

cylinder /sˈyːlɪndər/ (n, ut)
sorcóir
  den yta i rummet som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på två identiska, parallella, plana (och ofta, men inte nödvändigtvis slutna) kurvor längs hela kurvan
  tredimensionell geometrisk kropp som avgränsas av två identiska och parallella plana ytor (basytor) och den yta (mantelyta) som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på båda basytorna längs basytornas hela omkrets

cylinderhatt /sˈyːlɪndˌɛrhat/ (n, ut)
hata ard
  hög hatt klädd med fälbtyg

cymbal /sˈymbal/ (n, ut)
ciombal
  ett slags klockspel

cypriot /sˈypriːˌuːt/ (n, ut)
Cipireach
  person från Cypern eller med cypriotisk härkomst

cypriotisk /sˈypriːˌuːtɪsk/ (adj)
Cipireach
  som rör Cypern eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

cysta /sˈysta/ (n, ut)
cist
  svulst med flytande eller geléartat innehåll

cytologi /sˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bhitheolaíocht cheallach
  vetenskapen om cellerna, förr även om cellbiologi

cytoplasma /sˈyːtɔplˌasma/ (n, ut)
cíteaplasma
  området innanför en cells plasmamembran, men utanför (den eventuella) cellkärnan

cytosin /sˌyːtuːsˈiːn/ (n, neut)
cíotóisín

dadaism /dˈadaˌɪsm/ (n, ut)
Dadachas
  en avantgardistisk konstinriktning inom modernismen

dadel /dˈadəl/ (n, ut)
dáta

dadelpalm /dˈadəlpˌalm/ (n, ut)
pailm dhátaí
  palm som ger dadlar

daemon /dˈɑːəmˌuːn/ (n, ut)
daeman
  program som arbetar i bakgrunden istället för under direkt kontroll av en användare

dag /dˈɑːɡ/ (n, ut)
lá

dagbarnvårdare /dˌɑːɡbɑːrnvˈoːrdarə/ (n, ut)
feighlí páistí
  person som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning

dagbok /dˈɑːɡbuːk/ (n, ut)
dialann

dagbrott /dˈɑːɡbrɔt/ (n, neut)
cairéal

dager /dˈɑːɡər/ (n, ut)
lá
  dag

dagfjäril /dˈɑːɡfjɛːrˌiːl/ (n, ut)
féileacán
  fjäril av grupperingen Rhopalocera som huvudsakligen är aktiva om dagen

dagg /dˈaɡ/ (n, ut)
drúcht
  vattendroppar som bildas på föremål på morgonen och kvällen genom kondensering av vattenånga som finns i varm fuktig luft

daggkåpa /dˈaɡkoːpˌa/ (n, ut)
dearna Mhuire
  en växt i sektionen Alchemilla vulgaris eller en växt av släktet Alchemilla (daggkåpor)

daggmask /dˈaɡmask/ (n, ut)
agaill
  individ av någon art i familjen daggmaskar (Lumbricidae) inom klassen gördelmaskar (Clitellata)

daggpunkt /dˈaɡpɵŋkt/ (n, ut)
drúchtphointe
  temperatur vid vilken luftfuktigheten når mättnad

dagjämning /dˈɑːjəmnˌɪŋ/ (n, ut)
cónocht
  tidpunkt på året då tiden mellan soluppgång och solnedgång är precis tolv timmar och dag och natt är lika långa

daglig /dˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
laethúil
  som händer, utkommer o.s.v. varje dag

dagligen /dˈɑːɡlɪɡən/ (adv)
in éadan

dagmamma /dˈɑːɡmamˌa/ (n, ut)
feighlí páistí
  dagbarnvårdare; kvinna som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning.

dagsljus /dɑːɡsjˈʉs/ (n, neut)
solas an lae
  ljus på dagen, av sol

dagstidning /dˈɑːɡstiːdnˌɪŋ/ (n, ut)
páipéar laethúil
  tidning som i regel utkommer dagligen

dagteckna /dˈɑːktəknˌa/ (v)
coinne
  förse med datum

dagtid /dˈɑːktiːd/ (n, ut)
lá
  den del av dygnet då det är ljust (särskilt om den tid som normalt anses arbetstid)

daktyl /dˈaktyːl/ (n, ut)
dachtal
  versfot med en tryckstark (starkt betonad) stavelse följd av två trycksvaga (t ex ordet versfötter)

dal /dˈɑːl/ (n, ut)
gleann

dala /dˈɑːla/ (v)
ísligh
  röra sig nedåt; (sakta) sjunka

dalmatinerhund /dˌalmatˈiːnərhˌɵnd/ (n, ut)
Dalmátach

dalmatisk /dˈalmatˌɪsk/ (adj)
Dalmátach
  som rör det kroatiska landskapet Dalmatien eller dess befolkning

dalmatiska /dˈalmatˌɪska/ (n, ut)
Dalmáitis
  ett utdött romanskt språk som talades i Dalmatien i Kroatien

dalripa /dˈalriːpˌa/ (n, ut)
cearc fhraoigh

dam /dˈɑːm/ (n, ut)
bean uasal
  kvinna (av stånd)
banríon
  en av de starkaste schackpjäserna
  ett spel som kan spelas på ett schackbräde

damask /dˈɑːmask/ (n, ut)
síol oisre
  ben- eller fotskydd av tyg eller läder

damast /dˈɑːmast/ (n, ut)
damasc
  en sorts mönstrad vävnad (bl.a. i dukar)

damm /dˈam/ (n)
linn
  vattenmagasin, vattenreservoar, regleringsmagasin; (större) konstgjord vattensamling i ett med en fördämning (dammbyggnad) uppdämt vattendrag (som används för att tillvarata energi för t.ex. kvarnverksamhet eller elproduktion)
deannach
  små torra partiklar (antingen i luften eller ansamlat, oftast då likvärdigt med smuts)

damma /dˈama/ (v)
púdráil
  (transitivt) torka bort damm (medelst en tygtrasa)

dammråtta /dˈamrɔtːˌa/ (n, ut)
caoireoil

dammsuga /dˈamsʉɡˌa/ (v)
folús

dammsugare /dˈamsʉɡˌarə/ (n, ut)
folúsghlantóir, húvar
  städapparat som suger upp damm och annat skräp

dans /dˈans/ (n, ut)
damhsa, rince
  aktiveteten att dansa
damhsa
  en viss typ av dans, exempelvis med specifika rörelser och till en speciell typ av musik
  ett tillfälle där dans utövas

dansa /dˈansa/ (v)
rinc
  röra kroppen rytmiskt på ett sätt som anses estetiskt tilltalande, ofta i par eller i grupp

dansare /dˈansarə/ (n, ut)
damhsóir
  person som dansar, ofta någon som är tränad i att göra det och eventuellt gör det professionellt

dansgolv /dˈansɡɔlv/ (n, neut)
urlár rince

dansk /dˈansk/ (n, ut)
Danar, Danmhargach

dansk skalle /dˈansk skˈalə/ (n)
poc leis an gceann
  det att med stor kraft slå sin panna mot en motståndares ansikte

danska /dˈanska/ (n, ut)
Danmhairgis
  ett språk som främst talas i Danmark

danssal /dˈansal/ (n, ut)
scoil damhsa
  rum avsedd för dansträning

dansör /dˈansøːr/ (n, ut)
damhsóir
  manlig dansare

darmstadtium /dˈarmstadtˌiːʉm/ (n, neut)
darmstaidtiam

darra /dˈara/ (v)
creath
  göra små och hastiga svängningsrörelser; ofrivilligt göra små skakningar med (del av) kroppen

darwinräv /dˈarvɪnrˌɛːv/ (n, ut)
sionnach Darwin
  en sydamerikansk däggdjursart (Lycalopex fulvipes) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

daskig /dˈaskɪɡ/ (adj)
salach
  sjaskig, urvattnad, färglös, urblekt; som helt mist sin fräschhet

dass /dˈas/ (n, neut)
bosca
  (mindre) utrymme (ofta i form av en mindre byggnad "utomhus") avsett för uträttandet av sina naturbehov

data /dˈɑːta/ (n, ut)
sonraí
  information

databas /dˈɑːtabˌɑːs/ (n, ut)
bunachar sonraí
  en databashanterare (ett datorprogram) för sådana databaser

datafil /dˈɑːtafˌiːl/ (n, ut)
comhad
  fil; mängd digital information som är lagrad på ett beständigt medium under ett speciellt namn

datavetenskap /dˈɑːtavətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
eolaíocht ríomhaireachta
  vetenskap som behandlar principer för programvara i datorer

datera /dˈɑːteːrˌa/ (v)
coinne

dativ /dˈɑːtiːv/ (adj)
tabharthach
  som har att göra med eller som liknar dativ

dativ /dˈɑːtiːv/ (n)
tabharthach
  kasus som används i vissa språk (t.ex. latin, ryska, tyska) för att beskriva att ett substantiv eller pronomen är indirekt objektet för handlingen.

dator /dˈɑːtɔr/ (n, ut)
ríomhaire
  elektronisk maskin som används för att behandla data

datorisera /dˈɑːtɔrˌiːseːrˌa/ (v)
ríomhairigh
  göra om ett befintligt system eller arkiv så att det blir baserat på datorer och annan digital teknik

datormoln /dˈɑːtɔrmˌɔln/ (n, neut)
néalríomhaireacht
  teknik där stora skalbara resurser, exempelvis processorkraft, lagring och funktioner, tillhandahålls som tjänster på internet

datormus /dˈɑːtɔrmˌʉs/ (n, ut)
luch, luchóg
  mekanisk eller optisk apparat till dator som används för att med handen flytta muspekaren på datorskärmen och därmed välja en position på den senare och också utföra kommandon (vanligen baserat på den valda positionen)

datorprogram /dˈɑːtɔrprˌɔɡram/ (n, neut)
ríomhchlár
  uppsättning instruktioner för dator, normalt sparade som en exekverbar fil eller mapp (vanligtvis med filtillägget .exe på Windows-datorer)

datorspel /dˈɑːtɔrspˌeːl/ (n, neut)
cluiche ríomhaire
  spel som spelas med hjälp av en dator

datum /dˈɑːtɵm/ (n, neut)
dáta
  tidsangivelse för dag; gjort genom att ange månad samt vilken dag i månaden det gäller (eventuellt även vilket år om detta ej är underförstått)

davidsstjärna /dˈɑːvɪdsɕˌɛrna/ (n, ut)
Réalta Dháiví

de /dˈeː/ (article)
á
  bestämd artikel plural, oftast enbart vid adjektiv

de /dˈeː/ (pronoun)
siad
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i subjektsform; personligt pronomen i tredje person plural nominativ

de sju dödssynderna /deː sxˈʉ dˈœdsyndˌɛrna/ (n)
seacht bpeacaí marfacha
  sju synder som leder till andra synder

de vises sten /deː vˈiːsəs stˈeːn/ (n)
órchloch
  ett eftersökt ämne som enligt gamla tiders alkemister skulle kunna förvandla oäkta metaller till guld (och bota alla slags sjukdomar)

deadline /dˈeːadlˌiːnə/ (n, ut)
sprioc-am
  den tidpunkt vid vilket ett tidsbegränsat arbete ska vara klart, speciellt om en journalistisk text

debutant /dˈeːbʉtˌant/ (n, ut)
amhránaí

debutroman /dˈeːbʉtrˌuːman/ (n, ut)
aonú

december /dəsˈɛmbər/ (n, ut)
Nollaig, Mí na Nollag
  årets tolfte (12.) och sista månad

decimal /dˈɛsɪmˌal/ (n, ut)
deachúil
  siffra som står till höger om decimaltecknet i ett tal

decimalpunkt /dˈɛsɪmˌalpɵŋkt/ (n, ut)
pointe deachúlach

deckare /dˈɛkːarə/ (n, ut)
bleachtaire
  detektiv

dedicera /dˈeːdiːsˌeːra/ (v)
tíolaic
  tillägna, oftast gällande att tillägna någon ett konstnärligt verk

dedikation /dˌeːdiːkasxˈuːn/ (n, ut)
tíolacadh
  tillägnan

dedikera /dˈeːdiːkərˌa/ (v)
tíolaic
  reservera; avsätta eller tilldela för ett specifikt ändamål

defekt /dˈeːfəkt/ (adj)
easpach
  bristfällig, ofullständig, skadad

defektiv /dˈeːfəktˌiːv/ (adj)
uireasach
  som saknar vissa böjningsformer

defendera /dˈeːfəndˌeːra/ (v)
cosain

defilera /dˈeːfiːlˌeːra/ (v)
salaigh

definiera /dˈeːfiːnˌiːərˌa/ (v)
sonraigh
  bestämma vad som avses med ett ord eller begrepp; skapa en definition

definition /dˌeːfiːniːsxˈuːn/ (n, ut)
sainmhíniú

deg /dˈeːɡ/ (n, ut)
taos
  tjock blandning av framförallt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller på annat vis tillagas; även annat material av liknande konsistens
  pengar

degig /dˈeːjɪɡ/ (adj)
taosach
  vars konsistens liknar deg

degradera /dˌɛɡradˈeːra/ (v)
ísligh
  sänka någons militära grad; flytta till en lägre tjänsteställning; nedsätta

deism /dˈeːɪsm/ (n, ut)
dias

dejt /dˈɛjt/ (n, ut)
coinne
  träff med en älskare eller potentiell älskare, även mer allmänt om intimare träff med en annan person
  person som någon går på dejt (1) med

dekad /dˈeːkad/ (n, ut)
deichniúr
  tiodagarsvecka under franska revolutionen

dekadens /dˈeːkadəns/ (n, ut)
meath

dekadent /dˈeːkadˌɛnt/ (adj)
meatach

dekagon /dˈeːkaɡˌɔn/ (n, ut)
deacagán

dekanterglas /dˈeːkantˌɛrɡlas/ (n, neut)
eascra
  cylinderformad bägare av glas med en hällpip

deklaration /dˌɛklɑːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
dearbhú
  förkunnande, tillkännagivande; något som deklareras

deklarera /dˈɛklɑːrˌeːra/ (v)
admhaigh
  högtidligt förklara
  avge deklaration, redovisa för sin inkomst

deklinera /dəklˈiːneːrˌa/ (v)
aife
  böja av, vika åt sidan
  böja

dekokt /deːkˈuːkt/ (n, ut)
urbhruith
  avkok på växter (förr ofta använt som läkemedel)

dekoration /dˌeːkuːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
maisiúchán
  extra utplacerade föremål eller modifikationer av existerande föremål i syfte att åstadkomma högre skönhet

dekorativ /dˈeːkuːrˌɑːtiːv/ (adj)
maiseach
  som avser dekoration

dekorera /dˈeːkuːrˌeːra/ (v)
maisigh

dekret /dˈɛkrət/ (n, neut)
acht
  tvingande påbud som gäller som lag från myndighet eller annan auktoritet

del /dˈeːl/ (n, ut)
cuid
  en lite mindre bit eller några saker som helt ingår i en större helhet, oftast lätt urskiljbar och naturligt avgränsad

dela /dˈeːla/ (v)
roinn
  dividera
  gemensamt med någon ha eller åtnjuta något (t.ex. egenskap, åsikt, glädje, sorg); tillsammans vara med om något eller ta del i något

dela ut /dˈeːla ˈʉt/ (v)
fuascail
  lämna, ge ut

delaktighet /dˈeːlaktˌɪɡheːt/ (n, ut)
bain do
  det att vara delaktig (i något)

delegation /dˌeːləɡasxˈuːn/ (n, ut)
tiomnú
  grupp personer (delegater) som sänds ut för att diskutera med en motpart; även för att göra studiebesök eller uppvaktning

delfin /dəlfˈiːn/ (n, ut)
deilf
  vattenlevande däggdjur tillhörande familjen delfiner (Delphinidae).

delge /dˈɛljə/ (v)
Comaoineach a ghlacadh

delgivningsbeslut /dˈɛljɪvnˌɪŋsbəslˌʉt/ (n, neut)
feidhmeannas

delgrupp /dˈɛlɡrɵp/ (n, ut)
foghrúpa

delikat /dˈeːliːkat/ (adj)
blasta
  som smakar mycket gott
leice
  ömtålig (bildl.), känslig, fin /gräns/, svårbalanserad

delmängd /dˈɛlməŋd/ (n, ut)
fo-thacar

delning /dˈeːlnɪŋ/ (n, ut)
urrann
  operation som anger kvoten mellan två tal; division

dels /dˈeːls/ (conjunction)
cuid
  inte bara

delstat /dˈeːlstat/ (n, ut)
stát

delta /dˈeːltɑː/ (v)
rannpháirtigh

deltagande /dˈeːltɑːɡˌandə/ (adj)
rannpháirteach
  ; ; som deltar

deltagare /dˈeːltɑːɡˌarə/ (n, ut)
rannpháirtí

deltid /dˈeːltiːd/ (n, ut)
páirtaimseartha
  mindre än full arbetstid som reglerat av lagstiftning eller arbetsmarknadsavtal

delägare /dˈeːlɛːɡˌarə/ (n, ut)
caidreamhach

dem /dˈɛm/ (pronoun)
iad
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i objektsform; personligt pronomen i tredje person plural ackusativ och dativ och efter preposition

demens /dˈeːməns/ (n, ut)
néaltrú
  försämring av högre intellektuella funktioner såsom minne och logiskt tänkande på grund av degenerativa förändringar i hjärnan

dementi /dˈeːməntˌiː/ (n, ut)
éaradh

demo- /dˈeːmuː/ (affix)
daon-
  folk-

demografi /dˈeːmɔɡrˌafiː/ (n, ut)
déimeagrafaíocht

demokrat /dˈeːmɔkrˌɑːt/ (n, ut)
daonlathaí
  någon som /enligt sig själv/ stödjer demokratin

demokrati /dˈeːmɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
daonlathas
  det att tillsammans bestämma över gemensamma angelägenheter; ett sätt att styra ett land (eller annat administrativt område) där folket har möjlighet att genom allmänna val eller folkomröstningar avgöra hur samhällsangelägenheterna skall skötas; en form av bestämmande i en icke-offentlig organisation (eller grupp) där beslut i organisationens namn (ytterst) avgörs av dess medlemmar
  stat där alla röstberättigade människor har möjlighet att rösta och deltaga i beslutandeprocessen

demokratisera /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsˌeːra/ (v)
daonlathaigh
  införa demokrati; göra mer folklig

demokratisk /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsk/ (adj)
daonlathach

demon /dˈeːmuːn/ (n, ut)
deamhan
  ond ande, djävul

demonstrant /dˈeːmʊnstrˌant/ (n, ut)
agóideoir
  person som protesterar offentligt mot något, som deltar i demonstration

demonstration /dˌeːmʊnstrasxˈuːn/ (n, ut)
taispeántas
  det att en person visar hur något fungerar eller skall göras
  större sammankomst på allmän plats för att protestera mot något

demonstrativt pronomen /dˈeːmʊnstrˌatɪvt prˈuːnuːmən/ (n, neut)
forainm taispeántach
  benämning på ett ord som tillhör demonstrativa pronomen

demotisk /deːmˈuːtɪsk/ (adj)
coiteann
  folkspråklig, folklig; som används av folket

den /dˈɛn/ (article)
an

den /dˈɛn/ (pronoun)
ea

den breda vägen /dɛn brˈeːda vˈɛːɡən/ (n)
peaca
  syndens väg

den där /dɛn dˈɛːr/ (pronoun)
sin

den här /dɛn hˈɛːr/ (pronoun)
seo

denguefeber /dˈɛŋʉəfəbər/ (n, ut)
deinge
  en infektion som orsakas av dengueviruset och som överförs och sprids genom stickmyggor

denim /dˈeːniːm/ (n, ut)
deinim
  jeanstyg, en typ av bomullstyg

denna /dˈɛna/ (pronoun)
seo
  den här
  den här

densitet /dˈɛnsɪtˌeːt/ (n, ut)
dlús
  en storhet, anger massa per volymenhet

dental /dəntˈɑːl/ (adj)
déadach
  som rör tänder, tand-
  hörande till tandljuden (d, l, n, r, s, t)

deoxiribonukleinsyra /dˈeːuːksˌiːriːbˌuːnɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad dí-ocsairibeanúicléasach
  vanligen dubbelsträngad nukleinsyra i form av två komplementära polymerer av nukleotider med sockret deoxiribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och tymin

departement /dˈeːpatəmˌɛnt/ (n, neut)
ministreacht
  i Sverige och en rad andra länder beteckning för en enhet inom regeringens kansli

depesch /dˈeːpəʃ/ (n, ut)
oifig

deplacement /dˈɛplasəmˌɛnt/ (n, neut)
buacacht
  ett fartygs totalvikt (= vikten av det undanträngda vattnet)

deponens /dˈeːpuːnəns/ (n, ut)
diúscartach
  deponentiellt verb

deponentiell /dˈeːpuːnˌɛntiːˌɛl/ (adj)
diúscartach

deponera /dˈeːpuːnˌeːra/ (v)
sil-leagan

deppig /dˈɛpɪɡ/ (adj)
suas
  ledsen, nere

depression /dˌɛprəsxˈuːn/ (n, ut)
easca
  känsla av stark nedstämdhet; (strikt psykiatrisk sjukdomsdefinition) tillstånd karakteriserat av starkt minskad livsglädje (oftast orsakad av bakomliggande sjukdom eller plötsliga snabba förändringar i kroppen eller miljön), ofta till den graden att en överhängande risk för självmord samt självskadebeteende föreligger
  kraftig lågkonjunktur
  landområde som är lägre än omgivande landområden, speciellt om landområde under havets yta

deprimerad /dˈɛpriːmˌeːrad/ (adj)
in ísle brí

deprimerande /dˈɛpriːmˌeːrandə/ (adj)
gruama
  ; nedslående, beklämmande

deras /dˈeːras/ (pronoun)
a

dermatologi /dˌɛrmatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
deirmeolaíocht

desertera /dˈeːsətˌeːra/ (v)
tréig
  rymma ur krigstjänst; svika sin plikt

design /(en)dɪzˈaɪn(sv)/ (n, ut)
dearadh

designa /(en)dˈɛzɪɡnə(sv)/ (v)
dearadh

desinformation /dˌeːsɪnfɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
bréagaisnéis
  avsiktligt vilseledande information

desmeknopp /dˈɛsməknˌɔp/ (n, ut)
moscadal
  en art (Adoxa moschatellina) inom växtfamiljen desmeknoppsväxter (Adoxaceae); individ av arten desmeknopp

desperation /dˌɛspərasxˈuːn/ (n, ut)
anbhá

despot /dˈɛspuːt/ (n, ut)
forlámhaí
  envåldshärskare, autokrat, diktator, auktoritär ledare; ibland även förtryckare
  bysantinsk hovtitel, motsvaras av svenska "herre"

despotism /dˈɛspuːtˌɪsm/ (n, ut)
forlámhas
  envälde; förtryck

dess /dˈɛs/ (adv)
ansin
  viss angiven tidpunkt

dess /dˈɛs/ (pronoun)
a

dessert /dˈɛsət/ (n, ut)
milseog

dessutom /dˈɛsʉtˌɔm/ (adv)
le cois
  förutom detta; (anger att något ytterligare skall nämnas, som styrker vad som tidigare sagts)

destillat /dˈɛstɪlˌat/ (n, neut)
driogáit

destillation /dˌɛstɪlasxˈuːn/ (n, ut)
driogadh
  separation av vätskor med olika kokpunkter med hjälp av värme

desto /dˈɛstuː/ (adv)
an

destruktion /dˌɛstrɵksxˈuːn/ (n, ut)
adhmhilleadh
  förstörelse, ödeläggelse

destruktiv /dˈɛstrɵktˌiːv/ (adj)
arganach
  förstörande, ödeläggande

det /dˈeːt/ (article)
ea
  bestämd artikel singular neutrum av den

det /dˈeːt/ (pronoun)
sé
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har t-genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ neutrum
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i objektsform om den omtalade har t-genus; personligt pronomen i tredje person singular ackusativ och dativ neutrum
  personligt pronomen som används som formellt subjekt

det där /deːt dˈɛːr/ (pronoun)
sin

detaljist /dˈɛtɑːljˌɪst/ (n, ut)
miondíoltóir
  person eller firma som sysslar med detaljhandel

detektiv /dˈeːtəktˌiːv/ (n, ut)
bleachtaire

detektor /dˈeːtəktˌɔr/ (n, ut)
brathadóir
  upptäckare, känselorgan; (inom elektronik) likriktande diod, huvudkomponenten i en kristallmottagare

determinant /dˈeːtərmˌiːnant/ (n, ut)
cinntitheach
  en skalär storhet som beror på en kvadratisk matris, som är given som summan av alla produkter av ett element från varje rad och kolonn i matrisen där varje term i summan tas med tecken beroende på tecknet av den permutation av de raderna och kolonnerna som används.

detonation /dˌeːtuːnasxˈuːn/ (n, ut)
madhmadh
  häftig knall, explosion

detonera /dˈeːtuːnˌeːra/ (v)
pléasc
  explodera

detronisera /dətrˈoːniːsˌeːra/ (v)
fianaise a thabhairt

detsamma /dˈɛtsamˌa/ (adv)
go cothrom
  ord som antyder att man tycker samma sak som den talaren talar med

detta /dˈɛtːa/ (pronoun)
seo
  det här, något i närheten (neutrum av denna)

devanagarisk /dˈeːvanˌaɡarˌɪsk/ (adj)
Déiveanágraí
  som rör skriftspråket devanagari

devot /dˈeːvuːt/ (adj)
cráifeach
  underdånig, krypande

diafragma /dˈiːafrˌaɡma/ (n, ut)
scairt
  bländare (i kamera eller kikare)

diagonal /dˌiːaɡɔnˈɑːl/ (adj)
trasnán
  på tvären löpande

diagonal /dˌiːaɡɔnˈɑːl/ (n, ut)
trasnán
  något som går på tvären
  rät linje i en fyrkant som löper på snedden från ett hörn till det motsatta
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från ett hörn till det motstående hörnet
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från en kant till en annan

diagonalmatris /dˈiːaɡˌɔnalmˌatriːs/ (n, ut)
maitrís thrasnánach

diagram /dˈiːaɡrˌam/ (n, neut)
graf
  schematisk framställning över statistiska data

diakon /dˈiːakˌuːn/ (n, ut)
deagánach
  yrkestitel inom kyrkan, ofta med inriktning på social arbete

diakonissa /dˌiːakˈoːnɪsˌa/ (n, ut)
bandeagánach
  kvinnlig motsvarighet till diakon

diakritiskt tecken /dˈiːakrˌɪtɪskt tˈɛkːən/ (n)
comhartha diaicritice
  litet skrivtecken som läggs till en bokstav (över, under eller ovanpå) som har en särskiljande funktion, för att indikera annat uttal, betoning eller betydelse

dialekt /dˈiːalˌɛkt/ (n, ut)
canúint
  variant inom språket (ofta geografiskt begränsad)

dialektik /dˈiːalˌɛktiːk/ (n, ut)
dialachtaíocht
  logiskt förfarande där begrepp sätts i motsats mot andra; slutledningskonst, logik

diamant /dˈiːamˌant/ (n, ut)
diamant, diamaint

diameter /dˈiːamətər/ (n, ut)
trastomhas, lárlíne

diarré /dˌiːarˈeː/ (n, ut)
buinneach, scaoing
  tillstånd vid sjukdom med lös avföring

diaspora /dˈiːaspˌuːra/ (n, ut)
diaspóra

diates /dˈiːatəs/ (n, ut)
faí

diesel /dˈiːəsəl/ (n, ut)
díosal
  bil som drivs med dieselmotor

diesellok /dˈiːəsˌɛlʊk/ (n, neut)
inneall gluaiste díosail
  lok som drivs av en dieselmotor

dieselmotor /dˌiːəsəlmˈuːtɔr/ (n, ut)
inneall díosail
  motortypen som uppfanns av och är uppkallad efter tysken Rudolf Diesel; kännetecknas av att bränslet komprimeras i en kolv tills det självantänder

diet /dˈiːət/ (n, ut)
aiste bia
  allt det som man äter; ofta det att man utesluter och inte äter viss mat (ofta för att man inte tål det eller vill leva nyttigare); levnadssätt i mat och dryck

differens /dˌɪfərˈans/ (n, ut)
difríocht
  det att vara different
  resultatet av en subtraktion

diffus /dˈɪfʉs/ (adj)
idirleata
  svår att urskilja, oskarp, dunkel, vag

diffusion /dˌɪfʉsxˈuːn/ (n, ut)
idirleathadh

difteri /dˈɪftərˌiː/ (n, ut)
diftéire
  en allvarlig infektionssjukdom som orsakas av Corynebacterium diphtheriae

diftong /dˈɪftɔŋ/ (n, ut)
défhoghar
  ett (glidande) ljud som består av två vokaler (t ex au i augusti)

dig /dˈɛj/ (pronoun)
thú
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade (du) i objektsform; personligt pronomen i andra person singular ackusativ och dativ

diger /dˈiːjər/ (adj)
il-leabhrach
  som har stor storlek, stor och tung, tjock och tung
  som har stort omfång

diglossi /dˈɪɡlɔsˌiː/ (n, ut)
débhéascna
  fenomenet att språkbrukare i ett samhälle använder två (närbesläktade) språk men växlar beroende på situationer

dignitet /dˈɪŋniːtˌeːt/ (n, ut)
maorgacht
  grad av värde eller rang, placering på rangskala
cumas
  produkt av ett antal lika faktorer hopmultiplicerade

digraf /dˈɪɡraf/ (n, ut)
délitir
  två bokstäver som tillsammans betecknar ett enda ljud (t ex ng i sång)

dike /dˈiːkə/ (n, neut)
díog
  grävd fåra i mark, normalt avsedd att avvattna mark, grävd ränna

dikt /dˈɪkt/ (n, ut)
dán
  konstnärligt stycke text skrivet i bunden form, ofta med rim och rytm

dikt an /dˈɪkt ˈɑːn/ (adv)
sruthlaigh
  tätt intill, helt motliggande, full sidokontakt

dikta /dˈɪkta/ (v)
graf
  skapa dikter, skriva poesi

diktamen /dˈɪktamən/ (n, ut)
deachtú

diktare /dˈɪktarə/ (n, ut)
bard

diktator /dˈɪktatˌɔr/ (n, ut)
deachtóir
  nationell ledare som härskar enväldigt och inte ger folket något inflytande

diktatur /dˈɪktatˌʉr/ (n, ut)
deachtóireacht
  styrelseform där all statsmakt ligger i händerna på en person eller en (mindre) grupp; även om landet som sådant

dikvävemonoxid /dˈɪkvɛːvəmˌuːnuːksˌiːd/ (n)
ocsaíd nítriúil
  kemisk förening av kväve och syre

dildo /dˈɪlduː/ (n, ut)
bod bréige
  sexleksak utformad som en penis, tänkt att ersätta den naturliga penisen vid penetrerande sex

dilemma /dˈiːləmˌa/ (n, neut)
aincheist

dill /dˈɪl/ (n, ut)
lus mín
  krydda, bestående av delar från växten dill

dimension /dˌiːmənsxˈuːn/ (n, ut)
toise
  aspekt eller synsätt på någonting
  utsträckning i en given riktning, exempelvis höjd, bredd eller djup
  antalet linjärt oberoende element i ett vektorrum

dimetylbensen /dˈiːmətˌylbənsən/ (n, neut)
xiléin
  någon av de tre kemiska föreningar som kan bildas genom att två metylgrupper sätts på en bensenring, närmare bestämt 1,2-dimetylbensen (orto-xylen), 1,3-dimetylbensen (meta-xylen) eller 1,4-dimetylbensen (para-xylen)

diminutiv /dˈiːmiːnˌʉtiːv/ (adj)
díspeagadh

diminutiv /dˈiːmiːnˌʉtiːv/ (n, neut)
díspeagadh
  ordbildning för att uttrycka att något är litet och/eller familjärt

dimljus /dɪmjˈʉs/ (n, neut)
lampa ceo
  främre strålkastare som är vinklade för att ge bästa möjliga upplysning vid dimmiga förhållanden

dimma /dˈɪma/ (n, ut)
ceo

dimmig /dˈɪmɪɡ/ (adj)
ceomhar
  som på grund av dimma (luft nära marken mättad med vattenånga kondenserad på partiklar av rök, stoft eller damm i luften) – d.v.s. oklar luft – inte framträder tydligt och/eller inte är möjlig att se genom
  som har nedsatt sinnestillstånd eller oklar tankeskärpa på grund av starka känslor, förgiftning eller ohälsa
  oklar, otydlig

din /dˈɪn/ (pronoun)
do
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den tilltalade (du) om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; possessivt pronomen i andra person singular med huvudordet i singular utrum

dinar /dˈiːnar/ (n, ut)
lón
  benämning på valutorna i valuta i Algeriet, Bahrain, Irak, Jordanien, Serbien, Kuwait, Libyen och Tunisien

dinera /dˈiːneːrˌa/ (v)
bricfeasta
  äta mat

dinosaurie /dˈiːnuːsˌaʉrˌiːə/ (n, ut)
dineasár
  någon av de många kräldjur i jättesläktet dinosaurier (Dinosauria, oftast behandlad som en överordning), främst avseende utdöda dito (men ibland även levande fåglar) som levde under eran mesozoikum, vars variation hade arter som var de största landlevande djuren i historien

diod /dˈiːuːd/ (n, ut)
dé-óid

diplomat /dˈɪpluːmˌɑːt/ (n, ut)
taidhleoir
  tjänsteman som företräder sitt lands regering, periodvis placerad på beskickning hos främmande makt

dipp /dˈɪp/ (n, ut)
claonas
  sås använd som tillbehör för tilltugg som doppas däri

diptyk /dˈɪptyːk/ (n, ut)
diptic

direkt /dˈɪrəkt/ (adj)
deachtaigh
  som är i kontakt med något annat utan omvägar i tid, rum eller abstrakt

direkt /dˈɪrəkt/ (adv)
go díreach
  ; vid närmast följande tidpunkt, omedelbart

direktiv /dˈɪrəktˌiːv/ (n, neut)
treoir

direktör /dˈɪrəktˌøːr/ (n, ut)
bainisteoir
  högt uppsatt chef inom ett företag eller annan organisation

dirigent /dˈɪriːjənt/ (n, ut)
stiúrthóir

dirigera /dˈɪriːjˌeːra/ (v)
béasa
  ange en riktning för, ge riktning åt; anföra (en orkester eller en kör)

discipel /dˈɪssɪpəl/ (n, ut)
dalta
  elev, lärjunge

disciplin /dˌɪssɪplˈiːn/ (n, ut)
araíonacht
  upprätthållande av ordning; följande av regler
  vetenskapsgren
  sportgren

disciplinera /dˌɪssɪplˈiːneːrˌa/ (v)
araíonacht
  vänja vid tukt och ordning

disciplinär /dˈɪssɪplˌiːnɛːr/ (adj)
smachtaithe
  som hör ihop med disciplin

disk /dˈɪsk/ (n, ut)
cáidheach
  smutsiga eller precis rengjorda husgeråd
  rengöring av smutsiga husgeråd
ceirnín
  platta av brosk som finns mellan kotorna i ryggraden
  hårddisk
cuntar
  avlångt bord eller skåp som dels skiljer försäljare från köpare, dels används för att förevisa varan

diska /dˈɪska/ (v)
na soithí a ní
  rengöra föremål för matlagning och förtäring av livsmedel

diskant /dˈɪskant/ (n, ut)
tribil
  övre delen av vårt tonomfång eller av klaviaturen på t ex ett piano; högsta stämman i blandad kör; röst i högt tonläge

diskare /dˈɪskarə/ (n, ut)
miasniteoir
  person som diskar, ofta anställd på restaurang eller bar

diskbänk /dˈɪskbəŋk/ (n, ut)
doirteal
  bänk i ett kök avsedd för diskning, vanligen försedd med diskho och med yta av plåt i rostfritt stål

diskmaskin /dˌɪskmasxˈiːn/ (n, ut)
miasniteoir

diskmedel /dˈɪskmeːdˌɛl/ (n, neut)
glantach

diskografi /dˈɪskɔɡrˌafiː/ (n, ut)
dioscliosta
  förteckning över skivinspelningar, ofta över en artists eller musikgrupps samtliga inspelningar, inklusive album, singlar och andra musikaliska verk
  röntgenundersökning av ryggradens diskar där kontrastmedel sprutas in för att synliggöra eventuella skador

diskotek /dˈɪskuːtək/ (n, neut)
dioscó
  danslokal med (högljudd) musik

diskussion /dˌɪskɵsxˈuːn/ (n, ut)
aighneas
  längre monolog eller dialog, ofta i samtal mellan två eller fler personer, ofta med syfte att (i något avseende) uppnå kunskap eller konsensus

diskutera /dˈɪskʉtˌeːra/ (v)
pléigh

dispens /dˈɪspəns/ (n, ut)
díolmhú

disputera /dˈɪspʉtˌeːra/ (v)
imreas
  ivrigt diskutera, även strida med ord

dispyt /dˈɪspyːt/ (n, ut)
imreas

distans /dɪstˈans/ (n, ut)
aga
  mått på hur långt ifrån varandra två objekt är; avstånd

distinkt /dˈɪstɪŋkt/ (adj)
ar leith
  åtskild

distribuera /dˈɪstriːbˌʉərˌa/ (v)
scaoil
  sprida ut; göra så att flera (identiska eller olika) föremål hamnar på flera olika ställen; dela ut till bestämda mottagare

dit /dˈiːt/ (adv)
anonn
  (riktning) till den plats där något befinner sig

ditcha /dˈɪtʃa/ (v)
díog
  lämna en person tillfälligt eller permanent
  överge eller kasta bort något

diva /dˈiːva/ (n, ut)
primadonna
  person medveten om sin storhet

divergens /dˈiːvərjəns/ (n, ut)
eisréimneacht
  en operator som avbildar ett vektorfält \mathbf{F}=(F_1, \ldots, F_n) av n variabler på skalärfältet \sum_{i=1}^n\frac{\partial F_i}{\partial x_i}
  principen att en följd av element aldrig konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

diverse /dˈiːvəʂə/ (adj)
difriúil
  allehanda, av olika ursprung, flera olika, blandad

diversion /dˌiːvərsxˈuːn/ (n, ut)
athbhealach
  förströelse, tidsfördriv
  skenmanöver för att vilseleda en fiende, avledningsmanöver

dividera /dˈiːviːdˌeːra/ (v)
roinn
  utföra en division; dela ett tal med ett annat tal

divis /dˈiːviːs/ (n, ut)
fleiscín
  skiljetecknet "-", använt för att avstava ord

division /dˌiːviːsxˈuːn/ (n, ut)
deighilt
  binär operation på reella tal, vanligtvis betecknad /; anger kvoten mellan två tal; a/b är lika med det tal som multiplicerat med b är lika med a

djonk /djˈɔŋk/ (n, ut)
siunca
  en sorts flatbottnat kinesiskt segelfartyg

djungel /jˈɵŋəl/ (n, ut)
dufair
  tropisk skog med tät vegetation

djup /jˈʉp/ (adj)
domhain
  som sträcker sig långt i längddimensionen parallellt med en (ofta markens) ytnormal, oftast neråt
  (om möbler, i synnerhet skåp) som sträcker sig långt från möbelns framsida

djupt /jˈʉpt/ (adv)
domhain
  avledning till adjektivet djup

djur /jˈʉr/ (n, neut)
ainmhí
  organism tillhörande djurriket (Animalia), vilket utgörs av flercelliga organismer, ofta med nervsystem och rörelseförmåga

djurart /jˈʉrɑːt/ (n, ut)
aicíd

djurgift /jˈʉrjɪft/ (n, neut)
aicis

djurisk /jˈʉrɪsk/ (adj)
ainmhíoch

djurläkare /jˈʉrlɛːkˌarə/ (n, ut)
tréidlia
  person som behandlar djur medicinskt och/eller kirurgiskt

djurpark /jˈʉrpark/ (n, ut)
gairdín ainmhithe
  park till vilken man går i huvudsak för att titta på de levande, ofta exotiska och vilda djur som finns där, normalt med entréavgift

djärv /djˈɛrv/ (adj)
dána

djärvas /djˈɛrvas/ (v)
dúshlán
  ha mod till; våga

djävel /djˈɛːvəl/ (n, ut)
tabhartha
  avskyvärd person som man tycker illa om; allmän benämning på person (speciellt någon man har negativt inställning till)

djävul /djˈɛːvʉl/ (n, ut)
diabhal
  (tänkt) varelse eller väsen som representerar all ondska

djävulsk /djˈɛːvɵlsk/ (adj)
diail
  som relaterar till, härrör från eller liknar djävulen

dock /dˈɔk/ (adv)
áfach
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

docka /dˈɔkːa/ (n, ut)
bábóg, áilleagán
  som efterliknar en människa
  verktyg eller annat som efterliknar en människa
  anläggning för underhåll av fartyg, varv
  kort för garndocka, en liten härva med garn eller tråd

dodekaeder /dˈuːdəkˌaədər/ (n, ut)
dóideacaihéadrán

doft /dˈɔft/ (n, ut)
boladh

dogm /dˈɔɡm/ (n, ut)
dogma

dogmatisk /dˈɔɡmatˌɪsk/ (adj)
ceanndána
  som håller fast vid en dogm utan att anpassa sig efter omständigheterna; ihärdig, fundamentalistisk, konsekvent, enkelspårig

dojo /dˈuːjuː/ (n, ut)
dojo

doktor /dˈɔktɔr/ (n, ut)
dochtúir
  läkare

doktrin /dɔktrˈiːn/ (n, ut)
foirceadal
  (ensidig) lära eller norm med dess (tänkta) tillämpning (särskilt i militärpolitiska sammanhang)

dokument /dˈɔkʉmˌɛnt/ (n, neut)
doiciméad

dokumentation /dˌɔkʉmˌɛntasxˈuːn/ (n, ut)
cáipéisí
  samling dokument som beskriver ett föremål, en programvara, en situation eller dylikt

dokumentera /dˈɔkʉmˌɛnteːrˌa/ (v)
cáipéis

dokumentär /dˌɔkʉməntˈɛːr/ (adj)
clár faisnéise
  verklighetsbaserad, som bygger på dokument

dokumentär /dˌɔkʉməntˈɛːr/ (n, ut)
clár faisnéise
  dokumentärt verk (bok, film)

dokumentärfilm /dˌɔkʉməntˈɛːrfɪlm/ (n, ut)
clár faisnéise
  reportagefilm med vanliga människor

dolk /dˈɔlk/ (n, ut)
miodóg
  stickvapen som till formen påminner mycket om ett litet svärd
X-ghathach
  ett drag som attackerar en pjäs som står framför en mindre viktig pjäs

dolka /dˈɔlka/ (v)
briogún
  döda med dolk
  göra en dolk

dollar /dˈɔlar/ (n, ut)
dollar
  benämning på valutan i bland annat USA, Kanada och Australien

dom /dˈɔm/ (n, ut)
breith
  domstolsbeslut
  avgörande i tvistemål
Teampall Mór
  mäktig och central kyrkobyggnad
  kupolformad överbyggnad, särskilt vanligt på större kyrkor och katedraler

domare /dˈuːmarə/ (n, ut)
breitheamh
  person som ansvarar för dömande verksamhet vid en domstol

domedag /dˈuːmədˌɑːɡ/ (n, ut)
Lá an Bhreithiúnais
  den yttersta dagen, då Gud ska ge en slutlig dom för alla människor

domherre /dˈɔmhərə/ (n, ut)
corcrán coille
  en art (Pyrrhula pyrrhula) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av denna art

domkyrka /dˈɔmkyrkˌa/ (n, ut)
ardeaglais

domna /dˈɔmna/ (v)
laghdaigh
  bli mindre livlig, lägga sig till ro

domning /dˈɔmnɪŋ/ (n, ut)
eanglach
  tillståndet eller känslan av att någon kroppsdel domnar

domslut /dˈɔmslʉt/ (n)
glao
  beslut om hur domaren väljer att bedöma en situation

domstol /dˈɔmstuːl/ (n, ut)
cúirt

domän /dˈuːmɛːn/ (n, ut)
fearann
  inom biologin den högsta nivån för systematisk indelning av organismer

dop /dˈuːp/ (n, neut)
baisteadh

dopamin /dˌuːpamˈiːn/ (n, neut)
dopaimín
  en katekolamin och viktig neurotransmittor associerad med motorik, vakenhet och hjärnans belöningssystem

dopfunt /dˈɔpfɵnt/ (n, ut)
umar baiste
  kärl som rymmer dopvattnet under ett kristet dop

dopnamn /dˈɔpnamn/ (n, neut)
ainm baiste
  det namn som förkunnats av prästen vid ett dop

dopning /dˈɔpnɪŋ/ (n, ut)
dópáil
  intagandet av olovliga medel för att öka prestationsförmågan

dopp /dˈɔp/ (n, neut)
claonas

doppa /dˈɔpa/ (v)
tum
  sänka ned något i en vätska för att omedelbart ta upp föremålet igen

dopplereffekt /dˈɔplərˌɛfəkt/ (n, ut)
iarmhairt Doppler
  det att frekvensen hos en signal, exempelvis ljud eller ljus, beror på om källan närmar sig eller avlägsnar sig i förhållande till observatören

dossier /dˈɔsiːər/ (n, ut)
comhad

dotter /dˈɔtːər/ (n, ut)
iníon
  kvinnlig avkomma i förhållande till sina föräldrar; gäller såväl biologiska barn som adoptivbarn

dotterdotter /dˈɔtːərdˌɔtːər/ (n, ut)
gariníon

dotterson /dˈɔtːəʂˌuːn/ (n, ut)
garmhac

dov /dˈuːv/ (adj)
múisiamach
  mörk, klanglös, bas-; med mycket låg frekvens

dovhjort /dˈɔvjuːt/ (n, ut)
fia buí
  hjortarten Dama dama som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae); individ av denna art

doxologi /dˌuːksuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
docseolaíocht
  kort och högstämd lovsång för Guds ära

dra upp /drˈɑː ˈɵp/ (v)
tóg
  börja prata om ett visst ämne (speciellt om ett ämne som anses obehagligt, irriterande eller på annat sätt dåligt)

dra åt helvete /drˈɑː ˈoːt hˈɛlvətə/ (interjection)
téigh go h-ifreann
  uttrycker stark förvåning, överraskning, rädsla etc; det var som fan

drabant /drˈabant/ (n, ut)
gealach
  himlakropp som rör sig runt en planet; måne eller satellit

drabba /drˈaba/ (v)
treo

drag /drˈɑːɡ/ (n, neut)
bog
  moment som består av en pjäsförflyttning eller placering; jämför flytt i exempelvis backgammon
dréacht
  konstant och kännbar rörelse hos luften inomhus beroende på otäta väggar, fönster eller dörrar

dragg /drˈaɡ/ (n, ut)
cat
  ankarliknande föremål (vanligen med fyra armar) vilket används som ankare till mindre båtar eller som redskap som släpas utmed sjöbottnar för att leta efter och bärga föremål

dragon /drˈɑːɡɔn/ (n, ut)
dragan
  en art (Artemisia dracunculus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ eller grupp individer av arten dragon
  krydda bestående av delar från växten dragon
dragún
  typ av beridna soldater

dragspel /drˈaɡspeːl/ (n, neut)
cairdín
  bälginstrument som den musicerande bär på magen

dragspelare /drˈaɡspeːlˌarə/ (n, ut)
cairdíneoir
  person som spelar dragspel

drake /drˈɑːkə/ (n, ut)
dragan, eitleog
  mytologiskt sagodjur i form av stort reptiliskt- eller serpentinskt monster, vanligen ett chimärt väsen med förmågan att flyga samt med vissa övernaturliga krafter; i europeisk tradition ofta förmågan att spruta eld etc
eitleog
  beståndsdel av vapen eller flaggor
  en ankhane
  drakskepp, långskepp
  föremål bestående av ett segel som ska lyftas av vinden, samt ett snöre med vilket man håller emot
  fientlig och ovänlig kvinna

drakfrukt /drˈakfrɵkt/ (n, ut)
dragantoradh
  tropisk frukt av växtsläktet pitahaya (Hylocereus) i familjen kaktusar (Cactaceae)

drakonisk /drɑːkˈoːnɪsk/ (adj)
danartha
  omåttligt sträng

drama /drˈɑːma/ (n, neut)
dráma
  litterär genre med en berättelse på prosa eller vers som följer en eller flera personer, och som regel är tänkt att sättas upp som ett skådespel på en teater eller som ett TV-drama
  dramatiskt skådespel, film eller liknande
  spännande eller upprörande händelse eller företeelse

dramatiker /drˈɑːmatˌiːkər/ (n, ut)
drámadóir
  författare av skådespel

dramatisera /drˈɑːmatˌɪseːrˌa/ (v)
drámaigh
  omarbeta t ex en roman för teatern

draperi /drˈɑːpərˌiː/ (n, neut)
éadaitheoireacht

dravel /drˈɑːvəl/ (n, neut)
amaidí
  struntprat; skräp

dregel /drˈeːɡəl/ (n, neut)
seile
  ur munnen flytande saliv

dreja /drˈɛja/ (v)
caith
  med hjälp av drejskiva forma en klös lera till runda föremål såsom vaser, krukor, muggar, skålar och tallrikar

drejskiva /drˈɛjsxiːvˌa/ (n, ut)
roth potaire
  roterande skiva som fungerar som hjälp­medel vid drejning

dressera /drˈɛseːrˌa/ (v)
treoraigh
  tämja och/eller metodiskt träna ett djur till att utföra önskade rörelser eller beteenden

drev /drˈeːv/ (n, neut)
bagair
  jaktmetod där en större grupp deltagare med hjälp av höga ljud och skrämseltaktik föser bytet mot en beväpnad grupp jägare; även om gruppen som utför den uppgiften
acmhainn
  enskilt kugghjul som utgör en del av en växel och griper i ett annat kugghjul eller en kedja

dribbla /drˈɪbla/ (v)
druibleáil

dribbling /drˈɪblɪŋ/ (n, ut)
druibleáil
  sätt för att ta sig förbi sin motståndare

dricka /drˈɪkːa/ (v)
ól
  förtära vätska
  förtära alkoholhaltiga drycker

dricksa /drˈɪksa/ (v)
síneadh láimhe
  att ge dricks

drickspengar /drˈɪkspəŋˌar/ (n, ut)
síneadh láimhe

drift /drˈɪft/ (n, ut)
síob
  förflyttning med vind eller ström
  okontrollerad förflyttning i största allmänhet
obráid
  verksamhet, produktion

driftig /drˈɪftɪɡ/ (adj)
borrúil
  som har förmåga att prestera, uppnå resultat

dristig /drˈɪstɪɡ/ (adj)
neamhnáireach
  oförfärad, orädd; som inte tvekar till att utföra en handling

driv /drˈiːv/ (n, neut)
bagair
  oavbrutet (sömlöst) flöde framåt; framåtanda

driva /drˈiːva/ (n, ut)
caitín
  större ansamling av något, t.ex. snö

driva /drˈiːva/ (v)
síobadh
  röra sig utan mål
meannán
  skoja, skämta (med)
ruthag
  sköta; ta hand om; leda

drivkraft /drˈiːvkraft/ (n, ut)
siocair
  drivande kraft, underliggande motiv, bevekelsegrund

drivrutin /drˌiːvrʉtˈiːn/ (n, ut)
tiománaí

drivved /drˈiːvəd/ (n, ut)
adhmad raice

drog /drˈuːɡ/ (n, ut)
druga
  vara eller substans med uppiggande eller berusande och mer eller mindre beroendeframkallande effekt

droga /drˈuːɡa/ (v)
druga

drogmissbrukare /drˈɔɡmɪsbrˌʉkarə/ (n, ut)
andúileach
  person som missbrukar droger

dromedar /drˈuːmədˌar/ (n, ut)
dromadaire
  en art (Camelus dromedarius) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten dromedar

droppa /drˈɔpa/ (v)
sil
  falla i droppar

droppe /drˈɔpə/ (n, ut)
braon, deoir

drossel /drˈɔsəl/ (n, ut)
plúch
  en induktiv, passiv elektronisk komponent, spole, induktor; speciellt i dämpande tillämpningar
smólach
  fågel av släktet turdus

drottning /drˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
banríon
  kvinnligt statsöverhuvud i en monarki
  den starkaste schackpjäsen

drottningmoder /drˈɔtnɪŋmˌuːdər/ (n, ut)
ríonmháthair
  änkedrottning som är moder till nuvarande monark

drucken /drˈɵkːən/ (adj)
ar meisce
  berusad, påverkad av alkohol

druga /drˈʉɡa/ (n, ut)
banríon draig
  man som för att underhålla iklär sig kvinnokläder

druid /drˈʉiːd/ (n, ut)
draoi
  fornkeltisk präst och siare

drunkna /drɵŋknˈa/ (v)
báigh
  (vara på väg att) avlida (ofrivilligt) av andningsbrist i vatten (eller annan vätska eller gyttja)

druva /drˈʉva/ (n, ut)
fíonchaor
  frukt hos flertalet arter i familjen vinväxter

druvsocker /drˈɵvsɔkːər/ (n, neut)
glúcós

dryck /drˈyk/ (n, ut)
deoch
  vätska som är drickbar; allmänt om det som går att dricka
  en sort eller en mängd dryck (1.)

dryckeskanna /drˈykːəskˌana/ (n, ut)
tancard
  större cylindriskt dryckeskärl med lock (samt öppnande tangent) och stor bågformig hänkel

dryckesoffer /drˈykːəsˌɔfər/ (n, neut)
síneadh láimhe
  offer varvid att (alkoholhaltig) dryck utgjutes över altare eller helgad mark till ära för någon (förkristen) gud eller väsen

dryg /drˈyːɡ/ (adj)
arís
  ungefärlig, men som överskrider måttet något; som är lite mer än vanligt/normalt

dryghet /drˈyɡheːt/ (n, ut)
airdiúlacht
  det att vara dryg

drypa /drˈyːpa/ (v)
bogán
  rinna i droppar
  låta rinna i droppar

dräglig /drˈɛɡlɪɡ/ (adj)
sásúil
  möjlig att anta

dräkt /drˈɛːkt/ (n, ut)
deasaigh
  enhetlig uppsättning av kläder
culaith
  matchande klädsel för damer bestående av jacka och kjol

dräktig /drˈɛːktɪɡ/ (adj)
ag iompar clainne
  havande, med unge

drämma /drˈɛma/ (v)
gread
  slå med (stor) styrka

dränera /drˈɛːneːrˌa/ (v)
taosc
  leda bort vatten (eller annan vätska) från (ett område på marken eller annan plats)

dräng /drˈɛŋ/ (n, ut)
buachaill feirme
  manlig medhjälpare i jordbruket
Seoinín
  person som utför moraliskt tvivelaktiga tjänster åt andra; medlöpare

dränka /drˈɛŋka/ (v)
báigh
  sänka något helt och hållet under vattenytan; översvämma;
  döda genom att låta drunkna

dräpa /drˈɛːpa/ (v)
maraigh
  begå dråp, döda avsiktligt men utan stora förberedelser, t.ex. med handvapen i strid

dröjsmål /drˈœjsmoːl/ (n, neut)
faillí

dröm /drˈœm/ (n, ut)
brionglóid
  fenomenet att se bilder och uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  önskan som man hoppas ska gå i uppfyllelse

drömlik /drˈœmliːk/ (adj)
aislingeach
  som liknar en dröm

drömma /drˈœma/ (v)
taibhrigh
  fantisera om; hoppas på

drömsk /drˈœmsk/ (adj)
dathúil
  som i en dröm

drönare /drˈøːnarə/ (n, ut)
crónán
  hane av en gaddstekel vilket innefattar myggor, bin, getingar m.fl.
aerfheithicil gan foireann
  motorförsett luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras

du /dˈʉ/ (pronoun)
tú
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person singular nominativ

dual /dˈʉal/ (adj)
déach

dualis /dˈʉalˌiːs/ (n, neut)
déach
  tvåtal, ett grammatiskt numerus likt singular och plural för syftning på exakt två referenter (i språk som skiljer detta från plural)

dubba /dˈɵba/ (v)
ridire
  (förr) slå till riddare

dubbel /dˈɵbəl/ (adj)
dúbailte

dubbelbogey /dˈɵbəlbˌuːjəˌyː/ (n, ut)
bógaí dúbailte
  resultat på ett hål två slag mer än hålets par

dubbelgångare /dˈɵbəlɡˌɔŋarə/ (n, ut)
taise
  person som är så lik en annan person att han kan förväxlas med denne

dubbelhaka /dˈɵbəlhˌaka/ (n, ut)
athsmig
  extra veck av fett under hakan som framstår som en extra haka

dubbelhänt /dˈɵbəlhˌɛnt/ (adj)
comhdheas
  som varken är höger- eller vänsterhänt, utan kan använda båda händerna med lika stor skicklighet

dubbelklicka /dˈɵbəlklˌɪkːa/ (v)
cliceáil faoi dhó
  klicka två gånger med datormusen tätt efter varandra

dubbelmacka /dˈɵbəlmˌakːa/ (n, ut)
ceapaire
  smörgås bestående av två bröd(skivor) med innehåll pressat samman mellan dem en varm dubbelmacka; föremål som placerats i en formation liknande en dubbelmacka
  sexuell aktivitet där den passiva parten mottar mer än en penis (eller fallos) samtidigt (traditionellt två stycken)

dubbelmoral /dˈɵbəlmˌuːral/ (n, ut)
caighdeán dúbailte
  det att förespråka andra moraliska principer än de man tillämpar i sitt eget liv; det att tillämpa andra regler på en grupp än på annan jämförbar grupp

dubbelschack /dˈɵbəlʃˌak/ (n, ut)
sáinn dhúbailte

dubbelstjärna /dˈɵbəlsxˌɛrna/ (n, ut)
réalta dhúbailte
  solsystem som består av två stjärnor

dubbelsäng /dˈɵbəlsˌɛŋ/ (n, ut)
leaba dhúbailte
  säng avsedd för två personer

dubbeltrast /dˈɵbəltrˌast/ (n, ut)
liatráisc

dubbla /dˈɵbla/ (v)
dúbail
  multiplicera med två

dubblett /dˈɵblət/ (n, ut)
dúbail

dubnium /dˈɵbniːˌʉm/ (n, neut)
dúibniam

ducka /dˈɵkːa/ (v)
seachain
  hastigt böja sig ned för att undgå att bli träffad

dugg /dˈɵɡ/ (n, neut)
béalbhach
  mycket liten del eller grad av något

duggregn /dˈɵɡrəŋn/ (n, neut)
brádán
  lätt regn

duggregna /dˈɵɡrəŋnˌa/ (v)
bheith ag brádán
  falla ner mindre mängder regn

duglig /dˈɵɡlɪɡ/ (adj)
cumasach
  som duger till något, kompetent

duglighet /dˈɵɡlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
agús
  lämplighet; egenskapen (förmågan, graden av) att vara duglig

duk /dˈʉk/ (n, ut)
scaraoid
  stycke textil eller plast som läggs på bord eller annan möbel i dekorativt eller skyddande syfte
scáileán
  tunn, plan och slät vit yta som används för att via projektor projicera bilder på
anairt
  textil som spänns över en ram som underlag för att måla en tavla

duka /dˈʉka/ (v)
tuata
  förbereda ett bord för att kunna ätas vid, genom att ställa fram porslin och redskap som behövs för måltiden

duktig /dɵktˈɪɡ/ (adj)
abúil

dum /dˈɵm/ (adj)
ainbhiosach
  ointelligent, med bristande förstånd
ceachartha
  elak, ohygglig, otrevlig, ovänlig, stygg, taskig

dum i huvudet /dˈɵm iː hˈʉvʉdət/ (adj)
ainbhiosach
  mycket dum, korkad

dumbom /dˈɵmbɔm/ (n, ut)
baothán
  dum och ointelligent person

dumdristig /dˈɵmdrɪstˌɪɡ/ (adj)
neamhnáireach
  som utan att tänka sig för beter sig djärvt eller våghalsigt

dumdristighet /dˈɵmdrɪstˌɪɡheːt/ (n, ut)
andánacht

dumhuvud /dˈɵmhʉvˌʉd/ (n, neut)
blocán

dumstrut /dˈɵmstrʉt/ (n, ut)
blocán

dun /dˈɵn/ (n)
clúmh
  typ av fjädervävnad på fåglars hud, särskilt hos fågelungar
binse
  flock, stim, svärm, särskilt om djur

dunder /dˈɵndər/ (n, neut)
toirneach
  starkt ljud som ges ifrån en blixt

dunk /dˈɵŋk/ (n)
druma
  bärbar behållare för vätska, oftast formad som ett rätblock och försedd med ett handtag och ibland med en kran
tump
  slag som orsakar dovt ljud
buille
  dovt ljud, ofta som slår regelbundet

dunkel /dˈɵŋkəl/ (adj)
doiléir
  skuggig; i svagt ljus
ísligh
  otydlig; svårförståelig, eller som ger svårförståeliga svar

dunkel /dˈɵŋkəl/ (n, neut)
clapsholas
  halvmörker
aduaine
  oklarhet

dunkelhet /dˈɵŋkəlhˌeːt/ (n, ut)
dorchadas
  mörker

duns /dˈɵns/ (n, ut)
trost
  pladask, dov smäll

dunst /dˈɵnst/ (n, ut)
asanálú
  avgiven gas eller ångbildning, vanligen med viss lukt; även om dis, töcken; även om lukt, utdunstning

duodenum /dˈʉuːdənˌʉm/ (n)
dúidéineam
  tolvfingertarm, den första delen av tunntarmen

duplicera /dˈɵplɪsˌeːra/ (v)
dúbail

dur /dˈʉr/ (n, ut)
maor

durabel /dˈʉrabˌɛl/ (adj)
buanfasach

durabilitet /dˈʉrabˌiːliːtˌeːt/ (n, ut)
buaine
  det att vara durabel

durkslag /dˈɵrkslɑːɡ/ (n, neut)
síothlán
  slags sil med handtag

dusch /dˈɵʃ/ (n, ut)
cith
  anordning för att duscha i
  användande av en dusch (1)
  översköljning som av en dusch

duscha /dˈɵʃa/ (v)
biathaigh

dussin /dɵsˈiːn/ (n, neut)
dosaen
  samling av precis tolv föremål

duva /dˈʉva/ (n, ut)
colm, colúr
  fågel tillhörande familjen Columbidae

duvhök /dˈɵvhøːk/ (n, ut)
spioróg mhór

duvslag /dˈɵvslɑːɡ/ (n, neut)
colmlann
  ett bo för duvor

dväljas /dvˈɛljas/ (v)
cónaigh
  bo, vistas

dvärg /dvˈɛrj/ (n, ut)
abhac
  onormalt liten människa; dvärgväxt, kortväxthet

dvärgmås /dvˈɛrɡmoːs/ (n, ut)
sléibhín beag

dvärgpinscher /dvˈɛrɡpɪnʃər/ (n, ut)
pinséir bídeach
  en hundras från Tyskland som är en mindre sort av förlagan pinscher

dvärgplanet /dvˈɛrɡplanət/ (n, ut)
abhacphláinéad
  himlakropp som kretsar runt solen, men som inte är tillräckligt stor för att ha status som en planet

dvärgstjärna /dvˈɛrɡsxərnˌa/ (n, ut)
abhac
  stjärna som finns i huvudserien i Hertzsprung-Russell-diagrammet och i sin kärna omvandlar väte till helium med kärnreaktioner

dvärguv /dvˈɛrɡʉv/ (n, ut)
ulchabhán scopach Eoráiseach

dy /dˈyː/ (n, ut)
láib
  slam, särskilt bottenslam; gyttja

dyblöt /dˈybløːt/ (adj)
fliuch go craiceann
  mycket blöt/våt

dygd /dˈyɡd/ (n, ut)
suáilce
  en god eller eftersträvansvärd egenskap

dygdighet /dˈyɡdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
suáilceas
  det att vara dygdig

dygn /dˈyŋn/ (n, neut)
lá
  tidsperiod om 24 timmar
  period från midnatt till midnatt

dyig /dˈyːɪɡ/ (adj)
abarach
  full av dy; sumpig

dyk /dˈyːk/ (n, neut)
tum
  det att dyka; "dykning"

dyka /dˈyːka/ (v)
tum
  färdas under vattenytan
  färdas nedåt, ännu djupare ned i vattnet

dykarklocka /dˈyːkarklˌɔkːa/ (n, ut)
clog
  behållare i vilken människor kan andas luft medan de arbetar under vatten

dykdalb /dˈykdalb/ (n, ut)
deilf
  grova hopfästade pålar i vattnet för förtöjning av båtar

dyn /dˈyːn/ (n, ut)
dumhach
  sandformation som skapas av vind

dyna /dˈyːna/ (n, ut)
adhartán
  någorlunda platt stoppat tygöverdrag som används för att göra till exempel stolar mer bekväma

dynamisk /dˈyːnamˌɪsk/ (adj)
bríomhar
  som undergår viss förändring, både bokstavligt och bildligt

dynamit /dˈyːnamˌiːt/ (n, ut)
dinimít
  klassisk typ av sprängämne (nitroglycerin uppsuget i poröst ämne)

dynasti /dˈyːnastˌiː/ (n, ut)
ríshliocht, ríora

dynga /dˈyŋa/ (n, ut)
aoileach
  gödsel, spillning (oftast med avseende på boskap)

dynga /dˈyŋa/ (v)
aoileach

dyr /dˈyːr/ (adj)
costasach
  som kostar mycket pengar eller är värt mycket av något annat
a chairde
  som är högt värderad i annat avseende än pris
dobhriste
  högtidlig

dyrbar /dˈyrbɑːr/ (adj)
costasach
  som har ett högt pris; dyr
luachmhar
  som har ett högt värde; värdefull

dyrka /dˈyrka/ (v)
pioc
  öppna ett lås med annat verktyg än den nyckel som passar i låset
adhair
  avguda; hålla för att vara ofelbar, eller på annat vis värd att fullständigt ta efter eller tillbe

dyrkan /dˈyrkan/ (n, ut)
grá
  det att vörda, tillbedja, älska och beundra; djup aktning kombinerad med stark tro

dysenteri /dˈyːsəntərˌiː/ (n, ut)
dinnireacht

dysfori /dˈysfuːrˌiː/ (n, ut)
diosfóiria
  dysterhet, olust, känsla av retlighet

dysfunktionell /dˌysfɵŋksxˈuːnəl/ (adj)
mífheidhmiúil
  som inte fyller sitt syfte

dyslexi /dˈysləksˌiː/ (n, ut)
disléicse

dysprosium /dˈyspruːsˌiːʉm/ (n, neut)
diospróisiam

dyster /dˈystər/ (adj)
duairc

dzongkha /dsˈɔŋkha/ (n)
Seoinicis
  ett tibetoburmanskt språk med cirka 130 000 modersmålstalare och 470 000 andraspråkstalare, främst i Bhutan där det är officiellt språk

däck /dˈɛk/ (n, neut)
aerbhonn
  gummi som omger ett hjul

däggdjur /dəɡjˈʉr/ (n, neut)
mamach
  individ av ovan nämnda klass

dämpa /dˈɛmpa/ (v)
ísligh
  minska ljudstyrkan på något
calma
  bli tystare och lugnare

dän /dˈɛːn/ (adv)
ar fad

där /dˈɛːr/ (adv)
ansin, ansiúd

där borta /dˈɛːr bˈɔta/ (adv)
ansiúd
  på den (specifika) platsen (som är skild från den aktuella platsen)

därav /dˈɛːrav/ (adv)
amhlaidh
  med anledning av detta, på grund av detta

därefter /dˈɛːrəftər/ (adv)
ina dhiaidh sin

däremot /dˌɛːrəmˈuːt/ (adv)
ar an lámh eile

därför /dˈɛrføːr/ (adv)
dá bhrí sin

därmed /dˈɛrməd/ (adv)
dá bhrí sin

därnäst /dˈɛrnəst/ (adv)
seo chugainn

därpå /dˈɛrpoː/ (adv)
ina dhiaidh sin

därstädes /dˈɛʂtɛːdəs/ (adv)
ann
  på det stället, på den platsen; där

då /dˈoː/ (adv)
ansin
  vid den tidpunkten
  om så är fallet

då /dˈoː/ (conjunction)
nuair
  indikerar att en handling omedelbart följs av en annan
  ;
  anger orsak

då och då /doː ɔk dˈoː/ (adv)
ó am go ham
  ibland

dåd /dˈoːd/ (n, neut)
gníomhas
  skadlig eller brottslig handling
  ovanligt krävande och (kanske) uppseendeväckande handling

dålig /dˈoːlɪɡ/ (adj)
dona
  i allmänt klandrande eller nedsättande betydelse, med en mängd efter sammanhanget skiftande nyanser: som icke är sådan den bör eller borde vara, under medelmåttan
  av låg kvalitet
  sjuk
  skämd, oätlig
  pinsam, spänd

dån /dˈoːn/ (n, neut)
tormán
  starkt och dovt ljud; särskilt om dito ljud med överväldigande styrka (baseffekt/vibration) eller ekande karaktär i ljudkällans närhet: buller, oväsen; dunder, åska

dåre /dˈoːrə/ (n, ut)
amadán
  person som handlar oförnuftigt
fear mire
  mentalsjuk person; person som anses vara sinnessjuk

dårhusmässig /dˈoːrhɵsmˌɛsɪɡ/ (adj)
gealt
  lämpad för ett dårhus

dårskap /dˈoːʂkɑːp/ (n, ut)
amaidí

dåsig /dˈoːsɪɡ/ (adj)
codlatach
  som har alltför lätt att falla i sömn, även bildligt

dåtid /dˈoːtiːd/ (n, ut)
thar bráid
  den tid som har förflutit

dåvarande /dˈoːvɑːrˌandə/ (adj)
ansin

dö /dˈøː/ (v)
faigh bás
  upphöra att existera eller att vara aktiv, sluta (att) fungera

dö ut /dˈøː ˈʉt/ (v)
imigh as amharc
  upphöra, (hålla på att) upphöra att existera

död /dˈøːd/ (adj)
marbh
  som inte lever, vanligen om personer eller djur som har levat och dött, även om företeelser

död /dˈøːd/ (n, ut)
bás
  upphörande av liv

död vinkel /dˈøːd vˈɪŋkəl/ (n)
caochspota
  den del av vägen som inte syns i backspegeln vid körning

döda /dˈøːda/ (v)
maraigh
  göra så att någon dör, få någon eller något att dö

dödgrävare /dˈœdɡrɛːvˌarə/ (n, ut)
reiligire
  person som har till yrke att förbereda och efter sänkning av kista eller urna täcka igen gravar

dödlig /dˈœdlɪɡ/ (adj)
marfach
  som orsakar död
básmhar
  som kommer att dö; som inte kan existera i oändlighet

dödlighet /dˈœdlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
básmhaireacht
  det att vara dödlig

dödsannons /dˈœdsanˌɔns/ (n, ut)
scéala báis
  annons som meddelar att någon har avlidit

dödsbädd /dˈœdsbəd/ (n, ut)
leaba an bháis
  den säng (eller den plats) som en människa dör på

dödsfall /dˈœdsfal/ (n, neut)
éag
  en (enskild) persons död; det att en person dör

dödskalle /dˈœdskalə/ (n, ut)
blaosc

dödsläger /dˈœdslɛːɡər/ (n, neut)
campa an bháis
  koncentrationsläger där folk avrättas

dödsoffer /dˈœdsɔfər/ (n, neut)
bás
  dödsfall i samband med en specifik händelse (t.ex. en olycka, naturkatastrof, epidemi, väpnad konflikt eller ett terrorattentat) eller relaterad till en specifik företeelse (t.ex. drogmissbruk)

dödsruna /dˈœdsrɵnˌa/ (n, ut)
scéala báis
  nekrolog, kort levnadsteckning över någon avliden person

dödsstraff /dˈœdstraf/ (n, neut)
pionós báis
  inom vissa lagstiftningar, lagligt straff där den dömde avrättas

dödssynd /dˈœdsynd/ (n, ut)
peaca marfach
  synd som är så allvarlig att den leder till andens död, speciellt om de sju dödssynderna

döende /dˈøːəndə/ (adj)
díbheo
  ; som håller på att dö

dölja /dˈœlja/ (v)
ceil

döma /dˈøːma/ (v)
daor
  avgöra huruvida någon har begått ett visst brott eller inte, och därmed bestämma lämpligt straff
breitheamh
  göra bedömning

döpa /dˈøːpa/ (v)
ainm
  ge någon eller något ett namn

döpa om /dˈøːpa ɔm/ (v)
athainmnigh
  byta namn på sig själv

dörr /dˈœr/ (n, ut)
doras
  oftast rektangulär skiva, horisontellt svängbar runt sin vertikalaxel, som gör det möjligt att hålla en öppning (i en vägg, kaross eller liknande, och avsedd för passage av människor, djur eller varor) tilltäppt eller mer eller mindre öppen

dörrhandtag /dˈœrhandtˌɑːɡ/ (n, neut)
cnap

dörrkarm /dˈœrkarm/ (n, ut)
ursain
  (vanligen av trä gjord) ram som begränsar dörröppningen på sidorna och upptill

dörrpost /dˈœrpɔst/ (n, ut)
ursain
  sidostycke i dörrkarm

dörrvakt /dˈœrvakt/ (n, ut)
doirseoir slándála

dörröppning /dˈœrˈœpnɪŋ/ (n, ut)
doras
  avgränsad (oftast rektangulär och vertikal) yta som kan vara antingen öppen för passage eller stängd medelst dörrblad; öppning i vägg (antingen en inomhusvägg mellan två rum eller en yttervägg mellan byggnadens insida och utsida, även på fordon)

döv /dˈøːv/ (adj)
bodhar
  som saknar förmåga att höra, gravt hörselskadad

dövtext /dˈœvtəkst/ (n, ut)
ceannscríbhinn
  textning av en film som transkriberar det som sägs och skriver ut alla ljud, för personer med nedsatt hörsel

e-bok /ˈeː bˈuːk/ (n, ut)
ríomhleabhar
  digital bok som kan läsas på datorer, läsplattor eller vissa mobiltelefoner

e-mail /ˈeː (en)mˈeɪl(sv)/ (n)
ríomhphost
  e-post, e-postkonto, e-postadress, e-brevlåda

e-post /ˈeː pˈɔst/ (n, ut)
ríomhphost
  system för digitala meddelanden som kan skickas via internet, till och från e-postadresser
  digitala meddelanden som skickats via det systemet (1); e-brevlåda

e-postadress /ˈeː pˈɔstadrˌɛs/ (n, ut)
seoladh ríomhphoist

e-postmeddelande /ˈeː pˈɔstmeːdəlˌandə/ (n, neut)
ríomhphost
  meddelande som ska skickas eller har skickats via e-post

ebb /ˈɛb/ (n, ut)
aife
  periodiskt återkommande företeelse då havsvattennivå går från att vara hög till att vara låg (orsakad av månens och solens dragningskraft)
  den lägsta vattennivån vid återkommande sänkningar

ebba ut /ˈɛba ˈʉt/ (v)
laghdaigh
  långsamt minska i om­fattning eller styrka; avstanna, upphöra

ebenholts /ˈeːbənhˌɔlts/ (n)
éabann
  beteckning för vissa hårda och mörka träslag

ecklesiastik /ˈɛkləsˌiːastˌiːk/ (adj)
eaglasta
  kyrklig, som gäller eller tillhör kyrkan

ed /ˈeːd/ (n)
mionn
  helig eller högtidlig försäkran eller löfte, sanningsförsäkran
oirbhire
  förbannelse, svärord, svordom
cuing
  trång passage över smal landremsa mellan farbara vattendrag (över vilket ett skepp kan dras)

eda /ˈeːda/ (n, ut)
saobhshruth
  ström i flod som går i motsatt riktning mot huvudströmmen och därmed orsakar en strömvirvel

editera /ˈeːdiːtˌeːra/ (v)
cuir in eagar
  redigera, ofta redigera en datafil med en editor

editering /ˈeːdiːtˌeːrɪŋ/ (n, ut)
cuir in eagar
  ändring i en text, det att editera

efemär /ˈeːfəmˌɛːr/ (adj)
breacshaolach
  kortlivad, mycket tillfällig, förgänglig, flyktig

effekt /ˈɛfəkt/ (n, ut)
airnéis
  händelse som följer av en annan händelse; resultat av handling, händelse etc.
  storhet som anger energi eller arbete per tidsenhet
  något som - särskilt i en film - är tillagt för att öka upplevelsen
  föremål av något slag

effektiv /ˈɛfəktˌiːv/ (adj)
éifeachtach
  som har hög effekt; som utför mycket arbete på kort tid, även för icke-fysikaliska definitioner av "arbete"
feidhmiúil
  som har hög verkningsgrad, även för icke-fysikaliska resonemang

effeminera /ˌɛfəmˈiːneːrˌa/ (v)
baineanda

effeminerad /ˌɛfəmˈiːneːrˌad/ (adj)
baineanda
  perfektparticip av effeminera

efter /ˈɛftər/ (preposition)
i ndiaidh
  anger händelse eller period som på en tidslinje inträffar senare (dvs närmare nutid) än en annan (tidigare inträffad) händelse eller period

efterbliven /ˈɛftərblˌiːvən/ (adj)
mallintinneach
  outvecklad; utvecklingsstörd; förståndshandikappad; med bristande förstånd; med utvecklingssvårigheter; som ligger efter i sin utveckling

efterfråga /ˈɛftərfrˌoːɡa/ (v)
iarr
  uttrycka önskemål om att erhålla eller träffa

eftermiddag /ˈɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
tráthnóna
  tidsperiod av dagen som följer middagstid tills att kvällen tar över

efternamn /ˈɛftərnˌamn/ (n, neut)
sloinne
  namn som en person delar med sina familjemedlemmar, som i svenskan står efter förnamnet eller förnamnen

efterrätt /ˈɛftərˌɛt/ (n, ut)
milseog

efterslåtter /ˈɛftəʂlˌɔtːər/ (n, ut)
athbharr
  förnyad slåtter och bärgning av hö på en redan slagen äng

efterspel /ˈɛftəʂpəl/ (n, neut)
iarmhairt
  påföljd, följdverkning

eftertryck /ˈɛftətrˌyk/ (n, neut)
béim
  kraft, allvar

eftertänksam /ˈɛftətˌɛŋksam/ (adj)
cuimhneach
  som tänker sig för

efteråt /ˈɛftərˌoːt/ (adv)
ina dhiaidh sin

egen /ˈeːɡɛn/ (adj)
aisteach
  som utmärker sig genom att vara annorlunda, eljest

egen /ˈeːɡɛn/ (pronoun)
féin
  som någon själv eller ensam har/rår om/besitter e.d.

egendom /ˈeːjəndˌɔm/ (n, ut)
maoin
  det någon äger (i synnerhet det som är av större ekonomiskt värde), någons ekonomiska rättigheter
  fastighet (särskilt om större lantgård med tillhörande marker)

egendomlig /ˈeːjəndˌɔmlɪɡ/ (adj)
saoithiúil

egenföretagare /ˈeːjənfˌøːreːtˌɑːɡarə/ (n, ut)
féinfhostaithe

egennamn /ˈeːjənˌamn/ (n, neut)
ainmfhocal dílis
  substantiv som utgör ett namn på en enskild person, organisation, plats eller händelse

egenskap /ˈeːjənskˌɑːp/ (n, ut)
dílseacht
  utmärkande drag

egg /ˈɛɡ/ (n, ut)
colbha
  vass kant på ett föremål som används för att skära eller hugga med; vass udd

egga /ˈɛɡa/ (v)
dreasaigh
  driva eller hetsa någon att göra något (ofta, men inte endast skamligt)

egocentrisk /ˈeːɡuːsˌɛntrɪsk/ (adj)
féinlárnach

egoism /ˈeːɡuːˌɪsm/ (n, ut)
leithleachas
  egennyttigt tänkesätt eller dito läggning, egennytta, själviskhet

egoist /ˈeːɡuːˌɪst/ (n, ut)
féinspéisí
  självisk person; en person som sätter sina egna intressen före andras

egyptier /ˈeːjyptˌiːər/ (n, ut)
Éigipteach
  person från Egypten eller med egyptisk härkomst

egyptisk /ˈeːjyptˌɪsk/ (adj)
exipcio
  som rör Egypten

egyptiska /ˈeːjyptˌɪska/ (n, ut)
Éigipteach
  kvinna från Egypten
  afroasiatiskt språk som talades av de forna egyptierna

egyptologi /ˌeːjyptuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
Éigipteolaíocht
  läran om Egypten

eho /ˈeːhuː/ (pronoun)
cibé
  vem som helst som; vem än som

ehuru /ˈeːhʉrˌʉ/ (conjunction)
cé go
  trots att, fastän

einsteinium /ˈeːɪnstəˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
éinstéiniam

ej /ˈɛj/ (adv)
cha
  inte

ejakulation /ˌɛjakˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
seadadh
  det att en man sprutar ut sperma ur penis; sker vanligen med orgasm och vid samlag, onani eller annan sexuell upphetsning; kan vid samlag leda till befruktning och i förlängningen till fortplantning

ejakulera /ˈɛjakˌʉleːrˌa/ (v)
sead

ejder /ˈɛjdər/ (n, ut)
éadar
  en art (Somateria mollissima) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten ejder

ek /ˈeːk/ (n, ut)
dair
  (exemplar av) arten Quercus robur i släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter, ett kraftigt lövträd

eka /ˈeːka/ (n, ut)
cic
  mindre, öppen och flatbottnad båt, ofta gjord av trä

eka /ˈeːka/ (v)
aithriseoir
  ge ett eko
  upprepa det någon redan sagt eller gjort
  lagra på ekfat (och genom detta påverka dryckens smak)

eker /ˈeːkər/ (n, ut)
méar
  stav- eller trådformad hjuldel som förbinder navet med fälgen

ekipera /ˈeːkiːpərˌa/ (v)
cuirt ort
  utrusta

eklips /ˈɛklɪps/ (n, ut)
urú
  förmörkelse av en himlakropp

ekliptika /ˈɛklɪptˌiːka/ (n, ut)
éiclipteach

eko /ˈeːkuː/ (n, neut)
macalla

ekollon /ˈeːkɔlˌɔn/ (n, neut)
dearcán
  den ovala frukten (nöten) av en ek

ekolog /ˌeːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
éiceolaí

ekologi /ˌeːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
éiceolaíocht
  vetenskapen om organismers samspel samt samspelet mellan biotiska och abiotiska faktorer

ekologisk /ˌeːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
orgánach
  om föda som har producerats utan konstgödsel och syntetiska bekämpningsmedel

ekonom /ˈɛkuːnˌɔːm/ (n, ut)
eacnamaí
  person med expertkunskap inom ekonomi; hushållare

ekonomi /ˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
eacnamaíocht
  det vetenskapliga studiet av pengar och resurser
  den praktiska användningen och fördelningen av tillgängliga (finansiella) resurser

ekonomisk /ˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
eacnamaíoch
  som har att göra med en ekonomi
  om någon som på ett bra sätt kan handskas med pengar eller andra resurser utan att slösa med dem; sparsam

ekorre /ˈeːkɔrə/ (n, ut)
iora, madra crainn

ekosystem /ˈeːkuːsystˌeːm/ (n, neut)
éiceachóras

ekskog /ˈɛkskuːɡ/ (n, ut)
doire

ekträ /ˈɛktrɛː/ (n, neut)
dair
  trä från ekträdet

ekumenik /ˈeːkʉmənˌiːk/ (n, ut)
éacúiméineachas

ekvation /ˌɛkvasxˈuːn/ (n, ut)
cothromóid
  en formel som anger likhet mellan två algebraiska uttryck, i allmänhet bestående av en eller flera variabler vars värden bestäms av densamma
  samband eller /abstrakt/ system som kan tolkas som en formel, ofta som har siffror i sig

ekvativ /ˈɛkvatˌiːv/ (n)
céim chothroim
  kasus som anger jämförelse eller likhet

ekvator /ˈɛkvatˌɔr/ (n, ut)
meánchiorcal

ekvivalent /ˈɛkviːvˌalənt/ (adj)
comhionann
  som är sant om och endast om det andra påståendet är sant; som är ett nödvändigt och tillräckligt villkor för det andra påståendet; som har samma sanningsvärde
  likvärdig

ekvivalent /ˈɛkviːvˌalənt/ (n, ut)
comhionann
  motsvarighet

elak /ˈeːlak/ (adj)
ceachartha
  som har mål som uppfattas som negativa; ibland som är potentiellt farlig; som avsiktligen utsätter andra för vad denne själv anser som negativt
  besvärlig, malign, aggressiv, ettrig, svår

elakhet /ˈeːlakhˌeːt/ (n, ut)
cneámhaireacht
  elakt påhitt

elamitiska /ˈeːlamˌiːtɪskˌa/ (n, ut)
Éalámach
  ett utdött språk som talades i det forntida riket Elam nuvarande sydvästra Iran omkring 3000–300 f.Kr.

elasticitet /ˈeːlastˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
leaisteachas
  materials benägenhet att deformeras på så sätt att den deformerande energin omvandlas till potentiell energi
  förhållande mellan procentuella förändringar av två ekonomiska variabler

elastisk /ˈeːlastˌɪsk/ (adj)
leaisteach

eld /ˈɛld/ (n, ut)
tine
  det område där den kemiska reaktionen sker
  benämning på ett av de fyra elementen
  benämning på ett av de fem elementen i kinesisk filosofi

elda /ˈɛlda/ (v)
tine
  göra upp en eld

eldare /ˈɛldarə/ (n, ut)
fear tine
  person som matar en ångpanna med bränsle i olika slags fordon

eldkastare /ˈɛldkastˌarə/ (n, ut)
teilgeoir lasrach
  apparat som sprutar brinnande vätska

eldriven /ˈɛldriːvən/ (adj)
leictreach
  som drivs av elektrisk energi, d.v.s. av en elektrisk spänningskälla (batteri, eluttag etc.)

eldsjäl /ˈɛldsxɛːl/ (n, ut)
díograiseoir
  person som har en brinnande, smittande entusiasm för något

eldstad /ˈɛldstad/ (n, ut)
teallach

eldupphör /ˈɛldɵphˌøːr/ (n, neut)
sos cogaidh
  det att avsluta eldgivning

eldvapen /ˈɛldvapən/ (n, neut)
arm tine
  vapen som med hjälp av gasexpansion vid snabb förbränning av en krutladdning slungar en projektil mot ett mål

elefant /ˈeːləfˌant/ (n, ut)
eilifint
  individ tillhörande familjen elefanter, Elephantidae
  spelpjäs i bland annat xiangqi (kinesiskt schack)
  klumpig eller osmidig person, i synnerhet beträffande beteende

elegans /ˌeːləɡˈans/ (n, ut)
gléastacht
  det att vara elegant, yttre finhet

elegant /ˈeːləɡˌant/ (adj)
galánta

elegi /ˈeːləjˌiː/ (n, ut)
marbhna
  sorgesam eller klagande dikt eller sång, eventuellt också en begravningshymn

elektricitet /ˈɛləktrˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
leictreachas

elektriker /ˈɛləktrˌiːkər/ (n, ut)
leictreoir

elektrisk /ˈɛləktrˌɪsk/ (adj)
leictreach
  som drivs av eller på annat sätt har anknytning till elektricitet

elektrisk laddning /ˈɛləktrˌɪsk lˈadnɪŋ/ (n)
lucht leictreach
  en fysikalisk storhet, som har beteckningen Q och mäts i härledda SI-enheten coulomb, som påverkas av elektromagnetisk växelverkan och kan förekomma i en positiv eller negativ variant

elektrisk ström /ˈɛləktrˌɪsk strˈœm/ (n)
sruth leictreach
  förflyttning av laddade partiklar (särskilt elektroner), en storhet, anger mängd passerad elektrisk laddning per tidsenhet, mäts i ampere

elektrofysiologi /ˈɛləktrˌuːfyːsˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
leictrifiseolaíocht
  läran om elektriska fenomen på cell- eller organismnivå

elektromagnet /ˈɛləktrˌuːmaŋnət/ (n, ut)
leictreamaighnéad
  enkel anordning som tillfälligt åstadkommer ett magnetiskt fält när elektrisk ström går genom den, vanligen i form av en metallstav med spole runt, i vilken likström går

elektromagnetisk /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsk/ (adj)
leictreamaighnéadach

elektromagnetisk strålning /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsk strˈoːlnɪŋ/ (n)
astaíocht leictreamaighnéadach

elektromagnetiskt spektrum /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪskt spˈɛktrɵːm/ (n)
speictream leictreamaighnéadach
  hela frekvensområdet för elektromagnetisk strålning som omfattar synligt ljus liksom både lägre och högre frekvenser

elektromagnetism /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsm/ (n, ut)
leictreamaighnéadas
  en av naturens fyra typer av växelverkan; ger upphov till elektricitet och magnetism

elektron /ˈɛləktrˌuːn/ (n, ut)
leictreon
  negativt laddad elementarpartikel (lepton) som ingår i atomen

elektronegativitet /ˈɛləktrˌuːnəɡˌatiːvˌiːteːt/ (n, ut)
leictridhiúltacht

elektronik /ˈɛləktrˈoːniːk/ (n, ut)
leictreonaic
  läran om elektricitetens användning till annat än rå energi
  utrustning och byggelement som används för avancerad användning av elektricitet

elektronisk fotboja /ˈɛləktrˈoːnɪsk fˈuːtbuːjˌa/ (n)
teaghrán
  sändare som kopplas runt fotleden på en person och används för att övervaka personen så att hon/han kan avtjäna ett frihetsberövande straff i sitt hem i stället för i fängelse

elektronrör /ˈɛləktrˌɔnrøːr/ (n, neut)
comhla

elektroteknik /ˈɛləktrˌuːtəknˈiːk/ (n, ut)
innealtóireacht leictreach
  praktisk användning av elektricitet och magnetism

elektrum /ˈɛləktrˌɵːm/ (n)
Leictream
  i naturen förekommande legering av silver och guld

element /ˈeːləmˌɛnt/ (n, neut)
dúil
  vad något är sammansatt av; grundläggande del; del av något större

elementarpartikel /ˈeːləmˌɛntɑːrpˌatiːkəl/ (n, ut)
cáithníní bunúsacha

elev /ˈeːləv/ (n, ut)
dalta
  person som går i skolan, i synnerhet grund- och gymnasieskolan

elfenben /ˈɛlfənbən/ (n, neut)
eabhar
  hårt och vitt material i betarna hos vissa däggdjur, främst elefanter, men även valrossar, narvalar med mera

eliminera /ˌeːliːmˈiːneːrˌa/ (v)
deireadh
  avlägsna, utesluta

eller /ˈɛlər/ (conjunction)
nó
  binder ihop två ord, satsdelar, fraser och liknande där någon av delarna förväntas gälla (ofta, men inte nödvändigtvis, står delarna i något motsatsförhållande till varandra, där den ena delen förväntas utesluta den andra)

eller hur /ˌɛlər hˈʉr/ (interjection)
ceart go leor
  antyder att man söker medhåll i det man sa
go díreach
  antyder medhåll i det någon annan sa när en tredje part säger emot

ellips /ˈɛlɪps/ (n, ut)
éilips
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} + } \over {b^2}} = 1
  utelämning av underförstått ord eller underförstådd fras, exempelvis för att undvika upprepning
  tecknet … som används bl.a. vid utelämning eller för att ange avbruten mening

ellipsoid /ˈɛlɪpsˌuːiːd/ (n, ut)
éileapsóideach

ellära /ˈɛlɛːrˌa/ (n, ut)
aibhléis
  vetenskapen om elektricitet, laddningar och elektrisk ström

elmseld /ˈɛlmsəld/ (n, ut)
gealán San Elmo
  längre pågående stilla svagt synlig elektrisk urladdning från spetsiga, företrädesvis uppstående föremål såsom bergstoppar, tornspiror, åskledare och masttoppar

elritsa /ˈɛlrɪtsˌa/ (n, ut)
bodairlín
  en fiskart (Phoxinus phoxinus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

elsassare /ˈɛlsasˌarə/ (n, ut)
Alsáiseach

elände /ˈeːləndə/ (n, neut)
aimléis

eländig /ˈeːləndˌɪɡ/ (adj)
aimléiseach

emalj /ˈeːmalj/ (n, ut)
amáille
  glasfluss

emancipera /ˈeːmansˌɪpərˌa/ (v)
fuascail

embryologi /ˌɛmbryːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
sutheolaíocht
  vetenskapen om embryot

emedan /ˈeːmədˌan/ (conjunction)
arae

emellan /ˈeːməlˌan/ (postposition)
idir
  mellan

emellertid /ˈeːməlˌɛtiːd/ (adv)
áfach
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

emfas /ˈɛmfas/ (n, ut)
béim
  eftertryck; stark betoning

emigration /ˌeːmɪɡrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
imirce
  utvandring

emirat /ˈeːmiːrˌɑːt/ (n, neut)
éimíríocht
  område där statschefen har titeln emir

emittera /ˈeːmɪtːˌeːra/ (v)
astaigh
  /producera och/ utsända något, vanligen elektromagnetisk strålning (fotoner)

emot /ɛmˈuːt/ (adv)
i gcoinne
  (om objekt eller person) vara så pass nära inpå något annat att föremålet nuddas
  att inte stödja något; att inte hålla med (en företeelse, en åsikt, ett förslag och så vidare)
  med (någon) som motståndare (till exempel i en tävlingssituation)

emotion /eːmˈuːsxˈuːn/ (n, ut)
mothúchán
  känsla; psykiskt (orationellt) tillstånd som uttrycker människans (positiv eller negativ) inställning till omvärlden (såsom händelser, andra människor e.d.)

emu /ˈeːmʉ/ (n, ut)
éamú
  en fågelart (Dromaius novaehollandiae) inom familjen emuer (Dromaiidae) inom ordningen kasuarfåglar (Casuariiformes); individ av denna art

emulsion /ˌeːmɵlsxˈuːn/ (n, ut)
eibleacht

en /ˈɛn/ (article)
aon
  obestämd artikel singular utrum

en /ˈɛn/ (n, ut)
aiteal
  en vintergrön barrväxt, en buske eller ett träd med tätt grenverk och vassa barr, av arten Juniperus communis inom släktet enar (Juniperus) och familjen cypressväxter (Cupressaceae)

enarmad bandit /ˈeːnarmˌad bˈandiːt/ (n)
meaisín sliotáin

enas /ˈeːnas/ (v)
aontaigh
  bli enig, bli ense

enastående /ˈeːnastˌoːəndə/ (adj)
gan réiteach

enbär /ˈɛnbɛːr/ (n, neut)
caor aitil
  frukt från barrträdet en

encefalopati /ˈɛnsəfˌaluːpˌatiː/ (n, ut)
einceifealapaite

encellig /ˈɛnsəlˌɪɡ/ (adj)
aoncheallach
  som består av en cell

encyklika /ˈɛnsyklˌiːka/ (n, ut)
imlitir ón bPápa
  påvlig rundskrivelse

encyklopedi /ˈɛnsyklˌuːpədˌiː/ (n, ut)
ciclipéid
  uppslagsverk, konversationslexikon

enda /ˈɛnda/ (adj)
ceann
  som är unik, och endast förekommer i ett exemplar

endast /ˈɛndast/ (adv)
ach
  inte mer/fler än; inte i annat fall än; inget annat än

endimensionell /ˌɛndiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
aontoiseach
  som har längd, men inte bredd, höjd eller djup

endogen /ˈɛnduːjən/ (adj)
inginiúil
  som har inre orsaker; verksam inifrån; som bildas av kroppens egen vävnad

endokrin /ˌɛndɔkrˈiːn/ (adj)
inchríneach
  som producerar och insöndrar ett hormon till blodet, vilket sedan kan påverka celler i hela kroppen; som insöndras till blodet, och därmed kan påverka celler i hela kroppen; som verkar genom hormoner som sprids via blodet till (nästan) alla delar av kroppen; som har med ett endokrint system att göra

endoplasmatiskt retikel /ˈɛndɔplˌasmatˌɪskt rˈeːtiːkəl/ (n)
aindreanta
  system (organell) av membranbundna områden som finns i de flesta eukaryota celler och som utgör en fortsättning på det yttre kärnmembranet; det finns kornigt endoplasmatiskt retikel (det sitter ribosomer på membranens utsida, mot cytosolen) och glatt endoplasmatiskt retikel (utan ribosomer)

endoskop /ˈɛndɔskˌuːp/ (n, neut)
ionscóp
  instrument för undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

endräkt /ˈɛndrɛːkt/ (n, ut)
comhaontas
  enighet, sämja och frid

energi /ˈeːnərjˌiː/ (n, ut)
fuinneamh

energisk /ˈeːnərjˌɪsk/ (adj)
fuinniúil
  som är rik på energi

enfald /ˈɛnfald/ (n, ut)
amadántacht

enfaldig /ˈɛnfaldˌɪɡ/ (adj)
gan chealg
  enkel, lättfattlig, okomplicerad
amadánta
  oförståndig, olärd, ignorant, dum

enformig /ənfˈɔrmɪɡ/ (adj)
aontonach

enformighet /ənfˈɔrmɪɡhˌeːt/ (n, ut)
aontonacht
  det att vara enformig

engagera /ˈɛŋaɡˌeːra/ (v)
spreag
  skapa eller visa intresse eller nyfikenhet (för något)
fostaigh
  involvera i, anställa

engagerad /ˈɛŋaɡˌeːrad/ (adj)
díograiseach

engelsk /ˈɛŋəlsk/ (adj)
Sasanach

engelska /ˈɛŋəlskˌa/ (n, ut)
Béarla
  språk som talas i Storbritannien, USA, Australien med flera länder
  skolämne där man lär sig språket (1)

engelskspråkig /ˈɛŋəlsksprˌoːkɪɡ/ (adj)
Béarlóir
  som är avfattad på eller som talar det engelska språket

engelskt /ˈɛŋəlskt/ (n)
Béarla
  schacköppning som börjar med draget 1. c4

engelskt horn /ˈɛŋəlskt hˈuːrn/ (n)
corn Sasanach
  ett träblåsinstrument som är nära besläktat med oboe

engelsman /ˈɛŋəlsmˌan/ (n, ut)
Sasanach
  person, oftast man, från England
  korsningsväxel

engifte /ˈɛŋiːftˌɛ/ (n, neut)
aonchéileachas

engångsföreteelse /ˈɛŋɔŋsfˌøːrətəˌɛlsə/ (n, ut)
aonuaire
  företeelse som endast inträffar en gång

enhet /ˈeːnheːt/ (n, ut)
aonad
  jämförande mått vid angivelse av storhet
aontas
  odelat helt
adhmad
  (flyttbar, ibland större) apparat eller konstruktion

enhetlig /ˈeːnheːtlˌɪɡ/ (adj)
aonfhoirmeach

enhetselement /ˈeːnheːtsələmˌɛnt/ (n, neut)
ball ionannais
  neutralt element

enhällig /ˈɛnhəlˌɪɡ/ (adj)
comhaontach
  som har allas röster, som alla är ense om

enhällighet /ˈɛnhəlˌɪɡheːt/ (n, ut)
aontoilíocht

enhörning /ənhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
aonbheannach
  mytologiskt djur, oftast avbildat som ett vitt hästliknande djur med ett ensamt horn i pannan
  en slags kanon, en mynningsladdad haubits från början av 1800-talet, använd i Ryssland

enig /ˈeːnɪɡ/ (adj)
comhaontach
  av samma åsikt (som)

enighet /ˈeːnɪɡhˌeːt/ (n, ut)
aontas
  det att ha samma åsikt och målinriktning; samstämmighet

enkannerligen /ˈɛŋkanˌɛrlɪɡˌɛn/ (adv)
áirithe
  för att belysa att något är viktigt vid en jämförelse

enkel /ˈɛŋkəl/ (adj)
gan chealg
  utan krav på någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av
  anspråkslös
singil
  med endast en eller ett av (till skillnad från dubbel, trippel, etc.)

enkelbeckasin /ˌɛŋkəlbˌɛkːasˈiːn/ (n, ut)
naosach

enkelfoting /ˈɛŋkəlfˌuːtɪŋ/ (n, ut)
céadchosach
  leddjur av klassen Chilopoda med ett enkelt par ben per segment

enkät /ˈɛŋkɛːt/ (n, ut)
ceistiúchán

enligt /ˈeːnlɪkt/ (preposition)
dar le, de réir
  i överensstämmelse med t.ex. en uppfattning, auktoritet, föreskrift eller löfte

enorm /eːnˈɔrm/ (adj)
anmhór
  mycket stor

ens /ˈɛns/ (adv)
fiú
  när man förväntar sig något som ej sker

ensam /ˈɛnsam/ (adj)
aonraic
  som inte är på samma plats som andra föremål av samma typ, särskilt om människa som inte är tillsammans med andra människor

ensamhet /ˈɛnsamhˌeːt/ (n, ut)
uaigneas
  det att vara ensam, det att inte ha några personer omkring sig

ensamvarg /ˈɛnsamvˌarj/ (n, ut)
ancaire
  person som helst lever eller arbetar för sig själv, som undviker sällskap

ensemble /ˈɛnsəmblə/ (n, ut)
le chéile
  samverkande grupp av artister
  kombination av matchande kläder

ensilage /ˈɛnsiːlˌɑːɡə/ (n, neut)
sadhlas

enskiktad /ˈɛnsxɪktˌad/ (adj)
gan chealg
  som består av enbart ett lager av celler

enskild /ˈɛnsxɪld/ (adj)
aonánach
  som relaterar till endast en människa eller ett föremål, avskild, avskärmad; privat, privatägd

enslig /ˈɛnslɪɡ/ (adj)
iargúlta
  som ligger långt borta från (större) mänskliga samhällen

enspråkig /ˈɛnsproːkˌɪɡ/ (adj)
aonteangach
  som bara talar (om person) eller finns på (om text) ett enda språk

enstaka /ˈɛnstakˌa/ (adj)
aonarach

enstöring /ˈɛnstøːrˌɪŋ/ (n, ut)
ancaire
  person som mer eller mindre bokstavligt lever ett isolerat liv för sig själv och undviker all onödig kontakt med andra människor

ental /əntˈɑːl/ (n, neut)
uatha
  singularis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att det rör sig om ett enda objekt

entalpi /ˈɛntɑːlpˌiː/ (n, ut)
eantalpacht
  (mått på) en kropps energiinnehåll minskat med produkten av kroppens tryck och volym, H = U + pV \,

entita /ˈɛntiːtˌa/ (n, ut)
meantán lathaí

entitet /ˈɛntiːtˌeːt/ (n, ut)
aonán
  någonting (vad som helst) som existerar

entlediga /ˈɛntlədˌiːɡa/ (v)
folmhaigh
  avskeda, ge avsked

entomolog /ˌɛntuːmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
feithideolaí
  insektkännare

entomologi /ˌɛntuːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
feithideolaíocht
  vetenskapen om insekter

entomologisk /ˌɛntuːmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
feithideolaíoch
  som avser entomologi

entonig /əntˈoːnɪɡ/ (adj)
aontonach
  utan variation i tonläge
  utan variation

entonighet /əntˈoːnɪɡhˌeːt/ (n, ut)
aontonacht
  det att vara entonig

entreprenad /ˈɛntrəprənˌad/ (n, ut)
armacach
  åtagande att utföra en leverans till ett i förväg uppgjort pris

entreprenör /ˈɛntrəprənˌøːr/ (n, ut)
fiontraí
  person, fysisk eller juridisk, som åtar sig entreprenad

entresol /ˈɛntrəsˌuːl/ (n, ut)
idirurlár
  slags mellanvåning (med lägre takhöjd) konstruerad direkt ovanför ett rymligt entréplan men som inte ingick i byggnadens ursprungliga ritning

entropi /ˈɛntruːpˌiː/ (n, ut)
eantrópacht
  en storhet, fysikaliskt mått på oordning; logaritmen av antalet tillgängliga mikrotillstånd

entusiast /ˈɛntʉsˌiːast/ (n, ut)
díograiseoir
  någon som känner ett positivt intresse inför något; någon som känner entusiasm

entydig /əntˈyːdɪɡ/ (adj)
aonchiallach
  som bara kan tolkas eller uppfattas på ett sätt

envis /ˈɛnviːs/ (adj)
ceanndána
  som inte ger sig, enveten, ihärdig

envishet /ˈɛnvɪshˌeːt/ (n, ut)
ceanndánacht
  egenskapen att vara envis

envälde /ˈɛnvəldə/ (n, neut)
absalóideachas

enzym /ˈɛnsyːm/ (n, neut)
einsím

enögd /eːnˈœɡd/ (adj)
aonsúileach
  som har endast ett öga

eon /ˈeːuːn/ (n, ut)
aeón
  en lång tid, flera eror tillsammans

epentes /ˈeːpəntəs/ (n, ut)
eipintéis
  inskott av språkljud

epicentrum /ˈeːpiːsˌɛntrɵːm/ (n, neut)
eipealár

epidemi /ˈeːpiːdəmˌiː/ (n, ut)
eipidéim
  farsot, smittosam sjukdom som angriper ett stort antal personer

epidemiolog /ˌeːpiːdəmˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
eipidéimeolaí
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt epidemiologi

epidemiologi /ˌeːpiːdəmˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
eipidéimeolaíocht
  läran om vad som gör att sjukdom uppstår i en befolkning. Forskningsfältet uppstod med 1800-talets sökande efter epidemiframkallande mikroorganismer, och har med tiden vidgats till att studera miljöfaktorer och idag även genetiska risk- och friskfaktorer.

epidemisk /ˈeːpiːdəmˌɪsk/ (adj)
eipidéimeach
  som uppträder i epidemier

epigenetik /ˈeːpiːjənətˌiːk/ (n, ut)
eipigéineolaíocht
  läran om (t.ex. ärftliga) förändringar i genuttryck vilka inte beror på förändringar i arvsmassans nukleotidsekvens (DNA-sekvens) (utan t.ex. på andra kromatinförändringar som påverkar genuttryck)

epigram /ˈeːpɪɡrˌam/ (n, neut)
burdún
  kort dikt, ofta med en satirisk udd

epilepsi /ˈeːpiːlˌɛpsiː/ (n, ut)
breoiteacht mhór
  kronisk sjukdom som yttrar sig i plötsliga attacker av kramper

epilog /ˌeːpiːlˈoːɡ/ (n, ut)
iarfhocal

episod /ˈeːpiːsˌuːd/ (n, ut)
eachtra
  kortvarig händelse utan större betydelse; bisak; bihandling i ett drama eller en roman

epistemologi /ˌeːpɪstəmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
eipistéimeolaíocht
  läran om kunskap

epitafium /ˈeːpiːtˌafiːˌʉm/ (n, neut)
feartlaoi

eponym /ˈeːpuːnˌyːm/ (n, ut)
eapainm
  namn på en verklig eller fiktiv person som av någon anledning namngett en företeelse eller en uppfinning

epålett /ˈeːpoːlˌɛt/ (n, ut)
guailleog
  axelprydnad på uniform

er /ˈeːr/ (pronoun)
sibh
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i objektsform; personligt pronomen i andra person plural ackusativ och dativ (neutralt men även formellt)
bhur
  reflexivt pronomen som syftar tillbaka på de tilltalade (ni); reflexivt pronomen i andra person plural (neutralt men även formellt)

erbium /ˈɛrbiːˌʉm/ (n, neut)
eirbiam

erbjuda /ˈɛrbjʉdˌa/ (v)
ofráil
  framföra att man kan hjälpa någon genom en arbetsinsats, genom att skänka något eller genom att (ev till ett nedsatt pris) sälja en eller flera varor eller tjänster

erbjudande /ˈɛrbjʉdˌandə/ (n, neut)
ofráil

erektion /ˌeːrəksxˈuːn/ (n, ut)
éirí

eremit /ˈeːrəmˌiːt/ (n, ut)
ancaire
  person som dragit sig undan världen; enstöring

erfara /ˈɛrfarˌa/ (v)
eispéireas
  uppleva; skaffa sig en erfarenhet genom
  uppleva en känsla, speciellt en kortvarig sådan

erfarenhet /ˈɛrfɑːrˌeːnheːt/ (n, ut)
seanchríonnacht
  praktisk, genom upplevelser förvärvad, kunskap eller färdighet
  positiv eller negativ upplevelse (som inte ger färdigheter)

erforderlig /ˈɛrfoːrdˌɛrlɪɡ/ (adj)
riachtanach

ergonomi /ˈɛrɡɔnˌuːmiː/ (n, ut)
eirgeanamaíocht
  arbetsvetenskap som bl.a. undersöker hur miljö, redskap m.m. bäst skall utformas för att förebygga skador eller obekvämhet

erhålla /ˈɛrhɔlˌa/ (v)
bain
  få, uppbära, utfå

erinra /ˈeːrɪnrˌa/ (v)
cuir i gcuimhne
  minnas, komma ihåg, påminna sig

eritrean /ˈeːrɪtrəˌan/ (n, ut)
Eiritréach

eritreansk /ˈeːrɪtrəˌansk/ (adj)
Eiritréach
  som rör Eritrea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

erkänna /ˈɛrɕənˌa/ (v)
admhaigh
  anse och offentligt berätta att man har en viss ståndpunkt, särskilt en ståndpunkt man skulle kunna förväntas förkasta
  anse/acceptera att något existerar
ardaigh
  uppskatta någon eller något för dess kvaliteter

erkännande /ˈɛrɕənˌandə/ (n, neut)
admháil
  det att erkänna

erosion /ˌeːruːsxˈuːn/ (n, ut)
líomhadh

ersätta /ˈeːʂətːˌa/ (v)
bean ionaid
  sätta i stället för, substituera, byta av

ersättare /ˈeːʂətːˌarə/ (n, ut)
ailtéarnaigh
  person som tar annans plats eller träder i annans ställe

ersättning /ˈeːʂətnˌɪŋ/ (n, ut)
tacar
  det att ersätta, något som ersätter något annat
  något som ges som bonus, tröst eller lindring till person eller organisation som utsatts för något eller gjort något utöver det vanliga för någon annan

eruption /ˌeːrɵpsxˈuːn/ (n, ut)
brúchtadh
  den process som innebär att lava, gaser och annat vulkaniskt material framträder ur en vulkan

eskatologi /ˌɛskatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
eascaiteolaíocht
  inom olika religioner läran om de yttersta tingen (t.ex. döden, världens undergång)

eskatologisk /ˌɛskatuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
eascaiteolaíoch
  hörande till eskatologi, till läran om de yttersta tingen

eskimå /ˈɛsxiːmˌoː/ (n, ut)
Eiscimeach
  ursprungsbefolkning i norra Kanada, på Grönland, i Alaska och nordöstra Sibirien

eskort /ˈɛskɔt/ (n, ut)
tionlaic
  det man har då en person (vanligen myndighetsperson) följer en någonstans

eskortera /ˈɛskɔtˌeːra/ (v)
tionlaic

esofagit /ˈeːsuːfˌaɡiːt/ (n, ut)
éasafaigíteas
  inflammation i matstrupen (esofagus)

esperanto /ˈɛspərˌantuː/ (n, ut)
Esperanto

ess /ˈɛs/ (n, neut)
cíoná
  spelkort i den franska kortleken med endast ett färgtecken (förkortas E)

essens /ˈɛsəns/ (n, ut)
garr
  något som utgör den viktigaste delen, kärnan i något abstrakt
  koncentrerad lösning, avkok av lukt- eller smakämnen t.ex. använt vid parfymtillverkning eller smaksättning

essentiell /ˈɛsəntˌiːəl/ (adj)
riachtanach
  väldigt väsentlig; som tillhör någots kärna, viktigaste del

essä /ˈɛsɛː/ (n, ut)
aiste

est /ˈɛst/ (n, ut)
Eastónach
  person, i synnerhet man, från Estland

ester /ˈɛstər/ (n, ut)
eistear
  ämne tillhörande gruppen estrar, som har estergruppen -COO-; bildas av alkohol och syra (karboxylsyra) genom kondensationsreaktion

estetik /ˈɛstətˌiːk/ (n, ut)
aeistéitic

estetisk /ˈɛstətˌɪsk/ (adj)
aeistéitice

estlänning /ˈɛstlənˌɪŋ/ (n, ut)
Eastónach

estnisk /ˈɛstnɪsk/ (adj)
Eastónach
  som rör språket estniska

estniska /ˈɛstnɪskˌa/ (n, ut)
Eastóinis
  officiellt språk i Estland

etablera /ˈɛtablˌeːra/ (v)
cuir ar bun
  upprätta, grunda

etablissemang /ˈɛtablˌɪsəmˌaŋ/ (n, neut)
bunaíocht

etan /ˈɛtan/ (n, neut)
eatán
  kolväte, alkan med formeln C₂H₆

etansyra /ˈɛtansˌyːra/ (n, ut)
aigéad aicéiteach
  en karboxylsyra, formel CH₃COOH

etapp /ˈɛtap/ (n, ut)
céim
  delsträcka

eten /ˈeːtən/ (n, neut)
eitiléin

etik /ˈɛtiːk/ (n, ut)
eitic

etikett /ˈɛtiːkˌɛt/ (n, ut)
béasaíocht
  (oskriven) uppfattning om hur man förväntas uppföra sig; etikettsbrott

etiopier /ˈeːtiːˌuːpiːər/ (n, ut)
Aetópach
  person från Etiopien

etiopisk /ˈeːtiːˌuːpɪsk/ (adj)
Aetópach

etisk /ˈeːtɪsk/ (adj)
eiticiúil

etnicitet /ˈɛtniːsˌɪteːt/ (n, ut)
eitneachas
  tillhörighet till etnisk grupp, det vill säga människor med gemensamt ursprung och egenskaper

etnisk /ˈɛtnɪsk/ (adj)
eitneach

etnocentrisk /ˈɛtnuːsˌɛntrɪsk/ (adj)
eitnealárnach
  benägen att se sin egen kultur som central samt att bedöma andra kulturer från sin egen kulturs perspektiv

etnografi /ˈɛtnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
eitneagrafaíocht
  vetenskaplig metod för att beskriva och jämföra världens olika kultur- och samhällstyper genom fältstudier

etnolog /ˌɛtnuːlˈoːɡ/ (n, ut)
eitneolaí
  person som till yrket studerar etnologi

etnologi /ˌɛtnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
eitneolaíocht
  etnografien som jämförande vetenskap, läran om folkkultur

etnologisk /ˌɛtnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
eitneolaíochta
  som avser etnologi

etologi /ˌeːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
eiteolaíocht
  läran om djurs beteende

etos /ˈeːtuːs/ (n, neut)
éiteas
  etisk åskådning, livssyn; karaktär, personlighet; kultur, särprägel

etrusker /ˈɛtrɵsxər/ (n, ut)
Éatrúscach
  person som tillhör fornfolket i Etrurien (i mellersta och norra Italien)

etruskiska /ˈɛtrɵsxˌɪska/ (n, ut)
Éatrúscach
  ett utdött språk som talades på den italienska halvön före år 0

ett /ˈɛt/ (pronoun)
aon
  syftar tillbaka på det tidigare nämnda substantivet

etta /ˈɛtːa/ (n, ut)
aon
  symbol som utgörs av siffran ett
ceann
  neutralt element för en operation som uppfattas som en multiplikation

etter /ˈɛtːər/ (n, neut)
nimh
  djurgift som injiceras genom gaddar

ettåring /ˈɛtːoːrˌɪŋ/ (n, ut)
athrón
  ettårig häst, nämligen en som är född under föregående kalenderår

etymologi /ˌeːtyːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
sanasaíocht
  vetenskap som forskar om ords ursprung

etyn /ˈeːtyːn/ (n, neut)
eitín

eugenik /ˈeːʉjənˌiːk/ (n, ut)
eoiginic
  läran om att förbättra människans ärftliga egenskaper genom selektiv avel; rashygien, rasförädling

eukalyptus /ˈeːʉkˌalyptˌʉs/ (n, ut)
eocalaip

eukaryot /ˈeːʉkˌaryːˌuːt/ (n, ut)
eocarót
  encellig eller flercellig organism som har celler med cellkärnor; en av två eller tre domäner

eurasier /ˈeːʉrˌasiːər/ (n, ut)
Eoráiseach
  person från Eurasien

eurasisk /ˈeːʉrˌasɪsk/ (adj)
Eoráiseach
  som rör eller härrör från kontinenten Eurasien

euro /ˈeːʉrˌuː/ (n, ut)
euro
  benämning på valutan som används i vissa länder inom Europeiska unionen

euroområdet /ˈeːʉrˌuːɔmrˌoːdət/ (n, neut)
limistéar an eoró
  det område som utgörs av länderna med euron som valuta

europeisk /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk/ (adj)
Eorpa

europeisk hummer /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk hˈɵmər/ (n)
gliomach Eorpach
  en art (Homarus gammarus) bland kräftdjuren som tillhör familjen humrar (Nephropidae); individ av denna art

europeisk ål /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk ˈoːl/ (n)
eascann Eorpach
  en ormlik fiskart (Anguilla anguilla) inom familjen ålfiskar (Anguillidae); individ av denna art

europeism /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsm/ (n, ut)
Eorpachas
  europeisk kultur

europium /ˈeːʉrˌuːpiːˌʉm/ (n, neut)
eoraipiam

europé /ˌeːʉruːpˈeː/ (n, ut)
Eorpach
  person (i singularis oftast man) från Europa

eutanasi /ˈeːʉtˌanasˌiː/ (n, ut)
eotanáis
  det att på medicinsk väg målmedvetet orsaka eller bidra till en patients död, på dennes, eller nära anhörigs begäran

evakuera /ˈeːvakˌʉərˌa/ (v)
folmhaigh
  utrymma, förflytta till säkrare plats

evaluera /ˈeːvalˌʉərˌa/ (v)
luacháil
  utvärdera

evangelium /ˈeːvaŋəlˌiːʉm/ (n, neut)
soiscéal

eventuell /ˈɛvəntˌʉəl/ (adj)
féideartha
  som möjligen inträffar

eventuellt /ˈɛvəntˌʉəlt/ (adv)
b'fhéidir

evident /ˈeːviːdˌɛnt/ (adj)
follas

evig /ˈeːvɪɡ/ (adj)
síoraí
  som gäller för all tid; som aldrig upphör

evighetsmaskin /ˌeːvɪɡhˌeːtsmasxˈiːn/ (n, ut)
gluaisne

evolution /ˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
éabhlóid
  (långsam) förändring, utveckling
  fenomenet att arter (och underarter) utvecklas över (lång) tid genom gynnsamma mutationer p.g.a. behov av anpassning till förändrad miljö för överlevnad

evolutionär /ˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
éabhlóideach
  som genomgår evolution

ewe /ˈeːvə/ (n)
Éabhais
  ett Niger-Kongospråk som främst talas i Togo och Ghana

exacerbera /ˈɛksasˌeːrbərˌa/ (v)
géaraigh
  förvärra

exakt /ˈɛksakt/ (adj)
baileach

exakt /ˈɛksakt/ (adv)
go díreach

examen /ˈɛksamən/ (n, ut)
céim

examination /ˌɛksamˌiːnasxˈuːn/ (n, ut)
scrúdú
  förhör på inhämtade kunskaper i visst ämne

excentricitet /ˈɛkssəntrˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
éalárnacht
  (om personer) egenhet, originalitet eller säregenhet i förhållningssätt, handling eller tanke

exceptionell /ˌɛkssəpsxˈuːnəl/ (adj)
eisceachtúil
  ytterst ovanlig, alldeles speciell

exekution /ˌɛksəkʉsxˈuːn/ (n, ut)
bású
  utförande, verkställande
  avrättning

exekutor /ˈɛksəkˌʉtɔr/ (n, ut)
seiceadóir
  verkställare (t.ex. av dom)

exekvera /ˈɛksəkvərˌa/ (v)
cuir i bhfeidhm

exekvering /ˈɛksəkvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
bású

exempel /əksˈɛmpəl/ (n, neut)
sampla
  faktum som gäller men endast är ett specialfall av ett (viktigare och) mer allmängiltigt faktum eller föremål som ingår i en större mängd av liknande föremål

exempelvis /əksˈɛmpəlvˌiːs/ (adv)
cuir i gcás

exemplar /əksˈɛmplɑːr/ (n, neut)
cóip
  enskild fysisk eller elektronisk representation av något

exercis /ˈɛksərsˌiːs/ (n, ut)
aclaíocht
  vapenövning

exhalera /ˈɛkshalˌeːra/ (v)
asanálaigh
  andas ut

exhumera /ˈɛkshʉmˌeːra/ (v)
dí-adhlaic
  gräva upp lik ur

exhumering /ˈɛkshʉmˌeːrɪŋ/ (n, ut)
dí-adhlacadh
  det att gräva upp någon som är begraven

exil /ˈɛksiːl/ (n, ut)
deoraíocht

existera /ˈɛksɪstˌeːra/ (v)
bí ann
  ha en plats i rummet och tiden, finnas till, vara till; ha en plats i tanken eller i ett teoretiskt system

exon /ˈɛksuːn/ (n, ut)
easón

exoplanet /ˈɛksɔplˌanət/ (n, ut)
eiseaphláinéad

exotisk /ˈɛksuːtˌɪsk/ (adj)
andúchasach
  som har att göra med fjärran, tropiska länder, ofta med positiv underton

expediera /ˈɛkspədˌiːərˌa/ (v)
éascaigh

expedit /ˈɛkspədˌiːt/ (n, ut)
buachaill siopa
  försäljare; butiksbiträde; kassörska

expedition /ˌɛkspədiːsxˈuːn/ (n, ut)
oifig
  kontor där saker och ting expedieras

experiens /ˈɛkspərˌiːəns/ (n, ut)
eispéireas

experiment /ˈɛkspərˌiːmənt/ (n, neut)
turgnamh

experimentera /ˈɛkspərˌiːməntˌeːra/ (v)
turgnamh

expert /ˈɛkspət/ (n, ut)
saineolaí
  person som kan väldigt mycket inom ett visst område, sakkunnig person

expertis /ˈɛkspətˌɪs/ (n, ut)
saineolaí
  sakkunniga personer, kännare, auktoriteter

explosion /ˌɛkspluːsxˈuːn/ (n, ut)
pléasc

exponering /ˈɛkspuːnˌeːrɪŋ/ (n, ut)
nochtadh
  det att exponera

export /ˈɛkspuːt/ (n, ut)
easpórtáil
  utförsel och försäljning av varor utanför ett lands gränser

exportera /ˈɛkspuːtˌeːra/ (v)
easpórtáil
  föra ut en produkt ur ett land (till ett annat land)
  göra om (ofta internt lagrad) data till ett annat format, vanligtvis till ett format som även annan programvara än det som används för exporten kan läsa

exteriör /ˈɛkstərˌiːøːr/ (n, ut)
seachtrach

extracellulär /ˈɛkstrasˌɛlʉlˌɛːr/ (adj)
eachtarcheallach
  som finns utanför en cell; som finns i området utanför cellerna i vävnaden

extrahera /ˈɛkstrahərˌa/ (v)
bain

extraknäcka /ˈɛkstraknˌɛkːa/ (v)
obair faoi choim a dhéanamh
  ha ett extraknäck, ett sekundärt arbete för att tjäna lite extra pengar

extraordinär /ˈɛkstraˌuːrdiːnˌɛːr/ (adj)
urghnách

extrapolera /ˈɛkstrapˌuːleːrˌa/ (v)
eachtarshuigh

extrapolering /ˈɛkstrapˌuːleːrˌɪŋ/ (n, ut)
eachtarshuíomh
  det att dra slutsatser om förhållanden i ett område man inte studerat, på basis av vad man vet om något näraliggande område

extrapris /ˈɛkstraprˌiːs/ (n, neut)
ar leith

extremist /ˈɛkstreːmˌɪst/ (n, ut)
antoisceach
  ytterlighetsman

extremistisk /ˈɛkstreːmˌɪstɪsk/ (adj)
antoisceach
  som rör extremism

extremt /ˈɛkstreːmt/ (adv)
cumasach

fabel /fˈɑːbəl/ (n, ut)
finscéal
  kronologisk följd av händelser, handling

fabricera /fˈabriːsˌeːra/ (v)
cum
  hitta på, ljuga; konstruera (förfalska) bevis

fabrik /fˈabriːk/ (n, ut)
gléasra, monarcha

facil /fˈɑːsɪl/ (adj)
ciallmhar
  måttlig, rimlig

facit /fˈɑːsɪt/ (n, neut)
iarmhairt
  lösning på eller resultat av en aritmetisk fråga
cae
  papper, sida eller häfte där svaren till en provuppgift, skoluppgift eller skolbok står

fack /fˈak/ (n, neut)
ceardchumann
  liten låda avsedd för att sortera in saker i, oftast ett av ett flertal liknande

fackförening /fˈakføːrənˌɪŋ/ (n, ut)
ceardchumann
  en grupp av individer med det gemensamma syftet att försäkra arbetsförhållanden och rättigheter på en arbetsplats

fackföreningsmedlem /fˌakføːrənɪŋsmˈeːdləm/ (n, ut)
aondachtóir
  medlem i en fackförening

fackla /fˈakla/ (n, ut)
beo

fackla /fˈakla/ (v)
bladhm
  bränna, elda

facklitteratur /fˈaklɪtːˌeːratˌʉr/ (n, ut)
litríocht

fadd /fˈad/ (adj)
cothrom
  som saknar smak

fadder /fˈadər/ (n, ut)
cara as Críost
  dopvittne som tar på sig ett särskilt ansvar som förebedjare och kristet föredöme för den som döps

fader /fˈadər/ (n, ut)
athair
  manlig förälder

fadervår /fˌadərvˈoːr/ (n, neut)
Paidir
  en bön central för kristendomen

fager /fˈɑːɡər/ (adj)
álainn
  skön, vacker

fagott /fˈɑːɡɔt/ (n, ut)
basún
  ett träblåsinstrument

fagottist /fˈɑːɡɔtːˌɪst/ (n, ut)
basún

fajans /fɑːjˈans/ (n, ut)
faensa
  en sorts keramik, oäkta porslin

fajt /fˈajt/ (n, ut)
bruíon

faktiskt /fˈaktɪskt/ (adv)
dáiríre
  på riktigt, i verkligheten; verkligen

faktor /fˈaktɔr/ (n, ut)
fachtóir
  operand till multiplikation

faktorisera /fˈaktuːrˌiːseːrˌa/ (v)
fachtóirigh

faktorisering /fˈaktuːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
fachtóiriú

faktum /fˈaktʉm/ (n, neut)
fíric
  faktiskt föreliggande sakförhållande, obestridlig information

faktura /fˈaktʉrˌa/ (n, ut)
sonrasc

fakturera /fˈaktʉrˌeːra/ (v)
sonrasc

fakultet /fˈɑːkɵltət/ (n, ut)
iolrán
  operator (betecknad !) som ger produkten av alla heltal mellan 1 och ett naturligt tal; matematiskt definierad n! = \prod_{k=1}^{n}{k} =

falk /fˈalk/ (n, ut)
fabhcún
  en rovfågel tillhörande släktet Falco

fall /fˈal/ (n, neut)
tit
  neråtriktad rörelse orsakad av gravitationen som den enda eller dominanta kraften; det att (okontrollerat / fritt i luften) röra sig nedåt; det att falla eller ramla
  (mer eller mindre våldsamt och plötsligt) slut på tillvaro
cás
  någonting som inträffar eller har inträffat; liten avgränsad del av historian
  formell uppgift (utlöst av en tidigare händelse) som ska utredas, lösas eller åtgärdas

falla /fˈala/ (v)
tit
  okontrollerat röra sig mot en himlakropps yta; okontrollerat röra sig i ett gravitationsfält

fallera /fˈaleːrˌa/ (v)
tréig

fallgrop /fˈalɡruːp/ (n, ut)
gaiste
  fälla i form av en (dold) grop i marken, avsedd att fånga vilda djur i

fallrep /fˈalrəp/ (n, neut)
dréimire teile
  stege eller trappa på ett fartyg som består av två parallella rep mellan vilka på jämna avstånd tvärgående stegpinnar är fastgjorda

fallskärm /falsxˈɛrm/ (n, ut)
paraisiút
  anordning bestående av en stor välvd väv kallad kalott, numera oftast i nylon-material, med bärlinor med syfte att kraftigt begränsa farten för person eller föremål på väg mot marken, eller om liknande anordning med fartdämpande effekt

fallstudie /fˈalstʉdˌiːə/ (n, ut)
cás-staidéar

falsa /fˈalsa/ (v)
aoile
  vika (pappersark)

falsk /fˈalsk/ (adj)
bréagach
  ej sann; som inte stämmer överens med verkligheten
  oäkta; som liknar men inte riktigt är vad det verkar vara
  konstgjord
  bedrägligt inställsam; som man ej kan lita på
séitéartha
  oäkta, förfalskad; som inte är vad det utger sig för att vara eller verkar vara

falsk vän /fˈalsk vˈɛːn/ (n)
cara bréige
  ord som liknar ett ord i ett annat språk, men som har annorlunda betydelse

familj /famˈɪlj/ (n, ut)
teaghlach
  grupp av människor som är nära släktingar till varandra
  (i det mest typiska fallet) enhet bestående av ett (gift) par och deras gemensamma barn (ofta boende i ett gemensamt hem); ibland även om vissa (andra) djur med liknande levnadsrelationer

familjehem /famˈɪljəhˌɛm/ (n, neut)
baile altrama
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse (på uppdrag av socialnämnden) ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

familjär /famˈɪljɛːr/ (adj)
teaghlaigh
  som tillhör en familj
eolas a bheith agat ar
  förtrolig, intim

famn /fˈamn/ (n, ut)
cuach
  två armar, utsträckta eller kramande
feá
  ett gammalt längdmått, cirka 1,80 meter, längden av två utsträckta armar; har använts för vattendjup och för handel med ved
ruóg
  gammalt rymdmått för ved; kubikfamn = 5,65 m³ = 6×6×6 fot; skogsfamn = 2,83 m³ = 6×6×3 fot; storfamn = 3,77 m³ = 8×6×3 fot

famntag /fˈamntɑːɡ/ (n, neut)
barróg a thabhairt dá chéile
  det att ta någon i sina armar och trycka denne mot bröstet, särskilt kärleksfullt eller vänskapligt
  samlag

famös /fˈɑːmøːs/ (adj)
cáiliúil
  illa känd, med dåligt rykte

fan /fˈɑːn/ (interjection)
feann
  en av svenskans vanligaste svordomar

fan /fˈɑːn/ (n)
diabhal
  djävulen (fungerar i praktiken som egennamn men skrivs ändå oftast med liten bokstav)

fana /fˈɑːna/ (n, ut)
bratach
  (stång med en upptill vidfäst) duk, tjänande eller avsedd för något sinnebildligt ändamål, särskilt använd eller avsedd såsom samlings- eller föreningstecken o.d.

faner /fˈɑːnər/ (n, neut)
veinír
  tunn skiva av fint träslag som sätts på ytan av ett fulare material, ofta billigare träslag, för att förbättra dess utseende

fanskap /fˈanskɑːp/ (n, neut)
cac
  föremål som talaren är irriterad på

fantasi /fˈantasˌiː/ (n, ut)
íomháineacht

fantastisk /fˈantastˌɪsk/ (adj)
dochreidte
  mycket bra, trevlig etc.

fantisera /fˈantɪsˌeːra/ (v)
brionglóid

fantom /fˈantɔm/ (n, ut)
amhailt

fantomsmärta /fˈantɔmsmˌɛta/ (n, ut)
pian bhréige
  känsla av smärta i en kroppsdel som har förlorats (amputerats); även bildligt

far /fˈɑːr/ (n, ut)
athair
  kortform av fader

fara /fˈɑːra/ (n, ut)
contúirt

farbror /fˈarbruːr/ (n, ut)
uncail
  farbror eller morbror; svärfar; äldre manlig släkting, möjligen ingift
  fars bror
  fars systers man
  äldre manlig person

farfar /fˈarfar/ (n, ut)
seanathair
  fars far

farfarsfar /fˈarfaʂfˌar/ (n, ut)
garathair
  farfars far, d.v.s. fars fars far

farhåga /fˈarhoːɡˌa/ (n, ut)
eagla

farisé /fˌɑːriːsˈeː/ (n, ut)
Fairisíneach
  på det yttre anlagd religiös person bland forntidens judar, andligt högmodig, självkär person

farkost /fˈarkɔst/ (n, ut)
bád

farlig /fˈɑːrlɪɡ/ (adj)
dáinséarach
  som lätt orsakar eller leder till olyckor eller skada

farlighet /fˈɑːrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
contúirt

farm /fˈarm/ (n, ut)
feirm
  bondgård (särskilt amerikansk)

farmaceut /fˈarmasəˌʉt/ (n, ut)
cógaiseoir
  person med utbildning i farmaci, läkemedelsberedare, apotekare; person anställd på apotek

farmaceutisk /fˈarmasəˌʉtɪsk/ (adj)
cógaisíochta
  som har att göra med farmaci

farmaci /fˈarmasˌɪ/ (n, ut)
cógaisíocht
  vetenskap som kopplar samman medicin med kemi; läran om beredning av läkemedel

farmakologi /fˌarmakuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cógaseolaíocht

farmare /fˈarmarə/ (n, ut)
feirmeoir
  (amerikansk) bonde

farmor /fˈarmuːr/ (n, ut)
mamó
  fars mor

farsa /fˈaʂa/ (n, ut)
daid
  far, pappa

fart /fˈɑːt/ (n, ut)
luas
  absolutbeloppet av hastigheten; hastigheten utan angiven riktning; skalär storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid

fartyg /fˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
long
  transportmedel som används för transport på vatten

fas /fˈas/ (n, ut)
faobhar beibhealta
  avfasad kant

fasa /fˈɑːsa/ (v)
eagla
  känna förfäran, vara rädd

fasan /fˈɑːsan/ (n, ut)
piasún
  en art (Phasianus colchicus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten fasan

fasansfull /fˈɑːsansfˌɵl/ (adj)
gránna

fascism /fˈassɪsm/ (n, ut)
faisisteachas
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

fascist /fˈassɪst/ (n, ut)
faisistí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med fascism

fascistisk /fˈassɪstˌɪsk/ (adj)
faisisteach

fasettera /fˈɑːsətːˌeːra/ (v)
faobhar beibhealta

fashionabel /fˈashiːˌuːnabˌɛl/ (adj)
galánta
  elegant, högst modern

faskism /fˈasxɪsm/ (n, ut)
faisisteachas
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

faskist /fˈasxɪst/ (n, ut)
faisisteach

faslig /fˈaslɪɡ/ (adj)
gránna
  (mycket) otäck, förskräcklig

fason /fˈɑːsuːn/ (n, ut)
faisean
  sätt, form

fast /fˈast/ (adj)
soladach
  kompakt, solid, hård
diongbháilte
  motståndskraftig

fast /fˈast/ (adv)
ceangailte

fast /fˈast/ (conjunction)
ach
  fastän
  inledning av sats eller bisats som innehåller en reservation

fasta /fˈasta/ (n, ut)
bí ag troscadh
  om man avstår från att äta och dricker bara vatten.

fasta /fˈasta/ (v)
aoine
  spendera tid då man äter och dricker i starkt begränsad omfattning

faster /fˈastər/ (n, ut)
aintín

fasthet /fˈastheːt/ (n, ut)
diongbháilteacht
  det att vara fast

fastighetsskatt /fˈastɪɡhˌeːtskat/ (n, ut)
cáin mhaoine
  skatt på fastighet

fastlagen /fˈastlɑːɡən/ (n)
Carghas
  de tre dagar som kommer närmast före påskfastan. Fastlagen består av fastlagssöndagen (köttsöndagen) samt blåmåndagen (fläskmåndagen, korvmåndagen) följt av fettisdagen (vita tisdagen). Därefter börjar fastan med askonsdagen.

fastland /fˈastland/ (n, neut)
mórthír
  den huvudsakliga, (mer eller mindre) sammanhängande landmassan i ett land eller en kontinent (i kontrast till en ö)

fastna /fˈastna/ (v)
bata
  sätta sig (på något); bli fast (vid något)

fastställa /fˈaststəlˌa/ (v)
foireann
  bestämt angiva

fat /fˈat/ (n, neut)
pláta
  tallrik eller (oftast flat) skål som man lägger upp maten på (eller i); avsedd att servera eller förvara mat, men vanligen inte att äta på
fochupán
  skyddande underlag under kopp eller blomkruka
bairille
  rymdmått för petroleumprodukter, motsvarande ca 159 liter

fatalietid /fˈɑːtalˌiːətˌiːd/ (n, ut)
sprioc-am
  sista tiden för t ex ansökning eller överklagande

fatig /fˈɑːtɪɡ/ (n, ut)
gíotáil

fatigera /fˈɑːtiːjˌeːra/ (v)
gíotáil
  utmatta, trötta ut

fatt /fˈat/ (n)
coimeád
  tag, grepp

fatta /fˈatːa/ (v)
faigh
  förstå, begripa

fattig /fˈatːɪɡ/ (adj)
bocht
  som har ont om pengar eller något annat väsentligt

fattigdom /fˈatːɪɡdˌɔm/ (n, ut)
bochtaineacht

fattning /fˈatnɪŋ/ (n, ut)
tor
  sinnesbehärskning
coimeád
  typ av grepp, särskilt vid pardans
soicéad
  utformning, personlig beskrivning
  fysisk inramning

faun /fˈɑːɵn/ (n, ut)
fánas
  skogsgudomlighet med klövar och bockhorn

favorisering /fˈɑːvuːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
fabhar
  det att favorisera

favör /fˈɑːvøːr/ (n, ut)
fabhraigh
  förmån, gunst

fax /fˈaks/ (n)
facs
  maskin som man kan sända brev genom ett nätverk till en likartad maskin, genom en elektroniskt process men endast med fast produkt i form av ett pappersark

fe /fˈeː/ (n, ut)
sióg
  ett övernaturligt kvinnligt väsen som är besläktat med älvor

feber /fˈeːbər/ (n, ut)
fiabhras
  en temperaturhöjning hos en organism som resultat av en infektion

febrig /fˈɛbrɪɡ/ (adj)
fiabhrasach
  som har feber; som är varm och glänsande som ett resultat av feber
  som är hetlevrad

februari /fˈɛbrʉˌariː/ (n, ut)
Feabhra
  årets andra (2:a) månad

federal /fˈeːdeːrˌal/ (adj)
cónaidhme
  som avser en federation

federalism /fˈeːdeːrˌalɪsm/ (n, ut)
cónaidhmeacht

federation /fˌeːdeːrasxˈuːn/ (n, ut)
cónaidhm
  förbundsstat; stat som indelas i delstater och där statsmakten fördelas mellan förbundsnivå och dessa delstater

feedback /fˈeːədbˌak/ (n, ut)
aiseolas
  återkoppling
  respons, återkoppling
  rundgång

feg /fˈeːɡ/ (adj)
meata

fegis /fˈeːjiːs/ (n, ut)
cladhaire
  person som anses feg

fejs /fˈɛjs/ (n, neut)
aghaidh
  ansikte

fel /fˈeːl/ (adj)
contráilte
  som inte borde vara så; felaktig

fel /fˈeːl/ (interjection)
éasc
  ord som förklarar att serven ej träffade, antingen någon eller rätt serveruta

fel /fˈeːl/ (n, neut)
earráid
  något som är fel eller inte fungerar

felaktig /fˈeːlaktˌɪɡ/ (adj)
contráilte

felbedömning /fˌɛlbədˈœmnɪŋ/ (n, ut)
mí-áireamh
  felaktig uppfattning; beslut som bygger på en felaktig bedömning

felfri /fˈɛlfriː/ (adj)
gan on

felparkeringsavgift /fˈɛlparkˌeːrɪŋsˌɑːvjɪft/ (n, ut)
ticéad páirceála
  avgift som kan utfärdas av polis eller parkeringsvakt för fordonsförare som stannat eller parkerat på ett sätt som inte är tillåtet (enligt gällande parkeringsregler)

felsöka /fˈɛlsøːkˌa/ (v)
fabhtcheartaigh
  söka efter fel

femhörning /fəmhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
peinteagán

feminin /fˌeːmiːnˈiːn/ (adj)
baininscneach
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en kvinna ska vara

femininum /fˈeːmiːnˌiːnʉm/ (n, neut)
baininscne
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

feminism /fˈeːmiːnˌɪsm/ (n, ut)
feimineachas
  intellektuell och politisk rörelse för ökade ekonomiska, sociala och politiska rättigheter för kvinnor

feminist /fˈeːmiːnˌɪst/ (n, ut)
feimineach, feiminí

feministisk /fˈeːmiːnˌɪstɪsk/ (adj)
feimineach
  som handlar om eller stämmer överens med feminism

femma /fˈɛma/ (n, ut)
cúig
  symbol som utgörs av siffran fem
páipéar cúig phunt
  mynt eller sedel med valören 5 (av någon valuta)

femtedel /fˈɛmtədəl/ (n, ut)
cúigiú

femtiotal /fˌɛmtiːuːtˈɑːl/ (n, neut)
caogaidí
  åren 50–59 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (till exempel 1950-talet, omfattande åren 1950–1959)

femtondel /fˈɛmtɔndəl/ (n, ut)
an cuigú ... déag

fena /fˈeːna/ (n, ut)
eite
  extremitet på kroppen hos många vattenlevande organismer såsom fiskar, sälar och valar
  konstruktion på fordon avsedd att ge stabilitet eller underlätta manövrering; främst på flygplan, båtar och bilar
  person som är mycket duktig på en sak; används vanligtvis adjektivistisk som kortform av fenomenal

fenicier /fˈeːniːsˌɪər/ (n, ut)
Féiníceach
  invånare i den historiska civilisationen Fenicien

fenicisk /fˈeːniːsˌɪsk/ (adj)
Féiníceach
  som rör den forna Fenicien, dess invånare fenicierna eller språket feniciska

feniciska /fˈeːniːsˌɪska/ (n, ut)
Féinícis
  ett utdött semitiskt språk talat av fenicierna

fenol /fˈeːnuːl/ (n, neut)
feanól
  kemisk förening av kol, väte och syre
  organisk förening, nämligen en bensenring med en hydroxylgrupp bunden till en av kolatomerna

fenomen /fˈeːnuːmən/ (n, neut)
feiniméan

fenomenal /fˌeːnuːmənˈɑːl/ (adj)
urghnách

fenotyp /fˈeːnuːtˌyːp/ (n, ut)
feinitíopa

ferment /fˈɛrmənt/ (n, neut)
corraíl
  ett jäsande ämne

fermentera /fˈɛrməntˌeːra/ (v)
coip

fermentering /fˈɛrməntˌeːrɪŋ/ (n, ut)
coipeadh

fermium /fˈɛrmiːˌʉm/ (n, neut)
feirmiam, fearmiam

fernissa /fˈɛrnɪsˌa/ (n, ut)
vearnais

fertil /fˈɛtiːl/ (adj)
arúil

fest /fˈɛst/ (n, ut)
cóisir

festa /fˈɛsta/ (v)
comhluadar
  deltaga på en fest

festival /fˈɛstiːvˌal/ (n, ut)
fleá

fet /fˈeːt/ (adj)
ramhar
  om levande varelser som har en hög andel fett i kroppen (och som därför är stora till omfånget); även om föremål fet banan

fetma /fˈɛtma/ (n, ut)
murtall
  tillstånd där kroppens naturliga energireserv i form av fettvävnad ökar till en punkt där den blir associerad med negativa hälsoeffekter och ökad dödlighet

fetstil /fˈɛtstiːl/ (n, ut)
dána
  variant av ett teckensnitt som har tjockare linjer

fett /fˈɛt/ (adv)
dáiríre
  grymt, jätte-, as-

fett /fˈɛt/ (n, neut)
saill

fettisdag /fˈɛtːɪsdˌɑːɡ/ (n, ut)
Máirt Inide
  i kristen tradition den tredje av de tre dagarna i fastlagen; tisdagen efter fastlagssöndagen; 47 dagar före påsk, vilket innebär att dagen infaller på rörligt datum någon gång mellan 3 februari och 9 mars

fetto /fˈɛtːuː/ (n, neut)
feolamán
  fet person

fettsyra /fˈɛtsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad sailleach

fettvävnad /fˈɛtvəvnˌad/ (n, ut)
fíochán saille

fiasko /fˈiːaskˌuː/ (n, neut)
fiasco
  fullständigt misslyckande

fiberriktning /fˈiːbərˌɪktnɪŋ/ (n, ut)
grán
  den riktning som materialets (träets) fibrer följer

fibrinogen /fˈɪbriːnˌuːjən/ (n, neut)
fibrinigin
  plasmaprotein som produceras av levern och som via enzymet trombin omvandlas till trådbildande fibrin vid blodkoagulation vid en kärlskada

ficka /fˈɪkːa/ (n, ut)
póca
  smalt, avgränsat hålrum, särskilt om ett för förvaring avsett dylikt hålrum i klädesplagg

fickkniv /fˈɪkkniːv/ (n, ut)
scian phóca
  mindre, hopfällbar (hopvikbar) kniv (så att den får plats i en ficka)

ficklampa /fˈɪklampˌa/ (n, ut)
tóirse

fickparkera /fˈɪkparkərˌa/ (v)
páirceáil go comhthreomhar
  parkera ett fordon i en parkeringsficka

fickparkering /fˈɪkparkˌeːrɪŋ/ (n, ut)
páirceáil chomhthreomhar
  det att fickparkera

fickpeng /fˈɪkpəŋ/ (n, ut)
airgead póca
  peng man ger barn att spendera med eget ansvar

ficktjuv /fˈɪkɕʉv/ (n, ut)
peasghadaí
  tjuv som specialiserar sig på att stjäla ur folks fickor eller väskor

ficktjuva /fˈɪkɕʉvˌa/ (v)
peasghadaí
  stjäla ur fickor

fickur /fˈɪkːʉr/ (n, neut)
oinniún
  ur som tillverkats i syfte att, utöver ett urs vanliga syfte, bäras i fickan

fiende /fˈiːəndə/ (n, ut)
namhaid
  motpart som upplevs illasinnad, beredd att skada eller hysa hat

fiffla /fˈɪfla/ (v)
lámhaigh
  sabotera, manipulera eller på annat sätt påverka någonting, ofta till ens fördel

figur /fˈiːɡʉr/ (n, ut)
amhlachas
  enkel, ofta vektorgrafisk, bild, ofta vid sidan av texten i artikel i tidskrift eller annat tryckt verk
carachtar
  karaktär i litterärt verk

fiji /fˈiːjiː/ (n)
Fidsis

fijiansk /fˈiːjiːˌansk/ (adj)
Fidsise
  som rör Fiji, språket fiji eller folket

fijianska /fˈiːjiːˌanska/ (n, ut)
Fidsis
  språk främst talat på Fiji

fik /fˈiːk/ (n, neut)
caifé

fika /fˈiːka/ (n)
tae beag

fikon /fɪkˈoːn/ (n, neut)
fige
  frukt från detta träd

fikonträd /fɪkˈoːntrɛːd/ (n, neut)
fige
  ett träd (Ficus carica), i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

fiktion /fɪksxˈuːn/ (n, ut)
ficsean
  ett påhitt, någonting som är på låtsas

fiktiv /fˈɪktiːv/ (adj)
cumtha

fil /fˈiːl/ (n, ut)
comhad
  en sekvens av samhörig digital information som lagras på något medium på näraliggande positioner, under ett specifikt filnamn
  verktyg för bearbetning av trä eller metall, bestående av ett stål med ett stort antal små eggar som slipar ned ojämnheter

fila /fˈiːla/ (v)
slíoc
  använda en fil för att jämna till ytan på ett material
  gnida, nöta eller skava med upprepande rörelser; gnida med stråken över strängarna

filea /fˈiːləˌa/ (v)
fleasc

filial /fˈiːliːˌal/ (n, ut)
géagaigh
  självständig underavdelning under en annan inrättning av samma slag

filipino /fˈiːliːpˌiːnuː/ (n)
Filipíneach
  ett språk som talas av filippinier och utgör ett av de två oficiella språken i Filippinerna

filippinier /fˈiːlɪpˌiːniːər/ (n, ut)
Filipíneach
  person från Filippinerna eller med filippinsk härkomst

filippinsk /fˈiːlɪpˌɪnsk/ (adj)
Filipíneach
  som rör Filippinerna eller det filippinska folket

filisté /fˌiːlɪstˈeː/ (n, ut)
Filistíneach
  person som tillhör en viss folkstam som omnämns i gamla testamentet i Bibeln, som där beskrivs som en antisemitisk folkstam bosatt i sydvästra delen av Palestina

film /fˈɪlm/ (n, ut)
scannán
  rörliga, fotografiska bilder, ofta med sammanhörande ljud; ses på dator, TV, biograf etc., oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
  lagringsmedia för rörliga, fotografiska bilder

filma /fˈɪlma/ (v)
scannánaigh
  med hjälp av en filmkamera skapa en (rörlig) film
tum
  låtsas något, särskilt att icke regelrätt ha nedtacklats eller liknande, speciellt i syfte att erhålla en positiv åtgärd av domaren

filmning /fˈɪlmnɪŋ/ (n, ut)
tum
  det att filma

filmstjärna /fˈɪlmsxərnˌa/ (n, ut)
réalta scannán

filolog /fˌiːluːlˈoːɡ/ (n, ut)
focleolaí

filologi /fˌiːluːlˈoːɡiː/ (n, ut)
focleolaíocht

filologisk /fˌiːluːlˈoːɡɪsk/ (adj)
focleolaíoch
  som rör eller avser filologi

filosof /fˈiːluːsˌuːf/ (n, ut)
fealsamh

filosofi /fˈiːluːsˌuːfiː/ (n, ut)
fealsúnacht

filt /fˈɪlt/ (n, ut)
blaincéad
  icke-vävt (tovat) textilt material (huvudsakligen av ull), pläd
  tjockt, stort tygstycke som man lägger över sig som skydd mot bland annat kyla

filtillägg /fˈɪltɪlˌɛɡ/ (n, neut)
folíne

filur /fˈiːlʉr/ (n, ut)
alfraits
  opålitlig person

filé /fiːlˈeː/ (n, ut)
fleasc
  benfritt köttstycke eller fisk

fin /fˈiːn/ (adj)
breá
  om något litet eller delikat, särskilt vanligt i sammansättningar: finmaskig, finjustera, finmekanisk; i mer abstrakt betydelse: fin ironi; mycket tunn
galánta
  om något som har hög social ställning

final /fiːnˈɑːl/ (n, ut)
ceannchluiche
  tävling eller match som är direkt avgörande för vem, eller vilket lag, som ska vinna ett mästerskap eller liknande

finalist /fˈiːnalˌɪst/ (n, ut)
iomaitheoir ceannchluiche

finans /fiːnˈans/ (n, ut)
maoinigh
  ekonomiska förhållanden, inkomster och utgifter

finansiell /fˈiːnansˌiːəl/ (adj)
airgeadúil

finansiera /fˈiːnansˌiːərˌa/ (v)
maoinigh

finansiering /fˈiːnansˌiːeːrˌɪŋ/ (n, ut)
maoiniú
  tilldelning eller anskaffning av kapital (finanser), bekostande; ägande, huvudmannaskap

finansminister /fˈiːnansmˌiːnɪstər/ (n, ut)
Seansailéir an Státchiste

finemang /fˈiːnəmˌaŋ/ (adj)
ar fheabhas
  utmärkt, fint, mycket bra

finger /fˈɪŋər/ (n)
méar
  en långsmal extremitet placerad på handen

fingeravtryck /fˈɪŋeːrˌavtryk/ (n, neut)
méarlorg
  identitetsmarkör genom avtryck av den individuella fingertoppshudens form

fingerborg /fˈɪŋərbˌɔrj/ (n, ut)
lán méaracáin

fingerborgsblomma /fˈɪŋərbˌɔrɡsblɔmˌa/ (n, ut)
lus mór
  en giftig växtart (Digitalis purpurea) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

fingernagel /fˈɪŋərnˌaɡəl/ (n, ut)
ionga méire
  nageln på ett finger

fingra /fˈɪŋra/ (v)
méar
  beröra med fingrarna, peta på

fink /fˈɪŋk/ (n, ut)
glasán
  fågelart

finkam /fˈɪŋkam/ (n, ut)
cíor mhín
  kam med fin (tät) tandning, luskam

finkamma /fˈɪŋkamˌa/ (v)
scag go mion
  kamma med finkam (luskam, så att inga löss blir kvar)

finlandssvenska /fˈɪnlandsvˌɛnska/ (n, ut)
bean
  kvinna från Finland som tillhör den svenskspråkiga folkgruppen

finländare /fˈɪnləndˌarə/ (n, ut)
Fionlannach

finländsk /fˈɪnləndsk/ (adj)
Fionlannach

finna /fˈɪna/ (v)
faigh
  hitta
aimsigh
  tycka om, ha viss åsikt angående

finnas /fˈɪnas/ (v)
bí
  förekomma eller existera i sinnevärlden

finne /fˈɪnə/ (n, ut)
Fionlainnis
  person, i synnerhet man, från Finland som tillhör den finskspråkiga folkgruppen
goirín
  varfyllt hudutslag orsakat av inflammation i talgkörtel, det vill säga av hudsjukdomen akne

finsk /fˈɪnsk/ (adj)
Fionlannach

finsk-ugrisk /fˈɪnsk ˈɵɡrɪsk/ (adj)
Fionn-Úgrach
  som har att göra med en grupp språk i vilken bland annat ungerska, finska och estniska ingår

finska /fˈɪnska/ (n, ut)
Fionlainnis
  språk som huvudsakligen talas i Finland

fint /fˈɪnt/ (n, ut)
céim bhréige

fintlig /fˈɪntlɪɡ/ (adj)
abúil

fiol /fˈiːuːl/ (n, ut)
veidhlín
  ett slags stråkinstrument

fira /fˈiːra/ (v)
ceiliúir
  anordna en dylik tillställning under en högtid
ceathair
  kontrollerat släppa efter ett snöre, lina eller rep, oftast, men ej nödvändigt så att något förflyttas nedåt

fira ner /fˈiːra nˈeːr/ (v)
ísligh

firma /fˈɪrma/ (n, ut)
comhlacht
  företag, bolag

fis /fˈiːs/ (n, ut)
broim
  utsläpp av en blandning gaser ur anus; flatulens

fisa /fˈiːsa/ (v)
broim
  släppa ut gas genom ändtärmen, pressa ut gaser från tarmen

fisk /fˈɪsk/ (n, ut)
iasc
  växelvarmt vattenlevande ryggradsdjur samlingsnamn för broskfiskar, benfiskar och käklösa fiskar. Begreppet avser djurens utseende och inte släktskapet då lungfiskar är närmare släkt med landryggradsdjur än med andra fiskar

fiska /fˈɪska/ (v)
iasc
  försöka få upp levande fiskar ur en större vattensamling (som yrke eller fritidsaktivitet, oftast i syfte att döda dessa och använda dem som föda)

fiskare /fˈɪskarə/ (n, ut)
iascaire

fiskarkatt /fˈɪskarkˌat/ (n, ut)
cat iascaireachta
  en art (Prionailurus viverrinus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten fiskarkatt

fiske /fˈɪskə/ (n, neut)
iascaireacht
  det att fiska (fånga fisk)

fiskebåt /fˈɪskəbˌoːt/ (n, ut)
bád iascaireachta

fiskeri /fˈɪskərˌiː/ (n, neut)
iascaireacht
  fiske i stor skala

fiskgjuse /fˈɪskjʉsə/ (n, ut)
coirneach
  en art (Pandion haliaetus) inom fågelfamiljen fiskgjusar (Pandionidae); individ av arten fiskgjuse

fiskhandlare /fˈɪskhandlˌarə/ (n, ut)
ceannaí éisc
  person som till yrket säljer fisk

fiskleverolja /fˈɪskləvərˌɔlja/ (n, ut)
ola ae troisc
  olja som framställts ur fisklever

fiskmås /fˈɪskmoːs/ (n, ut)
faoileán
  en art (Larus canus) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten fiskmås

fiskpinne /fˈɪskpɪnə/ (n, ut)
méaróg éisc
  en rektangulär fiskbit som panerats

fissur /fˈɪsʉr/ (n, ut)
gág
  kroppsskada i form av en spricka

fistel /fˈɪstəl/ (n, ut)
fiostúl
  icke-normal förbindelse mellan två organ i människokroppen

fitness /fˈɪtnəs/ (n)
oiriúint
  god kondition och fysisk styrka

fitta /fˈɪtːa/ (n, ut)
pit
  kvinnans yttre könsorgan

fixa /fˈiːksa/ (v)
habal
  skaffa; se till att något blir ordnat

fjant /fjˈant/ (n, ut)
moncaí
  person som beter sig löjeväckande

fjolla /fjˈɔla/ (n, ut)
piteogach
  feminin pojke eller man, ofta med innebörden feg eller vek

fjord /fjˈuːrd/ (n, ut)
caolsáile
  en djup och smal havsvik omgiven av branta sidor och med en grundare tröskel i mynningen, i synnerhet om belägen på Island, svenska västkusten eller i Norge

fjortondel /fjˈuːtɔndəl/ (n, ut)
an ceathrú ... déag

fjun /fjˈɵn/ (n, neut)
papas
  kort och fint hårstrå

fjäder /fjˈɛːdər/ (n, ut)
cleite
  utväxt bestående av keratin från en fågels hud
  teknisk anordning som kan genom kraft eller vridmoment temporärt deformeras i en eller flera riktningar och efteråt återfår sin ursprungliga form
  fjäderpenna, penna

fjäderboll /fjˈɛːdərbˌɔl/ (n, ut)
eiteán

fjäderfä /fjˈɛːdərfˌɛː/ (n, neut)
éanlaith
  enstaka fågel i allmänhet

fjäll /fjˈɛl/ (n, neut)
sliabh
  berg som når över trädgränsen; naturformation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

fjälla /fjˈɛla/ (n, ut)
cailín
  flicka (i allmänhet)

fjällgås /fjˈɛlɡoːs/ (n, ut)
mhionghé bhánéadanach
  en art (Anser erythropus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten fjällgås

fjällig /fjˈɛlɪɡ/ (adj)
sléibhteach
  som är täckt med fjäll (berg)

fjällripa /fjˈɛlriːpˌa/ (n, ut)
tarmachan

fjällräv /fjˈɛlrɛːv/ (n, ut)
sionnach Artach
  däggdjursart (Vulpes lagopus) inom familjen hunddjur (Canidae)

fjälluggla /fjˈɛlɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán sneachtúil
  en art (Bubo scandiacus) inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae); individ av arten fjälluggla

fjärdedel /fjˈɛːrdədəl/ (n, ut)
ceathrú

fjäril /fjˈɛːriːl/ (n, ut)
féileacán
  flygande insekt av ordningen Lepidoptera, som kännetecknas av stora, platta vingar som ofta har komplicerade och mångfärgade mönster

fjärilsim /fjˈɛːrɪlsˌiːm/ (n, neut)
Feileacán
  tävlingslopp där deltagarna använder simsättet 'fjärilsim'

fjärran /fjˈɛran/ (adj)
iargúlta
  avlägsen, som befinner sig långt borta

fjärran /fjˈɛran/ (adv)
fad
  på stort avstånd

fjärrkontroll /fjˈɛrkɔntrˌɔl/ (n, ut)
cianrialtán

fjärt /fjˈɛt/ (n, ut)
broim
  oftast ljudligt utsläpp av gaser genom ändtarmen

fjättra /fjˈɛtra/ (v)
cuibhrigh
  binda fast (någon)

flack /flˈak/ (adj)
cothrom
  som inte har några märkbara höjdskillnader eller lutning
seanchaite
  som inte har något djup; som saknar originalitet

fladdermus /flˈadərmˌʉs/ (n, ut)
ialtóg, sciathán leathair
  däggdjur inom ordningen fladdermöss (Chiroptera) med vingar som vanligtvis är aktivt nattetid

flaga /flˈɑːɡa/ (n, ut)
cáithnín
  tunt stycke av (täckande) material som lossnat (t.ex. färg)

flagga /flˈaɡa/ (n, ut)
bratach
  tygstycke som symboliserar något, till exempel en nation eller en organisation
  ett tygstycke som domaren kastar iväg när ett regelbrott har begåtts

flaggskepp /flˈaɡsxəp/ (n, neut)
bratlong
  fartyg från vilket flottchefen utövar sitt befäl
  ett företags främsta produkt

flaggstång /flˈaɡstɔŋ/ (n, ut)
crann brataí
  stång på vilken en flagga eller vimpel brukar sitta vid toppen

flagna /flˈɑːŋna/ (v)
smiot

flagrant /flˈɑːɡrant/ (adj)
neamhnáireach
  påtagligt uppenbar och svår att ifrågasätta, särskilt om negativa uttalanden eller påståenden

flak /flˈɑːk/ (n, neut)
ceapach
  flat, ofta rektangulär, yta (t.ex. på lastbil, där man lägger lasten)

flamländare /flˈamləndˌarə/ (n, ut)
Pléimeannach

flamländska /flˈamləndskˌa/ (n, ut)
Pléimeannais
  den nederländska dialekt som talas i Flandem regionen i Belgien

flamma /flˈama/ (n, ut)
lasair
  större eldslåga
  älskling; målet för en kärlek

flammig /flˈamɪɡ/ (adj)
ballach
  som skiftar i olika nyanser (på ett sätt som påminner om flammor); färgmässigt ojämn

flanell /flˈɑːnəl/ (n)
flainín

flanera /flˈɑːneːrˌa/ (v)
bí ag lúbarnaíl
  vandra omkring utan (till synes) syfte eller mål

flank /flˈaŋk/ (n, ut)
colbha
  övergång mellan hög och låg signalnivå

flanör /flˈɑːnøːr/ (n, ut)
válcaeir
  person som flanerar, som sysslolös promenerar omkring (och oengagerat betraktar omgivningen)

flark /flˈark/ (n, ut)
fuinneog
  glänta i en myr med mer vatten och mindre växter än omgivningen

flasha /flˈasha/ (v)
splanc
  installera ny programvara på flashminne

flaska /flˈaska/ (n, ut)
buidéal
  en cylindrisk behållare (kärl), vanligtvis avsmalnande mot toppen så att den lätt kan förslutas, som används för förvaring av vätskor, särskilt drycker, och typiskt tillverkad av glas eller plast
  sprit

flaskhals /flˈaskhals/ (n, ut)
bac
  övre smalare del på en flaska
  kritisk del i ett system som utgör hinder för den normala utvecklingen; den svagaste länken i en kedja
  cylinder, vanligtvis av metall eller glas, som träs på ett finger och förs längst med gitarrhalsen för att skapa karakteristiska glissandon

flat /flˈat/ (adj)
cothrom
  platt och tunn

flata /flˈɑːta/ (n, ut)
leispiach
  lesbisk, homosexuell kvinna

flatulens /flˈɑːtʉləns/ (n, ut)
gaofaireacht
  utsläpp av en blandning av gaser som kommer ut ur ändtarmen

fleece /flˈeːəsə/ (n)
lomra
  ett konstfibertyg med ruggad yta som i huvudsak används till plädar och fritidskläder

flegmatisk /flˈɛɡmatˌɪsk/ (adj)
fuarchúiseach

fler /flˈeːr/ (adj)
níos mó
  av större antal än; komparativform av många

flera /flˈeːra/ (pronoun)
méadaí
  många, åtskilliga

fleromättad /flˈeːruːmˌɛtːad/ (adj)
il-neamhsháithithe
  som har minst två dubbelbindningar i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)

flerovium /flˈeːruːvˌiːʉm/ (n)
únúncuadiam
  ett grundämne med atomnummer 114, atommassa 289 och symbolen Fl

flerstavig /flˈɛʂtavˌɪɡ/ (adj)
ilsiollach
  som består av två eller flera stavelser

flertal /flətˈɑːl/ (n, neut)
iolra
  pluralis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att ordet refererar till flera objekt (i exempelvis svenskan även om det refererar till noll objekt)

flicka /flˈɪkːa/ (n, ut)
cailín
  ett barn av kvinnligt kön

flickebarn /flˈɪkːəbˌɑːrn/ (n, neut)
cailín
  barn av kvinnlig kön och ringa ålder; kvinnligt spädbarn

flickvän /flˈɪkvɛːn/ (n, ut)
cailín
  kvinna som ingår i en kärleksrelation med en annan person

flin /flˈiːn/ (n, neut)
straoise
  leende; ansiktsuttryck som skapas när man ler

flina /flˈiːna/ (v)
straoise
  skratta eller le på ett respektlöst eller dumt sätt eller tillfälle
  småle

flinga /flˈɪŋa/ (n, ut)
cáithnín
  mycket tunt, platt, litet och lätt föremål

flinta /flˈɪnta/ (n, ut)
breochloch
  en hård, grå bergart, från vilken sten använts i tillverkningen av vapen och framställandet av eld

flintskallig /flˈɪntskalˌɪɡ/ (adj)
maol
  som saknar hår på huvudet

flippflopp /flˈɪpflɔp/ (n, ut)
flip fleap
  slags sandal som hålls fast på foten endast genom en rem mellan stortån och pektån

flirta /flˈɪta/ (v)
bí ag súgradh
  lekfullt antyda eller visa sig erotiskt intresserad av någon genom ögonkontakt eller konversation
súgradh
  (överfört, ofta politiskt) antyda eller visa intresse för samarbete

flisa /flˈiːsa/ (n, ut)
scealp
  liten bit, ofta av trä, smal och vass nog för att fastna innanför huden och orsaka smärta

flit /flˈiːt/ (n, ut)
cóiste
  det att ständig vara i verksamhet och arbeta ihärdigt, med iver och stor möda

flitig /flˈiːtɪɡ/ (adj)
minic
  frekvent; som ofta gör något

flitigt /flˈiːtɪkt/ (adv)
go minic
  ofta; mycket

flock /flˈɔk/ (n, ut)
tréad
  grupp, klunga, skara eller samling av en viss /nämnd/ sorts djur eller (mindre vanligt) människor

flockimmunitet /flˈɔkːɪmˌɵniːtˌeːt/ (n, ut)
imdhíonacht tréada
  immunitet (skydd mot smitta) hos en befolkning på grund av att många (en tillräckligt hög andel av medlemmar) är immuna

flod /flˈuːd/ (n, ut)
abhainn
  större vattendrag

flodhäst /flˈɔdhəst/ (n, ut)
dobhareach
  en däggdjursart (Hippopotamus amphibius), en typ av större afrikanskt däggdjur som tillbringar större delen av sin tid stående i vatten

flodnejonöga /flˈɔdnəjˌuːnøːɡˌa/ (n, neut)
loimpre abhann
  en fiskart (Lampetra fluviatilis) inom familjen nejonögon (Petromyzontidae); individ av denna art

flodpärlmussla /flˈɔdpərlmˌɵsla/ (n, ut)
diúilicín péarla fionnuisce
  en art (Margaritifera margaritifera) i familjen flodpärlmusslor (Margaritiferidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art

flodvåg /flˈɔdvoːɡ/ (n, ut)
muirbhrúcht

flopp /flˈɔp/ (n, ut)
meathlú
  misslyckande

floral /flˈuːral/ (adj)
bláthach

florett /flˈuːrət/ (n, ut)
pionsa maol
  fäktvärja, fäktvapen

flott /flˈɔt/ (adj)
galánta
  fin, stilig
flaithiúil
  frikostig, generös

flott /flˈɔt/ (n, neut)
bealadh
  smält fett från djur

flotta /flˈɔtːa/ (n, ut)
cabhlach

flottare /flˈɔtːarə/ (n, ut)
rachta
  förr i tiden en person som flottade trädstammar på vattendrag

flotte /flˈɔtːə/ (n, ut)
rafta
  vattenfarkost, av t.ex. stockar, plankor eller vass, som saknar skrov och som hålls flytande av egen kraft eller med hjälp av luftfyllda behållare

flottig /flˈɔtːɪɡ/ (adj)
bealaithe
  nedsmord med flott; skinande av flott; oljig, fet

flottighet /flˈɔtːɪɡhˌeːt/ (n, ut)
bealaíocht
  det att vara flottig

flottpärla /flˈɔtpərlˌa/ (n, ut)
súil
  liten pärla (klump, klimp) av fett (flott) (i soppa)

fluffig /flˈɵfɪɡ/ (adj)
clúmhach
  som är luftig, lätt och mjuk

fluga /flˈʉɡa/ (n, ut)
cuileog
  tvåvingad insekt av underordningen Brachycera av insektsordningen tvåvingade (Diptera); ofta avses särskilt husflugan (Musca domestica)

fluglarv /flˈɵɡlarv/ (n, ut)
cruimh
  larv av fluga

flugsmälla /flˈɵɡsməlˌa/ (n, ut)
smiotán
  redskap för att jaga flugor

flugsvamp /flˈɵɡsvamp/ (n, ut)
agairg na gcuileanna
  giftig svamp, vanligen den röda flugsvampen, Amanita muscaria
agairg
  ett släkte av svampar bestående av cirka 600 arter

fluid /flˈʉiːd/ (n, ut)
sreabhán

flundra /flˈɵndra/ (n, ut)
leadhbóg
  sorts plattfisk

fluor /flˈʉuːr/ (n, neut)
fluairín
  grundämnet med atomnummer 9 och kemisk beteckning F

fluorescens /flˈʉuːrˌɛssəns/ (n, ut)
fluairiseacht
  ett ämnes förmåga att under mycket kort tid utstråla ljus då det träffas av viss strålning

fluorvätesyra /flˈʉuːrvˌɛːtəsˌyːra/ (n)
aigéad hidreafluarach
  giftig syra som består av fluor och väte med kemisk formeln HF

fluvial /flˈʉviːˌal/ (adj)
abhann
  som rör eller återfinns eller transporteras längs en flod (älv, å och liknande)

fly /flˈyː/ (v)
teith
  (snabbt) ta sig ifrån (t.ex. fara)
meil
  förgå

flyg /flˈyːɡ/ (n, neut)
eitlíocht
  kort beteckning för flygväsen, t.ex flygbolagen, samt för flygvapnet

flyga /flˈyːɡa/ (v)
eitil
  färdas i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast med egen drivande kraft (jfr. sväva)
  färdas med flygplan eller annan farkost som flyger (1.)

flygande tefat /flˈyːɡandə tˈeːfat/ (n, neut)
sásar eitilte
  platt, tefatsformat oidentifierat flygande föremål som antas vara en rymdfarkost från främmande planet

flyganfall /flˈyːɡanfˌal/ (n, neut)
aer-ruathar
  anfall genom flygvapen

flygare /flˈyːɡarə/ (n, ut)
eitleoir
  person som styr flygmaskin; pilot

flygblad /flˈyɡblɑːd/ (n, neut)
bileog
  pappersblad med budskap som fördelas till förbigående

flygbolag /flˈyɡbuːlˌɑːɡ/ (n, neut)
aerlíne
  företag som bedriver flygtrafik (och mot betalning transporterar passagerare och/eller gods mellan flygplatser)

flygel /flˈyːɡəl/ (n, ut)
mórphianó
  ett slags piano med liggande strängar och mekanik
  en sidodel av ett schackbräde
sciathán
  del av byggnad, sidobyggnad till större hus

flygfoto /flˈyɡfuːtˌuː/ (n, neut)
aerfótagraf

flygfält /flˈyɡfəlt/ (n, neut)
aerpháirc
  område med start- och landningsbanor för flygplan

flygledartorn /flˈyɡleːdˌatuːrn/ (n, neut)
túr rialaithe
  hög byggnad för visuell observation och kontroll av trafiken på en flygplats

flygmaskin /flˌyɡmasxˈiːn/ (n, ut)
eitleán
  fordon som inte har kontakt med marken när de färdas, en maskin avsedd för flygning
  flygplan

flygplan /flˈyɡplan/ (n, neut)
eitleán
  flygande transportmedel som får sin lyftkraft genom stationära vingars framfart genom luften

flygplats /flˈyɡplats/ (n, ut)
aerfort
  (större) område där flygplan kan landa och lyfta, och där passagerare går ombord respektive av flygplanen

flygtrafik /flˌyktrafˈiːk/ (n, ut)
eitlíocht
  trafik med flygplan

flygvapen /flˈyɡvapən/ (n, neut)
aerarm
  militär vapengren som består av (ett lands) luftstridskrafter

flygvärd /flˈyɡvɛːrd/ (n, ut)
aeróstach
  (manlig) person i kabinpersonalen på ett flygplan

flygvärdinna /flˈyɡvɛːrdˌɪna/ (n, ut)
aeróstach

flykthastighet /flˈykthastˌɪɡheːt/ (n, ut)
treoluas éalaithe

flyktig /flˈyktɪɡ/ (adj)
luaineach
  som snabbt avdunstar till gasform

flykting /flˈyktɪŋ/ (n, ut)
dídeanaí

flyt /flˈyːt/ (n, neut)
abhainn
  det att något flyter, särskilt om jämnt tempo; perfekt funktion; medvind, medgång eller tur

flyta /flˈyːta/ (v)
snámh
  utan egen kraft hålla sig kvar på en vätskas yta
snigh
  flöda, förflytta sig

flytande /flˈyːtandə/ (adj)
leachtach
  som har samma konsistens som vätska

flytande naturgas /flˈyːtandə nˈatˈʉrɡas/ (n)
gás nádúrtha leachtaithe
  naturgas (fossilgas) genom nerkylning omvandlad till flytande form (vätska) för transport eller förvaring

flytande ämne /flˈyːtandə ˈɛmnə/ (n)
leacht

flytgödsel /flytjˈœdsəl/ (n, ut)
sciodar
  naturgödsel med så låg torrsubstanshalt att den kan pumpas, vilken vanligen består av spillning, urin och, i förekommande fall, tillsatt vatten; flytgödsel lagras normalt i en satellitbassäng i anslutning till gården och sprids med flytgödselspridare

flytta /flˈytːa/ (v)
bog
  ändra position för sig själv
  byta (mer eller mindre) varaktigt boende, byta verksamhetslokaler, eller liknande
  ändra en fils sökväg

flyttare /flˈytːarə/ (n, ut)
breabhsaire
  någon som flyttar

flyttfågel /flˈytfoːjəl/ (n, ut)
éan aistreáin
  fågel som flyttar säsongsvis

flyttkarl /flˈytkarl/ (n, ut)
breabhsaire
  (vanligtvis manlig) person som arbetar på flyttfirma och där bär och transporterar möbler och annat vid en kunds flytt

flytväst /flˈytvəst/ (n, ut)
seaicéad tarrthála

fläck /flˈɛk/ (n, ut)
spota

fläckig /flˈɛkːɪɡ/ (adj)
ballach
  som har fläckar

fläder /flˈɛːdər/ (n, ut)
trom

flädermus /flˈɛːdərmˌʉs/ (n, ut)
ialtóg
  fladdermus

fläka /flˈɛːka/ (v)
deighil
  klyva

fläkt /flˈɛkt/ (n, ut)
gaothrán
  maskin som sätter luften i rörelse

flämta /flˈɛmta/ (v)
eitil
  kortvarigt tindra eller blinka; blixtra, gnistra; fladdra

fläng /flˈɛŋ/ (n, neut)
fuadar
  stor brådska, hast, jäkt

flänga /flˈɛŋa/ (v)
eitil
  hastigt fara runt, jäkta omkring från plats till plats (utan vila)

fläns /flˈɛns/ (n, ut)
sceimheal
  tunn, utstickande skiva som löper längs eller runt ett föremål

fläsk /flˈɛsk/ (n, neut)
muiceoil
  kött från gris; i synnerhet med hög fetthalt

fläskberg /flˈɛskbərj/ (n, neut)
feolamán
  tjock, överviktig person

fläskkött /fləskkˈœt/ (n, neut)
muiceoil
  kött från gris

fläskstek /flˈɛsksteːk/ (n, ut)
muiceoil rósta
  grillat fläsk

fläta /flˈɛːta/ (n, ut)
cleacht
  typ av dekorativ sammanfogning av tre eller fler fibrer, band, snören eller hårlockar

fläta /flˈɛːta/ (v)
cleacht
  foga samman tre eller flera fibrer, band, snören eller hårlockar;

flätverk /flˈɛtvərk/ (n, neut)
caolach
  konstruktion där grenar eller annat (tunnare) material flätas in mellan (tjockare) käppar

flå /flˈoː/ (v)
feann
  dra av hud eller skinn (särskilt från slaktdjur)

flöda /flˈøːda/ (v)
sileadh

flöde /flˈøːdə/ (n, neut)
sileadh
  framströmmande, flödande av vätska (särskilt vatten); något som rinner, flödar, strömmar eller flyter fram
  mått på en kvantitet som passerar en viss yta under en viss tid
  värdet av flödesintegralen av vektorfältet över ytan
  en funktion φ:&nbsp;ℝ×ℝⁿ&nbsp;→&nbsp;ℝⁿ sådan att t&nbsp;↦&nbsp;φ(t,&nbsp;x) är den maximala integralkurvan till f med φ(0,&nbsp;x)&nbsp;=&nbsp;x

flödesdiagram /flˈøːdəsdˌiːaɡrˌam/ (n, neut)
sreabhchlár
  diagram som åskådliggör en process eller algoritm (med hjälp av lådor och pilar mellan lådor)

flöjt /flˈœjt/ (n, ut)
fliúit

flöjtist /flˈœjtɪst/ (n, ut)
fliúiteadóir
  person som spelar flöjt

fnurrig /fnˈɵrɪɡ/ (adj)
mosach
  vresig, tvär, butter, sur, knarrig, grinig

fnöske /fnˈœsxə/ (n, neut)
sponc

foajé /fˌuːajˈeː/ (n, ut)
forhalla
  samlingssal på teater, hotell eller dylikt

fobi /fˈuːbiː/ (n, ut)
fóibe

focka /fˈɔkːa/ (v)
bácáil

foder /fˈuːdər/ (n, neut)
líneáil
  extra lager tyg på ett klädesplaggs insida, avsett t.ex. att göra plagget extra varmt

foderbeta /fˈuːdərbətˌa/ (n, ut)
meaingeal
  beta som används som foder till boskap

fodra /fˈɔdra/ (v)
beathaigh
  ge kreatur foder

fodral /fˈɔdral/ (n, neut)
cásáil

fogsvans /fɔɡsvˈans/ (n, ut)
sábh láimhe
  sorts bredbladig såg

fokus /fˈuːkʉs/ (n, neut)
fócas
  punkt där ljusstrålar konvergerar när linsen riktas rakt mot en oändligt avlägsen ljuskälla; brännpunkt, fokalpunkt
  brännpunkt för kägelsnitt

fokusera /fˈuːkʉsˌeːra/ (v)
dírigh

fold /fˈɔld/ (n, ut)
aoile
  händelsen att någon slänger sina kort och inte längre deltar i handen

folda /fˈɔlda/ (v)
aoile

folder /fˈɔldər/ (n, ut)
bileog

foliera /fˈuːliːərˌa/ (v)
duilligh
  belägga (t ex spegelglas) med folie

folk /fˈɔlk/ (n)
daoine
  grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt
  människor i allmänhet

folklig /fˈɔlklɪɡ/ (adj)
coiteann

folklore /fˈɔlkluːrə/ (n, ut)
béaloideas
  folkliga sagor, uttryck, traditioner och liknande

folklorist /fˈɔlkluːrˌɪst/ (n, ut)
béaloideasaí
  person som sysslar med folkloristik

folkmassa /fˈɔlkmasˌa/ (n, ut)
dream

folkmord /fˈɔlkmuːrd/ (n, neut)
cinedhíothú
  mord mot en hel grupp av människor (ett folk)

folkmun /fˈɔlkmɵn/ (n)
dúchasach

folkomröstning /fˌɔlkɔmrˈœstnɪŋ/ (n, ut)
pobalbhreith
  politiskt instrument för att, i en demokrati, rådfråga väljarna i en viss fråga

folkrepublik /fˈɔlkrəpˌɵbliːk/ (n, ut)
daon-phoblacht
  titel för att beskriva statsskicket i vissa länder styrda av kommunistiska partier

folkräkning /fˈɔlkrɛːknˌɪŋ/ (n, ut)
daonáireamh
  insamling och redovisning av demografiska uppgifter om individer som bor inom ett visst område

folksamling /fˈɔlksamlˌɪŋ/ (n, ut)
dream
  större mängd människor som befinner sig på samma plats (d.v.s. inom samma begränsade område) samtidigt

folkstam /fˈɔlkstam/ (n, ut)
treibh
  naturfolks etniska tillhörighet

folktom /fˈɔlktɔm/ (adj)
tréigthe
  tom på folk, öde, övergiven, obebodd, obefolkad

folkvandring /fˈɔlkvandrˌɪŋ/ (n, ut)
imirce
  det att hela folkslag lämnar sin tidigare fasta boplats för att söka efter nytt land att slå sig ned på

folköl /fˈɔlkøːl/ (n)
beoir
  öl med en alkoholhalt (halt av etanol) mellan 2,25 och 3,5 volymprocent

folsyra /fˈɔlsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad fólach
  en vitamin (B₉) som bland annat behövs för normal erytropoes

fond /fˈoːnd/ (n, ut)
cúlra
  bakgrund

fonem /fˈoːnəm/ (n, neut)
fóinéim
  ett språkljud; en fon

fonetik /fˈoːnətˌiːk/ (n, ut)
foghraíocht

fonograf /fˈoːnɔɡrˌaf/ (n, ut)
fónagraf
  apparat för ljudåtergivning

fonologi /fˈoːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
foghareolaíocht
  vetenskapen om de enskilda språkljuden, fonemen, och deras funktion i ett språk (en gren av fonetiken)

fonologisk /fˈoːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
fóineolaíoch
  som rör eller avser fonologi

fonon /fˈoːnuːn/ (n, ut)
fónón

fontanell /fˈoːntanˌɛl/ (n, ut)
cró an chinn

fontän /fˈoːntɛːn/ (n, ut)
fuarán
  anordning där vatten på olika sätt sprutar, strålar eller rinner (ofta i konstnärligt och dekorativt syfte)

forcera /fˈuːrseːrˌa/ (v)
éifeacht
  framtvinga, påskynda
bris
  undanröja ett hinder, slå in en dörr, knäcka ett krypto

fordom /fˈuːrdɔm/ (adv)
am
  förr i tiden

fordomdags /fˈuːrdɔmdˌɑːɡs/ (adv)
am
  i forna dagar, i äldre tider

fordon /fˈuːrdɔn/ (n, neut)
feithicil

fordringsägare /fˈuːrdrɪŋsˌɛjarə/ (n, ut)
cobhthach
  den som äger en fordran; långivare eller leverantör som har krav på (åter-) betalning

forell /fˈuːrəl/ (n, ut)
breac
  restaurangnamn på någon fisk, vanligen regnbågsöring

form /fˈɔrm/ (n, ut)
cruth
  ett föremåls (eller annat rumsobjekts) yttre utformning, gestaltning
  den (hos en människa) för tillfället fysiska och psykiska prestationsförmågan

forma /fˈɔrma/ (v)
cum
  ge ett föremål en viss form /genom att applicera krafter på det/

formad /fˈɔrmad/ (adj)
-chruthach

formalitet /fˈɔrmalˌiːteːt/ (n, ut)
foirmiúlacht
  yttre nödvändighetssak

formation /fˈɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
fíor
  bildning, utformning, daning, särskilt om naturalster

formel /fˈɔrməl/ (n, ut)
foirmle
  uppsättning av en eller flera symboler med matematisk innebörd, t.ex. ett uttryck, en ekvation, en identitet, en olikhet eller något annat påstående
  uppsättning symboler som visar vilka grundämnen och andra partiklar som ingår i någon kemisk förening eller deltager i någon kemisk reaktion
  uppsättning symboler som visar vilka partiklar som deltager i någon partikel- eller kärnreaktion

formord /fˈɔrmuːrd/ (n, neut)
feidhmeoir
  ord som saknar eller har mycket liten egen specifik betydelse och som används för att binda ihop och tydliggöra relationerna mellan de andra orden (innehållsorden) i en fras eller för att binda ihop och tydliggöra relationerna mellan satser

formulering /fˈɔrmʉlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
foclaíocht
  visst sätt att uttrycka en sats eller mening; språklig utformning

forn /fˈuːrn/ (adj)
críonna

fornengelska /fˈuːrnəŋˌɛlska/ (n, ut)
Sean-Bhéarla
  den form av engelska som talades, och senare skrevs, mellan ungefär 400-talet och 1100-talet

forngrekisk /fˈuːrŋrəkˌɪsk/ (adj)
Sean-Ghréigis
  som avser forntidens Grekland

fornhögtyska /fˈuːrnhøːɡtˌyska/ (n, ut)
Sean-Ard-Ghearmáinis
  ett fornspråk som talades från omkring år 750 fram till 1100-talet då det övergick i medelhögtyska (som senare kom att utvecklas till det vi idag kallar tyska eller högtyska)

forniriska /fˈuːrniːrˌɪska/ (n, ut)
Sean-Ghaeilge
  den äldsta formen av de goideliska språken som utgör roten för iriska, som talades mellan åren 500-talet och 900-talet, då den hade utvecklats till medeliriska

fornnordisk /fˈuːrnuːrdˌɪsk/ (adj)
Lochlannais
  som rör Norden under vikingatiden

fornnordiska /fˈuːrnuːrdˌɪska/ (n, ut)
Sean-Lochlannais
  germanskt språk som talades i Norden fram till slutet av vikingatiden

fors /fˈɔʂ/ (n, ut)
fánsruth
  snabbt strömmande parti av vattendrag

forsa /fˈɔʂa/ (v)
scaird
  snabbt strömma och skvätta i stora mängder

forska /fˈɔʂka/ (v)
iniúch

forskare /fˈɔʂkarə/ (n, ut)
taighdeoir
  person (vetenskapsman) som försöker öka mänsklighetens kunskap inom något ämnesområde

forskning /fˈɔʂknɪŋ/ (n, ut)
taighde

forsla /fˈɔʂla/ (v)
iompair
  transportera

forsärla /fˈɔʂərlˌa/ (n, ut)
glasóg liath

fort /fˈuːt/ (adv)
abúil

fort /fˈuːt/ (n, neut)
dún

fortfarande /fˈuːtfarˌandə/ (adv)
go fóill
  ; anger att något som tidigare gällt också gäller nu

fortplanta /fˈuːtplantˌa/ (v)
síolaigh
  (reflexivt) sprida sig
póraigh
  (reflexivt) sexuellt eller könlöst ge upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel

fortplantning /fˈuːtplantnˌɪŋ/ (n, ut)
atáirgeadh
  det att något sprider sig
  det att en individ av en organismart sexuellt eller könlöst ger upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel; även om själva fenomenet eller artens överlevnad via fortplantningen

fortsättning /fˈuːtsətnˌɪŋ/ (n, ut)
seicheamh

fortsättningsvis /fˈuːtsətnˌɪŋsviːs/ (adv)
as seo amach
  framgent, i fortsättningen

fosfat /fˈɔsfat/ (n, neut)
fosfáit

fosfolipid /fˈɔsfuːlˌiːpiːd/ (n, ut)
fosfailipid
  lipid i en familj av amfifila lipider som utgör grundstrukturen i cellmembran där de bildar två lager (engelska: lipid bilayer) med de hydrofila ändarna mot cytosol och extracellulärrum och de hydrofoba ändarna mellan de två lagren, mer specifikt är en fosfolipid en molekyl med två hydrofoba kolvätesvansar och ett polärt (hydrofilt) huvud som innehåller en fosfatgrupp; de vanligaste fosfolipiderna är fosfoglycerider, d.v.s. de är triestrar av glycerol med två hydrofoba fettsyrasvansar och ett fosfatinnehållande hydrofilt huvud (yttersta positionen på glycerolet), som ofta också innehåller en kolingrupp (och fosfoglyceriden då är en fosfatidylkolin)

fosfor /fˈɔsfuːr/ (n, neut)
fosfar
  ett grundämne med atomnummer 15, atommassa 31,0 och symbolen P

fosforescens /fˈɔsfuːrˌɛssəns/ (n, ut)
méarnáil
  ljusutveckling från vissa ämnen som tidigare blivit belysta (t ex i självlysande urtavlor)

fosforsyra /fˈɔsfɔʂˌyːra/ (n, ut)
aigéad fosfarach

fosforylering /fˈɔsfuːrˌyːleːrˌɪŋ/ (n, ut)
fosfairiliú
  det att en fosfatgrupp sätts på en (organisk) molekyl

fossil /fˈɔsiːl/ (n)
iontaise
  rest eller avtryck av organismer från tidigare geologisk tidsålder, ofta bevarad i sedimentära bergarter, särskilt i förstenad form
  otidsenlig (gammal) person eller företeelse

fossilgas /fˈɔsɪlɡˌas/ (n, ut)
gás nádúrtha
  fossilt bränsle som består av en blandning av gaser, främst metan, utvinns från jordskorpan och används som bränsle

foster /fˈɔstər/ (n, neut)
féatas
  ofödd unge; hos människor räknat mellan 3:e graviditetsmånaden fram till födseln

fosterbarn /fˈɔstərbˌɑːrn/ (n, neut)
dalta
  barn som bor i fosterhem (hos fosterfamilj)

fosterhem /fˈɔstərhˌɛm/ (n, neut)
baile altrama
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

fot /fˈuːt/ (n, ut)
cos, troigh
  kroppsdel som finns längst ned på många djur som används främst för förflyttning.

fotbeklädnad /fˈuːtbəklˌɛdnad/ (n, ut)
coisbheart
  plagg som används för att klä foten

fotboll /fˈuːtbɔl/ (n, ut)
sacar
  en bollsport som spelas av två lag på en rektangulär spelplan med en luftfylld boll som får spelas med alla kroppsdelar utom armar och händer
sacar, peil
  luftfylld boll använd i sporten med samma namn, tidigare oftast av läder, men numera plast och liknande syntetmaterial

fotbollsspelare /fˈuːtbɔlspəlˌarə/ (n, ut)
peileadóir
  person som spelar fotboll

fotfäste /fˈɔtfɛːstˌɛ/ (n, neut)
lán coise
  fäste för foten

fotgängare /fˈɔtjəŋˌarə/ (n, ut)
coisí
  person som tar sig fram till fots

fotled /fˈɔtləd/ (n, ut)
alt na coise

fotnot /fˈɔtnuːt/ (n, ut)
fonóta
  notering eller tilläggsinformation till en text eller ett textstycke, som placeras längst ner på en sida, i främst vetenskapliga texter och i avhandlingar

foto /fˈuːtuː/ (n, neut)
fótograf

fotogen /fˈuːtuːjən/ (n)
ceirisín
  flytande kolväteblandning med 11–14 kolatomer, kemisk formel CnH2n+2

fotogenisk /fˈuːtuːjənˌɪsk/ (adj)
fótaigineach
  som blir bra på fotografier

fotograf /fˈuːtɔɡrˌaf/ (n, ut)
grianghrafadóir
  person som har som yrke att fotografera; person som fotograferar

fotografera /fˈuːtɔɡrˌafeːrˌa/ (v)
fótagraf
  avbilda något med hjälp av en kamera

fotografi /fˈuːtɔɡrˌafiː/ (n)
grianghrafadóireacht
  vetenskapen om framställning och behandling av fotografier (1)

fotografisk /fˈuːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
fótagrafach
  rörande eller påminnande om fotografi, fotografier, fotografering, fotografer

fotokemi /fˈuːtuːkəmˌiː/ (n, ut)
fótaiceimic

foton /fˈuːtuːn/ (n, ut)
fótón
  elektromagnetiskt energikvantum, en elementarpartikel, ljuspartikel

fotosyntes /fˈuːtuːsˌyntəs/ (n, ut)
fótaisintéis
  de gröna växternas förvandling av vatten och koldioxid (kolsyra) till kolhydrater och syre under inverkan av solljuset

fotovoltaisk /fˈuːtuːvˌɔltaˌɪsk/ (adj)
fótavoltach
  hörande till fotovoltaiken, solcells-, solpanels-

fotsula /fˈɔtsʉlˌa/ (n, ut)
bonn
  undersidan av foten (hos en människa)

fotvandra /fˈɔtvandrˌa/ (v)
siúil
  vandra till fots

fotvandring /fˈɔtvandrˌɪŋ/ (n, ut)
siúil
  vandring till fots

fradga /frˈadɡa/ (n, ut)
cúr
  skum, lödder; skummande saliv kring munnen på människor eller djur vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fradga /frˈadɡa/ (v)
cúr
  bli till skum; frambringa skummande saliv kring munnen vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fradgig /frˈadjɪɡ/ (adj)
sobalach
  som fradgar

fragment /frˈaɡmənt/ (n, neut)
boim
  brottstycke, spillra

fragmentera /frˈaɡməntˌeːra/ (v)
boim

frakt /frˈakt/ (n, ut)
seoladh
  organiserad transport av varor
  pris för frakt (1.)

frakta /frˈakta/ (v)
iompair
  transportera /gods/

fraktion /fraksxˈuːn/ (n, ut)
codán
  del av organisation som ej känner samma samhörighet med organisationen i sig, som med den egna delen

fram /frˈam/ (adv)
ar aghaidh
  i riktning mot målet; i samma riktning som en tittar; i samma riktning som övriga rör sig; i riktning som enligt överenskommelse eller antagande uppfattas som sådan eller som särskilt

frambringa /frˈambrɪŋˌa/ (v)
meas

frame /(en)fɹˈeɪm(sv)/ (n, neut)
cuir i bhfráma

framfusig /frˈamfʉsˌɪɡ/ (adj)
ar aghaidh
  som oblygt tränger sig på

framför /frˈamføːr/ (preposition)
ar aghaidh
  närmare betraktaren än något annat föremål
  bättre (tillsammans med vissa verb och uttryck som signalerar preferens) (föredra, preferera, prioritera, välja, ha fördelar, hellre)

framför allt /frˈamføːr ˈalt/ (adv)
thar gach rud
  av högsta vikt; som går före allting annat

framföra /frˈamføːrˌa/ (v)
am i láthair
  presentera (något angeläget) (för en person, ett möte, en organisation eller dylikt)
tiomáin
  köra, föra (fram)

framförande /frˈamføːrˌandə/ (n, neut)
gníomhaíocht
  presentation för levande publik

framgång /frˈamɡɔŋ/ (n, ut)
áitheas
  det att lyckas med något och uppnå eller överträffa bestämda mål eller förväntningar

framgångsrik /frˈamɡɔŋsrˌiːk/ (adj)
éiritheach
  som har (nått) stor framgång; som det går mycket bra för; med många positiva händelser och få missöden

framliden /frˈamliːdən/ (adj)
ar shlí na fírinne
  avliden, död

framme /frˈamɛ/ (adv)
ann
  vid målet

framsida /frˈamsiːdˌa/ (n, ut)
dreach
  den sida eller del (av något) belägen framme eller fram

framskrivning /frˈamskriːvnˌɪŋ/ (n, ut)
caitheamh amach
  prognos

framsteg /frˈamstəɡ/ (n, neut)
forás
  gynnsam utveckling

framställa /frˈamstəlˌa/ (v)
meas
  presentera ett resonemang eller en uppfattning
  skapa ett ämne

framställning /frˈamstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
láithreoireacht
  handlingen att framställa något, framställan

framstå /frˈamstoː/ (v)
taibhsigh
  visa sig, synas
  ta sig ut

framtid /frˈamtiːd/ (n, ut)
todhchaí
  den tid som ännu inte förflutit; den tid som komma skall; den tid som är efter nutiden
  öde, utsikt

framtida /frˈamtiːdˌa/ (adj)
fáistineach
  som hör framtiden till; som kommer/beräknas komma att existera/finnas i framtiden

framtidsforskare /frˈamtiːdsfˌɔʂkarə/ (n, ut)
todhchaíoch
  forskare som studerar framtiden

framträdande /frˈamtrɛːdˌandə/ (adj)
dealramhach
  /relativt/ viktig

framträdande /frˈamtrɛːdˌandə/ (n, neut)
gníomhaíocht
  uppvisning

framåt /frˈamɔt/ (adv)
ar aghaidh
  i färdriktningen; i den riktning man tittar (utan att rotera huvudet)

framåtanda /frˈɑːmoːtˌanda/ (n, ut)
bagair

framåtskridande /frˈɑːmoːtskrˌiːdandə/ (n, neut)
gluaiseacht
  pågående händelseförlopp som har positiv utveckling; progress

framöver /frˈɑːmøːvər/ (adv)
ar aghaidh
  i framtiden; hädanefter
sall
  (någonstans) mot framänden till

franc /frˈank/ (n, ut)
frainc
  valuta i en rad länder med anknytning till det franska kolonialväldet
  valuta i Schweiz; också tidigare valutor i Frankrike och Belgien innan de bytte till euro

francium /frˈansɪˌʉm/ (n, neut)
frainciam

frank /frˈaŋk/ (adj)
oscailteach
  som uttalar sin mening utan omskrivningar

fransk /frˈansk/ (adj)
Francach

franska /frˈanska/ (n, ut)
Fraincis, Francés
  språk som talas i Frankrike med flera länder

franskt /frˈanskt/ (n)
Fraincis

fransman /frˈansman/ (n, ut)
Francach
  person, speciellt man, från Frankrike

fransyska /frˈansyskˌa/ (n, ut)
Francach
  kvinna från Frankrike

fras /frˈas/ (n, ut)
abairtín
  återkommande språkligt uttryck, mer eller mindre fixerad grupp av ord (även hel mening)
  (med avseende på den grammatiska formen) sammanhängande del av en sats som består av huvudord och bestämningar
  kortare sammanhängande stycke musik eller ord, till exempel mellan två andningspauser

fred /frˈeːd/ (n, ut)
síocháin
  tillstånd som kännetecknas av avsaknad av krig

fredag /frˈeːdɑːɡ/ (n, ut)
Aoine, Dé hAoine

fredagseftermiddag /frˈeːdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé hAoine
  eftermiddag på en fredag

fredlig /frˈɛdlɪɡ/ (adj)
suaimhneach
  som hyser eller ger uttryck åt obenägenhet för strid, tvist eller osämja, fredsälskande, fridsam
calma
  lugn

fredsvän /frˈɛdsvɛːn/ (n, ut)
síochánaí
  pacifist, vän av fred, motståndare till krig och militarism

fregatt /frəɡˈat/ (n, ut)
frigéad
  fulltacklat örlogsfartyg

frejdig /frˈɛjdɪɡ/ (adj)
cróga
  käck och orädd

frekvens /frˈɛkvəns/ (n, ut)
minicíocht
  en storhet, anger förekomster (av något) per tidsenhet; vanlig enhet är Hertz (per sekund)

frekvent /frˈɛkvənt/ (adj)
minic
  ofta förekommande; som inträffar på samma sätt och ofta

fresk /frˈɛsk/ (n, ut)
úr
  målning på ännu ej torr vägg

fresta på /frˈɛsta poː/ (v)
freang
  ta någons krafter eller uthållighet starkt i anspråk; anstränga; kosta på; trötta

frestelse /frˈɛstəlsə/ (n, ut)
aimsiú
  något som frestar, något som får en person att vilja göra något (inte sällan äta eller begå ett brott), ibland mot bättre vetande
  känslan av att något frestar, begär

frett /frˈɛt/ (n, ut)
firéad

fri /frˈiː/ (adj)
saor
  obunden, lös, ej fängslad
  utan plikter, oreglerad
  självständig, oberoende
  gratis, utan kostnad
  (vanligen följt av från eller i sammansättningar) utan att ha/innehålla; som inte tyngs av

friare /frˈiːarə/ (n, ut)
suiríoch
  person, ofta man, som friar till någon

frid /frˈiːd/ (n, ut)
síth
  lugn och harmonisk sinnesstämning; ostördhet

fridsam /frˈɪdsam/ (adj)
suaimhneach
  lugn, stilla, som föredrar frid

frieri /frˈiːərˌiː/ (n, neut)
cúirtéireacht
  förfrågan (förslag, begäran, erbjudande) om giftermål (äktenskap); det att fria

frigid /frˈiːɡiːd/ (adj)
fuarchúiseach
  som saknar sexuell lusta

frigörelse /frˈiːjøːrˌɛlsə/ (n, ut)
fuascailt
  det att frigöra sig (göra sig fri)

friherre /frˈiːhərə/ (n, ut)
barúin
  adlig titel, baron

frihet /frˈiːheːt/ (n, ut)
saoirse

frihetsstraff /frˈiːhətstrˌaf/ (n, neut)
braighdeanas
  straff som innebär att den dömde tvingas vara i fängelse

friidrott /frˈiːɪdrˌɔt/ (n, ut)
lúthchleasaíocht
  samlingsnamn för enklare mestadels individuella sporter där man springer (snabbt eller långt), hoppar (högt eller långt) eller kastar (spjut eller kula, långt)

frikostig /frˈiːkɔstˌɪɡ/ (adj)
flaithiúil
  generös (med något specifikt), som ger eller erbjuder mycket (av något specifikt)

frikostighet /frˈiːkɔstˌɪɡheːt/ (n, ut)
flaithiúlacht
  det att vara frikostig

friland /frˈiːland/ (n, neut)
amach
  odlingsjord under öppen himmel

frilans /friːlˈans/ (n, ut)
neamhspleách
  skådespelare eller journalist eller annan person som arbetar vid ett företag utan att vara fast anställd, dock ej vikarie

frilansa /frˈiːlansˌa/ (v)
neamhspleách

friluftsmuseum /frˈiːlɵftsmˌʉsəˌʉm/ (n, neut)
iarsmalann faoin aer
  en typ av museum som visar sina samlingar utomhus; grundstommen i samlingarna utgörs oftast av historiska byggnader med interiör

frimärke /frˈiːmərkə/ (n, neut)
stampa
  liten klisterlapp som sätts på en försändelse (brev, vykort, paket) som ska skickas med posten, fungerar som betalning

fris /frˈiːs/ (n, ut)
Freaslainnis
  person från Frisland

frisk /frˈɪsk/ (adj)
sláintiúil
  med god hälsa, inte sjuk
fionnuar
  färsk; som är rent och nytt

friskhet /frˈɪskheːt/ (n, ut)
sláinte
  sundhet

frispark /frˈɪspark/ (n, ut)
cic saor
  möjlighet för ett lag att sparka bollen fritt med anledning av ett regelbrott som begåtts av någon spelare i motståndarlaget (utanför det senare nämnda lagets straffområde; om innanför så tilldelas det förstnämnda laget en så kallad straffspark)

frisör /frˈiːsøːr/ (n, ut)
bearbóir

frodig /frˈuːdɪɡ/ (adj)
méith

fromhet /frˈɔmheːt/ (n, ut)
beannaíocht
  det att vara from

front /frˈɔnt/ (n, ut)
dreach
  linje som utgör gräns mellan stridande parter i krig; område i krig där strid pågår; stridslinje i politisk eller ideologisk kamp; de delar av armé som är närmast fienden; politisk organisation (vanligen om radikala grupper)

frontlinje /frˈɔntlɪnjə/ (n, ut)
líne thosaigh
  geografisk linje där fientliga styrkor möts i ett krig

frossare /frˈɔsarə/ (n, ut)
amplóir
  person som frossar

frosseri /frˈɔsərˌiː/ (n, neut)
craos
  överflödigt och omåttligt ätande och drickande (en av de sju dödssynderna inom den romersk-katolska kyrkan)
  överdriven njutning; överflöd

frost /frˈɔst/ (n, ut)
sioc, cuisne, reo, siocán
  frusen dagg (is) och mark (tjäle) som följd av [1]

frottera /frˈɔtːeːrˌa/ (v)
cuimil
  gnida en kroppsdel (t.ex. med borste, flanell)

fru /frˈʉ/ (n, ut)
bean chéile
  (titel på) gift eller frånskild kvinna, eller änka

frukost /frˈʉkɔst/ (n, ut)
bricfeasta
  måltid som intas på morgonen

frukostera /frˈʉkɔstˌeːra/ (v)
lón

frukt /frˈɵkt/ (n, ut)
toradh, meas
  söt ätbar del av växt vars konsistens är saftig och "köttig", oftast exkluderande mindre sådana, vilka kallas bär
toradh
  del av växt som innehåller frön och bildas i fortplantningssyfte

frukta /frˈɵkta/ (v)
eagla a bheith ort roimh
  vara rädd för, vara skräckslagen

fruktan /frˈɵktan/ (n, ut)
eagla

fruktansvärd /frˈɵktansvˌɛːrd/ (adj)
uafásach

fruktbar /frˈɵktbɑːr/ (adj)
méiniúil

fruktodling /frˈɵktɔdlˌɪŋ/ (n, ut)
úllord
  (större) samling av fruktträd som sköts för att producera frukt (i kommersiellt syfte)
fás
  det att odla frukt

fruktsallad /frˈɵktsalˌad/ (n, ut)
sailéad torthaí

fruktsam /frˈɵktsam/ (adj)
bisiúil
  som får stor avkomma, som förökar sig snabbt

fruktträdgård /frˈɵktrɛːdɡˌoːrd/ (n, ut)
úllord

fruntimmer /frˈɵntɪmər/ (n, neut)
bean
  kvinna

frusen /frˈʉsən/ (adj)
dearóil
  som känner sig kall; som (ofta) fryser
reoite
  som har fryst till is

frygiska /frˈyːjɪskˌa/ (n, ut)
Frigiach
  utdött indoeuropeiskt språk som talades omkring 700-talet f.v.t. till 400-talet f.v.t. av frygerna i Frygien i dagens Turkiet

fryntlig /frˈyntlɪɡ/ (adj)
grianmhar
  gladlynt, glättig

frysa /frˈyːsa/ (v)
cuisnigh
  känna kyla på ett obehagligt sätt
  komma under fryspunkten; stelna på grund av låg temperatur (minusgrader)
  få något att stelna genom att utsätta det för tillräckligt låg temperatur; förvara i frys
  fixera; låsa; hindra något att förändras eller utvecklas

frysa ihjäl /frˈyːsa ˈɪjɛːl/ (v)
a

frysskåp /frˈyskoːp/ (n, neut)
reoiteoir
  teknisk apparat som används för att djupfrysa livsmedel och andra varor till temperaturer under 0 grader Celsius

fräck /frˈɛk/ (adj)
borb
  som är utan blygsel; som inte känner någon skam; skamlös; oanständig, obscen; som agerar synligt själviskt (och oetiskt) i en situation (trots risk för konsekvens)
fuaraigh
  som är läcker, cool, tuff

fräckhet /frˈɛkheːt/ (n, ut)
boirbe

fräkne /frˈɛːknə/ (n, ut)
breicne
  fläck av melanin på huden

frälsa /frˈɛlsa/ (v)
slánaigh

frälsare /frˈɛlsarə/ (n, ut)
slánaitheoir

frälsning /frˈɛlsnɪŋ/ (n, ut)
slánú
  räddning från synd

främja /frˈɛmja/ (v)
cuir chun cinn
  ge stöd åt; arbeta för (någots bästa)

främjande /frˈɛmjandə/ (n, neut)
ardú
  det att främja

främling /frˈɛmlɪŋ/ (n, ut)
strainséir

främlingsfientlig /frˈɛmlɪŋsfˌiːəntlˌɪɡ/ (adj)
seineafóbach

främlingsfientlighet /frˈɛmlɪŋsfˌiːəntlˌɪɡheːt/ (n, ut)
seineafóibe

främmande /frˈɛmandə/ (adj)
allúrach

främmande språk /frˈɛmandə sprˈoːk/ (n)
teanga iasachta
  språk som inte är en persons modersmål

främre /frˈɛmrə/ (adj)
dreach
  belägen längre fram

frän /frˈɛːn/ (adj)
borb
  skarp och stickande, stark; besk, bitter, sträv
  skarpt kritisk, elak
  tuff, häftig, cool

frände /frˈɛndə/ (n, ut)
duine muinteartha
  (manlig) släkting

fräsa /frˈɛːsa/ (v)
sios
  ge ifrån sig ett väsande, brusande ljud; som exempelvis uppstår när vatten kommer i beröring med eld, vid stekning, vid häftig avgång av kolsyra från en vätska; även utvidgat
  utblåsa luft genom näsan, så att därvid ett slags väsande ljud uppkommer; som exempelvis katter ger ifrån sig vid en situation som upplevs hotfull
  häftigt blåsa ut luft genom näsan på ett föraktfullt eller missnöjsamt sätt; tala hätskt och kort
  häftigt blåsa ut luft genom näsan för att avlägsna snor
  om handling som orsakar väsande, brusande ljud
  hastigt upphetta livsmedel i stekpanna på svag värme i matfett utan att det får färg
  bearbeta med fräs (ett slags skärverktyg)

fräsch /frˈɛʃ/ (adj)
úr
  (om saker) ny, obegagnad, oanvänd

fräsmaskin /frˌɛsmasxˈiːn/ (n, ut)
meil
  maskin för skärande bearbetning i metall, trä eller andra solida material och som använder ett fräsverktyg (roterande skärverktyg)

fräta /frˈɛːta/ (v)
aimsir
  på kemisk väg skada eller förstöra ett material som ämnet kommit i kontakt med
  ha förmågan att på kemisk väg skada eller förstöra ett material som ämnet kommit i kontakt med

fråga /frˈoːɡa/ (n, ut)
ceist
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende

frågeformulär /frˌoːjəfˈɔrmʉlˌɛːr/ (n, neut)
ceistiúchán
  dokument (på papper eller digitalt) med frågor, tänkta att besvaras

frågespråk /frˈoːjəsprˌoːk/ (n, neut)
teanga iarratais
  språk (formellt språk) för frågor till (sökningar i) en databas

frågetecken /frˈoːjətˌɛkːən/ (n, neut)
comhartha ceiste
  skiljetecknet ?

från /frˈoːn/ (preposition)
ó

från och med /froːn ɔk mˈeːd/ (adv)
ó
  på det angivna och framåt, från det angivna (inklusive det angivna)

från och med nu /froːn ɔk meːd nˈʉ/ (adv)
as seo amach
  efter denna tid

från soluppgång till solnedgång /froːn sˈuːlɵpɡˌɔŋ tɪl sˈɔlnədɡˌɔŋ/ (adv)
ó dhubh go dubh

frånfälle /frˈoːnfələ/ (n, neut)
díthiomnacht

frånstötande /frˈoːnstøːtˌandə/ (adj)
déistineach

frånvaro /frˈoːnvarˌuː/ (n, ut)
asláithreacht
  det att inte närvara eller vara på plats; det att vara iväg annorstädes

frö /frˈøː/ (n, neut)
síol
  utsäde, grobart korn

fröjd /frˈœjd/ (n, ut)
lúcháir
  verklig glädje

fröken /frˈøːkən/ (n, ut)
ógbhean
  ogift kvinna
  ogift kvinna

frökenfiskar /frˈøːkənfˌɪskar/ (n, ut)
bé-iasc

fukologi /fˌʉkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
fíceolaíocht

fukt /fˈɵkt/ (n, ut)
taisleach
  svag väta
bogthaise
  vattenhalt i luften

fuktig /fɵktˈɪɡ/ (adj)
taisíoch
  våtaktig, inte helt torr

ful /fˈʉl/ (adj)
gránna
  med motbjudande utseende; som har ett utseende som inte är tilltalande, särskilt om person; även om andra företeelser som inte är tilltalande

fulhet /fˈɵlheːt/ (n, ut)
gráinneacht
  egenskapen att vara ful

full /fˈɵl/ (adj)
ar meisce
  mycket påverkad av alkohol; mycket berusad
lán
  fullständig, hel, komplett

fullblod /fɵlblˈuːd/ (n, neut)
capall ardfhola
  en av flera ädla hästraser

fullborda /fˈɵlbuːrdˌa/ (v)
foirfe

fullfölja /fɵlfˈœlja/ (v)
foirfe

fullgod /fˈɵlɡuːd/ (adj)
leorga
  fullt acceptabel, tillfredsställande, tillräckligt bra

fullgöra /fˈɵljøːrˌa/ (v)
foirfe
  verkställa, utföra

fullkomlig /fˈɵlkɔmlˌɪɡ/ (adj)
foirfe
  som besitter en egenskap till (mycket) hög grad

fullkornsbröd /fˈɵlkoːrnsbrˌøːd/ (n, neut)
arán caiscín
  bröd bakat med fullkornsmjöl

fullmåne /fˈɵlmoːnə/ (n, ut)
gealach lán

fullständig /fˈɵlstəndˌɪɡ/ (adj)
foirfe
  som innehåller allt som finns eller är önskvärt, och inte saknar något
  i (mycket) hög grad, (ofta närapå) så hög som möjlig
  som har egenskapen att varje Cauchyföljd är konvergent

fullända /fˈɵləndˌa/ (v)
foirfe
  föra fram till fulländning; fullborda

fungera /fˈɵnɡeːrˌa/ (v)
feidhmigh
  bete sig eller kunna bete sig på ett önskvärt sätt eller som förväntat

funk /fˈɵŋk/ (n, ut)
func

funka /fˈɵŋka/ (v)
obair

funktion /fɵŋksxˈuːn/ (n, ut)
feidhm
  en uppgift som en person eller en sak måste utföra; tjänst, post
  en regel som till varje element i en viss mängd (definitionsmängden) tilldelar ett element i en annan mängd (värdemängden).
  en del av ett dataprogram som returnerar ett resultat, subrutin

funktional /fɵŋksxˈuːnˈɑːl/ (n, ut)
feidhmiúil

funktionell grupp /fɵŋksxˈuːnəl ɡrˈɵp/ (n)
feidhmghrúpa

funktor /fɵŋktˈɔr/ (n, ut)
feidhmeoir

furie /fˈʉriːə/ (n, ut)
aonachas
  ursinnig person

furste /fˈɵʂtə/ (n, ut)
prionsa
  en titel eller beteckning för en ej regerande medlem av en kunglig eller kejserlig familj

furstendöme /fˈɵʂtəndˌøːmə/ (n, neut)
prionsacht
  rike med en furste som överhuvud

fusion /fʉsxˈuːn/ (n, ut)
eithneach
  sammanslagning av två lätta atomkärnor till en tyngre; stjärnors energikälla

fusk /fˈɵsk/ (n, neut)
cúigleáil
  fenomenet att folk skaffar sig själv fördelar genom att använda olovliga hjälpmedel, eller på annat sätt som inte följer regler
abach a dhéanamh ar
  slarvigt utfört arbete pga bristande kunskap, bristande färdighet, eller bristande vilja att arbeta noggrant, men utan avsikt att bedra

fuska /fˈɵska/ (v)
cúigleáil

fuskare /fˈɵskarə/ (n, ut)
caimiléir
  person som fuskar; person som skaffar sig fördelar på ett omoraliskt eller olagligt sätt

futtig /fˈɵtːɪɡ/ (adj)
áilleagánacht
  småaktig

futurist /fˈʉtʉrˌɪst/ (n, ut)
todhchaíoch
  anhängare av futurismen

futurum /fˈʉtʉrˌɵːm/ (n, neut)
aimsir fháistineach
  tempus som beskriver en händelse i framtiden

fykologi /fˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
fíceolaíocht

fylla /fˈyla/ (n, ut)
meisce
  det att vara (svårt) alkoholpåverkad; det att vara berusad (full)

fylla /fˈyla/ (v)
líon
  göra så att något upptar hela utrymmet; göra så att något blir fullt

fylla år /fˈyla ˈoːr/ (v)
breithlá

fyllerist /fˈylərˌɪst/ (n, ut)
ar meisce
  person som regelbundet dricker mycket alkohol

fynd /fˈynd/ (n, neut)
aimsigh
  något som man har funnit, som blivit funnet, hittegods, särskilt om äldre och värdefulla föremål

fyr /fˈyːr/ (n, ut)
teach solais
  tornliknande sjömärke avsett för att avge ljussignaler för sjöfarten, och i flygplanets tidiga historia även optisk markering av luftleder, med hjälp av stora strålkastare

fyra /fˈyːra/ (n, ut)
ceathair
  symbolen 4; symbol som utgörs av siffran fyra

fyrbent /fˈyrbənt/ (adj)
ceathairchosach
  som använder fyra fötter då det förflyttar sig; som går på fyra ben

fyrdubbla /fˈyrdɵblˌa/ (v)
ceathrúil
  multiplicera med fyra

fyrfotad /fˈyrfuːtˌad/ (adj)
ceathairchosach

fyrhörning /fyrhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
ceathairshleasach

fyrkant /fˈyrkant/ (n, ut)
garraí gabhainn
  tecknet ; nummertecken

fyrskepp /fˈyʂkəp/ (n, neut)
long sholais
  fartyg utrustat med lysanordning liknande fyrs som ankras i nära anslutning till ett grund i stället för att en fyr uppförs

fyrvaktare /fˈyrvaktˌarə/ (n, ut)
coimeádaí teach solais
  person som sköter fyr

fyrverkeri /fˈyrvərkərˌiː/ (n, neut)
tine ealaíne
  pyroteknik som oftast används vid underhållning på exempelvis nyårsafton

fyrverkeripjäs /fˈyrvərkərˌɪpjɛːs/ (n, ut)
tine ealaíne
  enskild pjäs (raket, eld, smällare) inom ett fyrverkeri

fysik /fˈyːsiːk/ (n, ut)
fisic
  gren inom vetenskapen som handlar om kraft, rörelse, optik, materians uppbyggnad, m.m.

fysikalisk /fˈyːsiːkalˌɪsk/ (adj)
corpartha
  som har med vetenskapen fysik att göra

fysiker /fˈyːsiːkər/ (n, ut)
fisiceoir, fisicí

fysiolog /fˌyːsiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
fiseolaí
  person som sysslar med fysiologi

fysiologi /fˌyːsiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
fiseolaíocht
  studiet av mekaniska, fysikaliska och biokemiska funktioner i levande organismer

fysisk /fˈyːsɪsk/ (adj)
corpartha
  som rör vetenskapen fysik
  som rör den materiella världen, sådant man kan se och ta på, i motsats till individers känslovärld

fägring /fˈɛɡrɪŋ/ (n, ut)
breáichte
  vackert utseende; kroppslig eller själslig skönhet hos en person (särskilt en ung kvinna eller ett barn); naturskönhet hos växter (särskilt blommor)

fäkta /fˈɛkta/ (v)
déan pionsóireacht
  slåss, strida med svärd
  kämpa, strida utan vapen

fäktning /fˈɛktnɪŋ/ (n, ut)
pionsóireacht
  strid eller kamp med svärd, särskilt i duell
  sport i vilken två motståndare stöter och hugger mot varandra med ett svärdliknande vapen: florett, värja eller sabel

fäll /fˈɛl/ (n, ut)
craiceann

fälla /fˈɛla/ (n, ut)
dol
  fångsredskap ofta försett med lockbete för att locka och medelst fallucka eller annat som faller igen fånga eller innestänga ett djur

fält /fˈɛlt/ (n, neut)
páirc
  åker, öppen mark, överfört som område

fältflaska /fˈɛltflaskˌa/ (n, ut)
bialann
  flaska för drickbart vatten (vattenflaska) som soldat bär med sig i fält

fälthare /fˈɛltharə/ (n, ut)
giorria gallda
  hare som förekommer i Sverige och har grå päls även om vintern, arten Lepus europaeus

fältmarskalk /fˈɛltmaʂkˌalk/ (n, ut)
marascal machaire
  innehavare av en av de högsta graderna inom en försvarsmakt

fältspat /fˈɛltspat/ (n, ut)
iathchloch
  mineralgrupp som består av silikat av aluminium med natrium, kalium eller kalcium

fälttecken /fˈɛltːəkːən/ (n, neut)
caighdeán
  tecken (fana, standar) som identifierar trupper i fält

fängelse /fˈɛŋəlsə/ (n, neut)
príosún
  byggnad i vilken samhället förvarar personer som dömts till frihetsberövande
  straff som består i frihetsberövande

fängelsedirektör /fˈɛŋəlsədˌɪrəktˌøːr/ (n, ut)
bardach
  högsta chef på ett fängelse

fängelsehåla /fˈɛŋəlsəhˌoːla/ (n, ut)
doinsiún
  trångt rum (cell) i källaren använt som fängelse

fängsla /fˈɛŋsla/ (v)
cuir i bpríosún
  beröva någon friheten, sätta någon i fängelse

fänkål /fˈɛŋkoːl/ (n, ut)
finéal
  flockblommig kryddväxt, en art (Foeniculum vulgare) inom familjen flockblommiga växter (Apiaceae)

färd /fˈɛːrd/ (n, ut)
aistear
  handligen eller aktiviteten att fara, bege sig eller förflytta sig någonstans

färdas /fˈɛːrdas/ (v)
taistil
  förflytta sig, ändra position i rummet under en viss tid

färdig /fˈɛːrdɪɡ/ (adj)
slachtmhar
  i ett tillstånd där inget saknas eller ännu inte har utförs; som är precis som den skall vara

färdighet /fˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cumas
  praktisk förmåga byggd på tidigare erfarenheter och/eller teoretiska kunskaper

färdigställa /fˈɛːrdɪɡstˌɛla/ (v)
críochnaigh
  göra (något) helt klart, så att det önskade slutgiltiga tillståndet hos detta erhålles

färdväg /fˈɛːrdvɛːɡ/ (n, ut)
bealach
  den väg (mellan två platser) som ett fordon färdas eller är tänkt att färdas

färg /fˈɛrj/ (n, ut)
dath
  synintryck av (blandning av) olika våglängder av ljus
  ämne som används för att ge färg åt något
  ämne för att sätta färg, måla med
  åsiktsriktning, ståndpunkt
  stämning, atmosfär
  serie i kortlek (hjärter, spader, klöver och ruter)

färga /fˈɛrɡa/ (v)
péinteáil
  ge färg till något; få något att ha eller anta en viss färg

färgare /fˈɛrɡarə/ (n, ut)
clódóir
  person som färgar tyg och garn

färggrann /fˈɛrɡran/ (adj)
gairéadach

färgämne /fˈɛrjəmnə/ (n, neut)
clódóireacht

färing /fˈɛːrɪŋ/ (n, ut)
Oileáin Fharó
  person, särskilt man, från Färöarna

färja /fˈɛrja/ (n, ut)
bád calaidh
  farkost för transport över vatten, normalt kopplad till speciellt överfartsställe eller särskild rutt.

färja /fˈɛrja/ (v)
bád calaidh

färsk /fˈɛʂk/ (adj)
úr
  ny (om nyhet, matvara etc.; kan även användas i överförd betydelse om människor)

färsking /fˈɛrsxɪŋ/ (n, ut)
glas
  nybörjare, amatör

färöisk /fˈɛːrøːˌɪsk/ (adj)
Faróch
  som rör Färöarna
  som rör det färöiska språket
  som rör det färöiska folket

färöiska /fˈɛːrøːˌɪska/ (n, ut)
Faro
  språk som talas på Färöarna

fästa /fˈɛsta/ (v)
ceangail
  få /något/ att vara fast /på en plats, i ett underlag eller vid ett annat föremål/; fastsätta; fastgöra; häfta; fastsy

fäste /fˈɛːstə/ (n, neut)
coimeád
  grepp, handtag; (fast) grund
dún
  befästning, borg

fästing /fˈɛstɪŋ/ (n, ut)
sceartán, ceartán
  samlingsnamn för en grupp små spindeldjur som är kända för att suga blod från människor

fästman /fˈɛstman/ (n, ut)
dálta
  man som är förlovad

fästning /fˈɛstnɪŋ/ (n, ut)
dún
  byggnad för förhöjt försvar

få /fˈoː/ (adj)
beag
  bara några; ett litet antal

få /fˈoː/ (pronoun)
beag
  bara några, ett litet antal, en liten mängd

få /fˈoː/ (v)
faigh
  erhålla, motta, bekomma, vinna; bli given
  orsaka; göra så att eller se till att någon utför en handling eller att något händer
  lyckas med något
  komma fram till (ett svar)
  bli sjuk; dra på sig en sjukdom
  fånga (fisk, byte, brottslingar)

få tag på /fˈoː tˈɑːɡ poː/ (v)
bain
  erhålla

fåfäng /fˈoːfəŋ/ (adj)
amú
  som eftersträvar det förgängliga, skönhetsälskande, som inte satsar på det varaktiga
  som inte har chans att lyckas
  som är sysslolös, som fångar litet

fåfänga /fˈoːfəŋˌa/ (n, ut)
uaill
  överdriven omsorg om sitt utseende, om det yttre, i syfte att bli uppmärksammad eller imponera på andra; enligt den kristna läran, en av de sju dödssynderna (inom ramen för högmod)

fåfänglighet /fˈoːfəŋlˌɪɡheːt/ (n, ut)
uaill
  tillstånd att något är förgäves, resultatlös situation (i strävan efter något); tomhet, förgänglighet, onyttighet, fruktlöshet, intighet

fågel /fˈoːjəl/ (n, ut)
éan
  djur inom klassen Aves; typ av djur som ofta har vingar, fjädrar och hos de flesta arter förmåga att flyga

fågelbo /fˈoːjəlbˌuː/ (n, neut)
nead

fågelfängare /fˈoːjəlfˌɛŋarə/ (n, ut)
foghlaeir
  en som fångar fågel

fågelholk /fˈoːjəlhˌɔlk/ (n, ut)
teachín éan
  människobyggt fågelbo, oftast i formen som ett litet hus

fågelskrämma /fˈoːjəlskrˌɛma/ (n, ut)
babhdán, fear bréige
  anordning avsedd att skrämma bort fåglar

fågelvägen /fˈoːjəlvˌɛːɡən/ (adv)
i bhfoirm líne díreach trasna tíre
  utmed en rät linje från utgångspunkt till destination oavsett topografiska hinder

fågelvägen /fˈoːjəlvˌɛːɡən/ (n, ut)
i bhfoirm líne díreach trasna tíre
  avståndet mellan två platser längs en rät linje oavsett topografiska hinder; den kortaste vägen

fån /fˈoːn/ (n, neut)
ainbhiosach
  dum löjlig människa

fåne /fˈoːnə/ (n, ut)
amadán
  idiot, dummer, dumbom

fånga /fˈɔŋa/ (v)
beir ar

fånge /fˈɔŋə/ (n, ut)
braighdeanach
  person som blivit berövad friheten

fångenskap /fˈɔŋənskˌɑːp/ (n)
braighdeanas
  tillstånd eller tid att vara fängslad, fysiskt begränsad eller förslavad

fångvaktare /fˈɔŋvaktˌarə/ (n, ut)
séiléir
  person som vaktar fångar

fånig /fˈoːnɪɡ/ (adj)
aertha
  något sinnessvag, som uttrycker eller vittnar om sinnesförvirring
  idiotisk, dum

fåordig /fˈoːuːrdˌɪɡ/ (adj)
cóngarach

får /fˈoːr/ (n, neut)
caora
  ett däggdjur av släktet Ovis som hålls för ullens, köttets och till viss del mjölkens skull

fåra /fˈoːra/ (n, ut)
clais
  långsmal fördjupning eller nedsänkning
  långsmal fördjupning i hud som uppstår då huden åldras
  inriktning

fåraherde /fˈoːrahˌɛrdə/ (n, ut)
aoire
  herde som vallar får

fårhund /fˈoːrhɵnd/ (n, ut)
madra caorach
  hund som är avlad till att valla får

fårkött /foːrkˈœt/ (n, neut)
caoireoil
  kött som fås från får

fåt /fˈoːt/ (n, ut)
éasc
  felsteg, fel

fåtölj /foːtˈœlj/ (n, ut)
cathaoir uilleach
  stol med armstöd

fåvitsk /fˈoːvɪtsk/ (adj)
aimhghlic
  fåkunnig, mindre vetande, svagsint

föda /fˈøːda/ (v)
saolaigh
  genomgå förlossning

födelsedag /fˈøːdəlsədˌɑːɡ/ (n, ut)
breithlá
  den dag en individ är född eller samma datum ett senare år

födelsemärke /fˈøːdəlsəmˌɛrkə/ (n, neut)
ball broinne
  medfött märke på huden

födelseort /fˈøːdəlsəˌuːt/ (n, ut)
áit bhreithe
  ort där någon registrerats vid sin födsel

födelsetal /fˌøːdəlsətˈɑːl/ (n, neut)
ráta beireatais
  antal under ett år födda barn på 1000 invånare

födobrist /fˈøːdɔbrˌɪst/ (n, ut)
an
  brist på föda

föga /fˈøːɡa/ (adj)
beag

föl /fˈøːl/ (n, neut)
searrach

följa med /fˈœlja meːd/ (v)
comóir
  gå eller på annat sätt röra sig framåt på ett sådant sätt att man alltid befinner sig där en annan person eller något annat föremål befann sig alldeles nyligen eller samtidigt

följd /fˈœljd/ (n, ut)
seicheamh
  sätt på vilket element eller led kommer efter varandra; serie, svit
  numrerad eller på annat sätt ordnad samling av matematiska objekt (av samma slag)
iarmhairt
  konsekvens (logisk såväl som fysisk), verkan

följdsats /fˈœljdsats/ (n, ut)
atoradh

följe /fˈœljə/ (n, neut)
seicheamh
  samling människor som åtföljer eller ledsagar någon på en resa; samling personer som omger någon

följeslagare /fˈœljəslˌɑːɡarə/ (n, ut)
caidreamhach
  person som följeslagar

följetong /fˈœljətˌɔŋ/ (n, ut)
sraith

följsam /fˈœljsam/ (adj)
comhlíontach
  medgörlig, som anpassar sig lätt; som i sina rörelser fogar sig efter någon

fönster /fˈœnstər/ (n, neut)
fuinneog
  öppning i en vägg, ofta innehållande en glasskiva (ämnad för att man ska kunna se utåt inifrån)

fönsterbräda /fˈœnstərbrˌɛːda/ (n, ut)
leac fuinneoige
  hylla under och innanför ett fönster, på vilken t.ex. blomkrukor eller en lampa kan placeras

fönsterlucka /fˈœnstərlˌɵkːa/ (n, ut)
comhla
  lucka som utvändigt kan täcka ett fönster

fönsterputsare /fˈœnstərpˌʉtsarə/ (n, ut)
glantóir fuinneog
  (person) som putsar fönster

för /fˈøːr/ (adj)
in ann
  som är fysiskt kapabel att utföra arbete eller uppgift

för /fˈøːr/ (adv)
ró-
  i större utsträckning än vad som är lämpligt
  mycket, väldigt

för /fˈøːr/ (conjunction)
arae
  (anger orsak) på grund av följande orsak, nämligen att; eftersom

för /fˈøːr/ (preposition)
faoi choinne
  (uttrycker närmade)
  (uttrycker att en stödjer något eller håller med)
  (uttrycker orsak)
  (uttrycker syfte)

för /fˈøːr/ (v)
ar son
  stödja

för att /fˈøːr at/ (conjunction)
chun
  så att

för djävlig /føːr djˈɛvlɪɡ/ (adj)
uafásach
  mycket hemsk, fruktansvärd

för mycket /føːr mˈykət/ (adv)
an iomarca

för närvarande /føːr nˈɛrvɑːrˌandə/ (adv)
ar ball

för tillfället /føːr tˈɪlfələt/ (adv)
faoi láthair
  (just) nu

för övrigt /føːr ˈøːvrɪkt/ (adv)
diomaite de
  förresten

föra /fˈøːra/ (v)
caith
  förflytta föremål eller människor från en plats till en annan, transportera

föra i säkerhet /fˈøːra iː sˈɛːkərhˌeːt/ (v)
plás

föra ordet /fˈøːra ˈuːrdət/ (v)
ollúnacht
  sitta som ordförande

förakt /fˈøːrakt/ (n, neut)
dímheas
  brist på aktning, stark känsla av ogillande och hat

förakta /fˈøːraktˌa/ (v)
drochmheas a bheith agat

förankra /fˈøːraŋkrˌa/ (v)
ancaire
  säkert fästa

föranleda /fˈøːranlˌeːda/ (v)
réasún
  ge anledning till; vålla, orsaka

förare /fˈøːrarə/ (n, ut)
tiománaí

förarga /fˈøːrarɡˌa/ (v)
fearg
  göra arg eller irriterad

förarglig /fˈøːrarɡlˌɪɡ/ (adj)
bearránach
  som orsakar lättare irritation (och egentligen var onödig)

förarsäte /fˈøːraʂˌɛːtə/ (n, neut)
suíochán an tiománaí
  det säte i ett fordon, t.ex. en bil, vilket brukas av fordonets förare

förbanna /fˈœrbanˌa/ (v)
oirbhire
  svära över
  yttra en förbannelse över

förbannad /fˈœrbanˌad/ (adj)
corcraigh
  aggressivt ord som anger fientlig inställning

förbannelse /fˈœrbanˌɛlsə/ (n, ut)
oirbhire
  åkallan av övernaturliga krafter i syfte att bringa olycka

förbehåll /fˈœrbəhˌɔl/ (n, neut)
agús
  förutsättning för godkännande; reservation

förbereda /fˈœrbərədˌa/ (v)
deasaigh
  bereda i förväg
  göra sig (för)beredd

förberedelse /fˈœrbərədəlsə/ (n, ut)
inleadh
  handling eller samling handlingar som utförs vid en viss tidpunkt i syfte att underlätta eller förbättra en situation som väntas inträffa senare i tiden

förbi /fˈœrbiː/ (adv)
i ndiaidh

förbindelse /fˈœrbɪndəlsə/ (n, ut)
ceangal

förbise /fˈœrbiːsə/ (v)
déan dearmad
  inte lägga märke till något; lämna något ur räkningen

förbittra /fˈœrbɪtrˌa/ (v)
cráigh
  göra bitter

förbjuda /fˈœrbjʉdˌa/ (v)
coisc

förbjuden /fˈœrbjʉdən/ (adj)
coiscthe
  ; som förbjuds, inte tillåten

förblinda /fˈœrblɪndˌa/ (v)
caoch
  göra blind

förborgad /fˈœrbɔrɡˌad/ (adj)
ceilte
  ; fördold och okänd, dold och skyddad (som av en borg)

förbruka /fˈœrbrʉkˌa/ (v)
caith
  använda något så att mängden eller tillgängligheten för detta minskar

förbryllelse /fˈœrbrylˌɛlsə/ (n, ut)
cíor thuathail
  det att bli förbryllad

förbrytare /fˈœrbryːtˌarə/ (n, ut)
coirpeach
  allvarligt kriminell person

förbränningsmotor /fˈœrbrənɪŋsmˈuːtɔr/ (n, ut)
inneall dócháin inmheánaigh
  motor som drivs genom förbränning av bensin eller dieselolja

förbud /fˈœrbʉd/ (n, neut)
crosadh

förbundsdagen /fˈœrbɵndsdˌɑːɡən/ (n)
Gearmáinis

förbättra /fˈœrbətrˌa/ (v)
cuir feabhas ar
  bli eller göra något bättre

förbättring /fˈœrbətrˌɪŋ/ (n, ut)
biseach
  förändring mot det bättre

förbön /fˈœrbøːn/ (n, ut)
idirghuí
  bön för någon annans skull

fördel /fˈøːrdəl/ (n, ut)
brabach
  något positivt om/med något (jämfört med något annat)

fördela /fˈøːrdəlˌa/ (v)
scaoil
  dela upp och ge åt

fördelaktig /fˈøːrdəlˌaktɪɡ/ (adj)
buntáisteach
  bra; nyttig; som (framförallt) ger fördelar, ibland gentemot någon annan part

fördomsfull /fˈøːrdɔmsfˌɵl/ (adj)
claonta

fördrag /fˈøːrdraɡ/ (n, neut)
conradh
  överenskommelse (oftast mellan stater) i en fråga av stor vikt

fördragsam /fˈøːrdraɡsˌam/ (adj)
fulangach
  som visar eller har tålamod

fördriva /fˈøːrdriːvˌa/ (v)
caith
  få tiden att gå; hitta något att göra med tid som man annars inte skulle använda till något särskilt

fördröja /fˈøːrdrøːjˌa/ (v)
faillí

fördubbla /fˈøːrdɵblˌa/ (v)
dúbail
  göra två gånger så stor; öka till det dubbla

fördärv /fˈøːrdərv/ (n, neut)
argain
  det att fördärvas

fördärva /fˈøːrdərvˌa/ (v)
creach
  göra oanvändbar eller värdelös, förstöra
truailligh
  skada moraliskt

fördärvlig /fˈøːrdərvlˌɪɡ/ (adj)
arganach
  dålig, skadlig, som leder till fördärv

före /fˈøːrə/ (preposition)
roimh
  (om tid) anger förekomst/skede tidigare i tiden (närmare början av tiden) än något annat

förebild /fˈøːrəbˌɪld/ (n, ut)
idéal
  exempel som ses upp till, exempel som personer tar efter

förebrå /fˈøːrəbrˌoː/ (v)
achasán a thabhairt
  anklaga någon för att vara skyldig till något; placera en skuld på någon

förebråelse /fˈøːrəbrˌoːəlsə/ (n, ut)
achasán
  anklagan, beskyllelse

förebud /fˈøːrəbˌʉd/ (n, neut)
droch-tuar
  tecken som tyder att något (ofta ödesdigert) kommer att inträffa

förebygga /fˈøːrəbˌyɡa/ (v)
coisc
  förhindra i förväg, minska risken att något (negativt) ska ske

förebyggande /fˈøːrəbˌyɡandə/ (adj)
toirmeascach
  som hindrar eller motverkar att något olämpligt eller farligt inträffar

föredra /fˈøːrədrˌa/ (v)
is fearr le
  finna bäst inom en samling (två eller mer) alternativ; helst vilja välja, om det är möjligt;
léacht
  hålla föredrag, läsa upp, framföra; redogöra (muntligt) för

föredrag /fˈøːrədrˌɑːɡ/ (n, neut)
caint
  längre, strukturerat anförande inför en grupp åhörare

föredöme /fˈøːrədˌøːmə/ (n, neut)
eiseamláir

förekomma /fˈøːrəkˌɔma/ (v)
rith le
  ha ett skede
bí ann
  ha eller ta plats i tid eller rum
coisc
  förebygga, förhindra

föreligga /fˈøːrəlˌɪɡa/ (v)
ar fáil
  finnas att få, finnas tillgänglig, vara till hands
bí
  finnas, existera, råda, förekomma; vara förhanden, vara aktuell

föreläsning /fˈøːrəlˌɛːsnɪŋ/ (n, ut)
léacht

föremål /fˈøːrəmˌoːl/ (n, neut)
rud
  person, sak eller annan företeelse som är utsatt för ett visst engagemang, passivt objekt i aktivitet

förena /fˈøːrənˌa/ (v)
comhaontaigh
  föra samman till en

förening /fˈøːrənˌɪŋ/ (n, ut)
cumann
  ett antal människor som enats runt en idé och förenat arbetar för ett gemensamt mål
  molekyl, salt eller annan enhet av materia bestående av fler än en atom och som utgör den minsta delen av ett ämne som uppvisar ämnets kemiska egenskaper, eller ett sådant ämne
  det att två eller fler fristående enheter går samman

föresats /fˈøːrəsˌats/ (n, ut)
rún
  avsikt, beslut att göra något

föreslå /fˈøːrəslˌoː/ (v)
mol

förespråka /fˈøːrəsprˌoːka/ (v)
abhcóide

föreställning /fˈøːrəstˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
barúil
  den uppfattning eller (osäkra) kunskap någon har om något; hur någon tänker sig något
gníomhaíocht
  pjäs, skådespel, uppträdande

föreståndare /fˈøːrəstˌoːndarə/ (n, ut)
maor
  person som ansvarar för och leder en grupp människor på en avdelning e.dyl. (t.ex. i skola eller på sjukhus)

företag /fˈøːreːtˌɑːɡ/ (n, neut)
comhlacht
  ekonomisk organisation som driver och samordnar verksamhet, teknik, information och kunskap för att producera varor och tjänster i vinstsyfte

företagare /fˈøːreːtˌɑːɡarə/ (n, ut)
fiontraí
  företagsägare, ägare av ekonomiskt företag

företagsledning /fˈøːreːtˌɑːɡsleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
bainisteoireacht
  ledning av (det att leda) ett företag
  ledningen för (personerna i toppskiktet av) ett företag

förete /fˈøːrətə/ (v)
clár
  uppvisa

företrädare /fˈøːrətrˌɛːdarə/ (n, ut)
uiríollaí
  person som företräder någon/något
  person som tidigare haft en post, ett jobb etc.

förevisa /fˈøːrəvˌiːsa/ (v)
éirígh
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik

förfader /fˈœrfadər/ (n, ut)
sinsear
  person som man stammar från

förfalska /fˈœrfalskˌa/ (v)
ceárta

förfalskning /fˈœrfalsknˌɪŋ/ (n, ut)
calaois

förfarande /fˈœrfarˌandə/ (n, neut)
crábhadh
  sätt att handla, agera, gå till väga eller bete sig

författa /fˈœrfatːˌa/ (v)
graf
  skriva en text

författare /fˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
údar
  person som är upphovsman, har skapat eller skrivit verk, särskilt skrivna sådana

författarinna /fˈœrfatːˌarɪnˌa/ (n, ut)
banúdar

författning /fˈœrfatnˌɪŋ/ (n, ut)
bunreacht
  lagsamling som anger de grundläggande formella normerna i en stat, framförallt hur den skall styras
  samlingsbenämning i Sverige för lag, förordning, föreskrift, kungörelse, instruktion eller stadga

förfluten /fˈœrflʉtən/ (adj)
caite

förflyta /fˈœrflyːtˌa/ (v)
meil
  fortlöpa, röra sig framåt; (om tidsenheter) gå mot sitt slut

förflytta /fˈœrflytːˌa/ (v)
bog
  föra någon från sin ursprungliga position till annan plats, konkret eller abstrakt
  gå från sin ursprungliga position till annan plats

förfråga /fˈœrfroːɡˌa/ (v)
iarr
  begära besked eller upplysning

förfrågan /fˈœrfroːɡˌan/ (n, ut)
ceist
  förhör, formell begäran om upplysning

förfula /fˈœrfʉlˌa/ (v)
ainimhigh

förfärlig /fˈœrfərlˌɪɡ/ (adj)
ainnis
  som är mycket dålig eller/och även skrämmande

förfölja /fˈœrfˈœlja/ (v)
déan géarleanúint ar
  under en längre tid trakassera en viss person eller folkgrupp

förföljelse /fˈœrfˈœljəlsə/ (n, ut)
géarleanúint
  hets, förtryck; det att förfölja och vara förföljd

förföra /fˈœrføːrˌa/ (v)
aom
  locka in i ett romantiskt förhållande (eventuellt sexuellt)

förgasare /fˈœrɡasˌarə/ (n, ut)
carbradóir
  mekanism i bensinmotor som blandar bensin med luft före inloppet i cylindern

förgifta /fˈœrjɪftˌa/ (v)
nimhigh

förgiftning /fˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
nimhiú

förgrena /fˈœrɡrənˌa/ (v)
géagaigh
  dela sig i grenar

förgrening /fˈœrɡrənˌɪŋ/ (n, ut)
píceáil

förgylla /fˈœrjylˌa/ (v)
óraigh
  bekläda en yta med ett tunt lager guld (som fastnar på ytan, så att föremålet ser ut som om det vore gjort av rent guld)

förgätmigej /fˈœrjətmˌiːjəj/ (n, ut)
lus míonla
  individ av någon art inom släktet växtsläktet förgätmigejer (Myosotis) inom familjen strävbladiga växter

förgäves /fˈœrjɛːvəs/ (adj)
gan mhaith
  fruktlös, resultatlös

förgå /fˈœrɡoː/ (v)
dísle
  förflyta, försvinna, förlida

förgöra /fˈœrjøːrˌa/ (v)
loit

förhala /fˈœrhalˌa/ (v)
faillí
  dra ut på tiden med något; fördröja eller uppskjuta t.ex. behandlingen eller slutförandet av något

förhandsgranskning /fˈœrhandsɡrˌansknɪŋ/ (n, ut)
clóbhuail
  det att förhandsgranska

förhastad /fˈœrhastˌad/ (adj)
araiciseach
  ; utförd utan eftertanke

förhinder /fˈœrhɪndər/ (n, neut)
constaic
  något som hindrar en från att närvara

förhindra /fˈœrhɪndrˌa/ (v)
coisc
  hindra från att hända

förhoppning /fˈœrhɔpnˌɪŋ/ (n, ut)
dóchas

förhud /fˈœrhʉd/ (n, ut)
forchraiceann
  ett tillbakadragbart hudveck (praeputium) som täcker ollonet längst ut på penis

förhyda /fˈœrhyːdˌa/ (v)
dúbail
  klä ett träfartyg utvändigt (med plåt)

förhänge /fˈœrhəŋə/ (n, neut)
cuirtín

förhärliga /fˈœrhərlˌiːɡa/ (v)
glóirigh
  upphöja till gudomlighet

förhålla /fˈœrhɔlˌa/ (v)
iompair
  bete sig (på ett visst sätt)

förhållande /fˈœrhɔlˌandə/ (n, neut)
baint
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella, känslomässiga eller äktenskapliga förhållanden
  samband
  kvot, proportion
  omständighet

förhållandevis /fˈœrhɔlˌandəvˌiːs/ (adv)
breis

förhållningssätt /fˈœrhɔlnˌɪŋsət/ (n, neut)
ionsaí
  attityd, inställning till något; sätt på vilket någon reagerar inför och förhåller sig till något

förhör /fˈœrhøːr/ (n, neut)
ceistiú
  utfrågning i samband med brott

förhöra /fˈœrhøːrˌa/ (v)
ceistigh
  fråga ut i syfte att få fram ej tidigare känd information, hålla förhör
scrúdú
  ställa frågor för att testa en eller flera person(er)s kunskaper

förinta /fˈøːrɪntˌa/ (v)
loit
  göra slut på, fullständigt förstöra, jämna med marken, lägga i ruiner, ta kål på, bringa om livet, röja ur vägen, skaffa ur världen

förintelse /fˈøːrɪntˌɛlsə/ (n, ut)
Uileloscadh
  Hitler-regimens utrotningspolitik mot judar, kommunister och andra grupper under åren 1941...1945

förirra /fˈøːrɪrˌa/ (v)
éirigh caillte
  gå vilse, råka komma på icke avsedd plats

förkasta /fœrkˈasta/ (v)
eitigh
  avvisa, bortstöta; avslå; tillbakavisa

förkastande /fœrkˈastandə/ (n, neut)
diúltú
  det att förkasta

förkastning /fœrkˈastnɪŋ/ (n, ut)
éasc

förklara /fœrklˈɑːra/ (v)
mínigh
  berätta för någon hur något är uppbyggt eller fungerar, i syfte att denna ska lära sig något nytt
  ge en motivering till

förklaring /fœrklˈɑːrɪŋ/ (n, ut)
mínithe

förkläde /fœrklˈɛːdə/ (n, neut)
bairbéal, naprún
  skyddande klädesplagg som bärs utanpå övrig klädsel, exempelvis vid hushållsarbete

förkorta /fœrkˈɔta/ (v)
laghdaigh
  dividera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal, så att bråkets värde inte förändras

förkortning /fœrkˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
giorrú
  ord eller bokstavskombination som står för ett längre ord eller en fras; kort variant av ett ord eller en fras

förkristen /fœrkrˈiːstən/ (adj)
réamh-Chríostaí
  som avser tiden före kristendomens införande

förkunna /fœrkˈɵna/ (v)
craobhscaoil

förkväva /fœrkvˈɛːva/ (v)
plúch
  hindra något från att fortsätta eller utvecklas

förkylning /fœrkˈylnɪŋ/ (n, ut)
slaghdán

förkämpe /fœrkˈɛmpə/ (n, ut)
curadh
  företrädande kämpe (personlig eller utvald) å annans vägnar

förlika /fˈœrliːka/ (v)
éirigh as
  resignera, (motvilligt) acceptera (något), ge upp; komma överens, bliva ense (om något)

förlikning /fˈœrlɪknˌɪŋ/ (n, ut)
socrú
  uppgörelse i godo utan rättslig prövning; tvist löst utan domstol, oftast via en kompromiss

förlopp /fˈœrlɔp/ (n, neut)
réim
  sätt på vilket något utvecklas
  det att pågå en viss tid och nå slutpunkt
  tidslängd

förlora /fˈœrluːrˌa/ (v)
caill
  få ett negativt resultat /gentemot en (vinnande eller segrande) motståndare eller motpart som får ett positivt/ (inom exempelvis en tävling, (väpnad) konflikt eller tvist)
  upphöra att ha kvar /vad som stjäls eller på annat sätt försvinner/
  slösa (bort)

förlossning /fˈœrlɔsnˌɪŋ/ (n, ut)
fuascailt
  frigörelse från synd, förlåtelse, nåd

förlovad /fˈœrlˈoːvad/ (adj)
geallta
  som har ingått förlovning;

förlovning /fˈœrlˈoːvnɪŋ/ (n, ut)
gealltanas pósta
  tillkännagivande av att en parrelation avser att leda till äktenskap

förlovningsring /fˈœrlˈoːvnɪŋsrˌɪŋ/ (n, ut)
fáinne gealltanais

förlust /fˈœrlɵst/ (n, ut)
briseadh
  det att förlora (i en sport, slag e. dyl.); det att inte vinna
anachain
  den negativa händelsen att, vanligen på grund av yttre omständigheter, inte längre ha tillgång till något nyttigt eller (delvis) nödvändigt; det att förlora något
  dödsfall (i krig eller liknande). I militära sammanhang benämns summan av döda, sårade och saknade efter en strid som ”förluster”
  ekonomiskt underskott; förlorade pengar

förlägga /fˈœrləɡˌa/ (v)
foilsigh
  publicera, ge ut en trycksak (bok eller tidning eller dylikt)
stáisiún
  flytta något från en plats till en annan, ändra avsedd plats för något evenemang

förlänga /fˈœrləŋˌa/ (v)
fadaigh
  göra längre, öka med avseende på rumslig utsträckning
  dra ut ett linjestycke utan att ändra riktning
  multiplicera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal
  göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlängning /fˈœrləŋnˌɪŋ/ (n, ut)
folíne
  det att göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlåt /fˈœrloːt/ (interjection)
tá brón orm

förlåta /fˈœrloːtˌa/ (v)
maith
  ursäkta; visa att man inte längre är ond (på någon som handlat orätt)

förlåtelse /fˈœrloːtˌɛlsə/ (n, ut)
maitheamh
  utlåtande att någon är förlåten, att dennes oförrätt accepteras

förmak /fˈœrmak/ (n, neut)
aitriam
  mindre muskulöst utrymme i hjärtat (ett av två, höger respektive vänster), som tar emot blod från blodkretsloppet (systemkretslopp respektive lungkretslopp) och vidarebefordrar detta till respektive hjärtkammare (höger respektive vänster)

förman /fˈœrman/ (n, ut)
maor
  chef, ledare, föreståndare

förmedla /fˈœrmˈeːdla/ (v)
iompair
  agera som mellanhand, fungera som medium (för); överföra

förmera /fˈœrmeːrˌa/ (v)
póraigh
  föröka

förmiddag /fˈœrmɪdˌaɡ/ (n, ut)
maidin

förminska /fˈœrmɪnskˌa/ (v)
ísligh

förmoda /fˈœrmuːdˌa/ (v)
buille faoi thuairim

förmodligen /fˈœrmɔdlˌɪɡən/ (adv)
is dócha (go)

förmyndare /fˈœrmyndˌarə/ (n, ut)
bardach
  förvaltare /av ekonomi/
coimirceoir
  person som företräder en omyndig person i rättsliga sammanhang

förmyndarskap /fˈœrmyndˌaʂkɑːp/ (n, neut)
bardacht
  förhållandet att vara (eller uppträda som om man vore) förmyndare för någon

förmäten /fˈœrmɛːtən/ (adj)
andóchasach
  alltför anspråksfull, överskattande sin egen förmåga;

förmå /fˈœrmoː/ (v)
a fhios a bheith agat
  kunna /göra/ något, vara i stånd att; vara kapabel att
cuir abhaile ar
  övertala

förmåga /fˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
ábaltacht
  det att kunna göra något
  person som har en särskild förmåga (1); någon som kan göra något speciellt (och göra det väl)
  det att kunna göra något

förmån /fˈœrmoːn/ (n, ut)
deis
  tur eller lycka att kunna åtnjuta en angenäm upplevelse eller levnadsförhållanden;

förmögen /fˈœrmøːjən/ (adj)
ábalta
  med möjlighet /att/
maoineach
  med stora ekonomiska tillgångar, särskilt som man har byggt upp under längre tid, och som tack vare tillgångarna kan leva bekvämt; som har mycket pengar

förmögenhet /fˈœrmøːjˌeːnheːt/ (n, ut)
cinniúint
  värde på en persons kapital; värde på en persons tillgångar minus skulder
cumas
  förmåga att göra någonting

förmörka /fˈœrmˈœrka/ (v)
uraigh

förmörkelse /fˈœrmˈœrkəlsə/ (n, ut)
éiclips
  det att en himlakropp syns mycket mindre än vanligt eller inte alls, för att ljuset till den (tillfälligt) blockeras av en annan himlakropp

förnamn /fˈœrnamn/ (n, neut)
céadainm
  en persons individuella namn, namn som en person har döpts till, som i svenskan står före efternamnet

förnedra /fˈœrnədrˌa/ (v)
náirigh
  inför andra människor framställa en person på ett visst sätt, eller få något om personen att framgå, som gör att de andra människorna tycker att personen är dålig på något (pinsamt) sätt; inför andra människor utsätta en person för en behandling som orsakar personen lidande samtidigt som de andra människorna roas av det; i båda fallen handlar det om att på ett mycket elakt sätt, kanske för egen tillfredsställelse, exponera okunskap, svaghet eller vanmakt hos personen på ett sätt som ofta får personen att må väldigt dåligt och som också ofta skadar personens självkänsla och förhållande till andra människor

förnedring /fˈœrnədrˌɪŋ/ (n, ut)
bochtaineacht
  det att förnedra

förneka /fˈœrnəkˌa/ (v)
tréig
  bestrida, hävda att något är osant, vägra kännas vid

förnekelse /fˈœrnəkˌɛlsə/ (n, ut)
éaradh
  (oftast längre pågående) attityd eller aktivitet att förneka eller bestrida något, oftast något som uppfattas som uppenbart

förnimma /fˈœrnɪmˌa/ (v)
airigh
  märka, känna - ofta på ett vagt sätt
  få höra, få veta

förnimmelse /fˈœrnɪmˌɛlsə/ (n, ut)
braistint
  intryck från sinne; känsla av något (ofta vag)

förnuft /fˈœrnɵft/ (n, neut)
réasún
  förmåga till tänkande, gott omdöme och sunt beslutsfattande

förnuftig /fˈœrnɵftˌɪɡ/ (adj)
ciallmhar
  som är logisk och handlar efter kända fakta istället för på känslomässiga grunder

förnya /fˈœrnyːˌa/ (v)
athnuaigh
  /till viss del/ ersätta med nytt

förnyelse /fˈœrnyːˌɛlsə/ (n, ut)
athnuachan
  det att förlänga eller uppdatera, till exempel ett avtal eller kontrakt

förolämpa /fˈøːruːlˌɛmpa/ (v)
maslaigh
  kränka med (olämpliga) ord

förolämpning /fˈøːruːlˌɛmpnɪŋ/ (n, ut)
achasán

förordning /fˈøːruːrdnˌɪŋ/ (n, ut)
reacht
  i Sverige och Finland av regeringen beslutad författning

förorena /fˈøːruːrənˌa/ (v)
éilligh
  göra oren (genom att exempelvis lämna (miljö)farligt skräp); smutsa ner, kontaminera

förorsaka /fˈøːrɔʂˌaka/ (v)
réasún
  vålla, framkalla, åsamka

förort /fˈøːruːt/ (n, ut)
bruachbhaile
  tätbebyggt område beläget nära eller i utkanten av en större tätort (utanför innerstaden)

förpliktelse /fˈœrplɪktˌɛlsə/ (n, ut)
oibleagáid

förr /fˈœr/ (adv)
cheana
  förut, tidigare
fadó
  för länge sedan, långt tillbaka i tiden; fordom

förresten /fˈœrəstən/ (adv)
dála an scéil
  anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga
diomaite de
  anger att uttalaren just kom på ett tillägg, som gäller utöver tidigare nämnda påståenden

förrgår /fˈœrɡoːr/ (n)
arú inné
  dagen före gårdagen

förrädare /fˈœrɛːdˌarə/ (n, ut)
fealltóir
  person som förråder någon; angivare

förräderi /fˈœrɛːdərˌiː/ (n, neut)
anbhrath
  det att förråda någon

förrädisk /fˈœrɛːdˌɪsk/ (adj)
cealgach
  farligare än det verkar

förråd /fˈœroːd/ (n, neut)
costas
  rum eller byggnad där man oftast förvarar saker

försaka /fˈœʂakˌa/ (v)
tréig
  vara utan; avsäga sig

församling /fˈœʂamlˌɪŋ/ (n, ut)
comhthionól
  en grupp människor som är samlade på ett ställe; folkförsamling, publik, riksdag, mötesdeltagarna
paróiste
  enhet av kyrkan, de människor som regelbundet firar gudstjänst tillsammans; frikyrkoförsamling

förse /fˈœʂə/ (v)
lón
  utrusta, tillgodose behov; göra komplett eller bättre genom att placera, montera eller tillägga något

förseelse /fˈœʂəˌɛlsə/ (n, ut)
mionaoiseach
  mindre brott; brott som enligt lagen har ett lindrigt straffvärde

försena /fˈœʂənˌa/ (v)
faillí
  orsaka en försening; orsaka att något händer senare än önskat eller planerat; orsaka att något fordon ankommer senare än önskat eller planerat

försening /fˈœʂənˌɪŋ/ (n, ut)
faillí

försiggå /fˈœʂɪɡˌoː/ (v)
bí ar bun
  äga rum, inträffa, ske, hända, stå på

försiktig /fˈœʂɪktˌɪɡ/ (adj)
aireach
  som endast med låg sannolikhet riskerar att ha sönder något; som anstränger sig för att inte ha sönder något; som är lugn och rör sig långsamt därför

försiktigt /fˈœʂɪktˌɪkt/ (adv)
go haireach

förskingrare /fˈœrsxɪŋrˌarə/ (n, ut)
cúigleálaí
  person som förskingrar

förskingring /fˈœrsxɪŋrˌɪŋ/ (n, ut)
cúigleáil
  brott som begås när man låter en annan persons, organisations, eller företags medel försvinna på ett sätt som gagnar en själv men inte utan vidare kan rubriceras som stöld

förskola /fˈœʂkuːlˌa/ (n, ut)
naíscoil
  verksamhet med barnomsorg och utbildning som vänder sig till små barn (normalt från 1 år upp till cirka 6 år gamla som ännu inte börjat i grundskolan) dagtid då föräldrarna/vårdnadshavarna arbetar

förskräcka /fˈœʂkrəkːˌa/ (v)
scanradh
  förfära, skrämma

förskräcklig /fˈœʂkrəklˌɪɡ/ (adj)
ainnis

förslag /fˈœʂlɑːɡ/ (n, neut)
moladh
  en plan om hur något skall göras

förslagenhet /fˈœʂlɑːɡˌeːnheːt/ (n, ut)
lúbaireacht
  det att vara förslagen

förslava /fˈœʂlavˌa/ (v)
daor
  göra någon till slav

förslå /fˈœʂloː/ (v)
is leor sin
  vara tillräcklig, nog; räcka till

försmäkta /fˈœʂməktˌa/ (v)
languidecer
  (vara nära att) duka under av hunger och törst; tyna bort

försona /fˈœʂuːnˌa/ (v)
fuascail
  göra sams, göra enig, göra överens

förspel /fˈœʂpəl/ (n, neut)
réamhshúgradh
  förberedande handlingar som parter utför med varandra innan ett regelrätt samlag

först /fˈœʂt/ (adv)
ar dtús
  i absoluta början av något; före allt annat

första person /fˈœʂta pˈɛʂuːn/ (n)
chéad phearsa

första världskriget /fˈœʂta vˈɛːrdskrɪɡət/ (n)
Chéad Chogadh Domhanda
  namn på ett världsomfattande krig utspelat mellan 1914 och 1918, framför allt i flera europeiska länder

förstad /fˈœʂtad/ (n, ut)
bruachbhaile
  stad strax utanför en större stad; förort med egna stadsrättigheter

förstfödd /fˈœʂtfˈœd/ (adj)
céadghin
  som är äldst i en syskonskara

förstklassig /fˈœʂtklasˌɪɡ/ (adj)
céad ghrád
  i toppklass

förstockad /fˈœʂtɔkːˌad/ (adj)
aindiúideach

förstoppning /fˈœʂtɔpnˌɪŋ/ (n, ut)
iatacht
  alltför låg tarmtömningsfrekvens (mer sällan än var tredje dag) och/eller konstant för hård avföring

förstoringsglas /fˈœʂtuːrˌɪŋsɡlas/ (n, neut)
gloine mhéadaithe
  instrument som utgörs av en konvex lins vars syfte är att förstora det objekt man tittar på

förströ /fˈœʂtrøː/ (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  ge avkoppling genom fritidsaktivitet

förströdd /fˈœʂtrˈœd/ (adj)
dearmadach
  tankspridd, disträ, okoncentrerad, distraherad

förströelse /fˈœʂtrøːˌɛlsə/ (n, ut)
athbhealach
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam; lätt underhållning eller nöje

förstämning /fˈœʂtəmnˌɪŋ/ (n, ut)
chumha
  tryckt och dyster stämning

förstärka /fˈœʂtˈɛːrka/ (v)
neartaigh

förstärkare /fˈœʂtˈɛːrkarə/ (n, ut)
aimplitheoir

förstärkning /fˈœʂtˈɛːrknɪŋ/ (n, ut)
athneartú
  något som gör något starkare eller större i antal; något som förstärker, exempelvis en militär eller personalstyrka
  det att genom psykologiska metoder öka sannolikheten för ett beteendes upprepning
  det att förstärka en byggnads grunder
aimpliú
  faktor som en signal multipliceras med

förstå /fˈœʂtoː/ (v)
tuig
  ha kunskap om hur något är uppbyggt eller fungerar
  uppfatta, så att man med uppgift förbinder en viss betydelse eller mening; begripa

förståelig /fˈœʂtoːəlˌɪɡ/ (adj)
intuigthe
  som går att förstå

förstånd /fˈœʂtoːnd/ (n, neut)
réasún
  förmåga att förstå, dra slutsatser och handla med omdöme

förståndig /fˈœʂtoːndˌɪɡ/ (adj)
stuama
  som har gott förstånd

förstås /fˈœʂtoːs/ (adv)
ar ndóigh
  naturligtvis, givetvis, självklart; används för att markera att något är så välkänt att det egentligen inte behöver nämnas eller betonas, men att man ändå gör så för tydlighetens skull

förstöra /fˈœʂtøːrˌa/ (v)
loit
  ha sönder något, göra så att något blir trasigt och inte ser ut eller fungerar som avsett
abach a dhéanamh ar
  göra så att något som borde vara trevligt inte blir det

förstörare /fˈœʂtøːrˌarə/ (n, ut)
argthóir
  någon eller något som förstör

förstörelse /fˈœʂtøːrˌɛlsə/ (n, ut)
argain
  verksamhet att förstöra; händelse att något blir förstört

försumlig /fˈœʂɵmlˌɪɡ/ (adj)
anaireach
  (straffbart) slarvig, vårdslös, som försummar saker

försumlighet /fˈœʂɵmlˌɪɡheːt/ (n, ut)
míchleachtas
  det att genom otillräcklig noggrannhet och slarv inte uppfylla sina plikter (vilket eventuellt är straffbart); det att vara försumlig

försumma /fˈœʂɵmˌa/ (v)
faillí
  ägna alltför lite uppmärksamhet åt

försvar /fˈœʂvɑːr/ (n, neut)
gosaint

försvara /fˈœʂvɑːrˌa/ (v)
cosain
  göra motstånd

försvarare /fˈœʂvɑːrˌarə/ (n, ut)
cosantóir
  en person som skyddar någon eller något från fara eller verbala angrepp

försvinna /fˈœʂvɪnˌa/ (v)
imigh as amharc
  upphöra att ha en känd position; upphöra att (direkt) kunna hittas

försvunnen /fˈœʂvɵnən/ (adj)
ar iarraidh

försvåra /fˈœʂvˈoːra/ (v)
ciotach

försyn /fˈœʂyːn/ (n, ut)
fadcheann
  tur, ett lyckligt öde, oförklarligt övervinnande av motgångar, eventuellt genom ingripande av högre makter

försäkra /fˈœʂəkrˌa/ (v)
cuir árachas ar
  skaffa en försäkring för något

försäkring /fˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
árachas

försäkringstagare /fˈœʂəkrˌɪŋstɑːɡˌarə/ (n, ut)
sealbhóir árachais
  person som tecknar en försäkring hos ett försäkringsbolag

försäljare /fˈœʂəljˌarə/ (n, ut)
bean díolacháin
  någon som säljer något (eller, snarare, försöker att sälja något)

försäljerska /fˈœʂəljˌɛʂka/ (n, ut)
bean díolacháin
  kvinna som jobbar som butiksbiträde; kvinnlig försäljare

försäljning /fˈœʂəljnˌɪŋ/ (n, ut)
sladmhargadh
  överlåtelse av en vara till en köpare mot avtalad ersättning

försämra /fˈœʂəmrˌa/ (v)
meath

försätta /fˈœʂətːˌa/ (v)
cuir
  sätta, sätta i
bog
  rubba

försök /fˈœʂøːk/ (n, neut)
iarracht
  aktivitet som utförs i syfte att uppnå ett visst mål, men där osäkerhet föreligger huruvida målet kommer att uppnås eller ej; det att försöka
turgnamh
  aktiviet som utförs i syfte att undersöka vilka konsekvenser aktiviteten leder till
  kvalificering

försöka /fˈœʂøːkˌa/ (v)
ionsaigh

försöksballong /fˈœʂˈœksbalˌɔŋ/ (n, ut)
adharcán
  uttalande som görs i syfte att undersöka folks reaktion på uttalandet

försörja /fˈœʂˈœrja/ (v)
lón
  tillgodose det fortlöpande uppehället

förtala /fˈœtalˌa/ (v)
aithisigh

förtecken /fˈœtəkːən/ (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  tecken i notskrift som används för att ange höjd, sänkt eller återställd tonhöjd hos de följande noterna

förtegen /fˈœtəjən/ (adj)
ciúin
  som inte yttrar sig i viss fråga för att hålla den hemlig

förtid /fˈœtiːd/ (n)
ionsaí
  tidpunkt tidigare än normalt

förtiga /fˈœtiːɡˌa/ (v)
coisc
  låta bli att tala om en sak för att hemlighålla den

förtjusa /fˈœɕʉsˌa/ (v)
draíocht ar
  som genom till exempel skönhet griper, fängslar eller tjusar en; som är intagande, betagande, bedårande, ljuvligt, härligt (ljuvlig, härlig)
  förhäxa, förtrolla, hänföra, gripa någon till sinnes, försätta i extas

förtjust /fˈœɕɵst/ (adj)
cion a bheith agat ar
  ; tjusad, betagen

förtjänst /fˈœɕənst/ (n, ut)
fásach
  inkomst; vinst
  värde, god egenskap

förtroende /fˈœtruːˌɛndə/ (n, neut)
dóchas
  det att tro och lita på att någon är förmögen att handla (intellektuellt och moraliskt) korrekt, och också handlar korrekt
urrúsacht
  förtroligt meddelande

förtrolla /fˈœtrɔlˌa/ (v)
draíocht ar
  utöva trolldom mot någon eller något, särskilt för att förvandla till något annat

förtrollning /fˈœtrɔlnˌɪŋ/ (n, ut)
draíocht
  trollformel, besvärjelse

förtryck /fˈœtryk/ (n, neut)
ansmacht
  tillstånd där en auktoritet använder maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtryckande /fˈœtrykːˌandə/ (adj)
aintréan
  presensparticip av förtrycka

förtränga /fˈœtrəŋˌa/ (v)
dearmad
  mer eller mindre frivilligt glömma bort något; psykologiskt försöka glömma något

förträngning /fˈœtrəŋnˌɪŋ/ (n, ut)
bac
  ett särskilt trångt ställe som hindrar strömningen eller trafiken

förtröstan /fˈœtrˈœstan/ (n, ut)
urrúsacht
  det att förtrösta

förtvivla /fˈœtvɪvlˌa/ (v)
éadóchas

förtvivlad /fˈœtvɪvlˌad/ (adj)
éadóchas
  som känner mycket starka negativa känslor av sorg eller ledsamhet, ofta med hopplöshet

förtvivlan /fˈœtvɪvlˌan/ (n, ut)
éadóchas

förtydliga /fˈœtˈyːdliːɡˌa/ (v)
maisigh

förtära /fˈœtˈɛːra/ (v)
caith

förtöja /fˈœtøːjˌa/ (v)
daingnigh
  fastgöra eller förankra (fartyg)

förunna /fˈøːrɵnˌa/ (v)
tíolacadh
  (av gunst eller nåd) skänka, tilldela eller tillåta; låta åtnjuta

förut /fˈøːrʉt/ (adv)
roimh ré
  en gång i tiden, någon gång tidigare, före nuet

förutom /fˈøːrʉtˌɔm/ (preposition)
diomaite de
  inte bara innefattande; utöver
ach
  markerar att det som beskrivs utgör ett undantag; undantaget

förutspå /fˈøːrʉtspˌoː/ (v)
réamhaithris

förutsäga /fˈøːrʉtsˌɛja/ (v)
réamhaisnéis
  /försöka/ komma fram till vad som kommer att existera eller inträffa i framtiden, vanligen med hjälp av analys av samtiden eller historiska data

förutsägbar /fˈøːrʉtsˌɛjbɑːr/ (adj)
intuartha
  som kan förutsägas
  vars beteende är lätt att förutsäga

förutsägelse /fˈøːrʉtsˌɛjəlsə/ (n, ut)
réamhaisnéis
  förutspått framtida händelseförlopp

förutsättning /fˈøːrʉtsˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
coinníoll

förvalta /fˈœrvaltˌa/ (v)
bainistigh
  under längre tid sköta och ta hand om något åt någon annan

förvaltare /fˈœrvaltˌarə/ (n, ut)
bainisteoir
  person med förvaltning som uppgift

förvar /fˈœrvar/ (n, neut)
cumhdach
  det att förvara (oftast en brottsling) i vanligtvis ett fängelse

förvara /fˈœrvarˌa/ (v)
coinnigh
  ha något medan det inte används på en särskild plats, ofta en plats avsedd för det ändamålet

förvaring /fˈœrvarˌɪŋ/ (n, ut)
costas
  det att förvara något
coimeádán
  det som något förvaras i

förverkliga /fˈœrvərklˌiːɡa/ (v)
réadaigh

förvirrad /fˈœrvɪrˌad/ (adj)
trína chéile

förvirring /fˈœrvɪrˌɪŋ/ (n, ut)
cíor thuathail
  det att vara förvirrad

förvisa /fˈœrviːsˌa/ (v)
ruaig
  bortvisa, utvisa, relegera

förvränga /fˈœrvrəŋˌa/ (v)
athchum
  återge (något) felaktigt

förvägra /fˈœrvəɡrˌa/ (v)
bruscar

förvänta /fˈœrvəntˌa/ (v)
coinne a bheith agat ar
  ha som förväntning, tro och anta /att något/ kommer att vara på ett visst sätt

förväntning /fˈœrvəntnˌɪŋ/ (n, ut)
bí ag súil
  tro och antagande att något kommer att vara på ett visst sätt i framtiden

förvärra /fˈœrvərˌa/ (v)
donaigh
  göra värre

förvärv /fˈœrvərv/ (n, neut)
aicseam
  något bra som har införskaffats; tillskott

förvärva /fˈœrvərvˌa/ (v)
aimsigh
  ackvirera, anskaffa, tjäna in

förväxla /fˈœrvəkslˌa/ (v)
déan dearmad
  oavsiktligt missta någonting för något annat det inte är

förväxling /fˈœrvəkslˌɪŋ/ (n, ut)
neamhord
  en oavsiktlig förvirring som leder till att två saker misstas för att vara varandra

förvåna /fˈœrvoːnˌa/ (v)
breith amuigh ar
  göra någon förvånad

förvånad /fˈœrvoːnˌad/ (adj)
ionadh a bheith ort

förvånan /fˈœrvoːnˌan/ (n, ut)
breith amuigh ar

förvånansvärt /fˈœrvoːnˌansvət/ (adv)
go diail
  på ett sätt som är värt att förvånas över, förvånande, häpnadsväckande;

förvåning /fˈœrvoːnˌɪŋ/ (n, ut)
ionadh
  (den psykologiska) känslan när en person inser att något inte står till på det sätt som personen i förväg hade väntat sig

föryngra /fˈøːryŋrˌa/ (v)
athnuaigh
  göra yngre

föryngring /fˈøːryŋrˌɪŋ/ (n, ut)
athnuachan
  det att föryngra

förälder /fˈøːrəldər/ (n, ut)
tuismitheoir

föräldralös /fˈøːrəldrˌaløːs/ (adj)
dílleachta
  som saknar föräldrar

förälskad /fˈøːrəlskˌad/ (adj)
i ngrá le

förälskelse /fˈøːrəlsxˌɛlsə/ (n, ut)
meil
  person någon har en förälskelse (1) i

föränderlig /fˈøːrəndˌɛrlɪɡ/ (adj)
luaineach
  som är benägen att förändras

föråldrad /fˈøːroːldrˌad/ (adj)
seanchaite

föråldras /fˈøːroːldrˌas/ (v)
aois
  bli gammal

föröda /fˈøːrøːdˌa/ (v)
slad
  göra öde

förödande /fˈøːrøːdˌandə/ (adj)
sladach
  som förstör mycket; mycket allvarlig

förödelse /fˈøːrøːdəlsə/ (n, ut)
buairt
  stor förstörelse

förödmjuka /føːrˈœdmjʉkˌa/ (v)
náirigh
  kränka någons värdighet, såra

förödmjukelse /føːrˈœdmjʉkˌɛlsə/ (n, ut)
bochtaineacht
  kränkning av någons värdighet, sårande av någons stolthet

föröka /fˈøːrøːkˌa/ (v)
síolraigh
  avla, fortplanta (sig)

förövare /fˈøːrøːvˌarə/ (n, ut)
údar

fösa /fˈøːsa/ (v)
bagair
  få att röra sig i en viss riktning; driva på; mana på

gabbaj /ɡˈabaj/ (n)
bardach
  religiös judisk tjänsteman med uppgifter inom församlingen främst relaterade till synagogan

gabones /ɡˈabuːnəs/ (n, ut)
Gabúnach
  person från Gabon eller med gabonesisk härkomst

gadd /ɡˈad/ (n, ut)
cealg
  spetsig tand hos rovdjur; (vardagligt) tand

gadolinium /ɡˈɑːduːlˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
gadailiniam

gaffel /ɡˈafəl/ (n, ut)
gabhlóg
  vanligt ätverktyg i form av ca 3-4 parallella, något böjda spetsar på ett skaft; även liknande konstruktioner för andra ändamål
  ställning där en pjäs samtidigt hotar att slå två eller flera av motståndarens pjäser

gaffla /ɡˈafla/ (v)
píceáil
  prata ivrigt
  munhuggas (med); kivas verbalt
  skryta och skrävla
  spetsa på en gaffel
  konstruera en gaffel
  skjuta (med kanon) salva växelvis till höger eller vänster om målet för att få träff

gagn /ɡˈaŋn/ (n, neut)
brabach

gala /ɡˈɑːla/ (v)
gíog
  ropa (om t.ex. gök)
  säga kuckeliku (om t.ex. tupp)

galax /ɡˈɑːlaks/ (n, ut)
réaltra
  en större sammanhängande grupp av stjärnor, stoft, gas, och annat material

galen /ɡˈɑːlən/ (adj)
duine buile

galenskap /ɡˈɑːlənskˌɑːp/ (n, ut)
buile

galge /ɡˈaljə/ (n, ut)
croch
  fristående konstruktion består av en enda eller 2–3 trästolpar med en därpå ovantill rätvinkligt anbragt tvärbjälke och i vilken människor avrättas genom hängning

galiciska /ɡˈɑːlɪsˌɪska/ (n, ut)
galego
  ett romanskt språk som talas i nordvästra Spanien, främst i autonoma regionen Galicien

galla /ɡˈala/ (n, ut)
domlas
  kroppsvätska som består av vatten, gallsalter, bilirubin och kolesterol och som bildas av levern och samlas upp i gallblåsan innan den senare kontraherar och pressar ut gallan i duodenum där den behövs för nedbrytning och upptag av fett
mairc
  tumör, svulst, knöl

gallblåsa /ɡalblˈoːsa/ (n, ut)
domlas
  organ (vesica biliaris) som lagrar och koncentrerar galla från levern (tills gallblåsan kontraherar och pressar ut galla mot duodenum)

galler /ɡˈalər/ (n)
eangach léarscáile
  mellersta elektroden (mellan katoden och anoden) i en triod eller högre ordningens elektronrör
Gallach
  person från Gallien

galleri /ɡˈalərˌiː/ (n, neut)
dánlann
  lokal (ett eller flera rum, eller ett helt hus) där konst visas
  avlång tunnelliknande konstruktion över en väg eller järnväg belägen på en sluttning, öppen på sidan mot dalen

gallgång /ɡˈalɡɔŋ/ (n, ut)
ducht domlais
  någon av de rörformade strukturer som transporterar galla från levern till gallblåsan eller från gallblåsan till tolvfingertarmen, i synnerhet ductus choledochus som bildas av ductus hepaticus communis och ductus cysticus och som går till duodenum

gallisk /ɡˈalɪsk/ (adj)
Francach
  som avser Gallien eller gallerna

galliska /ɡˈalɪskˌa/ (n)
Francach
  utdödd språk som talades i Frankrike

gallium /ɡˈaliːˌʉm/ (n, neut)
gailliam

gallo /ɡˈaluː/ (n)
Gallóis
  ett romanskt språk som talas i östra Bretagne

gallon /ɡˈalɔn/ (n)
galún
  engelskt rymdmått (ca 4,5 l); amerikanskt rymdmått (ca 3,8 l)

gallra /ɡˈalra/ (v)
séimhigh
  ta bort oönskade eller överflödiga individer, så att de kvarvarande får mer utrymme och utvecklas bättre

gallsprängd /ɡˈalsprəŋd/ (adj)
confach
  ilsken; bitter

galning /ɡˈalnɪŋ/ (n, ut)
fear mire
  galen person

galt /ɡˈalt/ (n, ut)
collach
  gris av hankön

galvanisering /ɡˈalvanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
galbhánú
  det att galvanisera

gam /ɡˈɑːm/ (n, ut)
bultúr, badhbh
  rovfågel, känd som asätare, tillhörig underfamiljen Aegypiinae till familjen hökartade rovfåglar eller familjen Cathartidae (den senare ofta känd som kondor)

gambier /ɡˈambiːər/ (n, ut)
Gaimbiach
  person, särskilt man, från Gambia

game /ɡˈɑːmə/ (n, neut)
cluiche
  avgränsad del av set bestående av ett visst antal poäng

gamma /ɡˈama/ (n, neut)
gáma

gammal /ɡˈamal/ (adj)
sean
  som har levt en relativt lång tid, oftast om människor, men även om djur eller växter

gammal som gatan /ɡˈamal sɔm ɡˈɑːtan/ (adj)
chomh sean leis an díle
  väldigt gammal

gammastråle /ɡˈamastrˌoːlə/ (n, ut)
gáma-gha
  stråle av gammastrålning; enskild händelse då gammastrålning utsänds

gammelfarfar /ɡˈaməlfˌarfar/ (n, ut)
garathair
  farfars far

gammelfaster /ɡˈaməlfˌastər/ (n, ut)
sean-aintín
  mors eller fars faster

ganska /ɡˈanska/ (adv)
réasúnta
  till viss del, inte fullt

gapa /ɡˈɑːpa/ (v)
béal
  öppna munnen; (överfört) uttrycka förvåning
allagar
  skrika, ropa

gaphals /ɡˈaphals/ (n, ut)
trumpadóir
  person som skriker (gapar) mycket

garage /ɡarˈɑːʃ/ (n, neut)
garáiste

garantera /ɡarˈanteːrˌa/ (v)
ráthaíocht

garanti /ɡarˈantiː/ (n, ut)
baránta
  avtal som ger ett löfte om kompensation om vissa förutsättningar är uppfyllda

gardera /ɡˈardeːrˌa/ (v)
garda
  skydda /attackerad/ pjäs

garderob /ɡˈardərˌuːb/ (n, ut)
vardrús
  klädkammare eller större möbel för förvaring av framför allt kläder (som t.ex. kan hänga på galgar i garderoben)

gardin /ɡardˈiːn/ (n, ut)
cuirtín

garfågel /ɡˈarfoːjəl/ (n, ut)
falcóg mhór
  en utdöd art (Pinguinus impennis) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten garfågel

garn /ɡˈɑːrn/ (n, neut)
abhras
  textiltråd för stickning och liknande

garnera /ɡˈɑːrneːrˌa/ (v)
maisigh

garnityr /ɡˈɑːrniːtˌyːr/ (n, neut)
maisigh
  utsmyckning, prydnad, tillbehör, infattning

garva /ɡˈarva/ (v)
cart
  behandla läder och skinn för att de ska bli mjuka och hållbara

garveri /ɡˈarvərˌiː/ (n, neut)
tonnús

gas /ɡˈas/ (n, ut)
gás
  ett aggregationstillstånd
  ämne i detta aggregationstillstånd; ämnet är flyktigt och saknar bestämd volym, form och densitet

gasformig /ɡasfˈɔrmɪɡ/ (adj)
gásach
  som är en gas

gasmask /ɡˈasmask/ (n, ut)
gásphúicín
  mask för ansiktet till skydd mot skadliga gaser och andra ämnen (i krig, vid bränder och i andra sammanhang)

gast /ɡˈast/ (n, ut)
aoi
  sjöman; matros (besättningsmedlem på fartyg)
sprid
  spöke

gata /ɡˈɑːta/ (n, ut)
sráid
  väg i tätort, oftast belagd samt med trottoar

gatkamomill /ɡˈatkamˌuːmɪl/ (n, ut)
lus anainn
  en art (Matricaria discoidea) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gatkamomill

gatukorsning /ɡˈɑːtʉkˌɔʂnɪŋ/ (n, ut)
crosaire
  plats där två gator korsar varandra
crosanta
  hund av blandras

ge /jˈeː/ (v)
tabhair
  överföra (något) till (någon annans förfogande eller ägo, som regel utan förväntad motprestation), dela med sig
  lämna som betalning/ersättning (för något); avstå från
déanamh
  dela ut kort till spelarna, vanligen vid spelets början

ge betalt för gammal ost /jˈeː bˈɛtˈɑːlt føːr ɡˈamal ˈʊst/ (v)
aisíoc
  hämnas

ge eld /jˈeː ˈɛld/ (v)
bácáil

ge upp /jˈeː ˈɵp/ (v)
tabhair suas
  sluta försöka uppnå ett mål, ofta genom insikt av de svårigheter som skulle krävas för att uppnå nämnt mål; i spel och krig äv. låta motparten vinna
  avstå från det som varit föremål för en konflikt eller en strävan

gebit /jˈeːbiːt/ (n, neut)
gairm
  område, gren, fack

gedigen /jˈeːdiːjən/ (adj)
solad
  ren, äkta, utan mindre värdefulla tillsatser

gegga /jˈɛɡa/ (n, ut)
láib
  kladdig, kletig substans; kladd, slask, sörja

gejd /jˈɛjd/ (n, ut)
treoraigh
  skena som håller en rörlig maskindel (t ex en hisskorg) i rätt läge

gel /jˈeːl/ (n)
glóthach
  trögflytande elastisk massa

gelatin /jˌeːlatˈiːn/ (n)
geilitín
  en sorts färglöst lim (använt bl a vid matlagning), ofta utvunnet ur svin

gem /jˈeːm/ (n)
seoid
  halvädelsten med gravyr eller relief

gemensam /jɛmˈeːnsam/ (adj)
coiteann
  som hör till fler än en; samägd
  som används av fler än en

gemenskap /jˈeːmənskˌɑːp/ (n, ut)
cumann
  en grupp (människor) som tillsammans delar någon sorts samhörighet
cleamhnas
  känsla av samhörighet

gems /jˈɛms/ (n, ut)
seamaí
  en däggdjursart (Rupicapra rupicapra) som ingår i familjen slidhornsdjur (Bovidae); individ av denna art

gemyt /jˈeːmyːt/ (n, neut)
meidhir
  (egentligen sinnelag) gott och vänligt sätt, gott humör

gen /jˈən/ (n, ut)
géin
  sekvens av nukleotider i DNA som kodar för ett enskilt protein; arvsanlag

gena /jənˈa/ (v)
aicearra
  ta en snabbare väg än den gängse

genast /jənˈast/ (adv)
láithreach

genealogi /jənˌeːalˈoːɡiː/ (n, ut)
ginealas
  släktvetenskap, släktforskning; släktregister

general /jənˈeːral/ (n, ut)
ginearál
  militär titel, ofta den högsta militära graden

generalguvernör /jənˈeːralɡˌʉvərnˌøːr/ (n, ut)
fear ionaid rí
  utövare av den högsta militära och civila makten inom ett större område
  (titel för) den brittiske monarkens representant som ceremoniell statschef (i bland annat Australien, Kanada och Nya Zeeland)

generalisering /jənˈeːralˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
teoiric ghinearálta
  dragande av allmänna slutsatser, det att generalisera
  borttagande av detaljer från en karta när den görs om i mindre skala

generalsekreterare /jənˈeːralsəkrətˌeːrarə/ (n, ut)
Ard-Rúnaí

generator /jənˈeːratˌɔr/ (n, ut)
gineadóir
  maskin bestående av stator och rotor som omvandlar rörelseenergi till elektrisk energi

generositet /jənˈeːruːsˌɪteːt/ (n, ut)
flaithiúlacht

generös /jənˈeːrøːs/ (adj)
gnaíúil
  som /är snäll och/ ger mycket av sig själv; som /är snäll och/ ger bort mycket (av något, t.ex. pengar)
  som är förmånligt i den meningen att mottagaren skulle tjäna på att acceptera erbjudandet eller gå med på förslaget

genetik /jənˈeːtiːk/ (n, ut)
ghéineolaíocht
  ärftlighetslära, ärftlighetsforskning

genetisk /jənˈeːtɪsk/ (adj)
gineach
  som har med gener att göra

geni /jənˈiː/ (n, neut)
duine ardéirime
  mycket begåvad person; någon som är bland de bästa av sitt slag på något som kräver intelligens

genial /jənˈiːal/ (adj)
ardéirim

genitiv /jənˈiːtiːv/ (adj)
ginideach
  som har att göra med eller som liknar genitiv

genitiv /jənˈiːtiːv/ (n)
ginideach
  kasus som utmärker att ett visst substantiv eller pronomen (eller nominalfras) står i ett visst bestämningsförhållande, särskilt ett ägandeförhållande, till ett annat ord som ordet i genitiv utgör en bestämning (attribut) till

genljuda /jənjˈʉda/ (v)
aisfhuaimnigh
  fyllas av ett återkastande ljud, ett eko

genmäle /jənmˈɛːlə/ (n, neut)
freagair
  yttrande som följer ett annat yttrande; bemötande i t.ex. en tidning

genom /jˈeːnɔm/ (preposition)
trí
  från den ena sidan till den andra

genomborra /jˈeːnɔmbˌɔra/ (v)
poll
  borra helt igenom, genomtränga, perforera

genombrott /jˈeːnɔmbrˌɔt/ (n, neut)
urfhuascailt

genomförbar /jˌeːnɔmfˈœrbɑːr/ (adj)
féideartha
  som kan genomföras

genomskinlighet /jˈeːnɔmsxˌɪnlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
gléine
  (mått på) ett materials genomsläpplighet för ljus

genomsnitt /jˈeːnɔmsnˌɪt/ (n, neut)
coitianta
  medelnivå, medeltal

genomsnittlig /jˈeːnɔmsnˌɪtlɪɡ/ (adj)
coitianta
  som har ett värde som ligger nära medel-, median-, eller typvärdet i en (underförstådd) klass av objekt med denna egenskap
  som är ett typiskt exemplar i sin klass av objekt, och som inte utmärker sig på något nämnvärt sätt (som är relevant i sammanhanget)

genomsynlig /jˈeːnɔmsˌynlɪɡ/ (adj)
follasach

genre /jənrˈeː/ (n, ut)
seánra
  sort; samling verk vilka räknas som samma typ då de delar vissa egenskaper

gensträvig /jənstrˈɛːvɪɡ/ (adj)
ceanndána
  motsträvig

gentil /jəntˈiːl/ (adj)
flaithiúil
  som visar stor hänsyn, elegans och frikostighet mot andra; även lyxig

genuafock /jənˈʉafˌɔk/ (n, ut)
Genova
  typ av stort försegel vars skothorn (bakre hörnet) går akter om (längre bak än) masten och därmed överlappar storseglet

genus /jənˈʉs/ (n, neut)
inscne
  indelning av ett språks substantiv och pronomen i olika klasser på basis av deras benägenhet att dela ut kongruens till sina dependenter

genväg /jənvˈɛːɡ/ (n, ut)
aicearra
  en väg kortare än förväntat eller vanligt, vanligen ej längs upptrampade stigar eller vägar, utan genom obanad mark

geofysik /jˈeːuːfˌyːsiːk/ (n, ut)
geoifisic
  läran om jorden och dess miljö

geograf /jˈeːɔɡrˌaf/ (n, ut)
geografaí
  person som studerat och ägnar sig åt geografi

geografi /jˈeːɔɡrˌafiː/ (n, ut)
tíreolaíocht
  vetenskapen om jordytans naturliga förhållanden samt människans användning av den

geografisk /jˈeːɔɡrˌafɪsk/ (adj)
geografach

geografisk längd /jˈeːɔɡrˌafɪsk lˈɛŋd/ (n)
domhanfhad
  longitud

geolog /jˌeːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
gheolaí
  person med expertkunskaper inom geologi

geologi /jˌeːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
geolaíocht

geometri /jˈeːuːmˌɛtriː/ (n, ut)
geoiméadracht, céimseata
  vetenskap som handlar om de matematiska rumsfigurerna och rumsliga samband

georgier /jˈeːɔrjˌiːər/ (n, ut)
Seoirsiach
  person, i synnerhet en man, från Georgien, grusin, grusier

georgisk /jˈeːɔrjˌɪsk/ (adj)
Georgiano
  som rör Georgien

georgiska /jˈeːɔrjˌɪska/ (n, ut)
Georgiano
  språk som talas i Georgien

gepard /jˈeːpard/ (n, ut)
síota
  en art (Acinonyx jubatus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten gepard

geriatrik /jˈeːriːˌatriːk/ (n, ut)
geiriaitric
  läran om åldrandet och dess sjukdomar

gerilla /jˈeːrɪlˌa/ (n, ut)
guairille

germanium /jˈɛrmanˌiːʉm/ (n, neut)
gearmáiniam

germansk /jˈɛrmansk/ (adj)
Gearmánach

gesantskap /jˈeːsantskˌɑːp/ (n)
ambasáid

gest /jˈɛst/ (n, ut)
comhartha
  kroppsspråkligt uttryck

gestaltning /jˈɛstɑːltnˌɪŋ/ (n, ut)
ceartú
  det att gestalta; det att ge gestalt (konkret form) åt en abstrakt tanke

get /jˈeːt/ (n, ut)
gabhar

getabock /jˈɛtabˌɔk/ (n, ut)
boc
  hane av get

getapel /jˈɛtapəl/ (n, ut)
paide bréan
  ett trädslag (Rhamnus cathartica) i familjen brakvedsväxter

geting /jˈeːtɪŋ/ (n, ut)
foiche
  insekt inom familjen getingar (Vespidae)

gevär /jˈeːvɛːr/ (n, neut)
raidhfil
  eldvapen med lång pipa och som hålls med två händer

gevärsskytt /jˈeːvəʂkˌyt/ (n, ut)
fear raidhfil
  skytt (infanterist) med gevär

gift /jˈɪft/ (n, neut)
nimh
  ämne som skadar eller dödar en viss livsform, såsom ett djur eller en växt; särskilt flytande ämne som produceras av en växt eller ett djur i försvarssyfte, och som kan injiceras i en fiende exempelvis via en gifttagg

gifta /jˈɪfta/ (v)
pós

giftermål /jˈɪftərmˌoːl/ (n, neut)
pósadh
  det att två (eller flera) personer (som vanligen är förälskade i varandra) ingår ett juridiskt samhörandeskap; det att två (eller flera) personer är (eller inom kort kommer att vara) gifta med varandra

giftig /jˈɪftɪɡ/ (adj)
nimhiúil
  som orsakar skada på levande organism

giftighet /jˈɪftɪɡhˌeːt/ (n, ut)
tocsaineacht
  det att vara giftig, även om något giftigt

gigant /jˈiːɡant/ (n, ut)
arracht
  jättefolk i grekiska sagan

gigantisk /jˈiːɡantˌɪsk/ (adj)
arracht
  mycket stor

giljotin /jˌɪljuːtˈiːn/ (n, ut)
gilitín
  avrättningsredskap bestående av en ställning av trä med en fallande bila som hugger av huvudet

gilla /jˈɪla/ (v)
is maith le
  tycka om

gille /jˈɪlə/ (n, neut)
cuallacht
  äldre form av frivillig sammanslutning

gillning /jˈɪlnɪŋ/ (n, ut)
is maith liom
  personlig röst som visar stöd eller samtycke för något som publicerats på internet

giltig /jˈɪltɪɡ/ (adj)
bailí
  gällande, tillämplig, med laga kraft, godkänd (enligt gällande regler)

giltighet /jˈɪltɪɡhˌeːt/ (n, ut)
bailíocht
  värde, kraft, egenskapen att vara giltig

gin /jˈiːn/ (n)
biotáille Ghinéive

ginst /jˈɪnst/ (n, ut)
giolcach shléibhe
  någon av de hundratalet buskarter inom ginstsläktet (Genista) i familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av dessa arter

gipsa /jˈɪpsa/ (v)
brataigh
  arbeta med gips

gipsskiva /jˈɪpskiːvˌa/ (n, ut)
ballachlár
  skiva (platta) av gips omgivet av papper (för brandsäkra innerväggar och innertak)

giraff /jˈiːraf/ (n, ut)
sioráf
  en art (Giraffa camelopardalis) inom däggdjursfamiljen giraffdjur (Giraffidae); individ av arten giraff

girig /jˈiːrɪɡ/ (adj)
alpach
  som har ett överdrivet begär att förvärva pengar och andra ägodelar

girighet /jˈiːrɪɡhˌeːt/ (n, ut)
antlás
  omåttligt begär efter främst pengar och andra ägodelar, överdrivet habegär

girland /jˈɪrland/ (n, ut)
fleasc

gissa /jˈɪsa/ (v)
tomhais

gissel /jˈɪsəl/ (n, neut)
sciúirse
  en sorts piska försedd med spetsiga, vassa taggar
  plåga, elände, fördärv

gisslan /jˈɪslan/ (n, ut)
banna

gissning /jˈɪsnɪŋ/ (n, ut)
amas

gitarr /jˈiːtar/ (n, ut)
giotár
  stränginstrument med en resonanslåda och en hals med en greppbräda försedd med sex strängar

gitarrist /jˈiːtarˌɪst/ (n, ut)
giotáraí
  person som spelar gitarr

gitarrspelare /jˈiːtarʂpəlˌarə/ (n, ut)
giotáraí
  person som spelar gitarr

gitter /jˈɪtːər/ (n, neut)
eangach léarscáile
  galler i elektronrör
  rymdstruktur i en kristall som atomer eller joner kan anta
  optisk element som består utav många parallella spaltar eller ritsar (ristade linjer)

giv /jˈiːv/ (n, ut)
déanamh
  runda i kortspel, där korten delas ut (ges) på nytt

giva /jˈiːva/ (v)
tabhair
  efter apokope (och omljud) ersatt av ge

givakt /jˈiːvakt/ (n)
aoidh
  (order, kommandoord) Giv akt!

givare /jˈiːvarə/ (n, ut)
braiteoir
  apparat som används i processindustrin för alla möjliga mätuppgifter och att omvandla dessa mätningar i elektriska signaler

givetvis /jˈiːvətvˌiːs/ (adv)
ar ndóigh

givmild /jˈɪvmɪld/ (adj)
flaithiúil
  som gärna ger bort mycket (av något som parten själv äger)

gjuta /jˈʉta/ (v)
doirt
  hälla
claonfhéachaint
  framställa föremål genom att hälla ett flytande material (oftast metall eller betong) i en form, där det stelnar

gjutform /jʉtfˈɔrm/ (n, ut)
múnla

gjutjärn /jˈɵɕərn/ (n)
iarann múnla
  järn med en kolhalt mellan ungefär 2 och 4 procent

gjutning /jˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
teilgeoireacht

glacial /ɡlˈɑːsɪˌal/ (adj)
oighreach
  som hör till glaciärer

glaciologi /ɡlˌɑːsɪuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
oigheareolaíocht
  vetenskapen om glaciärer

glaciär /ɡlˈɑːsɪˌɛːr/ (n, ut)
oighearshruth

glad /ɡlˈɑːd/ (adj)
sona
  vid gott humör, munter

glad påsk /ɡlˈɑːd pˈoːsk/ (interjection)
Beannachtaí na Cásca ort

glada /ɡlˈɑːda/ (n, ut)
cúr rua
  alternativt namn på fågelarten röd glada; individ av denna art
cúr
  individ inom underfamiljen glador

glagolitisk /ɡlˈɑːɡuːlˌiːtɪsk/ (adj)
Glagalach
  hörande till den äldsta slaviska skriften

glagolitiska alfabetet /ɡlˈɑːɡuːlˌiːtɪskˌa ˈalfabətət/ (n)
Glagalach
  det äldsta kända slaviska alfabetet som skapades på 800-talet i Thessaloniki och sedemera kom att trängas ut av det kyrilliska alfabetet

glans /ɡlˈans/ (n, ut)
lonracht
  blankt återsken

glansig /ɡlˈansɪɡ/ (adj)
lonrach
  som speglar ljus bra

glas /ɡlˈɑːs/ (n, neut)
gloine
  ett amorft, fast, mer eller mindre genomskinligt material som vanligtvis görs av smält sand (silikat) med diverse tillsatser
  bägare utan öron i första hand gjort av materialet glas som används för att dricka ur
  den mängd vätska som ryms i ett glas dvs i en bägare gjord av glas

glaskropp /ɡlˈɑːskrɔp/ (n, ut)
lionn gloiní
  (exemplar av) den genomskinliga geléaktiga substans som finns bakom linsen (och framför näthinnan) inuti ögongloben

glass /ɡlˈas/ (n, ut)
uachtar reoite, reoiteog
  frusen substans som kan ätas som efterrätt och består av en röra av äggulor, grädde och socker, ofta med olika tillsatta smakämnen

glasstrut /ɡlˈastrʉt/ (n, ut)
coirceog reoiteoige
  glass serverad i ett konformat kex, även kallat rån eller våffelstrut

glasvar /ɡlˈɑːsvɑːr/ (n, ut)
coileach
  en fiskart (Lepidorhombus whiffiagonis) inom familjen piggvarar (Scophthalmidae); individ av denna art

glasyr /ɡlˈɑːsyːr/ (n, ut)
gloinigh
  glasliknande yta på keramer

glasögon /ɡlˈɑːsøːɡˌɔn/ (n, neut)
spéaclaí
  två linser avsedda att bäras framför ögonen för att korrigera synfel

glatt /ɡlˈat/ (adj)
slíoc
  slät, jämn; slipprig, hal

glaukom /ɡlˈɑːʉkˌɔm/ (n, neut)
glácóma
  grön starr

glida /ɡlˈiːda/ (v)
sleamhnaigh
  med låg friktion röra sig under kontakt längs en yta

glidmedel /ɡlˈɪdmeːdˌɛl/ (n, neut)
bealadh
  flytande medel med ändamålet att underlätta att något glider eller gnider mot något
  kräm för att minska friktion vid samlag och ge ökad sexuell njutning

glimra /ɡlˈɪmra/ (v)
léaró
  ge ifrån sig ett skiftande (reflekterat) ljussken

glittra /ɡlˈɪtra/ (v)
eitil
  lysa starkt med ostadigt, dallrande sken; särskilt med starka, snabbt skiftande ljusreflexer som från många små, rörliga ljuskällor

glo /ɡlˈuː/ (v)
cathais
  se på något intensivt, stirra, titta

glob /ɡlˈuːb/ (n, ut)
cruinneog
  klot, föremål format som en sfär

global /ɡlˈuːbal/ (adj)
domhanda

global uppvärmning /ɡlˈuːbal ˈɵpvərmnˌɪŋ/ (n)
téamh domhanda
  sedan år ca 1900 pågående klimatförändring med en temperaturökning som det tydligaste tecknet

globalisering /ɡlˈuːbalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
domhandas

gloria /ɡlˈuːriːˌa/ (n, ut)
bogha
  ljusring, strålkrans kring huvudet; ära, glans berömmelse

glufsa /ɡlˈɵfsa/ (v)
alp
  äta glupskt

glugg /ɡlˈɵɡ/ (n, ut)
cuas
  liten öppning (särskilt i vägg, tak e.d.)
bearna
  öppning mellan två tänder på samma tandrad
cró snáthaide
  öga

glukos /ɡlˈʉkuːs/ (n, ut)
glúcós

gluon /ɡlˈʉuːn/ (n, ut)
glúón

glutenintolerans /ɡlˌʉtənˌɪntuːleːrˈans/ (n, ut)
galar céiliach
  åkomma, känslighet mot gluten, som skadar tunntarmens slemhinna

glädja /ɡlˈɛdja/ (v)
cineál
  göra någon glad
sona
  vara glad över; bli glad

glädje /ɡlˈɛdjə/ (n, ut)
lúcháir
  stark känsla av välmående och vilja att leva

glädjedödare /ɡlˈɛdjədˌøːdarə/ (n, ut)
cnádánaí

glänsande /ɡlˈɛnsandə/ (adj)
lonrach
  skinande, lysande, briljant, som glänser;

glänta /ɡlˈɛnta/ (n, ut)
ceapach

glättig /ɡlˈɛtːɪɡ/ (adj)
grianmhar
  gladlynt, munter, glad

glåpord /ɡlˈoːpuːrd/ (n, neut)
oirbhire
  skymford, okvädinsord, skällsord, (spe)glosa; plumpt, oanständigt skämt

glöd /ɡlˈøːd/ (n, ut)
aibhleog
  heta rester av träkol från en eld

glödga /ɡlˈœdɡa/ (v)
ainéal
  hetta upp (till ett tillstånd då det glöder)

glödlampa /ɡlˈœdlampˌa/ (n, ut)
bolgán
  slags ljuskälla; mindre behållare med en metalltråd (vanligtvis av volfram) som med hjälp av elektrisk ström kan värmas för att börja glöda och därmed producera ljus

glömma /ɡlˈœmma/ (v)
déan dearmad
  (åtminstone tillfälligt) förlora något ur minnet

glömsk /ɡlˈœmsk/ (adj)
dearmadach

glömska /ɡlˈœmska/ (n, ut)
cuimhne
  det att lätt glömma bort saker

gnagare /ŋnˈɑːɡarə/ (n, ut)
creimire
  individ av någon art inom ordningen gnagare (Rodentia) inom djurklassen däggdjur (Mammalia)

gnet /ŋnˈeːt/ (n)
sniodh
  lusens ägg

gnida /ŋnˈiːda/ (v)
cuimil
  med upprepande rörelser föra en yta över en annan

gnidare /ŋnˈiːdarə/ (n, ut)
cníopaire
  person som är snål

gnissel /ŋnˈɪsəl/ (n, neut)
scréach
  ett ljud med hög tonart som uppstår av hög friktion mellan två relativt släta och hårda ytor

gnista /ŋnˈɪsta/ (n, ut)
drithle
  liten, kortvarigt lysande eller glödande (ofta sprakande) partikel; litet glöd; kortvarigt ljusfenomen

gnistra /ŋnˈɪstra/ (v)
drithle
  sprida gnistor

gno /ŋnˈuː/ (v)
cuimil
  gnida, gnugga

gnu /ŋnˈʉ/ (n, ut)
gnú
  individ av någon art från släktet Connochaetes inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

gnutta /ŋnˈɵtːa/ (n)
béalbhach
  (mycket) liten mängd; liten smula

gnägg /ŋnˈɛɡ/ (n, neut)
seitreach

gnägga /ŋnˈɛɡa/ (v)
cuach
  ge ifrån sig gällt läte (som är karakteristiskt för hästar)

gnäll /ŋnˈɛl/ (n, neut)
cuach
  explicit yttrande av missnöje; kommentarer som av mottagaren uppfattas som anklagande och obefogade

gnälla /ŋnˈɛla/ (v)
gíog
  frambringa utdraget läte
cuach
  klaga, ofta med en upprörd ton

go /ɡˈuː/ (adj)
deas
  god, härlig
a chairde
  sympatisk, angenäm; markör för göteborgsgemytet

go /ɡˈuː/ (n, neut)
téigh
  ett kinesiskt brädspel för två personer som går ut på att erövra brädets territorium

god /ɡˈuːd/ (adj)
maith
  som gör ”det rätta” i alla lägen; etisk; ej ond
  gynnande, bra, av god kvalitet
  skicklig; som gör sin sak väl

god dag /ɡˈuːd dˈɑːɡ/ (interjection)
maidín mhaith
  hälsningsfras

god jul /ɡˈuːd jˈʉl/ (interjection)
Nollaig Shona
  önskar mottagaren en trevlig jul

god kväll /ɡˈuːd kvˈɛl/ (interjection)
tráthnóna maith agat
  hälsningsfras som nyttjas under kvällen

god morgon /ɡˈuːd mˈɔrɡɔn/ (interjection)
maidin mhaith

god natt /ɡˈuːd nˈat/ (interjection)
oíche mhaith

godhet /ɡˈuːdheːt/ (n, ut)
maith

godis /ɡˈuːdiːs/ (n)
milseáin
  sötsaker, eller mer allmänt om sådant som smakar gott eller är tilltalande
milseán
  bit av godis

gods /ɡˈuːds/ (n, neut)
breá
  fastighet, egendom, herrgård
earraí
  varor (som fraktas)

godståg /ɡˈuːdstoːɡ/ (n, neut)
traein earraí
  tåg bestående av normalt lok som drar en rad sammankopplade godsvagnar och avsett för godstransport på järnväg

godsvagn /ɡˈuːdsvaŋn/ (n, ut)
féan
  vagn, ofta för järnvägstrafik, enbart avsedd för att transportera gods, ej persontrafik

godsägare /ɡˈuːdsəjˌarə/ (n, ut)
uachtarán
  ägare av stora gods (mycket land), storjordbrukare, lantadel

godtycke /ɡˈuːdtykːə/ (n, neut)
críonnacht
  eget tycke, uppfattning, omdöme

godtycklig /ɡˈuːdtyklˌɪɡ/ (adj)
aondeonach
  som inte utmärker sig med sina egenskaper, eller som i varje fall är slumpmässigt vald /med avseende på dessa egenskaper/ och som kan ha vilka (okända) egenskaper som helst
  som inte följer några regler, utan förefaller vara av slumpmässig natur; nyckfull, regellös

golf /ɡˈɔlf/ (n)
galf
  sport där spelarna på så få tillslag som möjligt med hjälp av golfklubbor ska slå en golfboll ner i ett hål vid golfbanans green
murascaill
  vik, bukt

golfspelare /ɡˈɔlfspeːlˌarə/ (n, ut)
galf
  person som spelar golf

golv /ɡˈɔlv/ (n, neut)
urlár
  ett rums nedre (inre) begränsningsyta

golvlist /ɡˈɔlvlɪst/ (n, ut)
clár sciorta
  list som går längs en väggs nedre kant

golvmatta /ɡˈɔlvmatːˌa/ (n, ut)
cairpéad
  matta att lägga på golvet

gom /ɡˈɔm/ (n, ut)
carball
  taket i munhålan

gomsegel /ɡˈɔmseːɡˌɛl/ (n, neut)
coguas
  mjuk vävnad som sitter längst bak i munnens tak, bakom hårda gommen, vars främsta uppgift är att täppa till passagen mellan munhåla/svalg och näshåla vid sväljning

gomspene /ɡˈɔmspənə/ (n, ut)
sine siain

gonorré /ɡˌɔnɔrˈeː/ (n, ut)
gónairith
  könssjukdom som yttrar sig i flytningar från könsorganet

googla /ɡˈuːɔɡlˌa/ (v)
gúgláil
  söka på internet med sökmotor

gorilla /ɡˈʊrɪlˌa/ (n, ut)
goraille
  individ av arten Gorilla gorilla, världens största art av primater och en av människoaporna
  stark, storväxt och hänsynslös man, särskilt om livvakter till kriminella.

gorma /ɡˈʊrma/ (v)
liú
  tala starkt och häftigt; skrika; väsnas

gosa /ɡˈuːsa/ (v)
deasaigh isteach (le)
  njuta av en behaglig situation, oftast på ett mjukt och bekvämt ställe; ha det skönt
  kela

gosse /ɡˈɔsə/ (n, ut)
buachaill

got /ɡˈuːt/ (n, ut)
Gotach
  person tillhörande den germanska folkstammen goter, som under folkvandringstiden erövrade stora delar av Romarriket

gotisk /ɡˈuːtɪsk/ (adj)
Gotach
  som tillhör goterna eller deras språk
  som tillhör gotiken

gotiska /ɡˈuːtɪskˌa/ (n, ut)
Gotais

gott nytt år /ɡˈɔt nˈyt ˈoːr/ (interjection)
athbhliain faoi mhaise
  önskar mottagaren ett trevligt kommande år; uttalas vid årsskiftet, speciellt på nyårsafton eller -dagen, särskilt klockan 0:00 mellan dessa två dagar

gottfinnande /ɡˈɔtfɪnˌandə/ (n, neut)
críonnacht
  godtycke, behag, smak, tycke, (egen fri) vilja, önskan

gottgörelse /ɡˈɔtjøːrˌɛlsə/ (n, ut)
leorchúiteamh

gottskriva /ɡˈɔtskriːvˌa/ (v)
creidmheas
  räkna någon till godo, kreditera

grabb /ɡrˈab/ (n, ut)
leaid

gracil /ɡrˈɑːsɪl/ (adj)
ligthe
  smal

grad /ɡrˈɑːd/ (n, ut)
céim
  enhet med beteckning °C för temperatur; en differens på 1 grad är lika med en differens på 1 kelvin, men celsiusskalan är förskjuten så att celsiusgraden t&nbsp;=&nbsp;T&nbsp;−&nbsp;273,15&nbsp;K där T är temperaturen uttryckt i kelvin; 0&nbsp;°C samt 100&nbsp;°C blir då vattnets fryspunkt respektive kokpunkt vid normalt lufttryck
  amerikansk enhet med beteckning °F för temperatur; T°F = 9/5 · T°C + 32
  vinkelenhet (betecknas °) där ett helt varv (2&pi; radianer) är lika med 360°
  det högsta gradtalet för en variabel i polynomet; betecknas grad&nbsp;P
  rangordning inom en hierarki
  term inom typografi som används för att ange storleken på kägeln (höjd på trycktyp), angiven i punkter
burra
  (vass) metallflisa som sticker ut från ett metallstycke som har sågats eller borrats

gradient /ɡrˈɑːdiːˌɛnt/ (n, ut)
grádán
  vektorfältet \left ( } \over {\partial x_1}}, ..., } \over {\partial x_n}}} \right ) med de partiella derivatorna till f; betecknas grad f eller ∇f
  område där en färg mycket fint övergår i en annan färg

gradskiva /ɡrˈadsxiːvˌa/ (n, ut)
uillinntomhais
  linjal för mätning av vinklar

gradvis /ɡrˈadviːs/ (adj)
dréimreach
  successiv, som sker steg för steg

graf /ɡrˈɑːf/ (n, ut)
graf
  (till en funktion f) mängden av alla punkter (x, f(x)), d.v.s. \{(x, y) : x \in D_f, y = f(x) \}, särskilt uppritade i ett koordinatsystem

grafik /ɡrafˈiːk/ (n, ut)
grafaic
  konstnärligt bildtryck
  bilder, illustrationer, former etc. som används i ett dokument eller annat föremål i syfte att försköna, förtydliga eller förklara

grafikkort /ɡrafˈiːkkɔt/ (n, neut)
físchárta
  datorkomponent som tolkar och översätter en dators binära information till en videosignal som kan visas av en bildskärm och som vanligvis monteras på datorns moderkort

grafit /ɡrˈɑːfiːt/ (n, ut)
graifít

gram /ɡrˈam/ (n, neut)
gram
  enhet för massa; betecknas g; en tusendel av SI-enheten kilogram (kg)

grammatik /ɡrˈamatˌiːk/ (n, ut)
gramadach
  beskrivning av hur ett språk är uppbyggt, hur satsdelar, ord, ändelser och andra element relaterar till varandra för att uttrycka betydelser

gran /ɡrˈɑːn/ (n)
sprús
  ett mycket vanligt - både som vildväxande och odlat - högväxande barrträd i t.ex. Kanada, norra Europa och Ryssland; Picea abies; även andra liknande species

granat /ɡrˈɑːnat/ (n, ut)
gránáid
  litet föremål som /med maskin eller för hand/ kan kastas iväg och som är tänkt att explodera där det landar
gairnéad
  en grupp kiselbaserade mineraler

granatkastare /ɡrˈɑːnatkˌastarə/ (n, ut)
moirtéal
  vapen som skjuter (kastar) granater på medellångt avstånd; förkortas grk

granatäpple /ɡrˈɑːnatˌɛplə/ (n, neut)
pomagránait

grand /ɡrˈand/ (n)
cáithnín
  liten smula, liten partikel, smolk, stoftkorn; något mycket litet och obetydligt

grand danois /ɡrˈand dˈanuːˌiːs/ (n)
danar mór
  storvuxen hundras i rasgruppen molosserhundar

granit /ɡrˈɑːniːt/ (n, ut)
eibhear
  magmatisk bergart bestående av kiseldioxidrika mineral som fältspat och kvarts samt mindre mängder av till exempel glimmer, hornblände och pyroxen, med färg som varierar alltifrån vit till röd och svart beroende på skillnader i mineralsammansättning och textur

grann /ɡrˈan/ (adj)
aoibhinn
  vacker och prydlig på ett iögonfallande sätt

granne /ɡrˈanə/ (n, ut)
comharsa
  person (eller annan part) som bor (eller på annat sätt har sina lokaler) precis bredvid, mittemot, i samma flerfamiljshus, eller på annat sätt nära en given person eller part

grannlaga /ɡrˈanlɑːɡˌa/ (adj)
leice
  som kräver finkänslighet

grannland /ɡrˈanland/ (n, neut)
ceantar
  land som gränsar till (eller ligger i närheten av) ett visst land

grannskap /ɡrˈanskɑːp/ (n, neut)
timpeallacht
  omnejd, nära omgivning

granska /ɡrˈanska/ (v)
iniúch
  noggrant iaktta eller undersöka, noggrant läsa igenom, noggrant gå igenom

granskning /ɡrˈansknɪŋ/ (n, ut)
fiosrúchán

gransångare /ɡrˈansɔŋˌarə/ (n, ut)
tiuf-teaf
  en art (Phylloscopus collybita) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten gransångare

granulom /ɡrˈɑːnʉlˌɔm/ (n, neut)
granalóma
  sfärisk, inflammatorisk, ansamling av aktiverade makrofager (och eventuellt andra immunceller, som t.ex. T-hjälparceller), eventuellt med central (ost)nekros, i en vävnad vilka skyddar organismen mot ett främmande eller patogent ämne (som immunförsvaret inte förmår bryta ned)

grapefrukt /ɡrˈɑːpəfrˌɵkt/ (n, ut)
seadóg
  frukt av denna växt

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adj)
saor
  som inte kostar något

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adv)
in aisce
  ; utan kostnad eller avgift

gratisätare /ɡrˈɑːtɪsˌɛːtarə/ (n, ut)
diúgaire
  snål person som utan självrannsakan tar varje tillfälle att leva på andras bekostnad

grattis /ɡrˈɑːtːɪs/ (interjection)
comhghairdeas
  gratulationsönskning till åhöraren efter att denne fått eller uppnått något

grattis på födelsedagen /ɡrˈɑːtːɪs poː fˈøːdəlsədˌɑːɡən/ (interjection)
lá breithe mhaith agat
  sägs eller skrivs till en person som firar sin födelsedag i syfte att visa sin välönskan

grav /ɡrˈɑːv/ (adj)
uaigh
  allvarlig, svårartad, djup
  om den ordaccent där röstens tonhöjd sjunker under uttalet av den ordstavelse som har huvudtryck

grav /ɡrˈɑːv/ (n, ut)
uaigh
  plats där en död ligger begraven
díog
  långsträckt fördjupning, naturlig eller grävd i särskilt syfte, t. ex. runt en borg

grav accent /ɡrˈɑːv ˈaksənt/ (n)
graif
  accenttecknet ` t.ex. i tecknet à i frasen à la carte

gravand /ɡrˈavand/ (n, ut)
lacha bhreach

gravera /ɡrˈɑːvərˌa/ (v)
grábháil
  med spetsigt verktyg rista in figurer eller bokstäver i en yta

gravgård /ɡrˈɑːvɡoːrd/ (n, ut)
cill
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

gravid /ɡrˈɑːviːd/ (adj)
ag iompar
  bärande ett ofött barn

graviditet /ɡrˈɑːviːdˌiːteːt/ (n, ut)
toircheas

gravitation /ɡrˌɑːviːtasxˈuːn/ (n, ut)
imtharraingt

gravitationsvåg /ɡrˌɑːviːtasxˈʊnsvoːɡ/ (n, ut)
tonnta imtharraingteacha
  vågrörelse i gravitationen

graviton /ɡrˈɑːviːtˌuːn/ (n, ut)
graibheatón

gravsten /ɡrˈɑːvstən/ (n, ut)
leac uaighe
  formad sten vilken ställs eller läggs vid en grav och innehåller fint ristad eller målad information om den person eller de personer som ligger i graven, såsom namn, födelsedatum och dödsdatum

gravvård /ɡravˈoːrd/ (n, ut)
uaigh
  minnesmärke vid grav

gray /ɡrˈɑːyː/ (n)
grae
  SI-enheten för absorberad dos, det vill säga hur mycket joniserande strålning som absorberats

gregoriansk /ɡrəɡˈʊriːˌansk/ (adj)
Greagórach
  som härrör från påve Gregorius den förste (särskilt om musik eller tideräkning)

grej /ɡrˈɛj/ (n, ut)
yoke
  ett obestämt föremål eller något (obestämt) som är abstrakt
ní
  en etablerad företeelse, något vant och känt

grek /ɡrˈeːk/ (n, ut)
Gréagach
  (i synnerhet manlig) person från Grekland eller med grekisk härkomst

grekisk /ɡrˈeːkɪsk/ (adj)
Gréagach

grekisk-romersk /ɡrˈeːkɪsk rˈuːməʂk/ (adj)
Gréag-Rómhánach
  antik, hörande till antikens Grekland och/eller Rom
  en stil inom brottning

grekiska /ɡrˈeːkɪskˌa/ (n, ut)
Gréigis
  oförståeligt språk; oförståelig text eller oförståeligt yttrande; även svårt ämne annat än språk

gren /ɡrˈeːn/ (n, ut)
craobh
  från träd eller buske hård utstickande del som bär mindre kvistar eller blad
  en organisation e.d. som kommer från eller tillhör en större organisation e.d.; inriktning
gabhal
  området där benen går ihop med torson

grenbana /ɡrˈɛnbanˌa/ (n, ut)
géagaigh
  kort anslutande linje till ort som inte ligger i direkt anslutning till järnvägens huvudbana

grenuttag /ɡrˈeːnɵtːˌɑːɡ/ (n, neut)
clár plocóidí
  flera elektriska uttag (eluttag) på en och samma sladd

grep /ɡrˈeːp/ (n, ut)
píce
  ett gaffelformigt redskap för jordbruk och trädgårdsskötsel som exempelvis hölassning, gödselspridning och upptagning av potatis

greppbräda /ɡrˈɛpbrɛːdˌa/ (n, ut)
méarchlár
  del av stränginstrument (dess hals) där fingrarna greppar strängarna

greve /ɡrˈɛvə/ (n, ut)
cunta

grevinna /ɡrˈeːvɪnˌa/ (n, ut)
cuntaois
  kvinnlig adelstitel

grevskap /ɡrˈɛvskɑːp/ (n, neut)
contae
  (i vissa länder) ett slags administrativt område liknande svenska landskap

greyhound /ɡrˈeːyːhˌuːɵnd/ (n, ut)
cú
  hundras som ingår i rasgruppen vinthundar

grill /ɡrˈɪl/ (n, ut)
eangach léarscáile
  uppsättning tänder

griller /ɡrˈɪlər/ (n)
nóisean
  underliga idéer, påhitt, inbillningar e.d.

grillspett /ɡrˈɪlspət/ (n, neut)
briogún
  liten spett av trä eller metall på vilken man kan trä upp matbitar inför grillning.

grimas /ɡrˈiːmas/ (n, ut)
cár
  sur min eller förvridet anlete

grimasera /ɡrˈiːmasˌeːra/ (v)
cár
  göra grimaser, förvrida ansiktsdragen

grimma /ɡrˈɪma/ (n, ut)
adhastar
  remtyg av läder, textil eller polyester som fästs runt ett större tamdjurs huvud

grind /ɡrˈɪnd/ (n, ut)
geata
  bit av staket som kan öppnas som en dörr, för att tillåta transport av personer och gods genom staketet
  digital komponent som tar en eller flera binära insignaler och ger i från sig en eller flera binära utsignaler, sådan att utsignalerna kan beskrivas som en logisk funktion av insignalerna

grinig /ɡrˈiːnɪɡ/ (adj)
cantalach
  som är på dåligt humör och visar det öppet; missnöjd, tjurig, gnällig, butter eller sur

grip /ɡrˈiːp/ (n, ut)
gríobh

gripa /ɡrˈiːpa/ (v)
gabh
  arrestera
bain
  ta tag i; greppa; hålla fast
tóg
  att väcka starka känslor av sympati

gris /ɡrˈiːs/ (n, ut)
muc
  en underart (Sus scrofa domestica) till arten vildsvin (Sus scrofa) inom däggdjursfamiljen svindjur (Suidae); individ av underarten gris

grisig /ɡrˈiːsɪɡ/ (adj)
salach
  som beter sig som en gris, som ofta smutsar ned

griskulting /ɡrˈɪskɵltˌɪŋ/ (n, ut)
banbh

grizzlybjörn /ɡrˌɪzlybjˈœrn/ (n, ut)
ollbhéar Meiriceánach
  en underart (Ursus arctos horribilis) till däggdjuret brunbjörn (Ursus arctos); individ av underarten grizzlybjörn

gro /ɡrˈuː/ (v)
eascróg
  börja växa och utvecklas till en växt (innan det syns ovan ytan)

groda /ɡrˈuːda/ (n, ut)
frog, loscann
  djur inom klassen groddjur som är mest känt för att vara en god hoppare; individ av dessa arter

grodd /ɡrˈɔd/ (n, ut)
eascróg
  växtanlag i frö (växters motsvarighet till djurens embryon)

groddjur /ɡrɔjˈʉr/ (n, neut)
amfaibiach

grodyngel /ɡrˈuːdyŋəl/ (n, neut)
torbán

grodägg /ɡrˈuːdəɡ/ (n, neut)
glóthach fhroig
  ägg från groda

grop /ɡrˈuːp/ (n, ut)
easca
  fördjupning i marken, relativt djup hålighet

grossess /ɡrˈɔsəs/ (n, ut)
toircheas

grotta /ɡrˈɔtːa/ (n, ut)
pluais
  ihålighet i berg /av naturligt ursprung/

grov /ɡrˈuːv/ (adj)
borb
  om föremål som är ojämnt eller obearbetat: grov yta; om företeelser och föremål som är oförfinade eller förknippad med stor ansträngning: grovarbete
  som saknar hyfs eller förfining, särskilt om obscenitet
fairsing
  som har stor tjocklek, oftast om avlånga föremål: grov pinne, grovt skaft

grovlek /ɡrˈɔvlək/ (n, ut)
boirbe
  hur grovt något är

grumlig /ɡrˈɵmlɪɡ/ (adj)
modartha
  ogenomskinlig eller fördunklad genom kringflytande små partiklar, uppfylld av grums; oren; glanslös, matt; matt

grund /ɡrˈɵnd/ (adj)
tanaí
  inte djup; med (bara) ett litet djup

grunda /ɡrˈɵnda/ (v)
cuir ar bun
  lägga/bygga/skapa grunden till/för något

grundare /ɡrˈɵndarə/ (n, ut)
bunaitheoir

grundenhet /ɡrˈɵndeːnhˌeːt/ (n, ut)
bunaonad
  grundläggande måttenhet, enhet som inte kan härledas ur andra enheter

grundlag /ɡrˈɵndlɑːɡ/ (n, ut)
bunreacht

grundmängd /ɡrˈɵndməŋd/ (n, ut)
cruinne
  den mängd som innehåller alla i den aktuella diskussionen tänkbara element

grundsats /ɡrˈɵndsats/ (n, ut)
aicsím
  princip

grundskola /ɡrˈɵndskuːlˌa/ (n, ut)
bunscoil
  den /första/ obligatoriska utbildningen invånarna i en stat genomgår, normalt som barn då skolplikt gäller och i Sverige normalt under tio läsår (inklusive förskoleklassen) mellan höstterminen det kalenderår barnen fyller 6 år och (slutet av) vårterminen det kalenderår de fyller 16 år

grundtal /ɡrɵndtˈɑːl/ (n, neut)
bunuimhir
  positivt heltal

grundval /ɡrˈɵndval/ (n, ut)
bunsraith
  under­lag för byggnadsverk
  bas, grundlag

grupp /ɡrˈɵp/ (n, ut)
dream
  flera objekt som kan uppfattas som en enhet eftersom de står i något förhållande till varandra

gruppera /ɡrˈɵpərˌa/ (v)
dream
  anordna eller fördela i grupper

gruppering /ɡrˈɵpərˌɪŋ/ (n, ut)
grúpáil
  det att gruppera, även grupp

gruppvåldtäkt /ɡrˈɵpvoːldtˌɛkt/ (n, ut)
éigniú droinge
  våldtäkt med fler än en förövare

grus /ɡrˈʉs/ (n, neut)
gairbhéal
  mängd små stenar, använda för vägar, anlagda gångar eller för dränering

grusa /ɡrˈʉsa/ (v)
gairbhéal
  sprida ut grus, vanligen över en väg
dais
  omintetgöra, krossa

gruva /ɡrˈʉva/ (n, ut)
mianach

gruvarbetare /ɡrˈʉvarbˌeːtarə/ (n, ut)
mianadóir
  person som arbetar i en gruva

gruvbrytning /ɡrˈɵvbrytnˌɪŋ/ (n, ut)
mianadóireacht
  utvinning av mineraler i en gruva

gruvlig /ɡrˈɵvlɪɡ/ (adj)
gráiniúil
  fasansfull, fruktansvärd, förfärlig, förskräcklig, hemsk, ohygglig, oroväckande, ryslig, skräckinjagande; avskyvärd, hisklig, gräslig, vederstygglig; otäck, obehaglig, oroande

gry /ɡrˈyː/ (v)
breacadh an lae
  bli ljusare i och med att solen stiger på morgonen
  ta sin början, börja att visa sig eller utveckla sig, framträda så småningom

grym /ɡrˈyːm/ (adj)
ainiochtach
  ond, hemsk, förfärlig, förfärande

grymhet /ɡrˈymheːt/ (n, ut)
ainiocht
  egenskapen att vara grym
ainghníomh
  handling som är grym (extremt ond och oschysst)

grymta /ɡrˈymta/ (v)
gnúsacht
  låta som en gris

gryn /ɡrˈyːn/ (n, neut)
piocuaran
  skalat, och ibland även krossat eller sammanpressat, sädeskorn

gryning /ɡrˈyːnɪŋ/ (n, ut)
camhaoir
  tiden på dygnet då det ljusnar efter natten och solen går upp
  början av något

gryta /ɡrˈyːta/ (n, ut)
corcán
  kokkärl avsett för kokning av större mängder mat; som förr oftast tillverkades av täljsten eller lera, hade tre ben, och placerades i eldstaden; numera liknande en kastrull, gjord av rostfritt stål eller aluminium
stobhach
  maträtt som har halvfast konsistens, vilken kan bestå av många olika råvaror, som tillagas i en gryta (kokkärl)

grädda /ɡrˈɛda/ (n, ut)
uachtar
  den del av något (ofta abstrakt) som har högsta status och stil, det mest förnäma
  grädde

grädde /ɡrˈɛdə/ (n, ut)
uachtar

gräddfil /ɡrˈɛdfiːl/ (n, ut)
uachtar géar
  syrad grädde

gräddvit /ɡrˈɛdviːt/ (adj)
bánbhuí
  som har samma färg som grädde; vit med gulaktig nyans:

gräl /ɡrˈɛːl/ (n, neut)
bruíon

gräla /ɡrˈɛːla/ (v)
bruíon

grälsjuk /ɡrˈɛlsxʉk/ (adj)
achrannach

gräma /ɡrˈɛːma/ (v)
buair
  vålla (någon) djup och varaktig sorg, vanligen förbunden med irritation, förargelse, harm eller vrede

grämelse /ɡrˈɛːməlsə/ (n, ut)
brón
  känsla av varaktig sorg, vanligen förbunden med förargelse

gränd /ɡrˈɛnd/ (n, ut)
caolsráid

gräns /ɡrˈɛns/ (n, ut)
teorainn
  den tänkta eller i praktiken synbara linje som avgör var ett geografiskt eller politiskt område slutar och ett annat börjar; i synnerhet var ett land börjar respektive slutar

gränsland /ɡrˈɛnsland/ (n, neut)
dúiche theorann
  det som är mellan två tillstånd

gränsle /ɡrˈɛnslə/ (adv)
gabhalscartha
  med ett ben på vardera sidan av något

gränslös /ɡrˈɛnsløːs/ (adj)
ábhal

gränspolis /ɡrˈɛnspɔlˌiːs/ (n, ut)
custam
  polis med huvudsaklig uppgift att bevaka en gräns

gränsvärde /ɡrˈɛnsvɛːrdə/ (n, neut)
cum
  per någon regel eller lag definierat värde som inte bör underskridas eller överskridas, för att något ska godkännas, eller något ska hända eller inte hända, eller dylikt
  det värde ett uttryck går mot då den oberoende variabeln går mot ett visst värde eller ±oändligheten; funktionen f sägs ha gränsvärdet A när x går mot a om det till varje tal ε > 0 hör ett tal δ > 0 sådant att |x−a| < δ ⇒ |f(x)−A| < ε; definitionerna när argumentet går mot ±∞ är analoga
  det värde en konvergent talföljd eller serie går mot

gräs /ɡrˈɛːs/ (n)
féar
  Poaceae, en växtfamilj vars medlemmar är vanligt förekommande örter som består av ihålig stam och blad som delvis omsluter växten (i sammansättningar även om liknande, obesläktade växter)
  större samling individer av växtfamiljen gräs:

gräsa /ɡrˈɛːsa/ (v)
cuir ar féarach
  beta, gå på bete
  rikoschettera

gräsand /ɡrˈɛːsand/ (n, ut)
lacha

gräshoppa /ɡrˈɛshɔpˌa/ (n, ut)
dreoilín teaspaigh
  insekt i ordningen Orthoptera med korta antenner och kraftiga bakben

gräsklippare /ɡrˈɛsklɪpˌarə/ (n, ut)
lomaire faiche

gräslig /ɡrˈɛslɪɡ/ (adj)
in anchruth

gräslök /ɡrˈɛsløːk/ (n, ut)
síobhas
  en art i familjen liljeväxter med en liten lökväxt som påminner om gräs

gräsmatta /ɡrˈɛsmatːˌa/ (n, ut)
léana
  större yta täckt av levande gräs

gräsmånad /ɡrˈɛsmoːnˌad/ (n, ut)
Aibreán
  april, aprilmånad

gräsrotsfinansiering /ɡrˈɛsrɔtsfˌiːnansˌiːeːrˌɪŋ/ (n, ut)
slua-mhaoiniú
  finansiering av ett projekt genom att vädja om bidrag från allmänheten

gräva /ɡrˈɛːva/ (v)
rómhair, tochail
  åstadkomma en fördjupning i något (särskilt i marken) genom av avlägsna en del av materialet

grävling /ɡrˈɛvlɪŋ/ (n, ut)
broc
  en art (Meles meles) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten grävling

grävmaskin /ɡrˌɛvmasxˈiːn/ (n, ut)
tochaltóir

grå /ɡrˈoː/ (adj)
liath, glas
  som är blandning av svart och vit; som har färgen mellan mörkgrå: och ljusgrå:

grå flugsnappare /ɡrˈoː flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
cuilire liath

grå starr /ɡrˈoː stˈar/ (n)
fionn
  grumling av den normalt helt genomskinliga ögonlinsen orsakat av denaturering av linsens proteiner, som bl.a. leder till disig och dimmig syn

gråal /ɡrˈoːal/ (n, ut)
fearnóg liath
  en varietet (Alnus incana var. incana) inom trädslaget Alnus incana; individ av varieteten Alnus incana var. incana

gråbo /ɡrˈoːbuː/ (n, ut)
liathlus
  en art (Artemisia vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gråbo

grågås /ɡrˈoːɡoːs/ (n, ut)
gé ghlas

gråhäger /ɡrˈoːhɛːjər/ (n, ut)
corr réisc
  en art (Ardea cinerea) inom fågelfamiljen hägrar (Ardeidae); individ av arten gråhäger

gråsej /ɡrˈoːsəj/ (n, ut)
glasán
  en stor torskliknande fisk (Pollachius virens) som kan bli upp till 130 cm lång, väga upp till 32 kg och finns bl.a. på västkusten och i Nordsjön

gråsparv /ɡrˈoːsparv/ (n, ut)
gealbhan binne
  en art (Passer domesticus) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten gråsparv

gråsugga /ɡrˈoːsɵɡˌa/ (n, ut)
cláirseach
  ett slags djur som bildar en taxonomisk ordning som kallas Isopoda tillhörande understammen kräftdjur (Crustacea); individ av djur inom denna ordning

gråsäl /ɡrˈoːsɛːl/ (n, ut)
rón glas
  en sälart (Halichoerus grypus) som lever längs Europas, Sibiriens och Nordamerikas kuster; individ av denna art

gråta /ɡrˈoːta/ (v)
goil, caoin
  utsöndra vätska (tårar) från tårkörtlar i ögonen, för att få bort föroreningar eller följt av stark känslomässig aktivitet, såsom sorg eller glädje

gråtmild /ɡrˈoːtmɪld/ (adj)
olagónach
  som har lätt att börja gråta, alltför känslosam
coscrach
  som är så rörande att det får en att börja gråta

gråtrut /ɡrˈoːtrʉt/ (n, ut)
faoileán scadán

gråverk /ɡrˈoːvərk/ (n, neut)
iora
  (pälsverk av) ekorrens vinterpäls

gröda /ɡrˈøːda/ (n, ut)
barr

grön /ɡrˈøːn/ (adj)
glas, uaine
  som har färgen grönt; som har samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; som har en färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; som har en färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret

gröngöling /ɡrˈœŋøːlˌɪŋ/ (n, ut)
cnagaire glas
  en art (Picus viridis) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae); individ av arten gröngöling

grönkål /ɡrˈœŋkoːl/ (n, ut)
cál
  en typisk vintergrönsak (Brassica oleracea var. sabellica)

grönlandsval /ɡrˈœnlandsvˌal/ (n, ut)
míol mór ceann bogha
  en däggdjursart (Balaena mysticetus) inom familjen rätvalar (Balaenidae); individ av denna art

grönländare /ɡrˈœnləndˌarə/ (n, ut)
Graonlannach

grönländsk /ɡrˈœnləndsk/ (adj)
Graonlannach
  som rör Grönland, det grönländska språket eller folket

grönländska /ɡrˈœnləndskˌa/ (n, ut)
Graonlainnis
  språk som talas på Grönland

grönmögelost /ɡrˈœnmøːjəlˌɔst/ (n, ut)
gorm
  dessertost med grönmögel (framför allt Penicillium roqueforti)

grönpeppar /ɡrˈœnpəpˌar/ (n, ut)
piobar glas
  frystorkade omogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

grönsak /ɡrˈœnsak/ (n, ut)
glasra
  ätbara växter (oftast även svampar) som inte är söta eller anses vara nötter, säd, örter, och frukter (i allmän definition), oftast liknande örter (i botanisk betydelse)

grönsakshandlare /ɡrˈœnsɑːkshˌandlarə/ (n, ut)
grósaeir glasraí
  person som till yrket säljer grönsaker

grönsaksland /ɡrˈœnsɑːkslˌand/ (n, neut)
garraí cistine
  avgränsad odlingsmark för grönsaker

grönsiska /ɡrˈœnsɪskˌa/ (n, ut)
píobaire
  en art (Spinus spinus, tidigare: Carduelis spinus) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten grönsiska

grönt /ɡrˈœnt/ (n, neut)
glas
  grön färg; samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med trygghet eller tillåtelse

grönt ljus /ɡrˈœnt jˈʉs/ (n)
solas glas
  klartecken, klarsignal, godkännande, fritt fram

gröt /ɡrˈøːt/ (n, ut)
leite
  maträtt bestående av spannmål i form av gryn, flingor eller mjöl som kokats i vätska till en halvfast, degaktig röra

grötomslag /ɡrˈøːtɔmslˌɑːɡ/ (n, neut)
ceirín
  omslag med varm gröt som läggs på en bula

guanin /ɡˌʉanˈiːn/ (n, neut)
guainín

guava /ɡˈʉavˌa/ (n, ut)
guábha
  en växtart (Psidium guajava) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae); individ av denna arten
  en frukt från [1]

gubbe /ɡˈɵbə/ (n, ut)
seanduine
  make, man som man är tillsammans med

gud /ɡˈʉd/ (n, ut)
dia

gudfar /ɡˈɵdfar/ (n, ut)
athair baistí

gudinna /ɡˈʉdɪnˌa/ (n, ut)
bandia

gudmor /ɡˈɵdmuːr/ (n, ut)
máthair bhaistí

gudsförgäten /ɡɵdsfˈœrjɛːtən/ (adj)
bodhar
  avlägsen, bortglömd (av Gud)

gudson /ɡˈɵdsuːn/ (n, ut)
mac baistí
  pojke i förhållande till sin gudfar eller gudmor

gudstjänst /ɡˈɵdsxənst/ (n, ut)
feidhmeannas
  sammankomst för gemensam andakt under fastlagda former för att tillsammans tillbe och lovsjunga Gud

guida /ɡˈʉiːdˌa/ (v)
treoraigh
  leda en person eller grupp personer genom en plats (t.ex. en stad eller ett museum) och samtidigt berätta om platsen

guide /ɡˈajdə/ (n, ut)
treoraigh

guidning /ɡˈʉɪdnˌɪŋ/ (n, ut)
turas treoraithe
  rundvisning, visning (av utställning, sevärdhet, stad) med vägvisare (guide)

guinean /ɡˈʉiːnəˌan/ (n, ut)
Guineach
  person från Guinea eller med guineansk härkomst

gujarati /ɡˈʉjarˌɑːtiː/ (n, ut)
Gúisearáitis
  ett indoariskt språk som talas i indiska delstaten Gujarat

gujaratisk /ɡˈʉjarˌɑːtɪsk/ (adj)
Gúisearáitis
  som rör den indiska delstaten Gujarat eller dess invånare
  som rör språket gujarati

gul /ɡˈʉl/ (adj)
buí
  som har färgen gult; som har samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; som har en färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; som har en färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret

gul lök /ɡˈʉl lˈøːk/ (n)
oinniún

gulasch /ɡˈʉlaʃ/ (n, ut)
gúláis
  en starkt kryddad (ungersk) köttsoppa eller köttstuvning

gulaschsoppa /ɡˈʉlaʃsˌɔpa/ (n, ut)
gúláis
  ungersk soppa kokad på kött och potatis

guld /ɡˈɵld/ (n, neut)
ór
  grundämne, med atomummer 79 och symbolen Au, som är en gulaktig, synnerligen inert metall

guldmedalj /ɡˈɵldmədˌalj/ (n, ut)
bonn óir
  pris i form av en guldfärgad medalj som utdelas till den som kommer etta i en tävling

guldsmed /ɡˈɵldsməd/ (n, ut)
gabha óir
  person som smider guld

gulhämpling /ɡˈɵlhəmplˌɪŋ/ (n, ut)
seirín

gullig /ɡˈɵlɪɡ/ (adj)
caoin
  som på ett mjukt, varmt, vackert och oskyldigt känslofullt sätt ger välmående
  snäll

gullviva /ɡˈɵlviːvˌa/ (n, ut)
bainne bó bleacht
  växtarten Primula veris

gulna /ɡˈɵlna/ (v)
buí

gulnäbbad lira /ɡˈɵlnəbˌad lˈiːra/ (n)
cánóg Cory

gulsot /ɡˈɵlsuːt/ (n, ut)
buíochán
  symtom där huden och ögonvitorna gulnar på grund av ansamling av bilirubin

gult /ɡˈɵlt/ (n, neut)
buí
  gul färg; samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med högtiden påsk

gumma /ɡˈɵma/ (n, ut)
ruacán caillí
  kvinna (oavsett ålder) som på något sätt liknar en gammal kvinna
muirneach
  kvinna (vanligen ung) som hålls kär (ofta ung dotter tilltalad av en förälder)

gummera /ɡˈɵmeːrˌa/ (v)
carball
  förse med gummi

gummi /ɡˈɵmiː/ (n, neut)
rubar
  organiskt ämne med elastiska egenskaper
  suddgummi; radergummi
  kondom

gunga /ɡˈɵŋa/ (n, ut)
luascán

gunga /ɡˈɵŋa/ (v)
luascán
  svaja fram och tillbaks; röra sig fram och tillbaka i en rörelse som en harmonisk svängning

gungbräde /ɡˈɵŋbrɛːdə/ (n, neut)
luascán
  lång bräda som är fäst på en bock i mitten som kan gungas upp och ned

gungfly /ɡˈɵŋflyː/ (n)
bogach
  torvmark som vilar på vatten eller gyttja

gungstol /ɡˈɵŋstuːl/ (n, ut)
cathaoir luasctha
  stol vars ben är fästade på två identiska böjda skenor (en på vardera sidan) som är parallella med stolens sittriktning och som utgör stolens enda kontakt med golvet och därmed låter stolen gunga fram och tillbaka allteftersom skenornas kontaktpunkt med golvet förskjuts

gupp /ɡˈɵp/ (n, neut)
uchtóg mhoillithe
  fartgupp, farthinder, konstgjord upphöjning på väg för att tvinga trafikanterna att sänka farten

gurka /ɡˈɵrka/ (n, ut)
cúcamar
  en art i familjen gurkväxter; exemplar av denna art

gurkmeja /ɡˈɵrkməjˌa/ (n, ut)
tuirmeiric
  smaklöst gult pulver som används som krydda för att ge maträtter en gulaktig färg, ofta inom indisk matlagning

gurkört /ɡɵrkˈœt/ (n, ut)
borráiste
  en art (Borago officinalis) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten gurkört

gutår /ɡˈʉtoːr/ (interjection)
sláinte
  gott år, skål

guvernement /ɡˈʉvərnəmˌɛnt/ (n, neut)
cúige
  förvaltningsområde, provins

guvernör /ɡˈʉvərnˌøːr/ (n, ut)
gobharnóir
  ståthållare; styresman för ett guvernement; förvaltningschef i en delstat i USA

guyanan /ɡˈʉyːˌanan/ (n, ut)
Guánach
  person från Guyana eller med guyanansk härkomst

guyanansk /ɡˈʉyːˌanansk/ (adj)
Guánach

guyananska /ɡˈʉyːˌananskˌa/ (n, ut)
Guánach
  kvinnlig invånare i Guyana eller med guyanansk härkomst

gylf /jˈylf/ (n, ut)
cailpís

gyllenbrun /jˈylənbrˌɵn/ (adj)
crón

gyllene /jˈylənə/ (adj)
órga
  som är av guld
  som är guldfärgad eller har guldliknande färg
  som är mycket lämpligt
  som kännetecknas av blomstring, framgång o.dyl.

gyllene snittet /jˈylənə snˈɪtət/ (n)
Cóimheas Órga
  en matematisk konstant, som motsvarar \frac{\sqrt{5}+1}{2} eller avrundat till tio decimaler 1,\!6180339887 och som vanligtvis betecknas φ

gyllenlack /jˈylənlˌak/ (n)
lus an bhalla
  en art (Erysimum cheiri) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten gyllenlack

gym /jˈyːm/ (n, neut)
ionad aclaíochta

gymnasieskola /jˈymnasˌiːəskˌuːla/ (n, ut)
ardscoil
  frivillig skolform för ungdomar som gått ut grundskolan; finns med olika inriktningar

gynekolog /jˌyːnəkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
lia ban
  läkare med specialistkompetens som rör kvinnors underlivssjukdomar och graviditetsrelaterade besvär

gynekologi /jˌyːnəkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
liacht bhan

gynna /jˈyna/ (v)
brabach
  ge någon fördelar i förhållande till någon annan

gyttja /jˈytja/ (n, ut)
láib

gäcka /jˈɛkːa/ (v)
sciath
  driva med, driva gäck med, göra narr av, leka katt och råtta

gädda /jˈɛda/ (n, ut)
liús
  en art (Esox lucius) inom fiskfamiljen gäddor (Esoxidae); individ av arten gädda

gäl /jˈɛːl/ (n, ut)
geolbhach
  person som tillhör någon av de gäliska folkgrupperna från Irland eller Skottland, ofta om en gälisktalande skotte

gälisk /jˈɛːlɪsk/ (adj)
Gaelach

gäliska /jˈɛːlɪskˌa/ (n, ut)
Gaelach
  skotsk gäliska
  en gälisk kvinna

gäll /jˈɛl/ (adj)
géar
  hög(ljudd), genomträngande, skarpt (ljud) med hög frekvens; modernt ofta om ton som ligger högt på tonskalan; förr även allmännare: ljudlig, kraftigt ljudande eller klingande, dånande; även högröstad
  gräll och stickande, bjärt och skrikande; färgstark

gäll /jˈɛl/ (n, neut)
liú
  verbalsubstantiv till gälla; galande; förr även allmännare: rop, skrik
  pastorat (omfattande ett en eller flera socknar)

gälla /jˈɛla/ (v)
bailí
  vara giltig, gällande eller tillämplig
liú
  ljuda gällt

gällande /jˈɛlandə/ (adj)
bailí
  giltig, tillämplig eller som gäller (vid ett visst tillfälle eller en viss tid)

gäng /jˈɛŋ/ (n, neut)
bandán
  grupp med social samhörighet, i synnerhet ungdomar med samfälld uppfattning om ett alternativt, ofta kriminellt, beteende

gänga /jˈɛŋa/ (n, ut)
snáithe a chur
  spiralformat mönster på ett cylindriskt föremål

gärdsmyg /jˈɛːrdsmyːɡ/ (n, ut)
dreoilín
  en art (Troglodytes troglodytes) inom fågelfamiljen gärdsmygar (Troglodytidae); individ av arten gärdsmyg

gärna /jˈɛrna/ (adv)
le do thoil
  anger att individen önskar att något sker på ett visst sätt

gärning /jˈɛrnɪŋ/ (n, ut)
gníomhas
  handling; bedrift; dåd (ofta, men inte endast negativt eller brottsligt eller skamligt)

gäspa /jˈɛspa/ (v)
déan
  (om djur) öppna munnen fullständigt och andas in (vanligtvis på grund av trötthet)

gäspning /jˈɛspnɪŋ/ (n, ut)
méanfach
  det att gäspa

gässling /jˈɛslɪŋ/ (n, ut)
góislín

gäst /jˈɛst/ (n, ut)
aoi
  person på besök, speciellt då personen blivit inbjuden

gästabud /jˈɛstabˌʉd/ (n, neut)
fleá
  fest med många inbjudna

gästfri /jˈɛstfriː/ (adj)
aíoch
  gästvänlig, inbjudande, välkomnande

gästfrihet /jˈɛstfriːhˌeːt/ (n, ut)
cóir
  beredvillighet att ta emot gäster, egenskapen att vara gästfri

gästgivargård /jˈɛstjiːvˌarɡoːrd/ (n, ut)
teach tábhairne
  värdshus

gästvänlig /jˈɛstvənlˌɪɡ/ (adj)
aíoch
  som tycker om att ha gäster

gå /ɡˈoː/ (v)
siúil
  förflytta sig (framåt eller bort från något); avlägsna sig

gå bort /ɡˈoː bˈɔrt/ (v)
imigh sall
  dö, avlida

gå för /ɡˈoː føːr/ (v)
tar
  få orgasm; komma

gå igen /ɡˈoː ˈiːjən/ (v)
gnáthaigh
  vara förnimbar för de efterlevande efter sin egen död; spöka
ciabhóg
  stängas, stänga sig

gå igenom /ɡˈoː ˈiːjeːnˌɔm/ (v)
pléigh le
  (behöva) uppleva (något negativt); utsättas för, utstå, uthärda, genomleva

gå med på /ɡˈoː meːd poː/ (v)
aontaigh

gå miste om /ɡˈoː mˈiːstə ɔm/ (v)
caill
  förlora något

gå mot /ɡˈoː muːt/ (v)
ionsaí

gå ner /ɡˈoː nˈeːr/ (v)
foireann
  försvinna under horisonten

gå på bio /ɡˈoː poː bˈiːuː/ (v)
dul

gå sönder /ɡˈoː sˈœndər/ (v)
bris
  brytas upp i (flera) delar

gå till /ɡˈoː tɪl/ (v)
tarlaigh
  följa ett händelseförlopp; utspela sig
an
  (hur något ska) göras

gå upp /ɡˈoː ˈɵp/ (v)
éirigh
  börja synas över horisonten
  stiga ur sängen efter att ha sovit

gå ur /ɡˈoː ˈʉr/ (v)
dealaigh
  formellt sluta att vara en medlem i (en organisation eller liknande)

gå ut /ɡˈoː ˈʉt/ (v)
amach
  förflytta sig till fots från att vara inomhus till att vara utomhus
céimí
  fullborda sina studier vid en skola

gå vidare /ɡˈoː vˈiːdarə/ (v)
bí ar bun
  fortsätta göra något, ofta på en ny nivå

gå vilse /ɡˈoː vˈɪlsə/ (v)
éirigh caillte
  inte längre veta var man befinner sig efter att ha promenerat

gående /ɡˈoːəndə/ (n)
coisí
  person som rör sig i trafiken till fots, eller som rider eller åker sparkcykel, rullskridskor, skateboard och dylikt

gång /ɡˈɔŋ/ (n, ut)
siúl
  det att gå, d.v.s. det att medelst periodiska benrörelser förflytta sig över en yta utan att springa
  sätt att gå, gångstil, gångart
réim
  förlopp, fortgång
dorchla
  en längre passage i en byggnad, som förbinder olika delar; speciellt i till exempel en affär eller ett bibliotek: en passage mellan två hyllrader
uair
  enskilt tillfälle då något händer

gånga /ɡˈɔŋa/ (v)
siúil
  gå
  multiplicera

gångart /ɡˈɔŋɑːt/ (n, ut)
siúl
  fyrfota djurs sätt att gå eller röra sig

gångbro /ɡˈɔŋbruː/ (n, ut)
droichead coise
  bro för fotgängare (med gångbana)

gången /ɡˈɔŋən/ (adj)
thar bráid
  som har gått, förfluten

gånger /ɡˈɔŋər/ (preposition)
faoi
  multiplicerad med

gångfågel /ɡˈɔŋfoːjəl/ (n, ut)
válcaeir
  fågel med fötter anpassade för att gå

gångjärn /ɡˈɔŋjərn/ (n, neut)
inse
  beslag som används för att förbinda två objekt där det ena skall kunna rotera i förhållande till det andra

gångra /ɡˈɔŋra/ (v)
faoi

gångstig /ɡˈɔŋstɪɡ/ (n, ut)
cosán
  stig avsedd för eller brukad av fotgängare

gångväg /ɡˈɔŋvɛːɡ/ (n, ut)
siúlbhealach
  (vanligtvis mindre) väg, ofta belägen på en trottoar, avsedd för gående att färdas på

går /ɡˈoːr/ (n)
inné
  dagen innan den idag

gård /ɡˈoːrd/ (n, ut)
cleith
  området runt ett hus
clós
  en eller flera bebodda byggnader, vanligtvis på landsbygden

gårdag /ɡˈoːrdɑːɡ/ (n, ut)
inné

gås /ɡˈoːs/ (n, ut)
gé, gé ghlas
  fågel från släktena Anser eller Branta i familjen andfåglar

gåsgam /ɡˈoːsɡam/ (n, ut)
badhbh ghríofa

gåskarl /ɡˈoːskarl/ (n, ut)
gandal

gåta /ɡˈoːta/ (n, ut)
tomhas

gåva /ɡˈoːva/ (n, ut)
bronntanas
  något som en person eller institution ger till en annan person eller institution, ofta för att visa uppskattning eller uppmuntran
  en utmärkande, ofta medfödd, förmåga hos en människa eller ett annat djur

göda /jˈøːda/ (v)
beathaigh
  förse någon (oftast ett djur) med mycket mat för att göra att dess vikt ökar

gödsel /jˈœdsəl/ (n, ut)
aoileach

gödselstack /jˈœdsəlstˌak/ (n, ut)
carn aoiligh
  hög med spillning, vanligen från tamboskap, som används till gödsling av åkrar

gödsla /jˈœdsla/ (v)
leasaigh
  lägga ut ämne på mark som har odlats eller ska odlas för att grödorna ska växa bättre

gök /jˈøːk/ (n, ut)
cuach
  en art (Cuculus canorus) inom fågelfamiljen gökar (Cuculidae); individ av arten gök

gökur /jˈøːkʉr/ (n, neut)
clog cuaiche
  mekaniskt pendelur som efterliknar en banvaktstuga i Schwarzwald

göl /jˈøːl/ (n, ut)
bogach

gömd /jˈœmd/ (adj)
ceilte

gömma /jˈœma/ (v)
téigh i bhfolach
  göra så att något inte längre syns
  placera sig själv så att man inte längre syns

gömsle /jˈœmslə/ (n, neut)
clúid
  gömställe, gömme

gömställe /jˈœmstələ/ (n, neut)
cró folaigh
  plats att gömma sig eller föremål på; hemligt ställe

göra /jˈøːra/ (v)
déan
  utföra en aktivitet som den angivna personen associeras med, eller på ett sätt som den associeras med

göra debut /jˈøːra dˈeːbʉt/ (v)
cineál

göra illa /jˈøːra ˈɪla/ (v)
gortaigh
  fysiskt skada

göra narr av /jˈøːra nˈar ɑːv/ (v)
bí ag magadh
  förlöjliga, håna

göra någon sällskap /jˈøːra nˌoːɡɔn sˈɛlskɑːp/ (v)
comóir
  följa med någon som sällskap

göra ont /jˈøːra ˈʊnt/ (v)
gortaigh
  orsaka smärta
  vara drabbad av smärta

göra sig av med /jˈøːra sˈɛj ɑːv meːd/ (v)
cuir díot
  göra så att man själv inte längre har visst föremål eller viss person, särskilt när det är oviktigt vart föremålet eller personen tar vägen

göromål /jˈøːruːmˌoːl/ (n, neut)
dualgas
  arbetsuppgift, sysselsättning

gös /jˈøːs/ (n, ut)
liúsphéirse
  en art (Sander lucioperca) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten gös

göt /jˈøːt/ (n)
barra
  ett stycke gjuten metall avsedd för vidare bearbetning; gjutstycke

h /hˈoː/ (n, neut)
H
  ton med frekvens nära 493,88 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med aississ och cess

ha /hˈɑː/ (v)
táille
  vara i besittning av, äga eller inneha (något konkret eller abstrakt)
ag
  används tillsammans med supinumformen för att bilda perfekt och pluskvamperfekt
  tycka att något är
  använda, ha på sin kropp
  ha i sin ficka eller väska, ha lätt och snabb tillgång till något
  vara tvungen att bli klar med något inom den tid som anges

ha en skruv lös /hˈɑː ɛn skrˈʉv lˈøːs/ (v)
seachrán a bheith ort
  vara tokig

ha på /hˈɑː poː/ (v)
caith
  bära eller ha fäst på eller över sin kropp som klädesplagg, utrustning, smycke eller liknande
bí + object + ag + subject
  bära inpå kroppen, i fickan, i en väska, eller liknande

habituell /hˈɑːbiːtˌʉəl/ (adj)
gréasach

hachis /hˈaʃiːs/ (n, ut)
slamar
  hackat kött i sås, ragu

hacka /hˈakːa/ (n, ut)
grafóg
  redskap som används inom jordbruket för att luckra upp jorden och ta bort ogräs

hackare /hˈakːarə/ (n, ut)
haiceálaí
  expert inom datorteknik och programmering; person som önskar kunna så mycket som möjligt om datorer
  expert inom datorteknik och programmering som använder sina färdigheter för att skada andras datorsystem

hackbräde /hˈakbrɛːdə/ (n, neut)
téadchlár casúr
  ett stränginstrument liknande en cittra, utvecklat ur musikinstrumentet psaltare

hackspett /hˈakspət/ (n, ut)
cnagaire
  någon av de fågelarter i familjen hackspettar (Picidae); individ av dessa arter

hadron /hˈadruːn/ (n, ut)
hadrón

hafnium /hˈafniːˌʉm/ (n, neut)
haifniam

hage /hˈɑːɡə/ (n, ut)
féarach
  inhängning för betesdjur

hagel /hˈɑːɡəl/ (n, neut)
cloichshneachta
  nederbörd bestående av små ispartiklar, så kallade hagelkorn
codán
  kollektivt om projektiler skjutna ur ett hagelgevär
  en enskild projektil i en hagelsvärm; liten projektil skjuten ur ett hagelgevär

hagelgevär /hˈɑːɡəljəvˌɛːr/ (n, neut)
gránghunna
  gevär främst avsett att avfyra en svärm av flera underkalibriga metallhagel

hagga /hˈaɡa/ (n, ut)
cailleach
  kärring

haggis /hˈaɡiːs/ (n, ut)
hagaois
  skotsk nationalrätt bestående av lever, inälvor, lök, havregryn och blandade kryddor

hagla /hˈaɡla/ (v)
cuir cloichshneachta
  falla hagel

hagtorn /hˈaktuːrn/ (n, ut)
sceach gheal
  individ inom släktet (Crataegus) i familjen rosväxter

haitisk kreol /hˈɑːiːtˌɪsk krˈeːuːl/ (n)
Criól Fraincise Háítí
  ett kreolspråk som talas av befolkningen i Haiti

haj /hˈɑːj/ (n, ut)
siorc
  broskfisk av någon art inom överordningen hajar (Selachimorpha)

haja /hˈɑːja/ (v)
faigh
  förstå

hak /hˈɑːk/ (n, neut)
bain
  skåra

haka /hˈɑːka/ (n, ut)
smig
  yttersta delen av käken; delen av ansiktet som befinner sig under munnen

hake /hˈɑːkə/ (n, ut)
beir ar
  nackdel till någonting för övrigt övervägande positivt

hakka /hˈakka/ (n)
Haicéis
  ett kinesiskt språk eller dialekt av kinesiska, som talas i olika varianter i sydöstra delen av Kina (Fujian och Guangdong), Taiwan, Hong Kong, och av kinesiska minoriteter i Sydostasien

haklapp /hˈaklap/ (n, ut)
bráidín
  skyddande stycke av tyg eller plast som fästs runt halsen på småbarn som äter

hakparentes /hˈakparəntˌeːs/ (n, ut)
lúibín cearnach
  ett skiljetecken, en parentes av typen eller

hal /hˈɑːl/ (adj)
sciorrach
  som man lätt kan halka på; som har liten friktion

halka /hˈalka/ (v)
fo-ghúna
  tappa fotfästet på grund av att underlaget är halt

halleluja /hˈaləlˌʉja/ (interjection)
aililiú
  kristet och judiskt glädjeutrop; utrop i psalmer och liturgiska sånger som uppmanar till att prisa Gud

hallick /hˈalɪk/ (n, ut)
máistir striapach

hallon /hˈalɔn/ (n, neut)
sú craobh
  Rubus idaeus; art inom familjen Rosväxter
  frukt av arten ovan (botaniskt en hel hop av stenfrukter)

halloween /hˈaluːvəən/ (n, ut)
Oíche Shamhna
  högtid som firas den 31 oktober, symboliserat med skräck och utklädnad till varulvar, vampyrer m.fl.

hallucination /hˌalʉsˌɪnasxˈuːn/ (n, ut)
bréagchéadfa

hallå /hˈaloː/ (interjection)
Dia duit
  används som hälsningsord

halm /hˈalm/ (n, ut)
cochán
  mängd strån av mogna sädesväxter

hals /hˈals/ (n, ut)
muineál, scóig
  kroppsdel mellan huvudet och kroppen hos många djur

halsband /hˈalsband/ (n, neut)
bráisléad brád

halsbandsparakit /hˈalsbandspˌɑːrakˌiːt/ (n, ut)
pearaicít mhuinceach
  en fågelart (Psittacula krameri) i familjen äkta papegojor (Psittacidae); individ av denna art

halsbränna /hˈalsbrənˌa/ (n, ut)
daigh chroí
  obehag av att magsaft når matstrupen och ibland upp i munhålan

halsduk /hˈalsdʉk/ (n, ut)
cochall

halskrås /hˈalskroːs/ (n, neut)
rufachán
  veckad eller krusad halskrage

halstra /hˈalstra/ (v)
rósta
  grilla något på hög värme

halt /hˈalt/ (n, ut)
sásta
  andel av ett ämne (i en blandning eller lösning)

halv /hˈalv/ (adj)
leath-
  till 50&nbsp;%, bestående av en av två lika stora delar (50&nbsp;%) av något

halva /hˈalva/ (n, ut)
leath
  50 % av något; en av två lika stora delar vilka inte överlappar varandra och som tillsammans utgör helheten

halvbror /hˈalvbruːr/ (n, ut)
leasdeartháir
  syskon av manligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halveringstid /hˈalveːrˌɪŋstiːd/ (n, ut)
leathré

halvhjärtad /hˈalvjətˌad/ (adj)
fuarbhruite
  utan någon egentlig ansträngning eller entusiasm

halvklot /hˈalvkluːt/ (n, neut)
leathsféar
  hälften av ett klot

halvledare /hˈalvleːdˌarə/ (n, ut)
leathsheoltóir
  elektronisk komponent gjord av sådant material (diod, transistor, integrerad krets)

halvmetall /hˈalvmətˌal/ (n, ut)
miotalóideach
  grundämne på gränsen mellan metallerna och icke-metallerna i det periodiska systemet, ofta användbart som halvledare

halvmåne /hˈalvmoːnə/ (n, ut)
corrán gealaí

halvsyster /hˈalvsystər/ (n, ut)
leasdeirfiúr
  syskon av kvinnligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halvt /hˈalvt/ (adv)
leath

halvvägs /hˈalvəɡs/ (adv)
leath bealaigh
  med (ungefär) hälften av den avsedda sträckan bakom sig
  (även i andra bemärkelser) mitt i eller på

halvö /hˈalvøː/ (n, ut)
leithinis
  landområde som till stor del, men inte helt, är omgivet av vatten

hamburgare /hˈambɵrɡˌarə/ (n, ut)
burgar
  snabbmatsrätt vanligen bestående av två brödskivor med en eller flera köttskivor och ofta andra ingredienser som dressing, sallad, ketchup, tomat, gurka och ost mellan

hammare /hˈamarə/ (n, ut)
casúr
  ett verktyg som används till att slå med, ofta att slå in spik

hammaren och skäran /hˈamarən ɔk sxˈɛːran/ (n)
casúr agus corrán

hammarhaj /hˈamarhˌaj/ (n, ut)
siorc ceann casúir
  en art (Sphyrna zygaena) inom broskfiskfamiljen hammarhajar (Sphyrnidae); individ av arten hammarhaj

hammel /hˈaməl/ (n, ut)
molt
  kastrerad bagge

hamn /hˈamn/ (n, ut)
port
  plats där båtar eller fartyg kan lägga till och lastas eller lossas

hamna /hˈamna/ (v)
faigh
  (om fartyg eller båt, eller personer ombord på dessa) angöra en hamn; löpa in i en hamn; lägga till; landa

hampa /hˈampa/ (n, ut)
cnáib
  en växt, släktet Cannabis, arten Cannabis sativa
  fibrer från växten, lämpliga att göra rep av

hamra /hˈamra/ (v)
gread
  slå eller banka upprepade gånger, vanligen med hammare

hamster /hˈamstər/ (n, ut)
hamstar
  ett mindre gnagare som gräver gångar med bon och förrådskammare, populära som husdjur i stora delar av världen

han /hˈan/ (pronoun)
sé, é
  som tilltalsord till person av manligt kön till vilken den talande inte vill säga du; dels (ålderdomligt) för att visa hövlighet (ofta till person med högre social status), istället av ni eller titel; dels (folkligt i vissa trakter) till främmande personer; dels (mindre brukligt, vardagligt) till personer av lägre samhällsställning eller till underordnade (ofta med bristande hövlighet); dels (vardagligt) skämtsamt nedlåtande

hand /hˈand/ (n, ut)
lámh
  den yttersta delen av armen, där fingrarna sitter.
  de kort man håller i handen; (ibland specifikare) ett givet antal kort som ges till varje spelare i en spelomgång i kortspel
  en given spelomgång i kortspel då spelare ges ett givet antal kort

handbok /hˈandbuːk/ (n, ut)
téacsleabhar

handboll /hˈandbɔl/ (n, ut)
liathróid láimhe
  boll som används inom sporten handboll

handduk /hˈandʉk/ (n, ut)
tuáille
  textilvara avsedd att torka bort fukt, särskilt från en persons kropp eller våt disk

handel /hˈandəl/ (n, ut)
tráchtáil
  utbyte av varor, tjänster och kapital, det att köpa och sälja

handelsvara /hˈandeːlsvˌɑːra/ (n, ut)
earra
  vara som utväxlas i handelsrelationer

handfat /hˈandfat/ (n, neut)
doirteal

handflata /hˈandflatˌa/ (n, ut)
bos, dearna

handfull /hˈandfɵl/ (n)
crág
  något av en storlek som får plats i en hand eller något i en kvantitet jämförbar med antalet fingrar på en hand; litet antal, några få, liten mängd

handikapp /hˈandiːkap/ (n, neut)
cis
  försvårande villkor som sätts upp för att göra kampen mellan två ojämna spelare mer jämn, till exempel vikt-, tids-, avstånds- eller poängskillnad; även handicap
  försvårande livsförutsättning, medfödd eller till följd av olycka eller sjukdom, som hämmar och håller tillbaka individen.
  generellt om försvårande förutsättning eller nedsatt förmåga

handla /hˈandla/ (v)
bheith ag siopadóireacht
  vid ett tillfälle ge bort pengar eller något annat värdefullt för att erhålla något (ofta flera varor) i utbyte
bí
  beskriva handlingen i exempelvis en bok eller film

handlare /hˈandlarə/ (n, ut)
ceannaí
  person som driver viss affär

handled /hˈandləd/ (n, ut)
bunrí
  den led som binder samman armen med handen

handledare /hˈandleːdˌarə/ (n, ut)
treoraigh
  person som stöttar och vägleder annan person /i ett ämne där handledaren har kunskap/

handledning /hˈandleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
teagasc
  det att handleda (någons arbete eller studier)

handling /hˈandlɪŋ/ (n, ut)
graf
  det en bok, föreställning, film eller annan berättelse handlar om; innehållet i den text som beskriver vad som händer i berättelsen
aicsean
  gärning; bedrift; det som någon utför /i livet/
cáipéis
  /mer eller mindre officiellt/ dokument
ceannach
  det att handla (införskaffa varor i (livsmedels)butik), eller tillfälle när någon handlar

handlägga /hˈandləɡˌa/ (v)
lámhaigh
  behandla (ett ärende)

handläggare /hˈandləɡˌarə/ (n, ut)
riarthóir
  tjänsteman, vars uppgift är att applicera gällande lagstiftning eller regelverk på inkommande ärenden

handläggning /hˈandləɡnˌɪŋ/ (n, ut)
próiseáil
  det att handlägga

handpenning /hˈandpənˌɪŋ/ (n, ut)
sil-leagan
  första avbetalning; förskott

handske /hˈandsxə/ (n, ut)
lámhainn
  beklädnad (av skinn) för händer som ursprungligen skapades för att skydda mot kyla

handskfack /hˈandskfak/ (n, neut)
póca lámhainní
  liten förvaringsplats i instrumentbrädan framför passagerarsätet

handstil /hˈandstiːl/ (n, ut)
scríbhneoireacht

handsåg /hˈandsoːɡ/ (n, ut)
sábh láimhe
  såg som används för hand

handtag /hˈandtɑːɡ/ (n, neut)
lámh
  ögla eller liknande på väska eller kasse att hålla i när den bärs
  reglage för att öppna dörrar; dörrhandtag
lámh chuidithe
  hjälp med fysisk aktivitet (bärhjälp, lyfthjälp etc.)

handväska /hˈandvəskˌa/ (n, ut)
mála láimhe
  mindre väska med handtag eller axelrem som kan bäras i hand eller hängas över axeln och som traditionellt starkt förknippas med kvinnligt bruk

hane /hˈɑːnə/ (n, ut)
fear
  ett kön; en hane av arten människa benämns oftast man
casúr
  den del av mekanismen i en revolver eller (äldre) gevär som slår på tändstiftet eller laddningen när vapnet avfyras

hanfot /hˈanfuːt/ (n, ut)
damhán alla
  fästanordning med två stroppar som hänger i en fästpunkt

hangar /hˈaŋar/ (n, ut)
haingear
  byggnad för flygplan

hangarfartyg /hˌaŋarfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
iompróir aerárthaí
  militärt fartyg på vilket militära stridsflygplan förvaras och kan starta och landa

hans /hˈans/ (pronoun)
a

hanseatisk /hˈansəˌatɪsk/ (adj)
Hainseatach
  som rör den medeltida Hansan eller dess invånare hanseater

hansestad /hˈansəstˌad/ (n, ut)
cathair Hainseatach
  stad som tillhörde Hansan

hantel /hˈantəl/ (n, ut)
tromán lúith
  två tyngder med stång emellan för träning av armmusklerna

hantera /hˈanteːrˌa/ (v)
lámhaigh

hanterare /hˈanteːrˌarə/ (n, ut)
bainisteoir
  den som hanterar

hantering /hˈanteːrˌɪŋ/ (n, ut)
glacadh
  det att hantera

hantlangare /hˈantlaŋˌarə/ (n, ut)
cúntóir
  person i underordnad ställning som hjälper till med enklare eller grövre göromål; (överfört) person som blint tjänar som någons redskap

hantverk /hˈantvərk/ (n, neut)
ceardaíocht

hantverkare /hˈantvərkˌarə/ (n, ut)
ceardaí

hanzi /hˈansiː/ (n, neut)
Hansaí
  kinesiskt skrivtecken

hare /hˈarə/ (n, ut)
giorria
  individ av någon art från släktet harar (Lepus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

harig /hˈɑːrɪɡ/ (adj)
meata
  feg; som ger sig av från situationer som känns farliga eller hotfulla

harkrank /hˈarkraŋk/ (n, ut)
Pilib an gheataire
  långbent, myggliknande insekt av överfamiljen harkrankar (Tipuloidea) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa insekter

harkål /hˈarkoːl/ (n, ut)
duilleog Bhríde
  en art (Lapsana communis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten harkål

harlekin /hˌarləkˈiːn/ (n, ut)
airleacán
  (en typ i commedia dell'arte) gycklare, upptågsmakare

harlekinad /hˈarləkˌiːnad/ (n, ut)
airleacánacht
  komedi där hjälten är narren Harlekin (harlekin)

harmlös /hˈarmløːs/ (adj)
neamhdhíobhálach
  oskadlig, ofarlig, som saknar förmåga att orsaka skada

harmoni /harmˈoːniː/ (n, ut)
armóin
  tillstånd som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; tillstånd där flera objekt passar väl in i omgivningen och med varandra

harmonisk /harmˈoːnɪsk/ (adj)
armónach
  som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; som passar väl in i omgivningen; som trivs i omgivningen

harnesk /hˈɑːrnəsk/ (n, neut)
gabháil
  särskilt plagg av remmar kring överkroppen

harpa /hˈarpa/ (n, ut)
cláirseach
  ett slags stränginstrument

harpist /hˈarpɪst/ (n, ut)
cláirseoir
  person som spelar harpa

harpya /hˈarpyːˌa/ (n, ut)
airp
  sagoväsen (till hälften kvinna, till hälften fågel) i grekisk mytologi
iolar hairpí
  en i Sydamerika förekommande art (Harpia harpyja) och en av världens största örnar

harr /hˈar/ (n, ut)
donnóg aille
  en fiskart (Thymallus thymallus) inom familjen laxfiskar; individ av arten harr

harris /hˈariːs/ (n, neut)
giolcach shléibhe
  en växtart (Cytisus scoparius) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna art

harsyra /hˈaʂyːrˌa/ (n, ut)
seamair choille
  ört som liknar klöver; art Oxalis acetosella

harts /hˈats/ (n)
roisín
  samlingsnamn för en mängd olika halvfasta eller hårda organiska ämnen, både naturligen förekommande och syntetiska

hartsartad /hˈatsatˌad/ (adj)
roisíneach
  som liknar harts

harunge /hˈɑːrɵŋə/ (n, ut)
patachán
  unge till hare

harv /hˈarv/ (n, ut)
bráca
  jordbruksredskap som används för olika former av markbearbetning på gräsbeväxt mark och på öppen jord

harva /hˈarva/ (v)
bráca
  bearbeta med harv

hasardspelare /hˈɑːsardspˌeːlarə/ (n, ut)
ábhailleach
  person som ägnar sig åt hasardspel

hasch /hˈaʃ/ (n)
haisis
  typ av narkotikum framställt av indisk hampa)

hascha /hˈaʃa/ (v)
cuir ar siúl
  (miss)bruka haschisch eller cannabis
  halka, hasa (Att hascha runt på isen) (Närke)

hasha /hˈasha/ (v)
slamar

hassel /hˈasəl/ (n, ut)
coll

hasselnöt /hˈasəlnˌøːt/ (n, ut)
cnó coill

hassium /hˈasiːˌʉm/ (n, neut)
haisiam

hastig /hˈastɪɡ/ (adj)
araiciseach
  snabb, plötslig; som snabbt förändras

hastighet /hˈastɪɡhˌeːt/ (n, ut)
treoluas
  vektoriell storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid; fart med riktning

hastighetsbegränsning /hˈastɪɡhˌeːtsbəɡrˌɛnsnɪŋ/ (n, ut)
luasteorainn

hastighetsmätare /hˈastɪɡhˌeːtsmɛːtˌarə/ (n, ut)
luasmhéadar

hastigt /hˈastɪkt/ (adv)
aibéil
  ; på kort tid

hat /hˈat/ (n, neut)
fuath, gráin

hata /hˈɑːta/ (v)
is fuath le
  tycka mycket illa om; må dåligt vid någons närvaro; det att känna hat

hatare /hˈɑːtarə/ (n, ut)
fuathaitheoir
  person som hyser förakt mot någon eller någonting

hatt /hˈat/ (n, ut)
hata
  huvudbonad med kulle och brätte, vanligtvis tämligen styv (till skillnad från de mjukare mössorna)
  överdelen av fruktkroppen av en svamp, innhållande sporer

hausa /hˈɑːʉsˌa/ (n, ut)
Hásais
  ett tchadspråk som talas huvudsakligen i Niger och Nigeria med 24 miljoner modersmålstalare

hausse /hˈɑːɵsə/ (n, ut)
margadh bullúil
  allmän uppgång på fondbörs; kursstegring

hav /hˈɑːv/ (n, neut)
farraige, muir
  sammanhängande vattenområde som avskiljer kontinenter

havande /hˈavandə/ (adj)
ag iompar clainne
  med barn, befruktad, gravid

havandeskap /hˈavandˌɛskɑːp/ (n, neut)
toircheas
  det att vara havande

havre /hˈavrə/ (n, ut)
coirce

havregryn /hˈavrəɡrˌyːn/ (n, neut)
min choirce
  flingor av havre

havregrynsgröt /hˈavrəɡrˌynsɡrøːt/ (n, ut)
brachán coirce
  gröt bestående av havregryn, vatten och salt

havsabborre /hˈɑːvsabˌɔrə/ (n, ut)
doingean mara Eorpach
  Dicentrarchus labrax, en art inom familjen Egentliga havsabborrfiskar (Moronidae); individ av arten havsabborre

havsbotten /hˈɑːvsbɔtːən/ (n, ut)
grinneall na farraige
  botten av ett hav

havskräfta /hˈɑːvskrəftˌa/ (n, ut)
Gliomach na hIorua
  art (Nephrops norvegicus) av kräftdjur inom hummerfamiljen; individ av denna art

havssula /hˈɑːvsʉlˌa/ (n, ut)
gainéad

havsutter /hˈɑːvsɵtːər/ (n, ut)
dobhrán mara
  en mårddjursart (Enhydra lutris) som ingår i underfamiljen uttrar (Lutrinae); individ av denna art

havsvatten /hˈɑːvsvatːən/ (n, neut)
sáile

havsvidunder /hˈɑːvsviːdˌɵndər/ (n, neut)
ollphéist mhara
  monster i havet

havsöra /hˈɑːvsøːrˌa/ (n, neut)
cluas mhara
  någon av de snäckarter som ingår i familjen havsöron (Haliotidae) och dess enda släkte Haliotis; individ av dessa arter

havsörn /hɑːvsˈœrn/ (n, ut)
iolar mara

hawaiiansk /hˈɑːvaˌiːiːˌansk/ (adj)
Haváíoch
  som rör Hawaii

hawaiier /hˈɑːvaˌiːiːər/ (n, ut)
Haváíoch
  invånare från amerikanska delstaten Hawaii i Silla havet; person med hawaiiansk härkomst

hawaiisk /hˈɑːvaˌiːɪsk/ (adj)
Haváíoch
  som rör Hawaii

hawaiiska /hˈɑːvaˌiːɪskˌa/ (n, ut)
Haváis
  ett polynesiskt språk som har officiell status i Hawaii bredvid engelskan

heavy metal /hˈeːavˌyː mətˈɑːl/ (n)
miotal
  en musikgenre som utvecklades ur hårdrocken under 1970-talet och som i sin tur delas upp i en mängd olika subgenrer

hebreisk /hˈɛbrəˌɪsk/ (adj)
Eabhrach
  som rör det hebreiska språket eller hebréerna

hebreiska /hˈɛbrəˌɪska/ (n, ut)
Eabhrais

hebré /həbrˈeː/ (n, ut)
Eabhrach
  medlem eller ättling av ett semitiskt folk som hävdar sin härkomst från gamla testamentets Abraham, Isak och Jakob

hed /hˈeːd/ (n, ut)
caorán
  platt öppet trädlöst landskap av viss typ (mer eller mindre specifik beroende på sammanhang men exkluderande bland annat mossar) eller område bestående av sådant landskap

heden /hˈeːdən/ (adj)
págán
  hednisk

hedendom /hˈeːdəndˌɔm/ (n, ut)
págántacht
  med en västerländsk, abrahamtitisk utgångspunkt, den religion som existerade före den monoteistiska (kristna) lärans ankomst

heder /hˈeːdər/ (n, ut)
clú

hederlig /hˈeːdərlˌɪɡ/ (adj)
macánta
  som går att lita på; ärlig, sjyst, pålitlig

hederlighet /hˈeːdərlˌɪɡheːt/ (n, ut)
ionracas
  det att vara hederlig

hedning /hˈɛdnɪŋ/ (n, ut)
págán
  person som är varken kristen eller jude (för det mesta även inte heller muslim); person med annan tro än den abrahamitiska läran

hednisk /hˈɛdnɪsk/ (adj)
págánach
  som har sitt ursprung i eller rör hedendom och hedningar

hedonism /hˈeːdɔnˌɪsm/ (n, ut)
héadónachas
  filosofisk tankeskola som har njutning som högsta prioritet; även allmänt om livsstil som anses vara särskilt njutningslysten

hedra /hˈɛdra/ (v)
onóraigh

hej /hˈɛj/ (interjection)
dia duit
  verbal, ledig (och mycket vanlig) hälsningsfras (vid sammanträffande eller telefonkontakt)

hej /hˈɛj/ (n, neut)
dia duit
  en hälsning av typen "hej"

hej då /hˈɛj doː/ (interjection)
slán

heja /hˈɛja/ (interjection)
téigh

hejda /hˈɛjda/ (v)
coisc
  stanna upp

hejdlös /hˈɛjdløːs/ (adj)
dochloíte
  utan hejd; som inte kan stoppas

hektar /hˈɛktar/ (n)
heicteár

hel /hˈeːl/ (adj)
go léir

hela /hˈeːla/ (v)
cneasaigh
  göra någon frisk, ofta med magi eller liknande

hela tiden /hˈeːla tˈiːdən/ (adv)
ar feadh an ama
  mycket ofta, frekvent
an [[t-am]] ar fad
  alltid, vid varje tidpunkt

helg /hˈɛlj/ (n, ut)
deireadh seachtaine
  en eller flera sammanhängande dagar som kännetecknas av att många yrkesgrupper arbetar mindre än vanligt; alla lör- och söndagar samt vissa andra speciella dagar under året

helgdag /hˈɛlɡdɑːɡ/ (n, ut)
lá saoire
  söndag eller en annan enligt lag fastställd dag som är arbetsfri för att medborgarna ska kunna fira en religiös eller traditionell högtid

helgedom /hˈɛljədˌɔm/ (n, ut)
cumhdach
  tempel, en helig plats, något heligt

helgon /hˈɛlɡɔn/ (n, neut)
naomh

helgonförklara /hˈɛlɡɔnfœrklˌɑːra/ (v)
naomhainmnigh
  förklara för helgon

helhet /hˈɛlheːt/ (n, ut)
go léir
  något som betraktas i hela sin omfattning
  något som är helt, något som inte är delat, något som är odelbart

helig /hˈeːlɪɡ/ (adj)
beannaithe
  av religiös betydelse, vördad, respekterad, tabu

heliga stolen /hˈeːliːɡˌa stˈuːlən/ (n)
An Suí Naofa
  påveämbetet

helighet /hˈeːlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
beannaitheacht
  det att vara helig

helikopter /hˈeːliːkˌɔptər/ (n, ut)
héileacaptar, ingearán
  luftfarkost som lyfts och drivs framåt av en eller flera rotorer, propellrar

heliotrop /hˈeːliːˌɔtruːp/ (n, ut)
cloch fhola
  en grön prydnadssten med röda punkter
plúr na gréine
  en prydnadsväxt

helium /hˈeːliːˌʉm/ (n, neut)
héiliam

hell /hˈɛl/ (interjection)
go mbeannaítear duit
  var hälsad, var hyllad

hellen /hˈɛlən/ (n, ut)
Heilléanach
  forntida grek

hellensk /hˈɛlənsk/ (adj)
Gréagach
  som rör hellener eller /det forntida/ Grekland

heller /hˈɛlər/ (adv)
ach oiread

helnot /hˈɛlnuːt/ (n, ut)
lán-nóta

helt /hˈeːlt/ (adv)
ar fad

heltal /həltˈɑːl/ (n, neut)
slánuimhir

helvete /hˈɛlvətə/ (n, neut)
ifreann
  biblisk plats dit de ej lämpade för himlen kommer efter döden och där djävulen tros härska, även bildligt (då även i obestämd form och plural)

hem /hˈɛm/ (adv)
abhaile
  i riktning mot hemmet, hemorten, hemlandet e.d.

hem /hˈɛm/ (n, neut)
baile
abhaile
  hus eller lägenhet där en familj bor i såväl abstrakt som konkret mening
  institution för boende med viss service eller vård (t.ex. för äldre, yngre, sjuka e.d.)

hematuri /hˈɛmatˌʉriː/ (n, ut)
fual fola
  tillstånd med röda blodkroppar (erytrocyter) i urinen

hembiträde /hˈɛmbɪtrˌɛːdə/ (n, neut)
cailín aimsire
  person (vanligtvis använt om kvinna eller flicka) anställd att i sin arbetsgivares hushåll mot betalning utföra hushålls- och vardagssysslor

hemgift /hˈɛmjɪft/ (n, ut)
coibhche
  egendom som bruden för med sig hemifrån till sitt nya hem

hemgjord /hˈɛmjuːrd/ (adj)
baile

hemifrån /hˈɛmɪfrˌoːn/ (adv)
iargúlta
  borta från hemmet, inte hemma

hemisfär /hˈɛmɪsfˌɛːr/ (n, ut)
leathsféar
  halv sfär
  en planets halva (vanligen norra eller södra) ytområde

hemland /hˈɛmland/ (n, neut)
abhaile
  land där man är medborgare
  land där man är uppvuxen eller känner sig hemma

hemlig /hˈɛmlɪɡ/ (adj)
rún
  (om information) som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas; som hälls dold

hemlighet /hˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
rún
  information som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas

hemlängtan /hˈɛmləŋtˌan/ (n, ut)
cumha

hemläxa /hˈɛmlɛːksˌa/ (n, ut)
obair bhaile
  skoluppgift som en lärare ger till (sina) elev(er) att utföra utanför skoltid (i hemmet), ofta för att sedan lämnas in (om t.ex. skriftligt arbete) eller testas (om t.ex. inlärning av glosor) under skoltid en senare dag

hemlös /hˈɛmløːs/ (adj)
gan dídean
  som saknar bostad

hemma /hˈɛma/ (adv)
abhaile
  där man själv eller någon annan bor (i någons hem, hemland eller hemort)

hemmafru /hˈɛmafrˌʉ/ (n, ut)
bean tí
  gift kvinna som inte är förvärvsarbetande utan arbetar i hemmet med barnomsorg och hushållsarbete

hemmagjord /hˈɛmajˌuːrd/ (adj)
baile
  tillverkad i hemmet
  gjord av en själv, inte i fabrik eller i stor skala
  på ett enkelt vis som om det var gjort hemma

hemmasnickrad /hˈɛmasnˌɪkrad/ (adj)
baile
  tillverkad hemma, tillverkad utan professionellt verktyg

hemmastadd /hˈɛmastˌad/ (adj)
teach
  som känner sig hemma, som är bekant med en viss trakt; inte bortkommen, inte vilsen

hemofili /hˈɛmuːfˌiːliː/ (n, ut)
haemaifilia
  genetiskt betingad nedsatt förmåga att koagulera blod

hemoglobin /hˌɛmɔɡluːbˈiːn/ (n, neut)
haemaglóibin
  protein som finns i erytrocyter och står för syrgastransporten i blodet

hemsk /hˈɛmsk/ (adj)
uafásach
  mycket skrämmande eller på annat sätt dålig

hemsöka /hˈɛmsøːkˌa/ (v)
gnáthaigh
  återkomma till den plats där man levde innan sin egen död; spöka; gå igen

hemåt /hˈɛmoːt/ (adv)
abhaile

hen /hˈeːn/ (pronoun)
siú
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en godtycklig person vars kön är obekant eller irrelevant i sammanhanget, när båda könen avses
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en person vars könsidentitet varken är manlig eller kvinnlig, eller som inte vill definiera sig enligt konventionella könsnormer
iad
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en specifik person som man inte vill kategorisera efter kön, när man anser att könsbenämning är oväsentlig; används konsekvent som ersättning för pronomenen han och hon

henne /hˈɛnə/ (pronoun)
ise

hennes /hˈɛnəs/ (pronoun)
fuaim
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den omtalade (hon) om den omtalade har feminint genus; possessivt pronomen i tredje person singular femininum

hepatisk /hˈeːpatˌɪsk/ (adj)
aelus
  som rör levern

hepatit /hˈeːpatˌiːt/ (n, ut)
heipitíteas
  inflammation i levern

heptagon /hˈɛptɑːɡˌɔn/ (n, ut)
heipteagán

heraldik /hˈeːraldˌiːk/ (n, ut)
araltas
  vetenskapen om adelsvapen

heraldisk /hˈeːraldˌɪsk/ (adj)
araltas
  som har att göra med heraldik

hercegovinsk /hˈɛrsəɡˌuːvɪnsk/ (adj)
Heirseagaivéineach
  som rör regionen Hercegovina (södra delen av Bosnien och Hercegovina)

herde /hˈɛrdə/ (n, ut)
aoire
  person som vakar och ser efter människor liksom en herde sin boskap

hereditet /hˈeːrədˌiːteːt/ (n, ut)
dúchas

herero /hˈeːrərˌuː/ (n)
Heiréiris
  ett bantuspråk talat främst etniska herero (2) i Namibia och Botswana
  en folkgrupp som hör till bantufolken, som till största delen lever i Namibia, och övriga i Botswana och Angola; individ av denna folkgrupp

heretiker /hˈeːrətˌiːkər/ (n, ut)
eiriceach
  kättare

heretisk /hˈeːrətˌɪsk/ (adj)
eiriceach
  kättersk

hermafrodit /hˈɛrmafrˌuːdiːt/ (n, ut)
cadar
  tvåkönad individ

hermelin /hˌɛrməlˈiːn/ (n, ut)
easóg
  en art (Mustela erminea) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten hermelin

hermeneutik /hˈɛrmənəˌʉtiːk/ (n, ut)
heirméineotaic
  vetenskapen eller konsten att tolka eller förstå skrift; vetenskapen om textens innebörd och dess relevans för människor; tolkningen av religiösa urkunder; i fråga om alla litterära texter; i fråga om all verbal och icke-verbal kommunikation, såsom diskurser
  existensfilosofi där man menar att tolkningen och förståelsen är grundläggande för den mänskliga existensen

hermetisk /hˈɛrmətˌɪsk/ (adj)
ailceimiceach
  fullständigt lufttät
  anspelande på Hermes Trismegistos (Wikipedia), dennes "hermetiska" skrifter och deras mystik och alkemi

heroin /hˌeːruːˈiːn/ (n, neut)
héaróin
  sorts narkotikum besläktat med morfin

heroisk /hˈeːruːˌɪsk/ (adj)
gaisciúil

herpetologi /hˌɛrpətuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
reiptíleolaíocht
  vetenskapen om klasserna groddjur och kräldjur

herr /hˈɛr/ (n, ut)
an tuasal
  artighetstitel för en man

herravälde /hˈɛravˌɛldə/ (n, neut)
ardcheannas

herre /hˈɛrə/ (n, ut)
tiarna
  (manlig) härskare; överordnad person (man); person (man) som en slav lyder under

herregud /hˈɛrəɡˌʉd/ (interjection)
a Thiarna
  ett (mildare) kraftuttryck

herrgård /hˈɛrɡoːrd/ (n, ut)
mainéar
  stor lantgård som bebos av ett herrskap

herrinna /hˈɛrɪnˌa/ (n, ut)
bantiarna
  kvinnlig motsvarighet till herre; härskarinna; kvinnlig husbonde, matmor, fru (i huset)

hertig /hˈɛtɪɡ/ (n, ut)
diúc
  adlig titel

hertiginna /hˈɛtiːɡˌɪna/ (n, ut)
bandiúc
  adlig titel, gemål åt en hertig

hes /hˈeːs/ (adj)
cársánach

het /hˈeːt/ (adj)
gnéasach
  (väldigt) mycket varm
  populär
  sexig
  kryddstark

hetero /hˈeːtərˌuː/ (n, neut)
díreach
  heterosexuell person

heterogen /hˈeːtərˌuːjən/ (adj)
ilchineálach

heteroglossi /hˈeːtərˌɔɡlɔsˌiː/ (n, ut)
heitribhéascna
  samexistens av flera språkvarieteter inom ett språk

heteronormativ /hˌeːtəruːnˈɔrmatˌiːv/ (adj)
heitreanormatach
  som utgår från att heterosexualitet är norm i samhället

heterosexuell /hˈeːtərˌuːsəksˌʉəl/ (adj)
heitrighnéasach
  som känner sexuell attraktion endast till personer av motsatt kön, d.v.s. tillhör har vanligaste sexuella läggningen hos tvåkönade arter

heterozygot /hˈeːtərˌuːsyːɡˌuːt/ (n, ut)
heitrisiogót

hetlevrad /hˈɛtləvrˌad/ (adj)
cochallach
  med hett temperament

hetta /hˈɛtːa/ (n, ut)
teas
  stark uppvärmning, hög temperatur
tonn teaspaigh
  period av ovanligt varmt väder, värmebölja

hettitiska /hˈɛtːiːtˌɪska/ (n, ut)
Hitis

hexagon /hˈɛksaɡˌɔn/ (n, ut)
heicseagán

hexan /hˈɛksan/ (n, neut)
heacsán
  ett kolväte, alkan med formeln C₆H14

hicka /hˈɪkːa/ (n, ut)
fail
  ofrivilliga reflexsammandragningar som orsakar plötslig luftströmning ner i lungorna och ett klickande ljud

hicka /hˈɪkːa/ (v)
déan fail
  uppleva hicka

hieroglyf /hˈiːərˌɔɡlyːf/ (n, ut)
iairiglif
  skrivtecken bestående av bild i skriftsystem som användes i bland annat i det gamla Egypten, Mayariket och i andra civilisationer

hillebard /hˈɪləbˌɑːrd/ (n, ut)
halbard

himla /hˈɪmla/ (adv)
go diail

himlakropp /hˈɪmlakrˌɔp/ (n, ut)
rinn

himlavalv /hˈɪmlavˌalv/ (n, neut)
neamh
  tänkt valv över jorden där himlen är placerad

himmel /hˈɪməl/ (n, ut)
spéir
  det vi ser när vi tittar uppåt utomhus, och det är klart väder.
  paradis

himmelsblå /hˈɪməlsblˌoː/ (adj)
spéirghorm
  en mycket ljus nyans av färgen blå (som på ryska har ett eget namn)

himmelsekvator /hˈɪməlsəkvˌatɔr/ (n, ut)
meánchiorcal neamhaí

himmelsk /hˈɪməlsk/ (adj)
neamhaí
  som hör till himmelen och religionen

himmelssfär /hˈɪməlsfˌɛːr/ (n, ut)
sféar neamhaí

hind /hˈɪnd/ (n, ut)
eilit
  fullväxt hona av hjortdjur

hinder /hˈɪndər/ (n, neut)
constaic
  någonting som stoppar, försenar eller gör svårare

hindi /hˈɪndiː/ (n, ut)
Hiondúis
  ett indoariskt språk som huvudsakligen talas i Indien

hindra /hˈɪndra/ (v)
bac a chur ar
  göra det omöjligt eller mycket svårt för någon eller något att ske, göras eller göra

hinduism /hˈɪndʉˌɪsm/ (n, ut)
An Hiondúchas
  religion, filosofi och kultur, dominerande i Indien, kännetecknas av tro på återfödelse och flera gudar eller en gud, ofta personifierade i många mänskliga former eller som genomtränger allt (polyteism, monoteism, panteism)

hingst /hˈɪŋst/ (n, ut)
stail
  en häst av hankön

hink /hˈɪŋk/ (n, ut)
buicéad

hinna /hˈɪna/ (n, ut)
scannán
  tunt lager av något (oftast men inte enbart om vissa tunna kroppsvävnader, alternativt ett lager liggande på ytan av något)

hipp /hˈɪp/ (adj)
alt an chromáin
  inne, som är populär, modern

hirs /hˈɪʂ/ (n, ut)
muiléad

hiss /hˈɪs/ (n)
ardaitheoir
  anordning för att lyfta (hissa) och sänka (fira) personer eller föremål mellan våningar i en byggnad eller gruva

hissa /hˈɪsa/ (v)
tóg
  hala en lina eller tåg så att ett föremål förflyttas uppåt, oftast om segel och flaggor

histidin /hˌɪstiːdˈiːn/ (n, neut)
histidín
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (His, H)

histogram /hˈɪstɔɡrˌam/ (n, neut)
histeagram
  diagram med staplar, där varje stapels area är proportionell mot antalet observationer inom det intervall som ges av stapelns läge och bredd

histologi /hˌɪstuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
histeolaíocht
  läran om biologisk vävnad

historia /hˈɪstuːrˌiːa/ (n, ut)
stair
  skolämne som behandlar historievetenskap
  samlat för allt som hänt en person, organisation, föremål eller annan enhet, eller om det inte anges, det som hänt i världen
  berättelse

historik /hˈɪstuːrˌiːk/ (n, ut)
stair
  /framställning av/ händelser som rör något genom tiden

historiker /hˈɪstuːrˌiːkər/ (n, ut)
staraí
  forskare inom historia

historisk /hˈɪstuːrˌɪsk/ (adj)
stairiúil
  som hör till historien

hit /hˈiːt/ (adv)
anseo
  (riktning) till den plats eller åt det håll där den talande befinner sig; även med syftning på en plats där något omtalat befinner sig

hit /hˈiːt/ (n, ut)
smiot

hitta /hˈɪtːa/ (v)
aimsigh
  (kunna) lokalisera, bestämma positionen för något eller vägen till något
  upptäcka

hitta på /hˈɪtːa poː/ (v)
cum
  med fantasin konstruera något abstrakt; tänka ut en lösning på ett problem eller något annat användbart; i tanken uppfinna
dreach
  med fantasin konstruera en historia, som uttalar sig om verkligheten (men som kanske inte är sann, och kanske inte har något alls med verkligheten att göra)

hittills /hˈɪtːɪls/ (adv)
go dtí seo
  fram till nu; ännu så länge

hiv /hˈiːv/ (n)
VEID
  förkortning av humant immunbristvirus, ett virus som angriper det mänskliga immunförsvaret och leder till att aids utvecklas

hjalt /jˈalt/ (n, neut)
dornchla
  handtag på svärd

hjonelag /jˈuːnəlˌɑːɡ/ (n, neut)
pósadh
  äktenskap

hjord /jˈuːrd/ (n, ut)
tréad

hjort /jˈuːt/ (n, ut)
fia
  typ av högbent hovdjur med greniga horn; individ inom däggdjursfamiljen hjortdjur; särskilt om kronhjort och dovhjort

hjortkött /juːtkˈœt/ (n, neut)
fiafheoil
  kött från hjort

hjortron /jˈuːtrɔn/ (n, neut)
eithreog shléibbe

hjul /jˈʉl/ (n, neut)
roth
  rund skiva, ofta med syfte att rotera

hjulbent /jˈʉlbənt/ (adj)
bórach
  vars knän buktar ut från varandra

hjulning /jˈʉlnɪŋ/ (n, ut)
roth
  kroppsutövning där en person roterar sidledes till handstående och fortsätter rotationen vidare till stående

hjälm /jˈɛlm/ (n, ut)
clogad
  hård, stöttålig och tätt påsittande huvudbonad som skyddar hjärnan mot slag; används exempelvis vid cykling, byggnadsarbete och vissa idrotter

hjälp /jˈɛlp/ (n, ut)
cabhair, cuidiú
  det att hjälpa; bistånd, handräckning, medverkan

hjälpa /jˈɛlpa/ (v)
cuidigh
  utföra en handling med syfte att underlätta något för någon annan

hjälplös /jˈɛlpløːs/ (adj)
fágtha
  som inte kan skydda sig eller reda sig utan hjälp; (om handling) uppgiven

hjälpsam /jˈɛlpsam/ (adj)
cúntach

hjälpverb /jˈɛlpvərb/ (n, neut)
briathar cúnta

hjälte /jˈɛːltə/ (n, ut)
laoch
  mycket modig person

hjältemod /jˈɛltəmˌuːd/ (n, neut)
laochas

hjältemodig /jˈɛltəmˌuːdɪɡ/ (adj)
gaisciúil

hjältinna /jˈɛltɪnˌa/ (n, ut)
banlaoch

hjärna /jˈɛrna/ (n, ut)
inchinn
  det organ, beläget i skallen med vilket levande varelser tänker och kontrollerar kroppen
  (överfört) den som tänker och planerar

hjärnskrynklare /jˈɛrnskryŋklˌɑːrə/ (n, ut)
crap
  psykolog eller psykiatriker

hjärta /jˈɛta/ (n, neut)
croí
  det organ (cor) som pumpar runt blodet i kroppen (se cirkulationssystemet)

hjärtekrossad /jˈɛtəkrˌɔsad/ (adj)
croíbhriste

hjärter /jˈɛtər/ (n, ut)
croí

hjärtformad /jˈɛtfɔrmˌad/ (adj)
croíchruthach
  formad som ett hjärta (❤)

hjärtskärande /jˈɛtsxɛːrˌandə/ (adj)
coscrach
  starka känslor av medlidande

hjärtslag /jˈɛtslɑːɡ/ (n, neut)
buille an chroí
  (envar av) hjärtats regelbundna sammandragningar

hjärtstartare /jˈɛtstɑːtˌarə/ (n, ut)
dífhibrileoir
  apparat som används för att ge elstötar (defibrillering), för få hjärtat att börja slå igen på en person som drabbats av hjärtstillestånd (till exempel ventrikelflimmer eller ventrikeltakykardi)

hjässa /jˈɛsa/ (n, ut)
baithis
  toppen på skallen

hjässlob /jˈɛsluːb/ (n, ut)
maothán pairiatach
  den del (lobus parietalis) av storhjärnsbarken som ligger dorsalt om centralfåran och ventralt om bakloben

ho /hˈuː/ (n)
trach
  vissa slags öppna behållare

hoa /hˈuːa/ (v)
allagar
  frambringa ho; ropa, hojta

hobby /hˈɔbyː/ (n, ut)
caitheamh aimsire
  verksamhet som man tycker om att regelbundet ägna sig åt på fritiden

hockey /hˈɔkːəˌyː/ (n, ut)
haca
  hyperonym av ishockey, landhockey, indoorhockey, innebandy och bandy

hockeyfrilla /hˈɔkːəˌyfrɪlˌa/ (n, ut)
lannach

hoj /hˈuːj/ (n, ut)
borra
  motorcykel

holdingbolag /hˈɔldɪŋbˌuːlɑːɡ/ (n, neut)
cuideachta sealbhaíochta
  förvaltningsbolag, bolag med aktiemajoritet i andra bolag och därför med kontroll över deras verksamhet

holländsk /hˈɔləndsk/ (adj)
Ollainnis
  som har att göra med den nederländska regionen Holland
  ofta använt som synonym för nederländsk, som rör Nederländerna

holländskt /hˈɔləndskt/ (n)
Ollainnis

holme /hˈɔlmə/ (n, ut)
inis
  liten, ofta obebodd, ö

holmium /hˈɔlmiːˌʉm/ (n, neut)
hoilmiam

homeopati /hˈuːməˌuːpatˌiː/ (n, ut)
hoiméapaite
  sjukdomsbehandling med mycket utspädda doser av ämnen som normalt framkallar ifrågavarande sjukdom

homeopatisk /hˈuːməˌuːpatˌɪsk/ (adj)
hoiméapatach
  som rör eller avser homeopati

homeostas /hˈuːməˌɔstas/ (n, ut)
aonstádas, hoiméastáis
  (trots yttre påverkan, och vanligen via negativ återkoppling) upprätthållandet av en konstant inre miljö som är förenlig med normal funktion hos organismen, vilket hos människan inkluderar faktorer såsom temperatur, extracellulärvätskans volym, osmolaritet och elektrolytkoncentration, samt koncentrationer av vätejoner (pH), glukos, syrgas, koldioxid och avfallsämnen i vävnaderna, även om en sådan konstant inre miljö

homoerotisk /hˈuːmuːərˌuːtɪsk/ (adj)
homa-earótach

homofob /hˈuːmuːfˌuːb/ (adj)
homafóbach
  som känner homofobi

homofobi /hˈuːmuːfˌuːbiː/ (n, ut)
homafóibe

homofon /hˌuːmuːfˈoːn/ (n, ut)
homafón, téarma comhfhuaimneach
  ord som uttalas (men inte stavas) likadant som ett annat

homogen /hˈuːmuːjən/ (adj)
aonchineálach

homograf /hˈuːmɔɡrˌaf/ (n, ut)
homagraf
  ord som stavas som ett annat ord, men som uttalas annorlunda

homomorfi /hˈuːmuːmˌuːrfiː/ (n, ut)
homamorfacht

homomorfism /hˈuːmuːmˌuːrfɪsm/ (n, ut)
homamorfacht

homosexualitet /hˈuːmuːsˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
homaighnéasachas, homaighnéasacht
  sexuell läggning där personer attraheras sexuellt till andra personer av det kön som de själva tillhör

homosexuell /hˈuːmuːsˌɛksʉˌɛl/ (adj)
aerach, homaighnéasach
  sexuellt attraherad enbart av personer av samma kön

homovigsel /hˈuːmuːvˌɪɡsəl/ (n, ut)
pósadh aerach

homozygot /hˈuːmuːsˌyːɡuːt/ (n, ut)
homaisiogót

homoäktenskap /hˈuːmuːˌɛktənskˌɑːp/ (n, neut)
pósadh aerach

hon /hˈʊn/ (pronoun)
sí
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har feminint genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ femininum

hona /hoːŋˈɑː/ (n, ut)
baineannach
  ett djur av kvinnlig kön; en hona av arten människa benämns oftast kvinna

honduran /hoːŋdˈʉran/ (n, ut)
Hondúrach
  person från Honduras eller med honduransk härkomst

honom /hˈɔnɔm/ (pronoun)
é

honung /hoːŋˈɵŋ/ (n, ut)
mil

honungsbi /hoːŋˈɵŋsbiː/ (n, neut)
beach mheala, seileán
  art eller individ inom släktet honungsbin (Apis)

honungsgrävling /hoːŋˈɵŋsɡrəvlˌɪŋ/ (n, ut)
broc meala
  en däggdjursart (Mellivora capensis) inom familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

hopa /hˈuːpa/ (v)
carnán
  samla i stor mängd, samla på hög, skaffa och spara

hopp /hˈɔp/ (n, neut)
dóchas
  tro på förbättring

hoppa /hˈɔpa/ (v)
léim
  utföra ett hopp

hoppas /hˈɔpas/ (v)
bí ag súil
  vilja att något ska ske; särskilt om faktorer man svårligen (eller inte alls) kan råda över, fast där man (nästan) tror att det kan bli sant

hoppborg /hˈɔpbɔrj/ (n, ut)
preabchaisleán
  lekanordning i form av en uppblåsbar byggnad som fylls av luft och som barn och ibland även vuxna kan hoppa runt i

hoppfull /hˈɔpfɵl/ (adj)
misniúil
  full av hopp; som har hopp; som tror på förbättring

hopplös /hˈɔpløːs/ (adj)
éadóchasach

hopplöshet /hɔplˈœsheːt/ (n, ut)
éadóchas

hopprep /hˈɔprəp/ (n, neut)
rópa scipeála

hoppsan /hˈɔpsan/ (interjection)
hoips

hor /hˈuːr/ (n, neut)
adhaltranas
  (tidigare straffbart) sexuellt umgänge utom äktenskap; begå hor

hora /hˈuːra/ (n, ut)
striapach
  (i synnerhet kvinnlig) person som utövar hor (erbjudande av sexuella tjänster)

hord /hˈuːrd/ (n, ut)
slua

horisont /hˈuːriːsˌɔnt/ (n, ut)
spéire
  linje i blickfältet där markytan och himlen möts
  så långt fram (i tiden) som man har kännedom om och kan överblicka; gränslinjen för var ens kunskaper slutar

horisontell /hˈuːriːsˌɔntəl/ (adj)
cothrománach
  vågrät; som har samma riktning som horisonten

horkarl /hˈɔrkarl/ (n, ut)
adhaltrach
  man som utövar utomäktenskaplig sex (hor)

hormon /hˈuːrmuːn/ (n, neut)
hormón
  kemiskt ämne som bildas av vissa celler i kroppen (ofta i en endokrin körtel) och sedan transporteras genom hela kroppen med blodet och orsakar biologiskt svar på målceller med receptorer för ämnet

hormonell /hˈuːrmuːnˌɛl/ (adj)
hormónach
  som har med hormoner att göra; som styrs av hormoner

hormonreceptor /hˈuːrmɔnrˌɛsəptˌɔr/ (n, ut)
gabhdóir
  receptor för ett hormon

horn /hˈuːrn/ (n, neut)
adharc
  utväxt av keratin på vissa djurs huvuden
  ett bleckblåsinstrument
  keratin, det material som till exempel horn [2] och naglar är gjorda av

hornhinna /hˈuːrnhɪnˌa/ (n, ut)
coirne
  (exemplar av) den glasklara hinna (kornea) som utgör ögonglobens främre begränsning, som ligger framför pupillen och regnbågshinnan (iris), och som bakåt övergår i senhinnan (sklera)

hornuggla /hˈuːrnɵɡlˌa/ (n, ut)
ceann cait

horoskop /hˈuːrɔskˌuːp/ (n, neut)
tuismeá
  förutsägelse (om viss person) grundad på stjärnornas ställning

hortikultur /hˈuːtiːkˌɵltʉr/ (n, ut)
garraíodóireacht
  konsten eller läran om trädgårdsodling

horunge /hˈuːrɵŋə/ (n, ut)
aindílleachta
  barn avlat utanför äktenskapet, oäkting
  ofullständig rad överst på en sida, följt av nytt stycke; detta skönhetsfel bör avhjälpas genom ombrytning; än värre är dubbel horunge
mac soith
  skällsord till en framför allt yngre person

hos /hˈuːs/ (preposition)
ag
  i närheten av
  på plats som tillhör

hosta /hˈɔsta/ (n, ut)
bí ag casacht
  anfall av hostningar

hosta /hˈɔsta/ (v)
bí ag casacht
  utlösa hostning

hostning /hˈɔstnɪŋ/ (n, ut)
casacht

hot /hˈuːt/ (n, neut)
bagairt

hota /hˈuːta/ (v)
bagair
  uttala hot mot någon eller något
  varnande tala om för någon att utsätta denne för obehagligheter (om denne inte utför det man önskar)

hotell /hˈuːtəl/ (n, neut)
óstán, óstlann

hov /hˈuːv/ (n)
crúb
  den hornbeklädda delen av foten hos uddatåiga hovdjur (i synnerhet häst)
cúirt
  högt uppsatt (i synnerhet furstlig eller kunglig) persons bostad och närmaste omgivning; furstlig persons uppvaktning och betjäning

hovman /hˈɔvman/ (n, ut)
cúirteoir

hovmästare /hˈɔvməstˌarə/ (n, ut)
freastalaí
  chef för personalen som serverar i ett större restaurang

hovra /hˈɔvra/ (v)
ainligh
  stå stilla i luften

hubb /hˈɵb/ (n, ut)
mol
  nav, centrum (i nätverk av datakablar eller flygrutter)

hud /hˈʉd/ (n, ut)
craiceann

hudcancer /hˈɵdkansər/ (n, ut)
ailse chraicinn
  cancer i huden

hugenott /hˈʉjənˌɔt/ (n, ut)
Úgónach
  anhängare av den reformerta läran i Frankrike under 1500- och 1600-talen

hugg /hˈɵɡ/ (n, neut)
rop
  hårt slag med vasst verktyg (t.ex. kniv);
beir ar
  händelsen att svarvstålet skär fast i ämnet och slår loss en stor flisa (urslag)

hugga /hˈɵɡa/ (v)
smiot
  fälla (träd med yxa)
rop
  sticka (med kniv)

hugget som stucket /hˈɵɡət sɔm stˈɵkət/ (adv)
deartháir don sac an mála
  när två alternativ är lika bra eller dåliga; när det inte spelar någon roll vilket alternativ man väljer; när det gör detsamma

huggorm /hˈɵɡʊrm/ (n, ut)
nathair
  en art (Vipera berus) av ovan nämnda familj; den enda arten i familjen huggormar som naturligt förekommer i Sverige

huggsexa /hˈɵɡsəksˌa/ (n, ut)
scrobh
  tillställning där man ivrigt och hänsynslöst försöker komma åt så mycket som möjligt

huka /hˈʉka/ (v)
suigh ar do ghogaide
  hålla kroppen i en halvsittande ställning, hålla sig på huk

huldhet /hˈɵldheːt/ (n, ut)
caoideanas
  gunst, nåd, ynnest, välvilja

huligan /hˈʉliːɡˌan/ (n, ut)
amhas
  person som begår våldsgärningar; ligist, bandit

huliganism /hˌʉliːɡanˈɪsm/ (n, ut)
amhasóireacht
  beteende som kännetecknar en huligan

hull /hˈɵl/ (n, neut)
feoil
  fyllighet på kroppen (av kött eller fetma)

human /hˈʉman/ (adj)
Críostúil
  rimlig, överkomlig, i princip alltid som bestämning till pris eller kostnad

humla /hˈɵmla/ (n, ut)
bumbóg
  insekt ur släktet Bombus i ordningen steklar (Hymenoptera) med tjock och kompakt kroppsform och med gadd utan hullingar, vanlig som pollinerare

humle /hˈɵmlə/ (n)
leannlus
  en växtart (Humulus lupulus), i familjen hampväxter (Cannabaceae); exemplar av denna art

hummel /hˈɵməl/ (n, ut)
bumbóg
  gammal typ av stränginstrument liknande en liggande cittra

hummer /hˈɵmər/ (n, ut)
gliomach
  djur i familjen humrar (Nephropidae), ett tiofotat kräftdjur som oftast är större än de vanliga kräftorna

hummus /hˈɵmʉs/ (n, ut)
humas
  puré av kikärter, sesampasta (tahini) och olivolja smaksatt med (bland annat) färsk vitlök, salt, och citronjuice

humor /hˈʉmuːr/ (n, ut)
greann
  förmågan att kunna se och kunna ge uttryck för det roliga i saker och ting
  sättet att se och ge uttryck för det roliga i saker och ting

humoristisk /hˈʉmuːrˌɪstɪsk/ (adj)
greannmhar

humus /hˈʉmʉs/ (n, ut)
húmas

humör /hˈʉmøːr/ (n, neut)
giúmar
  sinnesstämning en person befinner sig i

hund /hˈɵnd/ (n, ut)
madra, gadhar, cú
  en underart (Canis lupus familiaris) till arten varg (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av underarten hund

hundhalsband /hˈɵndhalsbˌand/ (n, neut)
coiléar madra
  halsband för hund

hundkex /hˈɵndkəks/ (n, neut)
briosca madra
  sorts kex avsett för hundar eller andra hunddjur

hundkoja /hˈɵndkuːjˌa/ (n, ut)
conchró
  litet skjul eller annan enklare, mindre byggnad, avsedd att ge väderskydd åt hund

hundkäx /hˈɵndkɛːks/ (n, neut)
peirsil bhó
  en växtart (Anthriscus sylvestris), i familjen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten hundkäx

hundra /hˈɵndra/ (adj)
céad
  helt säker, övertygad om

hundradel /hˈɵndradəl/ (n, ut)
céadú
  1/100; 1&nbsp;% av något; en av hundra lika stora delar

hundras /hˈɵndras/ (n, ut)
gadhar
  ras av hund

hundratal /hˌɵndratˈɑːl/ (n, neut)
céad
  den tredje minst signifikanta siffran, d.v.s. den tredje siffran från höger, vilken motsvarar hundra ental, i ett tal skrivet i det decimala talsystemet

hundring /hˈɵndrɪŋ/ (n, ut)
céad

hundskall /hˈɵndskal/ (n, neut)
amhastraigh

hundtunga /hˈɵndtɵŋˌa/ (n, ut)
leadhb ghadhair
  en art (Cynoglossum officinale) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten hundtunga

hundvalp /hˈɵndvalp/ (n, ut)
coileáinín
  unge till djuret hund

hunger /hˈɵŋər/ (n, ut)
ocras

hungersnöd /hˈɵŋəʂnˌøːd/ (n, ut)
gort
  omfattande brist på mat inom ett geografiskt område

hungerstrejk /hˈɵŋəʂtrˌɛjk/ (n, ut)
stailc ocrais
  protest genom att vägra äta

hungra /hˈɵŋra/ (v)
ocras

hungrig /hˈɵŋrɪɡ/ (adj)
ocrach

hur /hˈʉr/ (adv)
cad é mar
  på vilket sätt

hur som helst /hˈʉr sɔm hˈɛlst/ (adv)
arae

hurra /hˈɵra/ (interjection)
abú
  utrop vid gratulation
  utrop för att uttrycka glädje

hurra /hˈɵra/ (n)
abú
  gratulerande utrop

huru /hˈʉrʉ/ (adv)
cad é mar
  på vilket sätt

hurusom /hˈʉrʉsˌɔm/ (adv)
cad é mar
  hur

huruvida /hˈʉrʉvˌiːda/ (conjunction)
an

hus /hˈʉs/ (n)
teach
  byggnad med typiskt utseende som på insidan ofta är uppdelat i mindre rum och som främst är avsett för människor att bo eller arbeta eller vistas i

husa /hˈʉsa/ (n, ut)
banseirbhíseach
  hembiträde, husjungfru, huspiga, hushållerska

husande /hˈʉsandə/ (n, ut)
eolas a bheith agat ar
  tjänsteande; övernaturligt tjänstehjon, ofta i djurisk eller t.o.m. demonisk skepnad.

husbil /hˈɵsbiːl/ (n, ut)
carr campála
  stor bil som kan fungera som ett enkelt (och mycket litet) hem, vanligen med toalett, sovplats och kök; husdelen finns bakom förar- och passagerarplatsen längst framme i bilen

husdjur /hɵsjˈʉr/ (n, neut)
peata

hushåll /hˈɵshɔl/ (n, neut)
teaghlach

huslig /hˈɵslɪɡ/ (adj)
inmheánach
  som tillhör hushållet eller hemmet

husmus /hˈɵsmʉs/ (n, ut)
luch thí
  en art (Mus musculus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten husmus

hussvala /hˈɵsvalˌa/ (n, ut)
gabhlán binne

hussyrsa /hˈɵsyʂˌa/ (n, ut)
criogar
  en insekt (Acheta domesticus) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art

hustru /hˈɵstrʉ/ (n, ut)
bean chéile
  kvinna i ett äktenskap, gift kvinna

husvagn /hˈɵsvaŋn/ (n, ut)
carbhán
  bildragen släpvagn med heminredning

huva /hˈʉva/ (n, ut)
cochall
  huvudbonad av kupig form som omsluter huvudet, ofta fäst i nacken på klädesplagg

huvud /hˈʉvʉd/ (n, neut)
ceann
  den översta kroppsdelen där ögon, öron, näsa och mun återfinns

huvudbok /hˈʉvɵdbˌuːk/ (n, ut)
mórleabhar
  huvudsaklig kassabok

huvudbonad /hˈʉvɵdbˌuːnad/ (n, ut)
ceannbheart

huvudbry /hˈʉvɵdbrˌyː/ (n, neut)
tinneas cinn

huvudduk /hˈʉvɵdˌʉk/ (n, ut)
caifirín
  duk som bärs på huvudet

huvudförhandling /hˌʉvɵdfˈœrhandlˌɪŋ/ (n, ut)
a bhfuil éisteacht agat
  muntlig förhandling i domstol

huvudgata /hˈʉvɵdɡˌɑːta/ (n, ut)
mórshráid
  den största eller viktigaste gatan i en stad eller by

huvudingång /hˈʉvʉdˌɪŋɔŋ/ (n, ut)
tairseach
  (förekomst av) den största, mest centrala och/eller använda ingången till en byggnad eller del av byggnad (för en enskild butik, företagslokal eller liknande)

huvudkontor /hˌʉvɵdkɔntˈuːr/ (n, neut)
ardoifig
  kontor där ledningen för ett företag sitter, förutsatt att företaget har mer än ett kontor

huvudkudde /hˈʉvɵdkˌɵdə/ (n, ut)
adhairt

huvudlus /hˈʉvɵdlˌʉs/ (n, ut)
babhdaí

huvudsats /hˈʉvɵdsˌats/ (n, ut)
príomhchlásal
  sats som inte utgör en satsdel i en annan, överordnad sats (och som oftast innehåller subjekt och predikat och kan utgöra en egen (grafisk) mening)

huvudsida /hˈʉvɵdsˌiːda/ (n, ut)
príomhleathanach
  ingångssida

huvudskål /hˈʉvɵdskˌoːl/ (n, ut)
néaracráiniam
  den del av skallen som omsluter hjärnan

huvudstad /hˈʉvɵdstˌad/ (n, ut)
príomhchathair
  tätort i en självständig nation, en delstat, en provins, m.m., med huvudsäte för regeringen eller den lokala styrelsen (och oftast med lagstiftad status som huvudstad)

huvudstol /hˈʉvɵdstˌuːl/ (n, ut)
príomhoide
  kapital (till skillnad från ränta)

huvudstupa /hˈʉvɵdstˌʉpa/ (adv)
i ndiaidh do chinn
  med huvudet före

huvudvärk /hˈʉvɵdvˌɛrk/ (n, ut)
tinneas cinn
  värk i huvud

hy /hˈyː/ (n, ut)
snamh
  ansiktshudens naturliga utseende eller färg; ytan på ansiktshuden så som den syns

hyacint /hˈyːasˌɪnt/ (n, ut)
bú
  en art (Hyacinthus orientalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten hyacint

hybrid /hˈybriːd/ (adj)
cros-síolrach
  av två olika arter, även abstraktare

hybrid /hˈybriːd/ (n, ut)
cros-síolrach
  avkomma av två olika arter
  blandprodukt, mellanting, speciellt om hybridbil

hycklare /hˈyklɑːrə/ (n, ut)
fimíneach

hyckleri /hˈyklərˌiː/ (n, neut)
bréagchrábhadh

hydda /hˈyda/ (n, ut)
both
  primitiv bostad, koja

hydrofob /hˈydruːfˌuːb/ (adj)
hidreafóbach
  som ogärna löser sig i vatten

hydrografi /hˈydrɔɡrˌafiː/ (n, ut)
hidreagrafaíocht
  vetenskapen om vattnet och angränsande landområden

hydrologi /hˌydruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
hidreolaíocht
  vetenskapen om vatten i naturen och problem i samband därmed (t ex vattnets kretslopp)

hyena /hˈyːənˌa/ (n, ut)
hiéana
  individ av någon art inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae)

hyfs /hˈyfs/ (n)
béasa
  det att kunna bete sig på ett hövligt och hänsynsfullt sätt

hyfsad /hˈyfsad/ (adj)
gnaíúil
  som gör ett ganska bra intryck

hygglig /hˈyɡlɪɡ/ (adj)
deas
  som är vänlig och välvillig
ciallmhar
  rimligt god; fördelaktig

hygien /hˈyːjiːən/ (n, ut)
sláinteachas
  läran om renlighet (hos människor, tamdjur och deras miljö)

hylla /hˈyla/ (n, ut)
seilf
  plan horisontell yta eller ställning med sådana ytor (monterade direkt på en vägg eller i något slags fristående möbel) som används för förvaring

hylsa /hˈylsa/ (n, ut)
muinchille

hymn /hˈymn/ (n, ut)
iomann
  /högstämd/ lovsång, särskilt om kristen sång

hyper- /hˈyːpər/ (affix)
hipear-
  utöver det vanliga

hyperbel /hˈyːpərbˌɛl/ (n, ut)
hipearbóil
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} - } \over {b^2}} = 1

hyperbol /hˈyːpərbˌuːl/ (n, ut)
hipearbóil

hyperkalemi /hˈyːpərkˌaləmˌiː/ (n, ut)
hipearcailéim
  tillstånd av onormalt hög koncentration av kaliumjoner i extracellulärvätskan (t.ex. i blodet)

hyperkolesterolemi /hˈyːpərkˌuːləstərˌuːləmˌiː/ (n, ut)
hipearcolaistéaróiléime
  onormalt höga nivåer av kolesterol i blodet

hyperkorrektion /hˌyːpərkˌɔrəksxˈuːn/ (n, ut)
forcheartú
  överdrivet (hyper-) och därmed felaktigt rättande (korrektion) av språket på grund av en förmodad eller feltolkad språknorm

hyperlänk /hˈyːpərlˌɛŋk/ (n, ut)
hipearnasc

hyperonym /hˈyːpərˌuːnyːm/ (n, ut)
scáth-théarma
  överordnat begrepp, ett begrepp vars betydelse innefattar ett annat begrepps (hyponymens) betydelse

hyperopi /hˈyːpərˌuːpiː/ (n)
fadbhreathnaitheacht
  tillståndet att ljuset fokuserar bakom näthinnan när man tittar på närbelägna föremål och linsen är maximalt böjd, vanligen för att ögongloben är för kort

hyperplasi /hˈyːpərplˌasiː/ (n, ut)
hipearpláise
  det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler delar sig och blir fler till antalet som ett svar på någon form av (från cellernas perspektiv: yttre) stimuli

hypersensitivitet /hˈyːpəʂˌɛnsɪtˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
hipiríogaireacht
  det att vara hypersensitiv (överkänslig)

hypertrofi /hˈyːpətrˌuːfiː/ (n, ut)
hipeartrófacht
  fenomenet att en cell ökar i storlek; det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler ökar i storlek (men inte i antal)

hypertyreos /hˈyːpətˌyːrəˌuːs/ (n, ut)
hipirtíoróideacht
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för mycket sköldkörtelhormoner

hypnotism /hˈypnuːtˌɪsm/ (n, ut)
hiopnóis
  sövning genom annans viljekraft

hypnotisör /hˈypnuːtˌɪsøːr/ (n, ut)
hiopnóisí
  den som hypnotiserar en annan

hypofys /hˈyːpuːfˌyːs/ (n, ut)
faireog phiotútach

hypokondri /hˈyːpuːkˌɔndriː/ (n, ut)
galareagla
  svårmod, mjältsjuka; ständiga bekymmer för inbillade faror och sjukdomar

hypotalamus /hˈyːpuːtˌalamˌʉs/ (n)
hipeatalamas
  en del (hypothalamus) av mellanhjärnan vilken bland annat via hypofysen fungerar som överordnat organ för det endokrina systemet och som även reglerar kroppstemperatur, hunger och törst

hypotermi /hˈyːpuːtˌɛrmiː/ (n, ut)
hipiteirme

hypotes /hˈyːpuːtəs/ (n, ut)
hipitéis
  ett påstående som man misstänker är sant, men som man inte är helt säker på, ty bevis för det saknas

hypotyreos /hˈyːpuːtˌyːrəˌuːs/ (n, ut)
hipitíoróideacht
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för lite sköldkörtelhormoner

hypoxi /hˈyːpuːksˌiː/ (n, ut)
hiopocsa
  tillstånd av syrebrist

hyra /hˈyːra/ (n, ut)
cíos
  avgift för att under en viss tid få tillträde eller nyttjanderätt till en fastighet, bostad eller föremål som ägs av någon annan

hyra /hˈyːra/ (v)
cíos
  mot betalning inneha nyttjanderätten till något under en viss tid

hyra ut /hˈyːra ˈʉt/ (v)
léasaigh

hyresgäst /hˈyːrəsjˌɛst/ (n, ut)
tionónta
  person som hyr en bostad, en lokal och/eller en (förhyrd) parkering

hyresvärd /hˈyːrəsvˌɛːrd/ (n, ut)
tiarna talaimh
  person eller det företag som hyr ut en lokal eller bostadslägenhet, oftast bostadsrätt eller hyresrätt

hyresvärdinna /hˈyːrəsvˌɛːrdɪnˌa/ (n, ut)
bantiarna talún
  hyresvärd av kvinnokön

hysa /hˈyːsa/ (v)
cuir suas
  ge boende hos sig; låta vistas i ens hus
dathúil
  ha plats för; ge rum åt; utgöra bostad åt

hyss /hˈys/ (n, neut)
cleas
  bus, rackartyg, ofog där ett godlynt uppsåt i allmänhet är underförstått

hysteri /hˈystərˌiː/ (n)
histéire
  sjuklig retlighet

hysterisk /hˈystərˌɪsk/ (adj)
histéireach

hytt /hˈyt/ (n, ut)
bothán
  litet rum eller utrymme på fordon eller fartyg eller båt eller flygplan för en person eller ett fåtal personer (antingen medlemmar av besättningen eller även passagerare)

hyvel /hˈyːvəl/ (n, ut)
plána
  verktyg med ett eller flera utskjutande skärstål som används för att jämna till träytor eller skära bort det yttersta lagret på ett föremål av trä

hyvelbänk /hˈyːvəlbˌɛŋk/ (n, ut)
binse
  arbetsbord för snickare där trästycken kan spännas fast för att hyvlas

hyvla /hˈyvla/ (v)
plánáil
  jämna till med hyvel

häck /hˈɛk/ (n, ut)
airbhe
  en tätt växande rad med buskar eller vissa typer av träd; vanligen för att avgränsa ett område eller markstycke
cliath
  ett av de hinder som används i ovanstående sport
bundún
  stuss, en människas ändalykt

häcka /hˈɛkːa/ (v)
póraigh
  utöva häckning (från parning till dess att ungarna lämnar boet)

häckla /hˈɛkla/ (n, ut)
siostal
  ett redskap för beredning av lin

häckla /hˈɛkla/ (v)
siostal
  bearbeta (lin) genom ett slags kamning för att avskilja blånor

häda /hˈɛːda/ (v)
diamhaslaigh
  genom ord eller handlingar kränka något som anses heligt, vanligtvis en religions gud

hädan /hˈɛːdan/ (adv)
mar sin
  bort härifrån

hädanefter /hˈɛːdanˌɛftər/ (adv)
uaidh seo amach

hädare /hˈɛːdarə/ (n, ut)
blaisféimeoir
  person som hädar

hädelse /hˈɛːdəlsə/ (n, ut)
blaisféim

häfta /hˈɛfta/ (v)
príomh-amhábhar
  fästa flera papper i varandra medelst häftklammer

häftapparat /hˈɛftapˌarɑːt/ (n, ut)
stáplóir
  kontorsapparat, antingen använd med muskelkraft eller eldriven, vilken fäster ihop en bunt med papper med varandra genom att pressa en häftklammer genom bunten

häfte /hˈɛːftə/ (n, neut)
leabhrán
  tunn bok

häftig /hˈɛftɪɡ/ (adj)
aintréan
  snabb, våldsam, kraftig, rejäl
fuaraigh
  spännande, rolig, intressant, speciell; cool

häftklammer /hˈɛftklamər/ (n, ut)
stápla
  liten u-formad bit metalltråd vilken kan monteras i häftapparat och användas för att binda ihop blad av papper med varandra genom att häftapparaten pressar de två ändarna på tråden genom pappret och sedan viker ihop dem mot pappret på andra sidan av pappersbunten

häftstift /hˈɛftstɪft/ (n, neut)
tacóid ordóige
  kort (metall)stift med relativt stor platt disk i ena änden, avsett att användas för att fästa t.ex. papper eller tyg på ett föremål (t.ex. en vägg av trä eller gips eller anslagstavla i kork) genom att stiftet trycks in i föremålet med pappret eller tyget mellan disken och föremålet

häger /hˈɛːjər/ (n, ut)
corr
  fågel inom familjen hägrar

hägg /hˈɛɡ/ (n, ut)
donnroisc
  ett trädslag (underart) Prunus padus (ssp. padus) i släktet prunusar (som blommar vitt samtidigt med lövsprickningen och anger gränsen mellan vår och försommar); exemplar av detta trädslag

hägn /hˈɛŋn/ (n, neut)
banrach
  inhägnat område, ibland även verksamheten att sätta upp stängsel
anacal
  beskydd, skydd

hägna /hˈɛŋna/ (v)
crioslaigh
  sätta upp ett stängsel runt ett område

hägring /hˈɛɡrɪŋ/ (n, ut)
meabhalscáil
  lockande syn (till följd av spegling i luften) luftslott

häkta /hˈɛkta/ (v)
coinnigh
  arrestera; sätta i häkte i väntan på rättegång

häkte /hˈɛːktə/ (n, neut)
coinneáil
  lokal där brottsmisstänkt person hålls frihetsberövad medan förundersökning eller dylikt pågår inför eventuellt åtal

häktning /hˈɛktnɪŋ/ (n, ut)
coinneáil
  åtgärd genom vilken den misstänkte berövas friheten

häl /hˈɛːl/ (n, ut)
sáil
  den bakersta delen av foten på vissa djur, såsom människan

hälft /hˈɛlft/ (n, ut)
leath

hälgångare /hˈɛlɡɔŋˌarə/ (n, ut)
bonnsiúlach
  (ettvart av alla de) djur som vid gång sätter hela fotsulan i marken

hälla /hˈɛla/ (v)
doirt
  låta en vätska rinna ner (ur ett kärl in i ett annat, eller på marken eller helt enkelt bort)

hälla upp /hˈɛla ˈɵp/ (v)
sáith
  fylla ett kärl med en vätska

hällregn /hˈɛlrəŋn/ (n, neut)
maidhm bháistí
  rikligt och istadigt regn

hälsa /hˈɛlsa/ (n, ut)
sláinte
  ett tillstånd av god hälsa (1)

hälsa på /hˈɛlsa poː/ (v)
a
  besöka någon

hälsosam /hˈɛlsuːsˌam/ (adj)
folláin
  bra för hälsan, näringsrik, nyttig
  frisk, pigg

hämma /hˈɛma/ (v)
urchoill
  hindra, bromsa; inskränka; stoppa

hämnas /hˈɛmnas/ (v)
díoltas a imirt ar
  utföra bestraffande handling

hämnd /hˈɛmnd/ (n, ut)
díoltas
  gärning som vanligen syftar till att förstöra för någon annan som tidigare förstört för en själv; uppstår vanligen från ett känslomässigt och starkt begär

hämndbegär /hˈɛmndbəjˌɛːr/ (n, neut)
ag triall ar

hämning /hˈɛmnɪŋ/ (n, ut)
urchoilleadh
  psykologisk inställning som förhindrar ett visst beteende

hämpling /hˈɛmplɪŋ/ (n, ut)
gleoiseach

hämsko /hˈɛmskuː/ (n, ut)
éaradh
  hindrande omständighet

hämta /hˈɛmta/ (v)
sroich
  ta sig till en plats och ta med sig något eller någon därifrån
pioc suas
  hämta någon med bil

hämtpizza /hˈɛmtpɪzˌa/ (n, ut)
píotsa
  pizza som beställs över telefon eller internet och sedan hämtas på pizzerian

hända /hˈɛnda/ (v)
rith le
  inträffa, ske vanligen om ofrivilliga skeenden

händelse /hˈɛndəlsə/ (n, ut)
eachtra
  något som inträffar; ofta något som inte går att förutse eller kontrollera; ofta något anmärkningsvärd

händelsehorisont /hˈɛndəlsəhˌuːriːsˌɔnt/ (n, ut)
léaslíne theagmhais

händelsevis /hˈɛndəlsəvˌiːs/ (adv)
de thaisme
  av en tillfällighet, av en händelse, av en slump

hänföra /hˈɛnføːrˌa/ (v)
díoth
  väcka entusiasm, förtjusning o.d. hos någon

hänga med /hˈɛŋa meːd/ (v)
coinnigh suas le
  /kunna/ röra sig tillräckligt snabbt för att inte komma efter någon eller några andra eller utvecklas kunskapsmässigt tillräckligt fort för att inte komma efter
beir ar
  tänka tillräckligt snabbt för att förstå slutsatsen talaren eller författaren försöker komma till

hängbro /hˈɛŋbruː/ (n, ut)
droichead crochta
  bro vars spann bärs av rep som oftast hålls uppe av en eller flera pyloner

hänge /hˈɛŋə/ (n, neut)
igín
  hängande föremål
caitín
  hängande, axliknande blomställning

hängiven /hˈɛŋiːvən/ (adj)
ainmhianach
  ; som visar egenskaper såsom lojalitet, engagemang, entusiasm eller det att vara trogen mot något

hängivenhet /hˈɛŋiːvˌeːnheːt/ (n, ut)
crábhadh

hänglås /həŋlˈoːs/ (n, neut)
glas crochta
  en löst hängande låsanordning som har en rörlig låsbar bygel vilken kan öppnas med en nyckel eller kod

hängmatta /hˈɛŋmatːˌa/ (n, ut)
leaba luascáin

hängsmycke /hˈɛŋsmykːə/ (n, neut)
igín
  smycke som hängs på ett halsband

hänryckning /hˈɛnryknˌɪŋ/ (n, ut)
mórtas
  plötslig, stark och varm känsla, entusiasm, extas, förtjusning, hänförelse, det att ryckas hän, att hänryckas

hänseende /hˈɛnsəˌɛndə/ (n, neut)
dreach
  betraktande, synpunkt, aspekt, sida av en sak, perspektiv, vinkel, vinkling

hänsyn /hˈɛnsyːn/ (n, ut)
dearc ar
  det att ta något eller någon i beaktande

hänvisa /hˈɛnviːsˌa/ (v)
trácht ar
  åberopa

häpenhet /hˈɛːpeːnhˌeːt/ (n, ut)
uafás

häpnad /hˈɛpnad/ (n, ut)
anbhá
  (den psykologiska) känslan när en person inser att något inte står till på det sätt som personen i förväg hade väntat sig

här /hˈɛːr/ (adv)
abhus, anseo
  även om tid

här /hˈɛːr/ (n, ut)
slua
  större grupp krigare eller soldater; en stor del av ett lands eller en nations armé, oftast under ledning av en general eller kung.

härad /hˈɛːrad/ (n, neut)
céad
  förr administrativt delområde av län, särskilt om domsaga för en tingsrätt; numera endast om geografiskt område

härbärgera /hˈɛrbɛːrjˌeːra/ (v)
abhlann
  ge någon husrum, nattlogi eller kvarter

härd /hˈɛːrd/ (n, ut)
teallach
  eldstad

härda /hˈɛːrda/ (v)
cruaigh
  få att bli hård(are)

härfågel /hˈɛrfoːjəl/ (n, ut)
hupu
  en art (Upupa epops) inom fågelfamiljen härfåglar (Upupidae); individ av arten härfågel

härförleden /hərfˈœrlədən/ (adv)
le déanaí
  nyligen, för inte länge sedan; en av de senaste dagarna

härkomst /hˈɛrkɔmst/ (n, ut)
ginealach
  varifrån något härkommer (härstammar)
  hitkomst, ankomst till denna plats

härlig /hˈɛrlɪɡ/ (adj)
binn
  som ger mycket välmående, ofta känslomässigt; mycket trevlig, vacker eller på annat sätt bra

härma /hˈɛrma/ (v)
cóip
  göra precis likadant (eller liknande) som någon annan, ofta överdrivet på ett sätt som kan upplevas som förlöjligande

härold /hˈɛːrɔld/ (n, ut)
aralt

häromdagen /hˈɛːrɔmdˌɑːɡən/ (adv)
an lá cheana

häromkring /hˈɛːrɔmkrˌɪŋ/ (adv)
anseo timpeall
  här i trakten

härskare /hˈɛʂkarə/ (n, ut)
rí
  person som innehaver makt

härskarinna /hˈɛʂkarˌɪna/ (n, ut)
máistreás

härstamma /hˈɛʂtamˌa/ (v)
síolaigh

härstamning /hˈɛʂtamnˌɪŋ/ (n, ut)
ginealach
  genetiskt ursprung

häst /hˈɛst/ (n, ut)
each, capall
  en art (Equus caballus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av arten häst, fyrfota rid- eller packdjur av typen hästdjur

hästanspänd /hˈɛstanspˌɛnd/ (adj)
eachra
  med häst anspänd (förspänd), dragen av häst

hästhov /hˈɛsthuːv/ (n, ut)
crúb
  en hästs fot
adhann
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten hästhov

hästkastanj /hˈɛstkastˌanj/ (n, ut)
cnó capaill
  en art i familjen kinesträdsväxter från sydvästra Balkan (Aesculus hippocastanum)

hästkraft /hˈɛstkraft/ (n, ut)
each-chumhacht

hästkött /həstkˈœt/ (n, neut)
feoil chapaill
  kött av häst

hästsko /hˈɛstskuː/ (n, ut)
crú
  stycke metall som fästs på undersidan av hästars hovar

hästsport /hˈɛstspɔt/ (n, ut)
eachaíocht
  sport med häst

hästsvans /həstsvˈans/ (n, ut)
pónaí
  frisyr där ett långt hår binds ihop på bakhuvudet till något som liknar en hästsvans enl. ovan

hävda /hˈɛvda/ (v)
coinnigh
  påstå (med viss påstridighet), starkt framhålla, framställa och försvara; göra gällande
  försvara och upprätthålla, vidmakthålla; bevara oförminskad eller oskadd

hävert /hˈɛːvət/ (n, ut)
siofón

hävstång /hˈɛvstɔŋ/ (n, ut)
luamhán
  långsmal och vridbar kropp som räknas till en av de sex enkla maskinerna på vilken motsatta krafter verkar (ordet används ofta i överförd bemärkelse om något mindre som kan sätta något stort i rörelse)

hävstångseffekt /hˈɛvstɔŋsˌɛfəkt/ (n, ut)
cumas luamháin
  effekten hos en hävstång, att utväxla styrka (kraft, vridmoment) mot längd

häxa /hˈɛːksa/ (n, ut)
cailleach
  trolldomskunnig kvinna

häxkarl /hˈɛkskarl/ (n, ut)
fiaghruagach
  trollkarl, man med övernaturliga krafter (som utövar häxkonst)

håg /hˈoːɡ/ (n, ut)
aireachasaigh
  själslig läggning som styr tankar, föreställningar, minnesbilder o.d.
dúil
  tillfällig sinnesstämning eller tillfälligt tänkande
croí
  lust eller fallenhet att ägna sig åt något

håglöshet /hoːɡlˈœsheːt/ (n, ut)
díbheocht
  det att vara håglös

håkäring /hˈoːkɛːrˌɪŋ/ (n, ut)
siorc beagcheannach

hål /hˈoːl/ (n, neut)
poll
  urgröpning i ett material
  öppning som går igenom ett föremål eller ett material

håla /hˈoːla/ (n, ut)
cuas
  fördjupning eller hålighet (i berg eller jord)

hålighet /hˈoːlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cuas
  urgröpning

hålkort /hˈoːlkoːt/ (n, neut)
tollchárta
  kort med stansade hål som innehåller digital data och möjliggör maskinell bearbetning (till exempel för in- och utmatning av data i tidiga datorer)

hålkäl /hˈoːlkɛːl/ (n, ut)
cuainín
  kort avsnitt med mindre diameter och rundade kanter

håll /hˈɔl/ (n, neut)
slí
  riktning; information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen
aga
  (stort) avstånd; avståndet mellan två skjutsstationer
arraing
  smärta som uppstår i magtrakten i samband med träning, ofta efter måltider

håll käften /hˈɔl ɕˈɛftən/ (interjection)
dún do bhéal
  uppmaning att vara tyst

hålla /hˈɔla/ (v)
coimeád
  ha (ett föremål) i handen eller i armarna

hålla i /hˈɔla iː/ (v)
coimeád
  ha (ett föremål) i handen
  hålla i någon, ta ett fast grepp om någon så att hen inte ska tappa balansen och ramla eller falla ner från ett stup eller i vattnet eller så

hålla isär /hˈɔla ˈiːsɛːr/ (v)
deighil
  (lyckas) få (två eller flera avgränsade delar av någon helhet) att rumsligt befinna sig på skilda platser, utan direkt fysisk kontakt med varandra

hålla med /hˈɔla meːd/ (v)
aontaigh
  vara av samma uppfattning eller åsikt (som); instämma
  vara av samma uppfattning eller åsikt (som); instämma

hålla om /hˈɔla ɔm/ (v)
barróg a thabhairt dá chéile
  ha sina armar runt

hålla på /hˈɔla poː/ (v)
branra
  heja på, stödja
bí ar bun
  vara ihärdig

hålla på med /hˈɔla poː meːd/ (v)
obair

hålla tyst /hˈɔla tˈyst/ (v)
dún do bhéal
  inte tala eller göra annat ljud

hållare /hˈɔlarə/ (n, ut)
coimeádán
  anordning som håller något

hållbar /hˈɔlbɑːr/ (adj)
buanfasach
  som inte lätt går sönder

hållfast /hˈɔlfast/ (adj)
láidir
  motståndskraftig; som motstår deformationer

hållfast /hˈɔlfast/ (adv)
go láidir
  motståndskraftigt

hållfasthet /hˈɔlfasthˌeːt/ (n, ut)
fostacht
  förmåga att motstå deformationer

hållning /hˈɔlnɪŋ/ (n, ut)
béasa
  det sätt en person håller uppe kroppen på; formen på kroppen med avseende på den form som kan varieras av personen själv
  sätt att tänka, handla, bete sig eller uppföra sig
  aktivitet, verksamhet

hållplats /hˈɔlplats/ (n, ut)
stad

hålslag /hˈoːlslɑːɡ/ (n, neut)
polltóir
  anordning som gör en rad hål (på standardiserade avstånd) i pappersark, så att dessa kan föras in i pärmar

håna /hˈoːna/ (v)
dímheas

hångla /hˈɔŋla/ (v)
caol

hår /hˈoːr/ (n, neut)
gruaig
  ansamling av fina strån (trådar) utgående från hud; även om hårstrån som fallit av
  enskild utväxt från sådan ansamling (1.)

hårborste /hˈoːrbɔʂtˌɛ/ (n, ut)
scuab ghruaige

hård /hˈoːrd/ (adj)
crua
  stel, oflexibel; som ej kan böjas, brytas eller deformeras
  (om penis) erigerad
beacht
  strikt; som inte går andra personers önskningar tillmötes i onödan
garg
  ovänlig

hårddisk /hˈoːrdɪsk/ (n, ut)
tiomántán crua
  lagringsmedium för dator

hårdhjärtad /hˈoːrdjətˌad/ (adj)
cruachroíoch
  som inte påverkas känslomässigt

hårdkokt /hˈoːrdkˈuːkt/ (adj)
cranrach
  (skenbart) okänslig, osentimental

hårdna /hˈoːrdna/ (v)
cruaigh

hårdvara /hˈoːrdvarˌa/ (n, ut)
crua-earraí ríomhaire

hårfin /hˈoːrfˈiːn/ (adj)
caolchúiseach

hårig /hˈoːrɪɡ/ (adj)
clúmhach

hårnål /hˈoːrnoːl/ (n, ut)
biorán gruaige
  nål eller spänne för att sätta upp håret
  två eller flera portar i rad i specialslalom som sitter tätt och där alla käppar sitter i en linje

hårsmån /hˈoːʂmoːn/ (n)
folt
  ytterst obetydligt avstånd; något mycket obetydligt, en aning, ett dyft

hårspänne /hˈoːʂpənə/ (n, neut)
fáisceán gruaige
  spänne som sätts i håret för att få håret att uppta en viss lutning eller plats

hårstrå /hˈoːʂtroː/ (n, neut)
ribe
  enskilt strå av protein utvuxet ur hårsäck, som tillsammans med många andra hårstrån bildar hår

hårtork /hˈoːtɔrk/ (n, ut)
triomadóir gruaige

håv /hˈoːv/ (n, ut)
cochall
  fisknät monterat på en ring som är fäst vid ett skaft, som kan användas för att säkra fångsten när man drar den ur vattnet, eller för att fånga småfisk eller mindre föremål; liknande redskap avsett för fångst av kräftor, insekter, fågel o.d.
  pung fäst vid ett långt skaft avsedd för insamling av kollekten i kyrkan

hö /hˈøː/ (n, neut)
féar
  torkat gräs och andra växter som används som djurfoder

höft /hˈœft/ (n, ut)
alt an chromáin
  vartdera av de båda utskjutande kroppspartier runt höftbenen och nedanför midjan

höfta /hˈœfta/ (v)
meas

höftskynke /hˈœftsxyŋkə/ (n, neut)
bréid gabhail
  skynke runt höften, enkel klädedräkt

hög /hˈøːɡ/ (adj)
ard
  som når långt uppåt från en horisontell referensyta (mark eller havsnivå eller dylikt)

högaffel /hˈøːɡafəl/ (n, ut)
forc féir

högborg /hˈøːɡbɔrj/ (n, ut)
daingean
  centrum

högdragen /hˈøːɡdraɡən/ (adj)
bródúil
  snorkig, uppblåst och nedlåtande

höger /hˈøːɡər/ (adj)
deas
  belägen i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktningen (blickriktningen eller rörelseriktningen), åt öster om utgångsriktningen är åt norr

höger /hˈøːɡər/ (n, ut)
deas
  en politisk tendens, konservatism, högerpartiet, det borgerliga blocket

högerhänt /hˈøːɡərhˌɛnt/ (adj)
deasach
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med höger hand

högerklicka /hˈøːɡərklˌɪkːa/ (v)
deaschliceáil
  klicka med (trycka ned och sedan direkt släppa upp) den högra knappen på datormusen (eller, om operativsystemet är inställt för en vänsterhänt användare, den vänstra knappen på musen)

högförräderi /høːɡfˈœrɛːdərˌiː/ (n, neut)
ardtréas
  brott som äventyrar ett lands säkerhet

högkonjunktur /hˈøːɡkɔnjɵŋktˌʉr/ (n, ut)
borradh trádála
  period av ekonomiskt välstånd, karakteriserat av låg arbetslöshet och högt resursutnyttjande, vilket därigenom leder till ökande priser

högkvarter /hˈøːɡkvatər/ (n, neut)
ceanncheathrú

högland /hˈøːɡland/ (n, neut)
ardchríoch

högljudd /høːɡjˈʉd/ (adj)
callánach

högljutt /høːɡjˈʉt/ (adv)
os ard
  ; på hög ljudnivå

högmod /hˈøːɡmuːd/ (n, neut)
anuaill
  alltför stor belåtenhet med det egna jaget och den egna förmågan

högröd /hˈøːɡrøːd/ (adj)
flanndearg
  starkt rödfärgad

högröstad /høːɡrˈœstad/ (adj)
ardghlórach
  som har en hög talröst, som talar högt

högskola /hˈøːɡskuːlˌa/ (n, ut)
coláiste

högsorbiska /høːɡsˈɔrbɪskˌa/ (n, ut)
Soirbis Uachtarach
  ett västslaviskt språk som talas i Sachsen i Tyskland

högsta domstolen /hˈøːɡsta dˈɔmstuːlən/ (n)
ardchúirt
  den högsta instansen hos domstolarna, i Sverige över instanserna tingsrätt och hovrätt

högtalare /hˈøːɡtalˌarə/ (n, ut)
callaire

högtid /hˈøːɡtiːd/ (n, ut)
lá saoire
  tillfälle där något firas

högtryck /hˈøːɡtryk/ (n, neut)
frithchioclón
  område i atmosfären med högre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför klart väder
feag
  situation då det händer mer än vanligt, arbetstopp

högvatten /hˈøːɡvatːən/ (n, neut)
barr taoide
  tidvatten när vattenståndet är högt; flod

höja /hˈøːja/ (v)
ardaigh
  flytta något uppåt (från marken på en himlakropp)
  göra något (vanl. ett numeriskt värde) högre
  satsa ännu mer när någon redan har satsat

höjd /hˈœjd/ (n, ut)
cnoc
  plats eller område högt uppe

höjdare /hˈœjdarə/ (n, ut)
boc mór
  högt uppsatt tjänsteman, politiker eller ledare; mycket mäktig, känd, respekterad eller rik person

höjdpunkt /hˈœjdpɵŋkt/ (n, ut)
píce

höjdskräck /hˈœjdskrək/ (n, ut)
acrafóibe

höjning /hˈœjnɪŋ/ (n, ut)
ardaigh
  handlingen att höja något
  när tidigare satsningar redan gjorts, händelse då ytterligare pengar eller marker satsas
ardú
  upphöjning, höjd; (litet) område som är högre än omgivningen

hök /hˈøːk/ (n, ut)
seabhac
  rovfågel, av släktet Accipiter, eller, i vidare bemärkelse, av underfamiljerna Accipitrinae och Circinae

hökare /hˈøːkarə/ (n, ut)
fear cairte
  (förr) livsmedelshandlare

hökuggla /hˈøːkɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán seabhaic tuaisceartach

höna /hˈøːna/ (n, ut)
cearc
  tamhöna, oftast om honor

höns /hˈœns/ (n, neut)
cearc
  fågel från ordningen hönsfåglar

hönshus /hˈœnshʉs/ (n, neut)
cró cearc
  litet hus som är avsett att inrymma höns

hönskött /hˈœnsxˈœt/ (n, neut)
circeoil
  kött från höns

höra /hˈøːra/ (v)
clois, cluin
  uppfatta (ljud) med hörseln

hörande /hˈøːrandə/ (adj)
a bhfuil éisteacht agat
  presensparticip av höra

hörapparat /hˈøːrapˌarɑːt/ (n, ut)
áis éisteachta
  hjälpmedel som förstärker ljud; särskilt använd vid hörselnedsättning

hörbar /hˈœrbɑːr/ (adj)
inchloiste
  som kan höras; akustiskt skönjbar

hörlur /hˈœrlʉr/ (n, ut)
cluasáin

hörlurar /hˈœrlʉrˌar/ (n, ut)
cluasáin

hörn /hˈœrn/ (n, neut)
cúinne
  punkt där två (eller flera) kanter eller ytor möts
sáil
  den ände av eggen som är närmast skaftet på en sned mejsel

hörna /hˈœrna/ (n, ut)
cearn
  hörn, särskilt om en mysig och avskild plats
  fast situation i fotboll, bandy och handboll där det anfallande laget får återuppta spelet vid ett av spelplanens hörn

hörsal /hˈœʂal/ (n, ut)
halla éisteachta
  större rum eller sal för föreläsningar på universitet, högskolor, konferensanläggningar och dylikt

hörsel /hˈœʂəl/ (n, ut)
éisteacht

hörselgång /hˈœʂəlɡˌɔŋ/ (n, ut)
canáil chloisteála
  den kanal som leder ljudet från öronmusslan in till trumhinnan

hörsägen /hˈœʂɛːjən/ (n, ut)
scéal scéil
  historia som man hört om någon; rykte

höskulle /hˈœskɵlə/ (n, ut)
lochta féir
  förvaringsutrymme för hö i stall eller ladu­gård

hösnuva /hˈœsnʉvˌa/ (n, ut)
slaghdán teaspaigh
  som framkallas av pollen

höst /hˈœst/ (n, ut)
fómhar
  den årstid som följer en varmare period (sommaren) och kommer innan en kallare (vintern)

höstack /hˈœstak/ (n, ut)
cruach fhéir
  stack av hö

höstaster /hˈœstastər/ (n, ut)
nóinín Mhichíl
  en art (Symphyotrichum novi-belgii) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten höstaster

höstdagjämning /hˈœstdɑːjˌɛmnɪŋ/ (n, ut)
Túsphointe Libra
  tidpunkten då solskivans centrum under hösten passerar himmelsekvatorn

höstdagjämningspunkten /hˈœstdɑːjˌɛmnɪŋspɵŋktən/ (n)
cónocht

höstlig /hˈœstlɪɡ/ (adj)
fómharach
  som hör hösten till; exempelvis som påminner om att sommaren är slut, novembergrå eller vemodig

höstvind /hˈœstvɪnd/ (n, ut)
fómhar
  en vind som blåser om hösten

hövding /hˈœvdɪŋ/ (n, ut)
ceann fine
  ledare

hövlig /hˈœvlɪɡ/ (adj)
béasach

i /ˈiː/ (preposition)
i
  anger läge inuti något eller innanför någots gränser
  anger läge vid vissa slags platser (kontinenter, städer, många länder m.fl.)
chun
  före (ett klockslag som markerar hel eller halv timme)

i alla fall /iː ˈala fˈal/ (adv)
ar aon chaoi
  trots något som tidigare nämnts; ändå; under alla omständigheter
ar a laghad
  åtminstone

i alla händelser /iː ˈala hˈɛndəlsər/ (adv)
ar chaoi ar bith
  under alla förhållanden

i dag /iː dˈɑːɡ/ (adv)
inniu
  (under) den dag som är den nuvarande
  nuförtiden, nuvarande era, tidsperiod

i efterhand /iː ˈɛftərhˌand/ (adv)
tar éis
  efteråt, när man kan se resultatet eller konsekvenserna av något
ina dhiaidh sin
  efteråt, efter att något har hänt eller efter att något har avslutats

i fjol /iː fjˈuːl/ (adv)
anuraidh
  (under) förra året

i förrgår /iː fˈœrɡoːr/ (adv)
lá
  på dagen före gårdagen, för två dagar sedan

i förstone /iː fˈœʂtuːnə/ (adv)
ar dtús
  till en början; i första taget

i går /iː ɡˈoːr/ (adv)
inné
  (under) den dag som närmast föregick den nuvarande

i kväll /iː kvˈɛl/ (adv)
anocht
  (under) den kväll som följer den innevarande dagen

i längden /iː lˈɛŋdən/ (adv)
i ndeireadh na dála
  för framtiden

i morgon /iː mˈɔrɡɔn/ (adv)
amárach

i motsats till /iː mˈuːtsats tɪl/ (preposition)
murab ionann is
  på skiljaktigt sätt

i natt /iː nˈat/ (adv)
anocht
  under föregående natt; under den natt som har passerat

i rad /iː rˈɑːd/ (adv)
as a chéile

i regel /iː rˈeːɡəl/ (adv)
de ghnáth
  i de flesta fall

i smyg /iː smˈyːɡ/ (adv)
gan fhios
  på ett sätt som är svårt att upptäcka eller påvisa; i hemlighet

i stället /iː stˈɛlət/ (adv)
an
  anger att något gäller, medan något annat inte gäller, ofta för att dessa två saker inte kan gälla samtidigt

i synnerhet /iː sˈynərhˌeːt/ (adv)
áirithe

i så fall /iː sˈoː fˈal/ (adv)
ansin

i varje fall /iː vˈarjə fˈal/ (adv)
ar aon nós
  inte mindre än, åtminstone

i övermorgon /iː ˈøːvərmˌɔrɡɔn/ (adv)
arú amárach
  dagen efter i morgon

iaktta /ˈiːaktːˌa/ (v)
coinnigh
  lägga märke till, observera, se på

iberisk /ˈiːbərˌɪsk/ (adj)
Ibéarach
  som rör ibererna, det forntida folk som bebodde Pyreneiska halvön
  som rör den Iberiska halvön

iberiska halvön /ˈiːbərˌɪska hˈalvøːn/ (n)
Leithinis na hIbéire
  halvö omfattande Portugal och Spanien

ibland /ˈɪbland/ (adv)
amanna

ibuprofen /ˈiːbɵprˌuːfən/ (n)
iobúpróifein
  ett febernedsättande, antiinflammatoriskt och smärtstillande läkemedel

icke desto mindre /ˈɪkːə dˈɛstuː mˈɪndrə/ (adv)
mar sin féin
  dock, ändå, likväl, trots det

icke- /ˈɪkːə/ (affix)
mí-
  o-, inte

icke-binär /ˈɪkːə bˈiːnɛːr/ (adj)
neamh-dhénártha
  som tillhör varken det manliga eller det kvinnliga könet

ideal /ˈiːdəˌal/ (adj)
idéal

ideal /ˈiːdəˌal/ (n, neut)
idéal
  en idé om det perfekta tillståndet

idealisk /ˈiːdəˌalɪsk/ (adj)
idéalach

idealism /ˈiːdəˌalɪsm/ (n, ut)
idéalachas
  en filosofisk åskådning som anser tillvarons innersta vara något andligt

idealist /ˈiːdəˌalɪst/ (n, ut)
idéalaí
  person med ideell syn

ideell /ˈiːdəˌɛl/ (adj)
neamhbhrabúis
  som är utan vinstintresse

idegran /ˈiːdəɡrˌan/ (n, ut)
iúr
  individ av arten Taxus baccata; slags träd

idel /ˈiːdəl/ (adv)
iomlán
  ingenting annat än det som anges av sammanhanget

idelig /ˈiːdəlˌɪɡ/ (adj)
gréasach
  gång på gång upprepad; som ständigt återkommer

ideligen /ˈiːdəlˌɪɡən/ (adv)
as éadan a chéile
  ständigt, gång på gång, om och om igen, jämt och ständigt

identisk /ˈiːdəntˌɪsk/ (adj)
comhionann

identitet /ˈiːdəntˌiːteːt/ (n, ut)
ionannas
  ställning som unik person
  egenskapen hos en funktion eller formel där en variabel ingår att alltid ha samma värde oavsett vilket värde variabeln tilldelas

ideolog /ˌiːdəuːlˈoːɡ/ (n, ut)
idé-eolaí
  person som deltar i utformningen av en ideologi

ideologi /ˌiːdəuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
idé-eolaíocht

ideologisk /ˌiːdəuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
idé-eolaíoch
  som har att göra med eller styrs av ideologier

idiofon /ˌiːdiːuːfˈoːn/ (n, ut)
ideafón
  typ av musikinstrument där ljud uppstår genom vibrationer i hela instrumentets egen massa istället för ur strängar eller membran, till exempel de flesta typer av slagverk (förutom membranofoner såsom trummor med trumskinn)

idiolekt /ˈiːdiːˌuːləkt/ (n, ut)
canúint aonair
  enskild persons unika språkbruk

idiom /ˈiːdiːˌɔm/ (n, neut)
cor cainte
  fast språkligt uttryck (en grupp av ord eller en hel mening) med en egenartad, självständig betydelse vilken inte omedelbart framgår av dess beståndsdelars betydelser och därmed inte kan översättas ord för ord (såvida samma idiom inte finns i det andra språket), och som till skillnad från ordspråk kan böjas grammatiskt

idiot /ˈiːdiːˌuːt/ (n, ut)
gaamadán
  mindre begåvad person
amadán
  någon som beter sig illa

idog /ˈiːduːɡ/ (adj)
saothrach
  flitig, arbetsam; som arbetar ihärdigt

idolatri /ˈiːduːlˌatriː/ (n, ut)
íolacht
  dyrkan av religiösa bilder (t.ex. ikoner) föreställande helgon, gudar och liknande

idrott /ˈɪdrɔt/ (n, ut)
spórt
  kroppsövningar med fysisk aktivitet i motions- eller nöjessyfte, ofta med tävlingsinslag
  skolämnet idrott och hälsa som även innefattar gymnastik

idé /iːdˈeː/ (n, ut)
smaoineamh
  plötsligt uppkommande tanke som ger en första överblick över visst ämne eller är utgångspunkt för ett resonemang, ofta originellt eller nytt
pointe ama
  möjlighet till meningsfullt resultat (oftast i nekande eller frågande uttryck)

ifall /ˈiːfal/ (conjunction)
dá
  såvida, försåvitt, försåvida

ifrågasätta /ˈɪfroːɡˌasətːˌa/ (v)
ceist
  betvivla

ifrågavarande /ˈɪfroːɡˌavɑːrˌandə/ (adj)
i gceist
  som det gäller; föreliggande

ifrån /ˈɪfroːn/ (preposition)
ó
  från

igbo /ˈɪɡbuː/ (n)
Íogbóis
  ett språk inom språkgruppen Benue-Kongospråk som tillhör språkfamiljen Niger-Kongospråk som talas i Nigeria

igel /ˈiːjəl/ (n, ut)
súmaire
  ett vattenlevande parasitiskt djur

igelkott /ˈiːjəlkˌɔt/ (n, ut)
gráinneog
  arten (Erinaceus europaeus) inom däggdjursfamiljen igelkottar (Erinaceidae); individ av arten igelkott

igen /ˈiːjən/ (adv)
arís
  en gång till; på nytt; ännu en gång; ånyo
dún
  med tillslutande eller utfyllande verkan

igenom /ˈiːjeːnˌɔm/ (preposition)
trí

igloo /ˈɪɡluːˌuː/ (n, ut)
íoglú

ignorans /ˌɪŋnuːrˈans/ (n, ut)
ainbhios

igång /ˈiːɡɔŋ/ (adj)
reatha

ihop /ˈiːhuːp/ (adv)
le chéile
  till samma ställe

ihärdighet /ˈiːhɛːrdˌɪɡheːt/ (n, ut)
buanseasamh

ihålig /ˈiːhoːlˌɪɡ/ (adj)
cuas
  som innehåller ett större hålrum; som endast består av ett skal runt ett tomrum
  ej sammanhängande; som är ganska långt ifrån att kunna övertyga

ikon /ɪkˈoːn/ (n, ut)
íocón
  (mindre) bild som representerar en viss fil eller filtyp; visas ofta tillsammans med filnamnen när filerna listas
  helig avbildning av Maria, Jesus i den ortodoxa kyrkan

ikonisk /ɪkˈoːnɪsk/ (adj)
íocónach
  som har stor betydelse

ikonografi /ɪkˈoːnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
íocónagrafaíocht
  konsten att använda bilder i en symbolisk mening

ikonostas /ɪkˈoːnɔstˌas/ (n, ut)
íocónastáis
  skiljevägg med ikoner mellan koret och församlingens plats i en grekisk-katolsk eller ortodox kyrka

iktyologi /ˌɪktyːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
iasceolaíocht
  läran om fiskar, en gren av zoologin

illa /ˈɪla/ (adj)
dona
  som inte är bra, moraliskt okej eller gott

illamående /ˈɪlamˌoːəndə/ (n, neut)
masmas
  det att känna ett behov av att kräkas, det att må illa, det att må dåligt, det att känna sig sjuk (i olika hög grad)

illdåd /ˈɪldoːd/ (n, neut)
ainghníomh

illegitimitet /ˈɪləjˌiːtiːmˌiːteːt/ (n, ut)
neamhdhlisteanacht
  det att vara illegitim

iller /ˈɪlər/ (n, ut)
cat coille
  en art (Mustela putorius) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten iller

illitterat /ˈɪlɪtːˌeːrat/ (adj)
ainléannta
  obeläst, obildad, okunnig, olärd

illojal /ˈɪluːjˌal/ (adj)
aindílis
  inte lojal

illojalitet /ˈɪluːjˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
mídhílseacht
  det att vara illojal

illumination /ˌɪlʉmˌiːnasxˈuːn/ (n, ut)
soilsiú

illuminera /ˌɪlʉmˈiːneːrˌa/ (v)
maisigh

illustrera /ˈɪlɵstrˌeːra/ (v)
maisigh
  sprida ljus över (något)
  belysa eller förklara innebörden av (något)
  förse (text) med illustrationer

ilska /ˈɪlska/ (n, ut)
fearg

ilsken /ˈɪlsxən/ (adj)
cochallach

imaginär /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛə(sv)/ (adj)
samhailteach
  påhittad, inbillad; endast förekommande i någons fantasi
  som kan beskrivas som en multipel av den imaginära enheten

imam /ˈiːmam/ (n, ut)
iomám
  böneledare; inom shiitisk islam en ledare på hög nivå

imma /ˈɪma/ (n, ut)
comhdhlúthú
  vatten på föremål som bildats av kondensering; kondens

immig /ˈɪmɪɡ/ (adj)
néaltach
  täckt med imma

immigrant /ˈɪmɪɡrˌant/ (n, ut)
inimirceach

immun /ˈɪmɵn/ (adj)
imdhíonach
  när man ej är mottaglig för, oftast om sjukdom

immunitet /ˈɪmɵnˌiːteːt/ (n, ut)
imdhíonacht
  oemottaglighet eller minskad mottaglighet för smittämnen

immunoglobulin /ˌɪmɵnˌɔɡluːbʉlˈiːn/ (n, neut)
glóbailin imdhíonachta
  protein som bildas av en B-cell (och vars gener bildats genom V(D)J-rekombination i benmärgen) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop), som en del av det specifika immunförsvaret, och som antingen förekommer som en membranbunden B-cellsreceptor (t.ex. på en naiv B-cell) eller som en utsöndrad antikropp (t.ex. från en effektor-B-cell (plasmacell))

impedans /ˌɪmpədˈans/ (n, ut)
coisceas

imperativ /ˈɪmpərˌatiːv/ (adj)
tiarnúil
  befallande
  som avser imperativer

imperativ /ˈɪmpərˌatiːv/ (n)
tiarnúil
  verbform som (i svenska) främst används för uppmaningar

imperialism /ˈɪmpərˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
impiriúlachas

imperium /ˈɪmpərˌiːʉm/ (n, neut)
impireacht
  centraliserad stat som omfattar flera nationer eller folkslag; stort rike, storstat, välde

impermeabel /ˈɪmpərməˌabəl/ (adj)
neamh-thréscaoilteach

impertinens /ˌɪmpətˈiːnəns/ (n, ut)
brusaireacht
  näsvishet, oförskämdhet, näbbighet

implementera /ˈɪmpləmˌɛnteːrˌa/ (v)
uirlis

implikation /ˌɪmplɪkasxˈuːn/ (n, ut)
impleacht
  följd, konsekvens, händelse direkt orsakad av en annan händelse

imponera /ˈɪmpuːnˌeːra/ (v)
téigh i bhfeidhm ar

imponerande /ˈɪmpuːnˌeːrandə/ (adj)
iontach

import /ˈɪmpuːt/ (n, ut)
allmhaire
  köp och införsel av varor från utlandet; det att importera

importera /ˈɪmpuːtˌeːra/ (v)
allmhairigh
  föra in en produkt i ett land (från ett annat land)
  tolka och lagra data i något format, oftast genom att först göra om datan till det format som används internt

impregnera /ˈɪmprəŋnˌeːra/ (v)
toirchigh
  låta ett ämne tränga in i ett annat så att det genomtränger och tätt blandar sig med det mottagande ämnet och fyller ut dess håligheter; mätta, genomdränka (numera främst om skyddande oljor)

impressionism /ˌɪmprəsxˈuːnɪsm/ (n, ut)
Impriseanachas
  en kulturell riktning inom modernismen

improvisera /ˈɪmpruːvˌiːseːrˌa/ (v)
seiftigh
  göra något utan förberedelser, utan att tidigare ha planerat det och utan instruktioner, särskilt om konstnärligt skapande

impuls /ˈɪmpɵls/ (n, ut)
moiminteam
  för ett föremål, (klassiskt) produkten av kraften och den tid kraften verkar på föremålet, lika med ändringen av föremålets rörelsemängd

impulsiv /ˈɪmpɵlsˌiːv/ (adj)
tobann

impulsivitet /ˈɪmpɵlsˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
ríogacht
  det att vara impulsiv

inbillning /ˈɪnbɪlnˌɪŋ/ (n, ut)
íomháineacht
  förmågan att framkalla och föreställa sig fantasier eller osanningar

inbiten /ˈɪnbiːtən/ (adj)
dobhogtha
  ingrodd; oförbätterlig

inbjudan /ˈɪnbjʉdˌan/ (n, ut)
cuireadh

inblick /ˈɪnblɪk/ (n, ut)
achoimre
  (lite inledande) kunskap eller förståelse om hur någon situation eller företeelse ser ut eller fungerar, i synnerhet om det i någon mening är svårt (för subjektet) att erhålla information om situationen eller företeelsen (t.ex. andra människors livssituationer)

inbrott /ˈɪnbrɔt/ (n, neut)
buirgléireacht
  det att bryta sig in eller intränga; handlingen att med list eller våld ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.), vanligtvis i syfte att stjäla värdefulla föremål

inbrottstjuv /ˈɪnbrɔtsxˌʉv/ (n, ut)
buirgléir
  person som begår inbrott i fastighet i syfte att stjäla värdesaker

inbördeskrig /ɪnbˈœrdəskrˌɪɡ/ (n, neut)
cogadh cathartha
  krig i vilket de stridande parterna tillhör samma land

incest /ˈɪnsəst/ (n, ut)
ciorrú coil
  sexuellt förhållande mellan nära släktingar (endast om personer)

incidens /ˈɪnsɪdəns/ (n, ut)
ionsaitheacht
  förekomst, vanlighet, frekvens; antalet sjukdomsfall per 100.000 invånare

incident /ˈɪnsɪdˌɛnt/ (n, ut)
ionsaitheach

incitament /ˈɪnsɪtˌamənt/ (n, neut)
spreagadh

indata /ˈɪndɑːtˌa/ (n, ut)
ionchur
  data som matas in i en process eller algoritm och antas påverka resultatet

indefinit pronomen /ˈɪndəfˌiːniːt prˈuːnuːmən/ (n)
forainm éiginnte

index /ˈɪndəks/ (n, neut)
innéacs
  tal som anger kvoten mellan värden inom samma kategori, förhållandet mellan två storheter
  diskret variabel som skiljer olika element i en vektor eller annat matematiskt objekt

indexera /ˈɪndəksərˌa/ (v)
innéacs
  förse med index (register)

indiansk /ˈɪndiːˌansk/ (adj)
Indiach

indiansommar /ˈɪndiːˌansɔmˌar/ (n, ut)
samhradh beag
  en period av varmt och vackert väder under hösten, som har föregåtts av den första frostnatten

indier /ˈɪndiːər/ (n, ut)
Indiach

indifferens /ˌɪndɪfərˈans/ (n, ut)
fuarchúis

indifferent /ˈɪndɪfərˌɛnt/ (adj)
lagmheasartha
  likgiltig

indifferent /ˈɪndɪfərˌɛnt/ (adv)
ar nós cuma liom
  avledning till adjektivet indifferent

indigo /ˈɪndiːɡˌuː/ (adj)
indeagó
  som har blålila färg

indikator /ˈɪndiːkatˌɔr/ (n, ut)
treotháscaire

indisk /ˈɪndɪsk/ (adj)
Indiach
  som rör Indien, indiska språk eller det indiska folket

indiskt /ˈɪndɪskt/ (n)
Indiach

indium /ˈɪndiːˌʉm/ (n, neut)
indiam

individ /ˈɪndiːvˌiːd/ (n, ut)
aonánach

individuell /ˈɪndiːvˌiːdʉˌɛl/ (adj)
aonánach
  som rör enskilda individer; som anpassas efter enskilda individer; som inte tillåter samarbete i grupper

indolens /ˈɪnduːləns/ (n, ut)
sácráilteacht

indolent /ˈɪnduːlˌɛnt/ (adj)
leasc

indones /ˈɪndɔnəs/ (n, ut)
Indinéiseach
  person från Indonesien eller med indonesisk härkomst

indonesisk /ˈɪndɔnəsˌɪsk/ (adj)
Indinéiseach

indonesiska /ˈɪndɔnəsˌɪska/ (n, ut)
Indinéisis
  malajo-polynesiskt språk som talas i Indonesien

industri /ˈɪndɵstrˌiː/ (n, ut)
tionscal

industriell revolution /ˈɪndɵstrˌiːəl rˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n)
Réabhlóid Thionsclaíoch
  genombrott för industrin; under 1800-talet i Europa

industriös /ˈɪndɵstrˌiːøːs/ (adj)
saothrach

ineffektiv /ˈiːnəfˌɛktiːv/ (adj)
neamhéifeachtúil

inexakt /ˈiːnəksˌakt/ (adj)
neamhbheacht
  inte /helt/ exakt

infalla /ɪnfˈala/ (v)
tit
  inträffa, äga rum (om tidpunkt)
  falla in /mot något/

infantil /ɪnfˈantiːl/ (adj)
leanbaí
  mycket barnslig

infektera /ɪnfˈɛkteːrˌa/ (v)
galraigh
  smitta

infektion /ɪnfəksxˈuːn/ (n, ut)
galrú
  det att virus, bakterier, svampar eller eukaryota parasiter invaderar vävnad hos en värdorganism, vilket kan leda till sjukdom och/eller inflammation

infektionssjukdom /ɪnfəksxˈʊnsjʉkdˌɔm/ (n, ut)
galar gabhálach
  sjukdom som orsakas av en infektion av en patogen

infiltrera /ɪnfˈɪltreːrˌa/ (v)
insíothlaigh
  på obemärkt sätt tränga sig in i, bli del av eller komma in i gemenskap

infinitesimalkalkyl /ɪnfˈiːniːtəsˌiːmalkˌalkyːl/ (n, ut)
calcalas
  gren av matematiken som handlar om gränsvärden, derivator och integraler

infinitiv /ɪnfˈiːniːtˌiːv/ (n, ut)
infinideach
  verbets lexikala form

inflammation /ɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
adhaint, bruith

inflation /ɪnflɑːsxˈuːn/ (n, ut)
boilsciú
  ökning av den allmänna prisnivån; minskning av penningvärdet

influera /ɪnflˈʉərˌa/ (v)
téigh i bhfeidhm ar

inflytande /ɪnflˈyːtandə/ (n, neut)
tionchar

inflytelse /ɪnflˈyːtəlsə/ (n, ut)
tionchar
  möjlighet att påverka, påverkan

infoga /ɪnfˈuːɡa/ (v)
ionsáigh
  inpassa som del; insätta något så att det sitter fast; inpassa i ett större sammanhang

infogning /ɪnfˈɔŋnɪŋ/ (n, ut)
ionsáigh
  det att infoga

informatik /ɪnfɔrmˈatiːk/ (n, ut)
ríomheolaíocht
  vetenskapliga studiet av information och dess behandling i kodad form

information /ɪnfɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
eolas
  (privat) undervisning, arbete som informator

informator /ɪnfˈɔrmatˌɔr/ (n, ut)
oide
  hemlärare, huslärare, en lärare som underviser barnen hemma

informatör /ɪnfˈɔrmatˌøːr/ (n, ut)
brathadóir
  person som yrkesmässigt lämnar information

informell /ɪnfˈɔrməl/ (adj)
neamhnósúil

informerad /ɪnfˈɔrmeːrˌad/ (adj)
eolach
  perfektparticip av informera

infraljud /ɪnfrajˈʉd/ (n, neut)
infreafhuaim
  lågfrekvent för människan oftast ohörbart ljud

inför /ɪnfˈøːr/ (preposition)
ar aghaidh
  framför

inga /ˈɪŋa/ (pronoun)
ní hea

ingalunda /ˈɪŋalˌɵnda/ (adv)
ar chor ar bith

ingefära /ˈɪŋəfˌɛːra/ (n, ut)
sinséar
  flerårig tropisk ört av arten Zingiber officinale inom familjen ingefärsväxter (Zingiberaceae); exemplar av denna ört

ingen /ˈɪŋən/ (pronoun)
aon duine
  inte någon (sak eller person); anger att något inte existerar

ingen orsak /ˈɪŋən ˈuːʂak/ (interjection)
go ndéana sé maith duit

ingendera /ˈɪŋəndˌeːra/ (pronoun)
ceachtar
  varken den ena eller den andra, ingen av flera möjligheter

ingenjör /ˈɪŋənjˌøːr/ (n, ut)
innealtóir

ingenstans /ˌɪŋənstˈans/ (adv)
in áit ar bith
  inte på något ställe
  inte till något ställe

ingenting /ˈɪŋəntˌɪŋ/ (pronoun)
neamhní
  inte en enda sak; inte någonting; ingen sak

ingivelse /ˈɪŋiːvˌɛlsə/ (n, ut)
intinn
  plötslig tanke eller idé eller impuls

ingrediens /ˈɪŋrədˌiːəns/ (n, ut)
comhábhar
  livsmedel som används vid matlagning och bakning

ingrodd /ˈɪŋrɔd/ (adj)
dobhogtha
  ; som grott in och därmed är svår att avlägsna

ingå /ˈɪŋoː/ (v)
bí
  vara en del av; vara ett element i
iontráil
  inträda, gå in i

ingång /ˈɪŋɔŋ/ (n, ut)
tosach
  början

ingångssida /ˈɪŋɔŋsˌiːda/ (n, ut)
leathanach baile

inhemsk /ˈɪnhəmsk/ (adj)
inmheánach
  som (naturligt och/eller sedan lång tid) hör till det egna landet

inhibera /ˈɪnhiːbərˌa/ (v)
cealaigh
  ställa in
urchoill
  hämma

inhibition /ˌɪnhiːbiːsxˈuːn/ (n, ut)
urchoilleadh
  beslut av en högre rättsinstans att, tills vidare, upphäva ett beslut av en lägre instans

inhibitorisk /ˈɪnhiːbˌiːtuːrˌɪsk/ (adj)
coiscthe
  hämmande, som minskar aktiviteten av något

inhuman /ˈɪnhʉmˌan/ (adj)
mídhaonnachtúil
  som kränker etiska och moraliska principer om hur man behandlar en annan människa eller annan medveten livsform, ofta som bryter mot mänskliga rättigheter och därmed inte uppvisar respekt för en människas hälsa och välmående

inhägna /ˈɪnhəŋnˌa/ (v)
crioslaigh
  omge med något, vanligen stängsel

inhägnad /ˈɪnhəŋnˌad/ (n, ut)
banrach
  inhägnat område, inhägnad mark, avgränsad plats som omges av stängsel eller liknande

inhämta /ˈɪnhəmtˌa/ (v)
bain
  skaffa (sig)

initial /ˈiːniːtˌiːal/ (n, ut)
ceannlitir

injektiv /ˈɪnjəktˌiːv/ (adj)
inteilgeach

inkallelse /ˈɪŋkalˌɛlsə/ (n, ut)
fógra
  uppmaning (kallelse) till värnpliktiga att infinna sig för mobilisering

inkassera /ˈɪŋkasˌeːra/ (v)
bailigh
  driva in, ta upp betalning

inkasso /ˈɪŋkasˌuː/ (n, neut)
bailiúchán
  inkassering, indrivning

inkludering /ˈɪŋklʉdˌeːrɪŋ/ (n, ut)
comhaireamh
  det att inkludera, anpassning till (personer med) speciella förutsättningar
  infogning

inklusive /ˈɪŋklʉsˌiːvə/ (preposition)
san áireamh
  inräknat, medräknat

inkompatibel /ˈɪŋkɔmpˌatiːbˌɛl/ (adj)
contrártha
  oförenlig; ej kompatibel, som inte fungerar tillsammans med någon annan, given, sak

inkompetens /ˈɪŋkɔmpətəns/ (n, ut)
neamhfhulangacht

inkomst /ˈɪŋkɔmst/ (n, ut)
ioncam
  ersättning till person eller (privat eller offentlig) organisation i form av pengar eller naturaförmån för utfört arbete eller sålda varor, som avkastning av en investering eller genom beskattning

inkonsistens /ˈɪŋkɔnsˌɪstəns/ (n, ut)
neamh-chomhsheasmhacht
  det att vara inkonsistent

inkorg /ˈɪŋkɔrj/ (n, ut)
bocsa isteach
  låda eller fack där man lägger inkomna ärenden och brev som ska hanteras
  digital mapp för inkommande e-post

inkorrekt /ˈɪŋkɔrˌɛkt/ (adj)
mícheart

inkubera /ˈɪŋkʉbərˌa/ (v)
gor

inleda /ˈɪnleːdˌa/ (v)
tosaigh
  påbörja, komma först i

inlägg /ˈɪnləɡ/ (n, neut)
ciotóg trasna
  passning från kanten in i straffområdet, oftast i luften så spelarna kan nicka bollen

inländsk /ˈɪnləndsk/ (adj)
inmheánach
  som avser det egna landet

inlärning /ˈɪnlərnˌɪŋ/ (n, ut)
foghlaim
  det att inlära eller lära in

inmatning /ˈɪnmatnˌɪŋ/ (n, ut)
ionchur
  det att föra in data (information) i ett register, datorprogram eller annat system som kan behandla eller lagra information

innan /ˈɪnan/ (adv)
sula
  tidigare, förut

innan /ˈɪnan/ (preposition)
sula

inne /ˈɪnə/ (adv)
faiseanta
  befinna sig på insidan
  populär, modern

innebära /ˈɪnəbˌɛːra/ (v)
ceachartha

innebörd /ˌɪnəbˈœrd/ (n, ut)
tábhacht

inneha /ˈɪnəhˌa/ (v)
táille

innehav /ˈɪnəhˌav/ (n, neut)
coinneáil
  det att äga eller hålla något hos sig

innehavare /ˈɪnəhˌavarə/ (n, ut)
coimeádán
  person som innehar något

innehavarobligation /ˌɪnəhˌavarˌɔbliːɡasxˈuːn/ (n, ut)
banna seachadóra
  obligation som inte är registrerad hos en viss ägare

innehåll /ˈɪnəhˌɔl/ (n, neut)
sásta
  det som finns i något, även om texten i en bok etc.

innehållsförteckning /ˌɪnəhɔlsfˈœtəknˌɪŋ/ (n, ut)
clár ábhair
  tabell, vanligen i början av en bok eller annat dokument, som anger vad texten eller dokumentet innehåller; vanligen anges avsnitts- eller kapitelrubrikerna i en ordnad lista med sidnumren angivna

innergård /ˈɪnərɡˌoːrd/ (n, ut)
clós

innerslang /ˈɪnəʂlˌaŋ/ (n, ut)
aerchill

innertak /ˈɪnətˌak/ (n, neut)
síleáil
  den övre ytan i ett rum

innovation /ˌɪnuːvasxˈuːn/ (n, ut)
nuáil
  handlingen att förnya, introduktionen av något nytt, i vanor, seder, idéer med mera

inom kort /ˈɪnɔm kˈɔt/ (adv)
go haibéil
  snart, inom nära framtid

inomhus /ˈiːnɔmhˌʉs/ (adv)
isteach

inrikta /ˈɪnrɪktˌa/ (v)
deachtaigh

insamling /ˈɪnsamlˌɪŋ/ (n, ut)
bailiúchán
  det att insamla

insats /ˈɪnsats/ (n, ut)
fuilleamh
  det man offrar för möjligheten att få något; investering
cuaille
  penningbelopp som satsas i spel

inse /ˈɪnsə/ (v)
réadaigh

insegel /ˈɪnseːɡˌɛl/ (n, neut)
rón

insekt /ˈɪnsəkt/ (n, ut)
feithid

insektsätare /ˈɪnsəktsˌɛːtarə/ (n, ut)
feithiditeoir
  djur (oftast ryggradsdjur) vars huvudsakliga föda är insekter

inserera /ˈɪnsərˌeːra/ (v)
ionsáigh

insikt /ˈɪnsɪkt/ (n, ut)
léargas
  ingivelse, klarsynthet eller förståelse

insjukna /ˈɪnsxʉknˌa/ (v)
galraigh
  bli sjuk, få en sjukdom

insjö /ˈɪnsxøː/ (n, ut)
loch

inskränka /ˈɪnskrəŋkˌa/ (v)
teorannaigh
  begränsa, göra inskränkningar

inskränkning /ˈɪnskrəŋknˌɪŋ/ (n, ut)
cinnteacht
  begränsning

inslag /ˈɪnslɑːɡ/ (n, neut)
inneach
  väft
deighleog
  del av en större helhet
gnéchlár
  separat del av konsert, radio- eller TV-program

inspektör /ˈɪnspəktˌøːr/ (n, ut)
banchigire

inspelning /ˈɪnspeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
taifeadadh
  skrivande av ljud och/eller rörlig bild till ett lagringsmedium; det att spela in
  ljud och/eller rörlig bild som fixerats på ett lagringsmedium (det som spelats in)

inspirera /ˈɪnspiːrˌeːra/ (v)
spreag
  inandas
  ge inspiration, entusiasmera, hänföra, liva, elda

instabilitet /ˈɪnstabˌiːliːtˌeːt/ (n, ut)
éagobhsaíocht
  det att vara instabil

installatör /ˈɪnstalˌatøːr/ (n, ut)
leictreoir

instinkt /ˈɪnstɪŋkt/ (n, ut)
dúchas

instruera /ɪnstrˈʉərˌa/ (v)
teagasc
  ge instruktioner
múin
  handleda, informera, lära ut, undervisa, upplysa

instruktion /ɪnstrɵksxˈuːn/ (n, ut)
treoir

instrument /ɪnstrˈʉmənt/ (n, neut)
adhbh cheoil
  (finare) redskap
  kortform för musikinstrument

instrumentbräda /ɪnstrˈʉməntbrˌɛːda/ (n, ut)
deais
  panel (bräda) med instrument framför föraren i ett fordon

inställa /ˈɪnstəlˌa/ (v)
cealaigh
  bestämma sig för att/ inte längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

inställd /ˈɪnstəld/ (adj)
foireann
  justerad så att viss funktion erhålls

inställning /ˈɪnstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
mana
  det att tycka något, det att ha en (varaktig) uppfattning (om något)

instämma /ˈɪnstəmˌa/ (v)
aontaigh
  hålla med (om något), dela åsikt
cuidigh
  ansluta sig till (annans åsikt)

insulin /ˌɪnsʉlˈiːn/ (n, neut)
inslin
  ett hormon (peptidhormon) som bildas av betaceller i bukspottkörteln (pankreas) (i synnerhet stimulerat av höga blodsockernivåer) och som ökar cellernas upptag av glukos och vissa aminosyror, stimulerar glykogenesen, fettsyrasyntesen och proteinsyntesen samt hämmar glukoneogenesen

insyn /ˈɪnsyːn/ (n, ut)
achoimre
  möjlighet att titta in i visst område, möjlighet till kontroll

intagning /ˈɪntɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
admháil

inte /ˈɪntɛ/ (adv)
cha
  nekande ord för ofullständiga meningar

inte tillnärmelsevis /ˈɪntɛ tˈɪlnərmˌɛlsəvˌiːs/ (adv)
beagnach
  inte ens i närheten av något annat, inte på långa vägar

inteckning /ˈɪntəknˌɪŋ/ (n, ut)
morgáiste
  registrering hos domstol av rätt att ta egendom som säkerhet för lån; skriftlig handling som intygar sådan registrering; lån med inteckning som säkerhet

integrerad krets /ˈɪntəɡrˌeːrad krˈɛts/ (n, ut)
ciorcad iomlánaithe
  en avancerad elektronisk komponent av halvledare

integritet /ˈɪntəɡrˌiːteːt/ (n, ut)
ionracas

intelligens /ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n, ut)
meabhair

intelligent /ˈɪntəlˌɪɡənt/ (adj)
éirimiúil
  (om person) som snabbt och/eller grundligt avsiktligt utvecklar sitt tänkande och lösningar till problem utifrån givna grunder; som besitter hög intelligens; som har högt IQ

intensifiera /ˈɪntənsˌiːfiːərˌa/ (v)
géaraigh
  tilltaga i intensitet, bli mer intensiv

intensiv /ˈɪntənsˌiːv/ (adj)
an-

intention /ˌɪntənsxˈuːn/ (n, ut)
rún
  avsikt, syfte eller plan; anledningen till att en person eller organisation väljer att utföra en handling, ofta det som utövaren hoppas att handlingen skall resultera i; svaret på frågan varför utövaren väljer att utföra handlingen

interaktion /ˌɪnteːraksxˈuːn/ (n, ut)
idirfheidhm
  samverkan, samspel; process där grupper eller individer genom sitt handlande ömsesidigt påverkar varandra

interaktiv /ˈɪnteːrˌaktiːv/ (adj)
idirghníomhach
  med samspel mellan två parter där den ena parten i vanliga fall skulle vara (mer) passiv, exempelvis mellan dator och människa, eller skådespelare och publik

interferens /ˌɪntərfərˈans/ (n, ut)
éaradh
  oönskad samverkan; påverkan där det inte hör hemma; störning
  överlagring av vågor

interferon /ˈɪntərfərˌuːn/ (n, neut)
inteirféarón
  ett protein producerat av kroppens celler som svar på attacker av virus, maligna celler samt mot intracellulära parasiter

intergalaktisk /ˈɪntərɡˌalaktˌɪsk/ (adj)
idir-réaltrach

interjektion /ˌɪntərjəksxˈuːn/ (n, ut)
intriacht
  ord tillhörande ordklassen interjektioner; ord som utropas utan att förekomma i en mening, såsom svarsord (ja, nej, jo etc.), hälsningsord (hej, adjö etc.), förvåningsord (oj, hoppsan etc.) och svordomar

internat /ˈɪntərnˌat/ (n, neut)
scoil chónaithe
  inrättning som ger mat och bostad; skola där eleverna också bor och äter

internationalism /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
idirnáisiúnachas

internationalist /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪst/ (n, ut)
idirnáisiúnaí

internationell /ˌɪntərnasxˈuːnəl/ (adj)
idirnáisiúnta

internet /(en)ˈɪntənˌɛt(sv)/ (n, neut)
Idirlíon
  det globala nätverk för digital kommunikation som använder Internet Protocol (IP)
  internetuppkoppling, tillgång till internet

interrobang /ˈɪntərˌuːbaŋ/ (n, ut)
comhartha ceiste uaillbhreasa

interrogativt pronomen /ˈɪntərˌuːɡatˌɪvt prˈuːnuːmən/ (n)
forainm ceisteach
  benämning på ett ord som tillhör interrogativa pronomen

intersexualitet /ˈɪntəʂˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
idirghnéas
  det att vara intersexuell

interstellär /ˈɪntəʂtˌɛlɛːr/ (adj)
idir-réaltach

intervall /ˈɪntərvˌal/ (n)
aga
  mindre tidsrymd, avsnitt eller sträcka av något
  relativ skillnad mellan frekvenserna hos två toner

intervju /ˈɪntərvjˌʉ/ (n, ut)
agallamh
  konversation mellan två eller fler parter där den ena parten utfrågar den andra för att anskaffa information

intervjua /ˈɪntərvjˌʉa/ (v)
agaill
  fråga ut, göra en intervju (med)

intig /ˈɪntɪɡ/ (adj)
bánaigh
  tom, innehållslös, väsenslös

intill /ˈɪntɪl/ (preposition)
ar na gaobhair

intim /ˈɪntiːm/ (adj)
caidreamhach

intransitiv /ˈɪntransˌɪtiːv/ (adj)
neamhaistreach
  (om verb); som inte behöver eller inte kan konstrueras med objekt som bestämmande utfyllning

intressant /ˈɪntrəsˌant/ (adj)
suimiúil, spéisiúil

intresse /ˈɪntrəsə/ (n, neut)
spéis
  något (exempelvis ett ämne eller en aktivitet) som en viss person finner tilltalande och riktar sin uppmärksamhet på eller sysselsätter sig med
  något som en viss person eller grupp finner viktigt, behövligt eller fördelaktigt

intressera /ˈɪntrəsˌeːra/ (v)
spéis
  utgöra ett intresse för

intresserad /ˈɪntrəsˌeːrad/ (adj)
leasmhar

intrig /ˈɪntrɪɡ/ (n, ut)
cluainíocht
  försåtlig plan, ränk, ränkfull verksamhet
graf
  handling i en berättelse

intrigant /ˈɪntriːɡˌant/ (adj)
beartach
  intrigskapande

intrikat /ˈɪntriːkat/ (adj)
achrannach
  som är invecklad och svår att förstå sig på

introduktion /ˌɪntruːdɵksxˈuːn/ (n, ut)
réamhrá

inträde /ˈɪntrɛːdə/ (n, neut)
cúrsa tosaigh
  det att inträda
  passage in till något; avgift man måste betala för att få inträda
tosach
  början

inträffa /ˈɪntrəfˌa/ (v)
rith le
  existera /vid en viss tidpunkt/

intrång /ˈɪntrɔŋ/ (n, neut)
treaspás
  det att (utan tillåtelse) intränga/ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.)

intuition /ˌɪntʉiːsxˈuːn/ (n, ut)
intinn
  förmåga att omedelbart kunna förstå eller få en uppfattning av (något) utan (medvetet) resonerande

intuitionism /ˌɪntʉiːsxˈoːnɪsm/ (n, ut)
iomasachas

intyg /ɪntˈyːɡ/ (n, neut)
teastas
  (skriftligt) försäkrande (i pappersform eller digitalt) som utgör formellt bevis på något, t.ex. att någon har en viss utbildning eller medicinskt tillstånd eller har betalat någon avgift

inuktitut /ˈiːnɵktˌɪtʉt/ (n)
Ionúitis
  ett språk eller samling av dialekter som talas i Kanada inom den eskimåisk-aleutiska språkgruppen

invandrare /ˈɪnvandrˌarə/ (n, ut)
inimirceach
  person som bosätter sig eller har bosatt sig i ett nytt land

invandring /ˈɪnvandrˌɪŋ/ (n, ut)
inimirce
  det att människor flyttar från ett land och bosätter sig i ett nytt område

invariant /ˈɪnvarˌiːant/ (adj)
do-athraitheach

inverkan /ˈɪnvərkˌan/ (n, ut)
tionchar

invers /ˈɪnvəʂ/ (n, ut)
feidhm

invertera /ˈɪnvətˌeːra/ (v)
aisiompaigh
  vända upp-och-ned, göra helt tvärtom, kasta om

investera /ˈɪnvəstˌeːra/ (v)
infheistigh
  satsa pengar (i affärsverksamhet eller vara) som man tror kommer ge något tillbaka

investerare /ˈɪnvəstˌeːrarə/ (n, ut)
fuilleamhóir
  person som investerar

investering /ˈɪnvəstˌeːrɪŋ/ (n, ut)
fuilleamh
  kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning

invid /ˈɪnviːd/ (adv)
dlúth
  alldeles i närheten

inviga /ˈɪnviːɡˌa/ (v)
tíolaic

invända /ˈɪnvəndˌa/ (v)
agóid

invändigt /ˈɪnvəndˌɪkt/ (adv)
laistigh
  på insidan

invändning /ˈɪnvəndnˌɪŋ/ (n, ut)
agóid

invånare /ˈɪnvoːnˌarə/ (n, ut)
áitreabhach
  person bosatt i en viss ort, ett visst land, etc.

ip-adress /ˈiːp ˈadrəs/ (n, ut)
seoladh IP
  unikt nummer för varje dator på internet

irakier /ˈiːrakˌiːər/ (n, ut)
Iarácach

irakisk /ˈiːrakˌɪsk/ (adj)
Iarácach

iridium /ˈiːriːdˌiːʉm/ (n, neut)
iridiam

iris /ˈiːriːs/ (n, ut)
glóiriam
  regnbågshinnan, den färgade ringen i ögat som omger pupillen
  ett släkte av blommande växter i familjen irisväxter (Iridaceae)

irisk /ˈiːrɪsk/ (adj)
Gaelach

iriska /ˈiːrɪskˌa/ (n, ut)
Gaeilge
  keltiskt språk som talas främst på Irland; är nära besläktat med skotsk gäliska

irländare /ˈɪrləndˌarə/ (n, ut)
Éireannach, Gael

irländsk /ˈɪrləndsk/ (adj)
Gaelach, Éireannach
  som rör Irland eller det irländska folket

irländska /ˈɪrləndskˌa/ (n, ut)
Éireannach
  kvinna från Irland

ironi /iːrˈoːniː/ (n, ut)
íoróin

irrationell /ˌɪrɑːsxˈuːnəl/ (adj)
aingiallta
  oförnuftig, förnuftsvidrig

irrationellt tal /ˌɪrɑːsxˈuːnəlt tˈɑːl/ (n)
uimhir éagóimheasta
  reellt tal som inte är rationellt

irreguljär /ˈɪrəɡˌɵljɛːr/ (adj)
mírialta

irreversibel /ˈɪrəvˌɛʂiːbˌɛl/ (adj)
dochúlaithe
  som inte kan vändas om

irritabel /ˈɪriːtˌabəl/ (adj)
drisíneach

irritabel tarmsyndrom /ˈɪriːtˌabəl tˈarmsyndrˌɔm/ (n)
siondróm putóige greannaithí
  kronisk tarmsjukdom som innebär störd funktion och ökad känslighet i mag-tarmkanalen

irritera /ˈɪriːtˌeːra/ (v)
greannaigh
  göra någon irriterad eller försöka göra någon irriterad

irriterad /ˈɪriːtˌeːrad/ (adj)
múisiamach

irriterande /ˈɪriːtˌeːrandə/ (adj)
bearránach
  ; som irriterar

is /ˈiːs/ (n, ut)
oighear
  fruset vatten
  en frusen yta på en sjö, en damm eller ett hav

isberg /ˈɪsbərj/ (n, neut)
cnoc oighir
  stort block av is som flyter i havet; uppkommet genom att ett stycke av en glaciär brutits av

isbit /ˈɪsbiːt/ (n, ut)
briogadán
  bit av is, används vanligen för att kyla drycker

isbjörn /ɪsbjˈœrn/ (n, ut)
béar bán
  en art (Ursus maritimus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten isbjörn

isbrytare /ˈɪsbryːtˌarə/ (n, ut)
druid
  skydd för brostöd mot flytande is

iscensätta /ˈɪssənsˌɛtːa/ (v)
ardán
  arrangera

ishockey /ˈɪshɔkːəˌyː/ (n, ut)
haca
  lagsport som spelas på is under användning av skridskor, klubba och puck

ishockeydomare /ˈɪshɔkːəˌyːduːmˌarə/ (n, ut)
measúnóir
  domare som dömer ishockey

ishockeylag /ˈɪshɔkːəˌyːlɑːɡ/ (n, neut)
cuingir
  lag som spelar ishockey

ishockeyspelare /ˈɪshɔkːəˌyspeːlˌarə/ (n, ut)
imreoir
  person som spelar ishockey

isig /ˈiːsɪɡ/ (adj)
oighreata
  täckt av is

iskaffe /ˈɪskafə/ (n, neut)
caife oighrithe
  kyld kaffedryck där en kaffet kylts ner över is före servering eller på annat vis tillreds så att drycken blir kylskåpstempererad; kopp av denna dryck

iskall /ˈɪskal/ (adj)
uachtar reoite
  kall som is; mycket kall, helst under 0℃

islam /ˈɪslam/ (n)
Ioslam
  en abrahamitisk monoteistisk religion som följer profeten Muhammed med uppskattningsvis 1,4 miljarder anhängare kallade muslimer

islamisk /ˈɪslamˌɪsk/ (adj)
Ioslamach
  som har med religionen islam att göra

islamism /ˈɪslamˌɪsm/ (n, ut)
Ioslamachas

islamist /ˈɪslamˌɪst/ (n, ut)
Ioslamaí

islamistisk /ˈɪslamˌɪstɪsk/ (adj)
Ioslamaí
  som har med islamismen att göra

isländsk /ˈɪsləndsk/ (adj)
Íoslannach
  som rör Island, det isländska språket eller folket

isländska /ˈɪsləndskˌa/ (n, ut)
Íoslainnis
  språk som talas på Island

islänning /ˈɪslənˌɪŋ/ (n, ut)
Íoslannach

isobar /ˈiːsuːbˌɑːr/ (n, ut)
iseabar
  en kurva längsmed vilken lufttrycket är konstant
  atom(sort) med samma masstal

isogloss /ˈiːsɔɡlˌɔs/ (n, ut)
teoirlíne
  geografisk gräns för ett språkligt fenomen

isokor /ˈiːsuːkˌuːr/ (adj)
isiméadrach

isokor /ˈiːsuːkˌuːr/ (n, ut)
iseacór
  kurva som förbinder punkter som svarar mot samma volym /i ett diagram som beskriver en termodynamisk process/

isolera /ˈiːsuːlˌeːra/ (v)
aonraigh
  avskilja från omgivningen; flytta (någon) till en avskärmad plats
  med hjälp av lämpligt ämne avskilja (ngt) från något som kan leda/släppa igenom exempelvis värme, elektricitet, ljud eller fukt

isolerad /ˈiːsuːlˌeːrad/ (adj)
aonarach
  ; som isolerats

isolering /ˈiːsuːlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
iargúltacht
  det att någon eller något är avskilt, med minimal kontakt med omgivningen

isomer /ˈiːsuːmər/ (adj)
isiméir

isomeri /ˈiːsuːmərˌiː/ (n, ut)
isiméireacht

isometrisk /ˈiːsuːmˌɛtrɪsk/ (adj)
isiméadrach

isomorf /ˈiːsuːmˌuːrf/ (adj)
iseamorfach

isoterm /ˈiːsuːtˌɛrm/ (adj)
isiteirmeach

isoterm /ˈiːsuːtˌɛrm/ (n, ut)
isiteirm
  kurva som förbinder punkter som svarar mot samma temperatur

isotermisk /ˈiːsuːtˌɛrmɪsk/ (adj)
isiteirmeach
  som försiggår utan ändring av temperaturen

isotop /ˈiːsuːtˌuːp/ (n, ut)
iseatóp
  en atom(sort) med samma antal protoner (d.v.s. samma grundämne), men annat antal neutroner (d.v.s. annat masstal)

israel /ˈɪsraəl/ (n, ut)
Iosraelach
  person från Israel

israelisk /ˈɪsraəlˌɪsk/ (adj)
Iosraelach

israelit /ˈɪsraəlˌiːt/ (n, ut)
Iosraeilíteach
  medlem av det folk som är ättlingar till den bibliska patriarken Jakob

isskåp /ˈɪskoːp/ (n, neut)
cuisneoir

istapp /ˈɪstap/ (n, ut)
bior seaca

iste /ˈiːstə/ (n, neut)
tae oighrithe
  kall dryck med karaktär av te

ister /ˈɪstər/ (n, neut)
blonag

istid /ˈɪstiːd/ (n, ut)
oighearaois
  period i jordens historia som kännetecknas av att stora landområden är täckta med is

istäcke /ˈɪstəkːə/ (n, neut)
oighearchaidhp
  frusen yta på en sjö

isär /ˈiːsɛːr/ (adv)
ar leith
  som åtskils; som är eller blir separerade, utan kontakt

italienare /ˈiːtalˌiːənˌarə/ (n, ut)
Iodáilis
  person, särskilt man, från Italien

italiensk /ˈiːtalˌiːənsk/ (adj)
Iodálach

italienska /ˈiːtalˌiːənskˌa/ (n, ut)
Iodáilis
  språk som talas i Italien

italienskt /ˈiːtalˌiːənskt/ (n)
Iodáilis
  schacköppning som börjar med dragen 1. e4 e5 2. Sf3 Sc6 3. Lc4

itu /ˈiːtʉ/ (adv)
ar leith
  i två delar

ity /ˈiːtyː/ (conjunction)
arae
  därför att, eftersom

iver /ˈiːvər/ (n, ut)
díograis

ivrig /ˈɪvrɪɡ/ (adj)
cíocrach

iväg /ˈiːvɛːɡ/ (adv)
ar fad

ja /jˈɑː/ (interjection)
sea
  det stämmer; uttrycker affirmerande, jakande

jack /jˈak/ (n, neut)
soicéad
  uttag, t.ex. i vägg (för t.ex. telefon, el, kabeltv) eller från en apparat

jacka /jˈakːa/ (n, ut)
seaicéad

jade /jˈadə/ (n, ut)
séad
  en grönaktig mineral som används som ädelsten

jag /jˈɑːɡ/ (pronoun)
mé, mise
  personligt pronomen som syftar på den talande i subjektsform; personligt pronomen i första person singular nominativ

jaga /jˈɑːɡa/ (v)
seilg
  få att fly, förfölja för att fånga, även bildligt talat att leta ivrigt efter

jagare /jˈɑːɡarə/ (n, ut)
scriostóir
  snabb och kraftigt beväpnad typ av örlogsfartyg, utvecklad i början av 1900-talet

jaguar /jˈɑːɡʉˌar/ (n, ut)
iaguar
  en art (Panthera onca) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten jaguar

jak /jˈɑːk/ (n, ut)
geac
  ett långhårigt oxdjur (Bos grunniens) i familjen slidhornsdjur (Bovidae) som lever i trakterna av Himalaya; individ av denna art

jakande /jˈɑːkandə/ (adj)
dearfach
  ; som jakar

jakt /jˈakt/ (n, ut)
fiach
  förföljelse av någon eller något med syfte att fånga, i fråga om djur oftast för att döda; även om strävan efter något önskvärt
luamh
  mindre snabbgående fartyg, numera oftast om större båtar avsedda för privat rekreation

jaktfalk /jˈaktfalk/ (n, ut)
fabhcún tuaithe

jakthund /jˈakthɵnd/ (n, ut)
gadhar fiaigh
  hund som är avlad för att hjälpa människan vid jakt

jaktkniv /jˈaktkniːv/ (n, ut)
scian sealgaire
  kniv avsedd för jakt

jakutiska /jˈɑːkʉtˌɪska/ (n, ut)
sachais
  ett turkspråk med omkring 363 000 talare som främst bor i delrepubliken Sacha (Jakutien) i nordöstra Sibirien i Ryssland

jalu /jˈɑːlʉ/ (adj)
éad a bheith agat/ort
  svartsjuk
éadmhar
  avundsjuk

jalusi /jˈɑːlʉsˌiː/ (n, ut)
formad
  svartsjuka, avund

jam /jˈɑːm/ (n, ut)
meamhlach
  lätet från en katt
mairteoil
  kortform för jamsession

jama /jˈɑːma/ (v)
meamhlach
  producera ett ljud likt det som katter brukar producera

jamaican /jˈɑːmaˌiːkan/ (n, ut)
Iamácach

jamaicansk /jˈɑːmaˌiːkansk/ (adj)
Iamácach

jams /jˈams/ (n, ut)
ionam
  en växtart (Dioscorea opposita), i familjen jamsväxter (Dioscoreaceae); exemplar av denna art

januari /jˈanʉˌariː/ (n, ut)
Eanáir, Mí Eanáir
  årets första (1.) månad

japan /jˈɑːpan/ (n, ut)
Seapánach
  person från Japan, i synnerhet en man

japanera /jˈɑːpanˌeːra/ (v)
seapán
  måla med japanlack

japansk /jˈɑːpansk/ (adj)
Seapánach

japansk mispel /jˈɑːpansk mˈɪspeːl/ (n)
crann locuataí
  en fruktbärande växtart (Eriobotrya japonica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av denna art

japanska /jˈɑːpanskˌa/ (n, ut)
Seapáinis
  ett språk som talas i Japan

jargong /jˈarɡɔŋ/ (n, ut)
béarlagair
  språkform med en speciell stil och (ofta) med specialuttryck som används i viss grupp och ibland inte utan vidare förstås av utomstående

jarl /jˈarl/ (n, ut)
iarla
  hövding, den främste ämbetsmannen i Sverige under äldre medeltid

jaså /jˈɑːsoː/ (interjection)
dáiríre
  uttrycker (lätt) förvåning, även ironiskt; det visste eller trodde jag inte

java /jˈɑːva/ (n, ut)
caife
  drycken kaffe
  en sorts kaffe

javanesiska /jˈɑːvanəsˌɪska/ (n, ut)
Iáivis
  ett malajo-polynesiskt språk som är modersmål åt mellan åttio och hundra miljoner, som främst talas på Java (Indonesien), i Malaysia, Surinam och Nya Kaledonien

jeans /jeːˈans/ (n, neut)
brístí géine
  slitstarka byxor av denimtyg med nitar som förstärkning av sömmar utsatta för stor påfrestning

jeep /jˈeːəp/ (n, ut)
jíp
  liten öppen terränggående (militär)bil

jemenit /jˈeːmənˌiːt/ (n, ut)
Éimineach
  person från Jemen eller med jemenitisk härkomst

jemenitisk /jˈeːmənˌiːtɪsk/ (adj)
Éimineach
  som rör Jemen eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

jersey /jˈɛʂəˌyː/ (n, ut)
geirsí
  maskinvävd trikåtyg

jetplan /jˈɛtplan/ (n, neut)
scaird
  flygplan som drivs med en eller flera jetmotorer

jiddisch /jˈɪdɪʃ/ (n, ut)
Giúdais
  germanskt språk talat av judar som är nära besläktat med tyska, men med influenser från hebreiska och slaviska språk

jiddisk /jˈɪdɪsk/ (adj)
Giúdaise
  som avser språket jiddisch

jihad /jˈiːhad/ (n)
jiohád
  människans strid mot onda krafter, mot islams fiender, mot de otrogna

jihadist /jˈiːhadˌɪst/ (n, ut)
jiohádach
  (våldsbejakande) islamisk fundamentalist; anhängare av jihadism

jo /jˈuː/ (interjection)
sea
  uttrycker, i svar på negativt formulerade påståenden, uttalanden, uppmaningar och så vidare, motsatt uppfattning

jobb /jˈɔb/ (n, neut)
obair
  arbete; sysselsättning som ger försörjning och som oftast är nödvändig och tillräcklig för detta
  arbetsplats; plats för jobb (1)
  (oräknebart) sysselsättning som kräver ansträngning

jobba /jˈɔba/ (v)
oibrigh
  arbeta, utföra (löne)arbete

jobbig /jˈɔbɪɡ/ (adj)
ciotach
  som åsamkar psykisk eller fysisk påfrestning

jod /jˈuːd/ (n)
iaidín
  ett grundämne med atomnummer 53, atommassa 127 och symbolen I

joddla /jˈɔdla/ (v)
geoidligh
  utföra joddling, en sångstil med rötterna i Alperna som kännetecknas av snabba växlingar mellan olika röstregister

johannesbröd /jˈuːhanˌɛsbrøːd/ (n, neut)
carúb
  frukt från johannesbrödträdet

joint /jˈuːɪnt/ (n, ut)
róiste
  cigarett som innehåller cannabis i någon form, oftast hemrullad

jolle /jˈɔlə/ (n, ut)
báidín calaidh
  mindre båt avsedd för assistans av större fartyg; mer specifikt om en typ av mindre lätt segelbåt med ett centerbord och plats för en eller två besättningsmän: optimistjolle

jon /jˈuːn/ (n, ut)
ian

joner /jˈuːnər/ (n, ut)
Iónach
  person som tillhör en viss forngrekisk folkstam (från Jonien)

jonisering /jˈoːniːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
ianú
  händelse där en atom eller molekyl blir till en jon (genom att elektroner tillförs eller tas bort)

jonne /jˈʊnə/ (n, ut)
rothar
  cykel

jonosfär /jˈuːnɔsfˌɛːr/ (n, ut)
ianaisféar
  de översta och elektriskt laddade skikten av atmosfären

jord /jˈuːrd/ (n, ut)
Earth
cré
  material bestående av en blandning av löst sammansatta organiska och oorganiska ämnen som samlas ovanpå fast berggrund; även om mytologiskt grundelement i grekisk och kinesisk filosofi
domhan
  (mindre ofta i plural) landområde, särskilt om jordbruksmark; mark
sreang thalmhaithe
  en referens mot vilken man mäter elektrisk spänning, ofta fysiskt kopplad till marken

jordbruk /jˈuːrdbrʉk/ (n, neut)
talmhaíocht
  upprättande och underhåll av åkrar och betesmark i syfte att producera livsmedel och andra sorters råvaror

jordbävning /jˈuːrdbəvnˌɪŋ/ (n, ut)
crith talún

jorden /jˈoːrdən/ (n, ut)
domhan
  den tredje planeten kring stjärnan solen; den planet som människan och till henne besläktade arter av organismer utvecklats på; planeten Tellus

jordglob /jˈuːrdɡluːb/ (n, ut)
cruinneog

jordgubbe /jˈuːrdɡɵbə/ (n, ut)
sú talún
  frukt från en hybrid tillhörande familjen rosväxter; hybriden som bär frukterna

jordgubbssylt /jˈuːrdɡɵbsˌylt/ (n, ut)
plúch
  sylt som smakar /och (delvis) är gjord på/ jordgubbe

jordig /jˈuːrdɪɡ/ (adj)
cáidheach
  full eller betäckt med jord

jordisk /jˈuːrdɪsk/ (adj)
domhanda
  som hör till (livet på planeten) jorden

jordmån /jˈuːrdmoːn/ (n, ut)
salaigh
  jordens beskaffenhet, dess lämplighet för en viss gröda

jordnära /jˈuːrdnɛːrˌa/ (adj)
coincréitigh
  pragmatisk, realistisk, praktisk
coimín
  enkel, handfast, okomplicerad

jordnöt /jˈuːrdnøːt/ (n, ut)
pis talún

jordnötssmör /juːrdnˈœtsmøːr/ (n, neut)
im piseanna talún
  pastej gjort på rostade, malda jordnötter

jordpiggsvin /jˌuːrdpɪɡsvˈiːn/ (n, neut)
torcán
  gnagare med långa, grova taggar på ryggen

jordreva /jˈuːrdrəvˌa/ (n, ut)
eidhneán talún
  en art (Glechoma hederacea) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten jordreva

jordskred /jˈuːrdskrəd/ (n, neut)
maidhm thalún

jordskredsseger /jˈuːrdskrədsəjər/ (n, ut)
maidhm thalún
  val där ett parti eller en kandidat får avsevärt många fler röster än sin motståndare

jordsvin /juːrdsvˈiːn/ (n, neut)
arcán talún
  en däggdjursart (Orycteropus afer) som utgör den enda arten i ordningen jordsvin (Tubulidentata); individ av denna art

jordsåll /jˈuːrdsɔl/ (n, neut)
rill
  såll för jord

jorduggla /jˈuːrdɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán réisc

jordvarg /jˈuːrdvarj/ (n, ut)
faolchú talún
  en art (Proteles cristatus) inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae); individ av arten jordvarg

jordägare /jˈuːrdɛːɡˌarə/ (n, ut)
uachtarán
  ägare av mycket jord, stora lantegendomar, lantadel, godsägare

jordärtskocka /jˈuːrdətskˌɔkːa/ (n, ut)
bliosán gréine
  en art (Helianthus tuberosus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten jordärtskocka

jote /jˈuːtə/ (n, ut)
arracht

jotun /jˈuːtɵn/ (n, ut)
arracht

journal /sxʊrnˈɑːl/ (n, ut)
dialann
  sammanställning av handlingar som rör en patient

journalist /sxˈʊrnalˌɪst/ (n, ut)
iriseoir

jox /jˈuːks/ (n, neut)
mianach
  småskräp liggande i oordning

ju /jˈʉ/ (adv)
an
  i konstruktionen ju ... desto

jubileum /jˈʉbiːləˌʉm/ (n, neut)
cothrom an lae
  festlighet som firas för att det förflutit ett jämnt antal år sedan en viss minnesvärd händelse inträffat

judaspenningar /jˈʉdaspˌɛnɪŋˌar/ (n, ut)
sailchuach na gealaí
  en art (Lunaria annua) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten judaspenningar

jude /jˈʉdə/ (n, ut)
Giúdach

judekörs /jˌʉdəkˈœʂ/ (n, ut)
laindéar Síneach
  en växtart (Alkekengi officinarum, syn. Physalis alkekengi) i familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

judendom /jˈʉdəndˌɔm/ (n, ut)
Giúdachas
  den tidigaste av de abrahamitiska religionerna som baseras på tanach, inom kristendomen känd som Gamla Testamentet

judiciell /jˈʉdiːsˌɪəl/ (adj)
breithiúnach
  som hör till domstolsväsendet

judinna /jˈʉdɪnˌa/ (n, ut)
Giúdach

judisk /jˈʉdɪsk/ (adj)
Giúdach

judo /jˈʉduː/ (n, ut)
júdó

jugoslav /jˈʉɡɔslˌav/ (n, ut)
Iúgslavach

jugoslavisk /jˈʉɡɔslˌavɪsk/ (adj)
Iúgslavach

juica /jˈʉiːkˌa/ (v)
sú
  pressa juice (ur frukter)

juice /jˈʉiːsə/ (n, ut)
sú
  dryck pressad ur frukt eller grönsaker

jul /jˈʉl/ (n, ut)
Nollaig
  en högtid som firas i december

julafton /jˈʉlaftˌuːn/ (n, ut)
Óiche Nollag

julaftonskväll /jˈʉlaftˌʊnskvəl/ (n, ut)
Óiche Nollag

julbord /jˈʉlbuːrd/ (n, neut)
gread

juldag /jˈʉldɑːɡ/ (n, ut)
Nollaig

julgran /jˈʉlɡran/ (n, ut)
crann Nollag
  ofta dekorerad gran som under julen ställs inomhus eller utomhus

juli /jˈʉliː/ (n, ut)
Iúil
  årets sjunde (7.) månad

julkaktus /jˈʉlkɑːktˌʉs/ (n, ut)
cachtas na Nollag
  en suckulent växt som tillhör växtfamiljen kaktusar och har det vetenskapliga namnet Schlumbergera × buckleyi

julklapp /jˈʉlklap/ (n, ut)
Nollaig
  gåva som ges vid julafton

julkrubba /jˈʉlkrɵbˌa/ (n, ut)
radharc bhreith Chríost
  sceneri med dockor föreställande den nyfödde Jesus i en krubba i ett stall utanför Betlehem

julmånad /jˈʉlmoːnˌad/ (n, ut)
Nollaig

julpudding /jˈʉlpɵdˌɪŋ/ (n, ut)
maróg Nollag
  slags brittisk efterrätt som äts vid jul

jultomte /jˈʉltɔmtˌɛ/ (n, ut)
Daidí na Nollag
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar, vanligtvis avbildad som en tjock man med röd luva och långt vitt skägg

jungfru /jˈɵŋfrʉ/ (n, ut)
maighdean
  kvinna som är oskuld (eller ogift)
ainnir
  (ungt kvinnligt) hembiträde
Maighdean
  person som är född i stjärntecknet Jungfrun

jungfrudom /jˈɵŋfrʉdˌɔm/ (n, ut)
maighdeanas
  för en kvinna det att aldrig ha haft sex med annan person, kvinnlig sexuell oskuld

jungfrutrana /jˈɵŋfrʉtrˌana/ (n, ut)
grús coimir

juni /jˈʉniː/ (n, ut)
Meitheamh
  årets sjätte (6.) månad

junta /jˈɵnta/ (n, ut)
giunta
  sammankomst av en mindre grupp människor, förening, sällskap

jura /jˈʉra/ (n, ut)
Iúrasach
  en geologisk period som omfattar tidsperioden ca 199,6 miljoner år sedan till 145,5 miljoner år sedan

jurassisk /jˈʉrasˌɪsk/ (adj)
Iúrasach
  som rör eller tillhör tidsperioden jura

juridik /jˈʉriːdˌiːk/ (n, ut)
dlí

jurisdiktion /jˌʉrɪsdɪksxˈuːn/ (n, ut)
urlámhas
  rättslig befogenhet att utöva rättskipning och att döma, begränsad till ett geografiskt område eller ett visst sakområde

jurisprudens /jˈʉrɪsprˌʉdəns/ (n, ut)
dlí-eolaíocht
  läran om lagar

jury /jˈʉryː/ (n, ut)
giúiré
  kommitté med fullmakt att fatta ett eller flera beslut, oftast i en tävling eller rättegång

just /jˈɵst/ (adv)
go díreach
  alldeles nyligen, precis nu, eller om en ytterst kort stund
  exakt, precis /på en viss plats eller tidpunkt/

juste /jˈʉstə/ (adv)
ceart
  ; stavningsvariant (ibland med viss betydelseskillnad) av sjyst

justera /sxˈɵsteːrˌa/ (v)
beacht
  ändra något /litet grand/ till det bättre; rätta till

jute /jˈʉtə/ (n, ut)
siúit
  ett släkte bland malvaväxterna med ca 70 arter
  person från Jylland, i äldre tid = dansk

juvel /jˈʉvəl/ (n, ut)
seoid

juvenil /jˈʉvənˌiːl/ (adj)
sóisearach
  ungdomlig med en biton av omogenhet

juver /jˈʉvər/ (n, neut)
úth
  organ hos däggdjur som producerar mjölk

juxtaposition /jˌɵkstapˌuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
neas-suíomh
  placering eller att vara placerad i närheten, eller sida vid sida av något, ofta för att jämföra eller kontrastera två element för att visa likheter eller skillnader

jägare /jˈɛːɡarə/ (n, ut)
sealgaire
  person som bedriver djurfångst med fällor, bedövande eller dödande vapen

jäkla /jˈɛkla/ (adj)
feann
  som man starkt ogillar

jäkt /jˈɛkt/ (n, neut)
fuadar
  högt tempo vid verksamhet på grund av tidspress

jäktig /jˈɛktɪɡ/ (adj)
broidiúil
  brådskande på ett nervöst sätt, ibland även orolig

jämförelse /jˈɛmføːrˌɛlsə/ (n, ut)
comparáid

jämka /jˈɛmka/ (v)
ceartaigh
  flytta litet grand, rätta till, ändra, göra småändringar (för att bli överens)

jämlike /jˈɛmliːkə/ (n, ut)
diongbháil
  person som värderas lika högt som viss annan

jämlikhet /jˈɛmlɪkhˌeːt/ (n, ut)
comhionannas
  socialt tillstånd där alla människor betraktas som lika värda och erbjuds samma förutsättningar, möjligheter och villkor i samhället eller i en isolerad grupp, och att alla i rimlig mån behandlas lika oavsett etnicitet, sexuell läggning, funktionsnedsättning, kön, klass eller annat

jämn /jˈɛmn/ (adj)
réidh
  utan ojämnheter eller plötsliga förändringar; som håller samma standard hela tiden;
  som innehåller lika mycket överallt
  delbart med två, så att kvoten också blir ett heltal
  som går "jämnt upp" emot något annat; som inte lämnar någon rest (och alltså inte kräver att växel ges - om det handlar om en betalning)

jämnmod /jˈɛmnmuːd/ (n, neut)
sochmaíocht
  lugn sinnesstämning och inställning till livet, det att aldrig tappa humöret eller bli upprörd

jämnårig /jˈɛmnoːrˌɪɡ/ (adj)
bantiarna
  med /nästan/ samma ålder

jämra /jˈɛmra/ (v)
cuach
  ge uttryck för sin smärta, sorg eller oro med kvidande, gnällande ljud

jämt /jˈɛmt/ (adv)
ar feadh an ama
  alltid, hela tiden

jämte /jˈɛːmtə/ (preposition)
móide
  vid sidan av; dessutom, därutöver (jämfört med vad som redan är uppräknat)
cois
  bredvid, (som är placerad) vid sidan av

jänkare /jˈɛŋkarə/ (n, ut)
Poncán
  amerikan, i synnerhet från nordöst, såsom New England
  en amerikansk bil, används särskilt för äldre s.k. fullsizebilar med V 8-motor och dekorationer i form av krom och fenor

jänta /jˈɛnta/ (n, ut)
cailín
  flicka, tjej

järn /jˈɛrn/ (n, neut)
iarann
  föremål som består av grundämnet järn eller dylikt; utslagen metall; metallförstärkning, beslag

järnek /jˈɛrnək/ (n, ut)
crann cuilinn
  en art (Ilex aquifolium) inom växtfamiljen järneksväxter (Aquifoliaceae); individ, vanligtvis träd, av arten järnek
  individ, vanligtvis träd, av någon art från släktet järnekar (Ilex)

järnklubba /jˈɛrŋklɵbˌa/ (n, ut)
iarann
  klubba med starkt järn- eller stålskaft, därav namnet, med mindre klubbhuvuden än träklubbor

järnmalm /jˈɛrnmalm/ (n, ut)
amhiarann
  malm som innehåller järn

järnsparv /jˈɛrnsparv/ (n, ut)
donnóg

järnväg /jˈɛrnvɛːɡ/ (n, ut)
iarnród
  transportmedel som utgörs av (numera oftast elektriskt drivna) spårfordon, normalt så kallade tåg, gående på utlagd räls

järnvägsknut /jˈɛrnvəɡsknˌʉt/ (n, ut)
acomhal
  en ort med järnvägsstation där flera järnvägslinjer möts

järnvägsstation /jˌɛrnvəɡstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiúin traenach
  särskild plats belägen längs en järnväg, normalt bestående av en plattform och ibland även (då normalt på enkelspårig järnväg) mötesspår och avsedd för ett tåg att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av, eller låta gods lastas på eller av om det är en godsstation (och även för att stanna och lämna företräde för ett mötande tåg eller ett passerande tåg som färdas i samma färdriktning men i högre hastighet, om det är en så kallad mötesstation)

järnvägsvagn /jˈɛrnvəɡsvˌaŋn/ (n, ut)
carráiste traenach
  vagn avsedd för persontransport eller godstransport på järnväg, normalt sammankopplad med ett lok och eventuella andra tågvagnar och avsedd att dras av loket (om inte en motorvagn som har egen framdrivning)

järnålder /jˈɛrnoːldər/ (n, ut)
Iarannaois
  den tidsepok som inleds när människan lär sig utvinna och bearbeta metallen järn

järtecken /jˈɛtəkːən/ (n, neut)
droch-tuar
  (genom gudomlig eller annan övernaturlig makts inblandning) händelse som uppfattas som ett tecken på någots sanning eller som varslar om framtida händelser; förebud eller tecken på något

järv /jˈɛrv/ (n, ut)
glutan
  en art (Gulo gulo) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten järv

jäsa /jˈɛːsa/ (v)
coip

jäsning /jˈɛsnɪŋ/ (n, ut)
coipeadh

jäst /jˈɛst/ (n, ut)
gabháil
  mikroskopiska svampar som används vid bakning för att påskynda jäsning

jästsvamp /jˈɛstsvamp/ (n, ut)
coipeadh cúir
  encellig svamp tillhörande en av ca 1'500 svamparter (både sporsäcksvampar och basidiesvampar, ca 1 % av alla svamparter, ingen taxonomisk rang) som kan leva encelligt och genomföra jäsning

jätte /jˈɛtːə/ (n, ut)
arracht
  en person som är mycket stor
  storvuxen varelse som förekommer i folktro och mytologi

jättebläckfisk /jˈɛtːəblˌɛkfɪsk/ (n, ut)
mháthair shúigh mhór
  någon av de hypotetiskt tre befintliga bläckfiskarter inom släktet jättebläckfiskar Architeuthis inom överordningen tioarmade bläckfiskar (Decapodiformes); individ av dessa arter

jättefin /jˌɛtːəfˈiːn/ (adj)
diail

jätteledsen /jˈɛtːəlˌɛdsən/ (adj)
an-

jätteliten /jˈɛtːəlˌiːtən/ (adj)
bídeach
  mycket liten

jätterolig /jˈɛtːərˌuːlɪɡ/ (adj)
fíorghreannmhar
  mycket humoristisk

jättestor /jˈɛtːəstˌɔr/ (adj)
anmhór

jättinna /jˈɛtːɪnˌa/ (n, ut)
banfhathach

jäv /jˈɛːv/ (n, neut)
dúshlán

jävig /jˈɛːvɪɡ/ (adj)
claonta
  olämplig att delta eller besluta på grund av partiskhet

jävlar /jˈɛvlar/ (interjection)
feann
  (svordom som uttrycker starkt missnöje)

kabardinska /kˈabɑːrdˌɪnska/ (n, ut)
Cabairdis
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas i norra Kaukasus i södra Ryssland

kabbala /kˈabalˌa/ (n)
Cabála

kabbeleka /kabˈɛləkˌa/ (n, ut)
lus buí Bealtaine
  en växt (Caltha palustris) med gula blommor i växtfamiljen ranunkelväxter (Ranunculaceae); individ av arten kabbeleka

kabel /kˈabəl/ (n, ut)
cábla
  grovt, lätt elastiskt tågvirke som används till bogsering och dylikt
  ledning för elektricitet och telekommunikation

kabin /kabˈiːn/ (n, ut)
bothán
  hytt på fartyg
  del avsedd för passagerare på flygplan

kabyliska /kˈabyːlˌɪska/ (n, ut)
Caibílis
  ett berberspråk som talas främst av kabyler i norra Algeriet

kackerlacka /kˈakːərlˌakːa/ (n, ut)
blatóg
  insekt i ordningen kackerlackor (Blattaria eller Blattodea)

kadaver /kˈadavər/ (n, neut)
ablach
  ett djurlik; särskilt om djur som varit döda en längre tid och därmed är ansatt av tiden

kadett /kˈadət/ (n, ut)
dalta
  person som utbildar sig till officer

kadmium /kˈadmiːˌʉm/ (n, neut)
caidmiam

kaffe /kˈafə/ (n)
caife
  dryck bryggd på malda rostade bär (ofta felaktigt benämnda bönor) från kaffebusken i varmt vatten
  en upphälld mängd (servering i en kopp, mugg eller glas) av drycken kaffe

kaffebrun /kˈafəbrˌɵn/ (adj)
caife
  brun som kaffe

kaffebryggare /kˈafəbrˌyɡarə/ (n, ut)
gléas caife

kaffeböna /kˈafəbˌøːna/ (n, ut)
pónaire chaife

kaffefat /kˈafəfˌat/ (n, neut)
fochupán
  skyddande underlag under en kaffekopp

kaffekanna /kˈafəkˌana/ (n, ut)
pota caife

kaffekassa /kˈafəkˌasa/ (n, ut)
ciste

kaffekopp /kˈafəkˌɔp/ (n, ut)
caifechupán
  kopp avsedd att dricka kaffe ur
cupán
  ett mått som motsvarar 1,5 deciliter; vad som ryms i en kaffekopp

kaffekvarn /kˈafəkvˌɑːrn/ (n, ut)
meilteoir caife

kaffepaus /kˈafəpˌaʉs/ (n, ut)
briseadh caife

kafferast /kˈafeːrˌast/ (n, ut)
briseadh caife

kafferbuffel /kˈafərbˌɵfəl/ (n, ut)
buabhall rinne
  en art (Syncerus caffer) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten kafferbuffel

kafé /kafˈeː/ (n, neut)
caifé
  serveringsställe för kaffe och andra förfriskningar samt kakor och enklare mat, ofta inrett på ett mysigt sätt (vilket givetvis är subjektivt)

kagge /kˈaɡə/ (n, ut)
ardbholg
  (vardagligt) stor mage; ölmage

kaj /kˈɑːj/ (n, ut)
cé

kaja /kˈaja/ (n, ut)
cág
  en art (Corvus monedula) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kaja

kajak /kˈajak/ (n, ut)
cadhc
  täckt kanot med en eller flera sittbrunnar

kajennpeppar /kˈajənpˌɛpar/ (n, ut)
piobar Chéin
  samlingsnamn för en grupp sorter inom arten spanskpeppar

kaka /kˈaka/ (n, ut)
císte
  litet, sött, ofta fettrikt bakverk

kakadua /kˈakadˌʉa/ (n, ut)
cocatú
  någon av de arter inom familjen kakaduor (Cacatuidae) inom ordningen papegojfåglar (Psittaciformes); individ av dessa arter

kakao /kˈakaˌuː/ (n, ut)
cócó

kakel /kˈakəl/ (n, neut)
tíl
  en keramisk platta som vanligen används som beklädnad av väggar i badrum eller i kök, eller runt vissa eldstäder, så kallade kakelugnar

kaktus /kˈaktʉs/ (n, ut)
cachtas
  vanligtvis taggig suckulent växt, inom familjen Cactaceae, som är vanlig som krukväxt och i vilt tillstånd vanligtvis växer på den amerikanska kontinenten

kal /kˈɑːl/ (adj)
maol
  utan hår, löv eller träd

kalas /kˈalas/ (n, neut)
comhluadar

kalcedon /kˈalsədˌɔn/ (n, ut)
cailceadón
  beteckning för en grupp halvädelstenar (bl a jaspis och heliotrop)

kalcium /kˈalsɪˌʉm/ (n, neut)
cailciam
  ett grundämne med atomnummer 20, atommassa 40,1 och beteckningen Ca

kalender /kalˈɛndər/ (n, ut)
féilire
  tidsindelning; tideräkning
  almanacka; årets månader och (namns)dagar i tabellform

kalif /kˈaliːf/ (n, ut)
cailif

kalifat /kˈaliːfˌat/ (n, neut)
cailifeacht
  det rike som styrs av en kalif

kalium /kˈaliːˌʉm/ (n, neut)
potaisiam
  ett grundämne med atomnummer 19, atommassa 39,1 och symbolen K

kalk /kˈalk/ (n, ut)
aol
  olika kemiska föreningar som innehåller kalcium, ofta åsyftas kalciumkarbonat eller kalksten

kalkon /kˈalkuːn/ (n, ut)
turcaí, turcach
  en art (Meleagris gallopavo) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten kalkon

kalkongam /kˈalkɔŋˌam/ (n, ut)
bultúr turcach
  en amerikansk rovfågel (Cathartes aura) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

kalkonkött /kˌalkɔŋkˈœt/ (n, neut)
turcach
  kött från kalkon

kalkonrulle /kˈalkɔnrˌɵlə/ (n, ut)
tornapa
  ytterst dålig film

kalksten /kˈalkstən/ (n, ut)
aolchloch

kalkyl /kˈalkyːl/ (n, ut)
calcalas
  beräkning, det att utföra aritmetiska operationer på tal för att få fram något slags information

kalkylator /kˈalkyːlˌatɔr/ (n, ut)
áireamhán

kall /kˈal/ (adj)
fuar
  med låg temperatur
  som ej visar känslor; känslokall

kalla /kˈala/ (v)
glaoigh
  använda ett (ofta oegentligt) namn för att beteckna någon eller något, tilltala med namnet
  uppmana att komma

kalla kriget /kˈala krˈɪɡət/ (n)
Cogadh Fuar
  period av skarpa motsättningar utan konventionellt krig, mellan främst Sovjetunionen och USA samt deras respektive allierade stater, mellan cirka 1946 och 1990

kallblodig /kalblˈuːdɪɡ/ (adj)
danartha
  om kroppstemperatur växlar med omgivningstemperatur
  som inte låter sig påverkas av känslor

kalldusch /kˈaldɵʃ/ (n, ut)
dearóil
  dusch i kallt vatten

kallfront /kˈalfrɔnt/ (n, ut)
fronta fuar
  kalla inträngande luftmassor

kalligraf /kˈalɪɡrˌaf/ (n, ut)
callagrafaí
  person med utbildning inom skönskrift; person med vacker handstil

kalligrafi /kˈalɪɡrˌafiː/ (n, ut)
callagrafaíocht
  konsten att skriva vackert, eller, skrivandet som konst; skönskrift

kallna /kˈalna/ (v)
fuaraigh
  bli kall(are)

kallt /kˈalt/ (adv)
dearóil

kalm /kˈalm/ (adj)
calma

kalmuckiska /kˈalmɵkːˌɪska/ (n, ut)
Cailmícis

kalori /kˈaluːrˌiː/ (n, ut)
calra

kalorimeter /kˈaluːrˌiːmətər/ (n, ut)
calraiméadar
  instrument för mätning av energimängd

kalsong /kˈalsɔŋ/ (n, ut)
fo-éadaí
  underbyxa främst avsedd för män

kalt /kˈalt/ (adv)
fuar
  avledning till adjektivet kal

kalv /kˈalv/ (n, ut)
gamhain, lao
  ung avkomma till vissa djur, främst nötkreatur och vissa andra idisslare men även t ex valar

kalvkött /kalvkˈœt/ (n, neut)
laofheoil
  kött från ungt nötkreatur

kam /kˈɑːm/ (n, ut)
cíor
  liten stel skivformig stomme med regelbundna, parallellt radade tenar (s.k. tänder) utmed ena eller vardera långsida, avsett som redskap till att reda ut, ordna eller rensa hår (trassligt hår, päls, man)

kambodjan /kˈambɔdjˌan/ (n, ut)
Cambódach
  person, speciellt man, från Kambodja

kambodjansk /kˈambɔdjˌansk/ (adj)
Cambódach
  som rör Kambodja eller det kambodjanska folket

kambrisk /kˈambrɪsk/ (adj)
Caimbriach
  som avser eller tillhör den geologiska perioden kambrium

kamel /kˈaməl/ (n, ut)
camall
  en art (Camelus bactrianus) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten kamel

kameleont /kˈamələˌɔnt/ (n, ut)
caimileon
  färgskiftande ödla

kamera /kˈameːrˌa/ (n, ut)
ceamara
  apparat för att skapa fotografier av synfältet; det finns både analoga kameror som sparar ljusinformation på filmer och digitalkameror som sparar bilderna som filer på minneskort

kamfer /kˈamfər/ (n, ut)
camfar
  en växtprodukt med stark lukt och stimulerande verkan

kamma /kˈama/ (v)
curca

kammarmusik /kˌamarmʉsˈiːk/ (n, ut)
ceol aireagail
  musik för några få instrument

kammarvatten /kˈamarvˌatːən/ (n, neut)
lionn uiscí
  vätska som finns i ögats främre kammare, mellan linsen och hornhinnan, som utsöndras av ciliarkroppen och dräneras via Schlemms kanal

kamomill /kˈamuːmˌɪl/ (n, ut)
fíogadán
  en art (Matricaria chamomilla) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kamomill

kamouflage /kˈamuːˌɵflɑːɡə/ (n, neut)
duaithníocht
  en teknik med vars hjälp personer, djur eller föremål kan dölja sig i den närliggande omgivningen

kamouflera /kˈamuːˌɵfleːrˌa/ (v)
duaithnigh
  använda färg genom målning eller kläder som smälter in i omgivningen för att inte bli upptäckt

kamp /kˈamp/ (n, ut)
bruíon
  strid med vapen eller med ord

kampanj /kˈampanj/ (n, ut)
feachtas

kampanja /kˈampanjˌa/ (v)
feachtas
  bedriva kampanj

kampsport /kˈampspɔt/ (n, ut)
ealaín oscartha
  sport som innehåller eller förbereder för någon form av kamp

kamra /kˈamra/ (v)
cuasán
  föra in ammunition i kammaren eller patronläget hos eldvapen
  utforma kammaren eller patronläget hos eldvapen; särskilt efter viss ammunitionsdimension

kamrat /kˈamrɑːt/ (n, ut)
comrádaí
  person man (i ömsesidighet) gärna (och inte alltför sällan) umgås med och som man har ett gott förtroende för (men inte har någon intim relation med)

kan /kˈan/ (n)
féad
  furstetitel hos tatarer, turkar och mongoler, ex. vis. Djingis Kan (Khan). Stavas även khan eller chan

kanadagås /kˈanadˌɑːɡoːs/ (n, ut)
gé Cheanadach

kanadensare /kˈanadˌɛnsarə/ (n, ut)
Ceanadach
  person från Kanada eller som har kanadensiska rötter

kanadensisk /kˈanadˌɛnsɪsk/ (adj)
Ceanadach
  som rör Kanada eller det kanadensiska folket

kanal /kanˈɑːl/ (n, ut)
canáil
  konstruerad passage ett flöde av något slag kan passera genom, exempelvis av vatten, elektrisk ström eller information
  visst frekvensband av elektromagnetisk strålning som sänds ut till TV- eller radioapparater; även om organisationen bakom frekvensen

kanalisera /kˈanalˌɪseːrˌa/ (v)
bealach
  omvandla ett naturligt vattendrag så att det blir farbart för båttrafik

kanalje /kˈanaljə/ (n, ut)
crá croí
  fähund, skojare; besvärlig person

kandidat /kˈandiːdˌat/ (n, ut)
iarrthóir
  person som föreslås väljas, ofta till en förtroendepost, till exempel i ett politiskt val
  person som söker en ställning, ett ämbete, eller ett arbete

kandidera /kˈandiːdˌeːra/ (v)
ruthag
  uppträda som kandidat

kanel /kˈanəl/ (n)
cainéal
  en krydda, bestående av bark från trädet Cinnamomum ceylanicum

kanik /kˈaniːk/ (n, ut)
canóin
  medlem av domkapitel

kanin /kanˈiːn/ (n, ut)
coinín
  en art (Oryctolagus cuniculus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae); individ av arten kanin
  individ av ett flertal olika arter inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

kaninbur /kˈanɪnbˌʉr/ (n, ut)
cró coinín
  bur avsedd för kaniner (vanligen som husdjur) att bo eller tillfälligt vistas i, antingen inomhus eller utomhus

kaninunge /kˈaniːnˌɵŋə/ (n, ut)
foireann
  unge till kanin

kanna /kˈana/ (n, ut)
crúsca
  ett kärl, en tillbringare för vätska, vanligen med handtag och näbb- eller snabelformig pip

kannelera /kˈanəlˌeːra/ (v)
cuisle
  förse med kannelyrer eller räfflor; räffla

kannelyr /kˈanəlˌyːr/ (n, ut)
cuisle
  grund, konkav räffla som löper vertikalt på skaftet till en kolonn eller pilaster eller på någon annan yta

kannibal /kˈaniːbˌal/ (n, ut)
canablach
  art som äter en annan individ av samma art
  människa som äter andra individer av vår art

kanon /kˈanuːn/ (adj)
barr
  mycket bra, jättebra

kanon /kˈanuːn/ (n, ut)
canóin
  eldvapen som avskjuter granater (äldre bomber) eller grovkalibriga projektiler (tidigare kanonkulor) ur eldrör, i modern med utgångshastigheter över ljudets hastighet; i sammansättningar om liknande konstruktioner
  allmänt accepterad måttstock, rättesnöre

kanonisering /kanˈoːniːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
naomhainmniú
  det att helgonförklara

kanonmat /kˈanɔnmˌat/ (n, ut)
bia gunna mhóir
  soldater som (massvis) utgör anonyma offer i krig

kanot /kˈanuːt/ (n, ut)
báidín
  mindre avlång vattenfarkost

kanske /kˈansxə/ (adv)
b'fhéidir
  uttrycker osäkerhet; det kan hända/är möjligt att tillhörande påståendet är sant; det tillhörande påståendet är sant med någon godtycklig, vanligtvis okänd sannolikhet

kansler /kˈanslər/ (n, ut)
seansailéir
  beteckning för vissa höga ämbetsmän

kant /kˈant/ (n, ut)
colbha
  yttersta eller yttre delen av en sida, yta eller område (ibland även i tidsuttryck); (gräns)linje där två plan möts med en vinkel; ibland med bibetydelse av värdelöshet (oftast i sammansättningar)

kantarell /kˈantarˌɛl/ (n, ut)
cantarnaid
  gul, trattformad, ätbar svamp av arten Cantharéllus cibárius, i släktet Cantharellus, i familjen kantareller (Cantharellaceae); en av de vanligaste matsvamparna i Sverige

kantat /kˈantat/ (n, ut)
cantáid
  högtidlig dikt eller musik med olika avdelningar, brukas vid invigningar o.dyl.

kantin /kantˈiːn/ (n, ut)
bialann
  matsal (på arbetsplats)

kantonesiska /kˈantuːnəsˌɪska/ (n, ut)
Cantainis
  språk (dialekt av kinesiska) som talas i Kanton (Canton, Guangzhou) i Kina

kanvas /kˈanvas/ (n)
anairt, canbhás
  hopslagen grovtrådig väv

kaos /kˈauːs/ (n, neut)
anord
  tillstånd av total förvirring och oreda

kaotisk /kˈauːtˌɪsk/ (adj)
anordúil

kap /kˈɑːp/ (n)
ceann tíre
  udde

kapa /kˈapa/ (v)
bain
  sönderdela, såga av ved och andra föremål (redskapet kan vara en kap)
fuadach
  erövra ett fartyg, flygplan eller annat färdmedel och dess last (som blir ett kap), idka sjöröveri

kapabel /kˈapabˌɛl/ (adj)
cumasach
  duglig; kompetent; i stånd; förmögen

kapacitet /kˈapasˌɪteːt/ (n, ut)
acmhainn
  förmåga; resurser att utföra något

kapell /kˈapəl/ (n, neut)
séipéal
  liten kyrkobyggnad; också del av storren kyrkobyggnad

kapital /kˌapiːtˈɑːl/ (adj)
grábháil
  av stor betydelse
  som kostar ett huvud, som kan sonas med dödsstraff
  urbota, svår

kapital /kˌapiːtˈɑːl/ (n, neut)
caipiteal

kapitalism /kˈapiːtˌalɪsm/ (n, ut)
caipitleachas, rachmasaíocht

kapitalist /kˈapiːtˌalɪst/ (n, ut)
caipitlí

kapitalistisk /kˈapiːtˌalɪstˌɪsk/ (adj)
rachmasaíoch
  som präglas av kapitalism

kapitel /kˈapiːtəl/ (n, neut)
caibidil
  styrande församling i kyrklig organisation

kapitulera /kˈapiːtˌʉleːrˌa/ (v)
tabhair suas
  ge upp, dra sig tillbaka

kapitäl /kˈapiːtˌɛːl/ (n)
caipiteal
  den översta delen av en kolonn, pilaster eller pelare
ceannlitreacha beaga
  versal (stor bokstav) med höjden av en gemen (liten bokstav)

kapok /kˈapuːk/ (n, ut)
capac
  ett träd (Ceiba pentandra) i familjen malvaväxter (Malvaceae); exemplar av denna art
  cellulosafiber utvunnen ur kapokträdets torkade frukt

kapp /kˈap/ (n)
caidhp
  huv
  pansarkapp
  träfat
  genom tävlan, se i kapp

kappa /kˈapa/ (n)
cóta
  samlande benämning på olika typer av långa jackliknande ytterplagg

kappkörning /kapkˈœrnɪŋ/ (n, ut)
rásaíocht
  det (att /på skoj/ tävla om) att köra i kapp

kapprum /kˈaprɵːm/ (n, neut)
seomra cótaí
  rum för förvaring av kappor

kapriciös /kˈapriːsˌɪøːs/ (adj)
meonúil
  nyckfull; egensinnig

kaprifol /kˈapriːfˌuːl/ (n, ut)
féithleann
  växt (blommande buske) av arten Lonicera caprifolium (äkta kaprifol) och familjen Caprifoliaceae (kaprifolväxter)

kapris /kˈapriːs/ (n, ut)
fíbín
  infall, påhitt, hugskott, nyck
capras
  en buske (Capparis spinosa), i familjen kaprisväxter (Capparaceae); exemplar av denna art

kapsejsa /kˈapsəjsˌa/ (v)
iompaigh béal faoi
  fartyg eller dito som kantrar och sedan välter

kapten /kˈaptən/ (n, ut)
captaen
  en officer med grad mellan major och löjtnant

kapuschong /kˈapɵʃˌɔŋ/ (n, ut)
cochall

kapverdisk /kˈapvərdˌɪsk/ (adj)
as Rinn Verde
  som rör Kap Verde

kar /kˈar/ (n, neut)
dabhach

karakalpakiska /kˈarakˌalpakˌɪska/ (n, ut)
Cara-Calpáicis
  ett kiptjakiskt turkspråk talat främst i Karakalpakien i Uzbekistan

karakterisera /kˈaraktərˌiːseːrˌa/ (v)
tréithrigh
  utmärka, ange kännetecken för

karakteristikum /kˈaraktərˌɪstiːkˌʉm/ (n, neut)
aitreabúid
  särdrag, kännetecken, attribut

karakteristisk /kˈaraktərˌɪstɪsk/ (adj)
aitreabúid
  egenartad
  tydligt igenkänningstecken eller egenskap

karaktär /kˌaraktˈɛːr/ (n, ut)
carachtar

karamell /kˈaramˌɛl/ (n, ut)
milseán
  liten godisbit (speciellt en hård sådan gjord av smält socker och som är avsedd att sugas på)

karantän /kˈarantˌɛːn/ (n, ut)
coraintín

karatjajbalkariska /kˈarɑːɕˌajbalkˌarɪskˌa/ (n, ut)
Caraicí-Balcáiris
  ett turkspråk som talas i Kaukasien

karavan /kˈaravˌan/ (n, ut)
carbhán

karavell /kˈaravˌɛl/ (n, ut)
carbhal
  egentligen en sorts segelfartyg vid medeltidens slut

karbonat /kˈarbuːnˌat/ (n, neut)
carbónáit

karcinom /kˈarsɪnˌɔm/ (n, neut)
carcanóma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung i en epitelcell i epitelvävnad

karda /kˈarda/ (n, ut)
carda
  redskap för kardning av ullens fibrer

karda /kˈarda/ (v)
carda
  befria från föroreningar med hjälp av karda

kardborre /kˈardbɔrə/ (n, ut)
copóg thuathail
  växt tillhörande släktet Arctium inom familjen korgblommiga växter med ca 10 arter; växt som har en egenskap att lätt kunna fästa vid saker

kardemumma /kˈardəmˌɵma/ (n, ut)
cardamam

kardinal /kˌardiːnˈɑːl/ (n, ut)
cairdinéal
  den romerska kyrkans högsta ämbetsinnehavare näst påven
  fjäril (Argynnis pandora), kardinalfjäril

kardinalitet /kˈardiːnˌalɪtˌeːt/ (n, ut)
bunuimhreacht

kardinalstreck /kˈardiːnˌalstrək/ (n, neut)
príomhaird
  beteckning på en kompass för något av de fyra huvudväderstrecken

kardinaltal /kˌardiːnaltˈɑːl/ (n, neut)
bunuimhir

kardiolog /kˌardiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
cairdeolaí
  läkare specialiserad inom kardiologi

kardiologi /kˌardiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cairdeolaíocht
  gren inom medicinen som omfattar studiet av hjärtat; dess sjukdomar och dess funktioner

kardiovaskulär /kˈardiːˌuːvaskˌʉlɛːr/ (adj)
cardashoithíoch
  som rör kroppens cirkulationssystem, alltså hjärtat och blodets flöde genom kroppen

karelska /kˈarəlskˌa/ (n, ut)
Cairéilis
  språk som talas i Karelen i Finland och Ryssland

karg /kˈarj/ (adj)
ocrach
  ofruktbar, kärv, sträv
críonna
  snål, sparsam, njugg, inte frikostig

karl /kˈarl/ (n, ut)
fear
  talspråkliga former}}
  man, ofta en stark och manlig sådan

karm /kˈarm/ (n, ut)
cuir i bhfráma
  ram runt dörr eller fönster

karmosin /kˌarmuːsˈiːn/ (n, ut)
corcairdhearg
  ett rött färgämne (från en viss sköldlus)

karmosinröd /kˈarmuːsˌɪnrøːd/ (adj)
corcairdhearg

karneval /kˈarnəvˌal/ (n, ut)
carnabhal
  skämtsamma upptåg före fastan i katolska länder; festtåg av utklädda

karott /kˈarɔt/ (n, ut)
cairéid
  liten trubbig morot

karp /kˈarp/ (n, ut)
carbán
  fisk i familjen karpfiskar, speciellt arten Cyprinus carpio

karriär /kˈariːˌɛːr/ (n, ut)
réim
  yrkesbana, speciellt med referens till hur man klättrar inom hierarkin inom ett företag eller yrkesområde

karta /kˈɑːrta/ (n, ut)
léarscáil, mapa
  en visuell (och förminskad) representation/återgivning av ett verkligt eller fiktivt geografiskt eller annat rumsligt område

kartesch /kˈatəʃ/ (n, ut)
sceall
  en artilleriprojektil fylld med kulor eller skrot

kartlägga /kˈatləɡˌa/ (v)
léarscáil
  rita en karta av
  undersöka och beskriva

kartläggning /kˈatləɡnˌɪŋ/ (n, ut)
cáipéisí
  handlingen att kartlägga något

kartong /kˈatɔŋ/ (n, ut)
cairtchlár
  kraftigt papper, ofta wellpapp, som bland annat används i förpackningar och i konst
  förpackning tillverkad av kartong (1.)

karusell /kˈarʉsˌɛl/ (n, ut)
timpeallán spraoi

karvstock /kˈarvstɔk/ (n, ut)
scór
  pinne av trä på vilken man med kniv karvar anteckningar och streck för räkning

kase /kˈasə/ (n, ut)
tine
  bål, brasa

kashmir /kˈashmiːr/ (n)
caismír
  fin vävnad av indisk getull; kashmirsjal

kashmiri /kˈashmiːrˌiː/ (n)
Caismíris
  ett dardiskt språk inom den indoariska språkfamiljen, som talas i den indiska delstaten Jammu och Kashmir och i näraliggande områden i grannlandet Pakistan med omkring 4 400 000 talare

kashmirisk /kˈashmiːrˌɪsk/ (adj)
Caismíreach
  som rör regionen Kashmir

kasjub /kˈasxʉb/ (n, ut)
Caisiúibiach
  person från den polska regionen Kasjubien

kasjubisk /kˈasxʉbˌɪsk/ (adj)
Caisiúibis
  som har att göra med det kasjubiska språket

kasjubiska /kˈasxʉbˌɪska/ (n, ut)
Caisiúibis
  slaviskt språk talat i den polska delen av den historiska regionen Pommern

kaskelot /kˈasxəlˌuːt/ (n, ut)
caisealóid
  en marin djurart (Physeter macrocephalus) i ordningen valar (Cetacea); individ av arten kaskelot

kaskelott /kˈasxəlˌɔt/ (n, ut)
caisealóid
  en art stora valar

kassa /kˈasa/ (n, ut)
go dtí
  kortform för kassaapparat

kassaapparat /kˈasaˌaparˌɑːt/ (n, ut)
scipéad cláraithe
  maskin som räknar samman priset på varor samt skapar ett permanent och kumulativt register över dem, och ofta innehåller en låda där kontanter förvaras

kassaflöde /kˈasaflˌøːdə/ (n, neut)
sreabhadh airgid
  skillnad mellan inbetalningar och utbetalningar under en viss period

kassaskåp /kˈasaskˌoːp/ (n, neut)
slán

kassera /kˈaseːrˌa/ (v)
fuílleach
  skrota, slänga bort

kassun /kˈasɵn/ (n, ut)
vaigín armlóin
  vattentät sänkbar lådformad struktur använd för grundläggning av byggnad eller annat arbete under vattenytan

kast /kˈast/ (n)
claonfhéachaint
  det att kasta något

kasta /kˈasta/ (v)
caith
  med hävarm förpassa till luftburen bana
  göra sig av med utan förmånstagare, kassera som sopor
  sy med kaststygn
  genomföra spontan abort hos djur

kasta in handduken /kˈasta ˈɪn hˈandʉkən/ (v)
an tuáille a chaitheamh isteach
  ge upp, sluta

kasta sten i glashus /kˈasta stˈeːn iː ɡlˈɑːshʉs/ (v)
an óinseach ag aoir ar an amadán
  vara en hycklare, en hypokrit; kritisera någon annan för något som man själv gör sig skyldig till

kasta yxan i sjön /kˈasta ˈyːksan iː sxˈøːn/ (v)
an tuáille a chaitheamh isteach

kastanj /kˈastanj/ (n, ut)
castán
  typ av stor, oregelbunden nöt med (röd)brun färg
crann castán
  större lövträd som bär denna frukt

kastanjefärgad /kˈastanjəfˌɛrɡad/ (adj)
castán

kastanjett /kˈastanjˌɛt/ (n, ut)
castainéid
  ett rytminstrument (två hopbundna urholkade träplattor som slås mot varandra)

kastiliansk /kˈastiːlˌiːansk/ (adj)
Caistíleach
  som rör det kastilianska språket (europeisk standardspanska)
  som rör det spanska landskapet (och forna riket) Kastilien
  som rör den spanska regionen Kastilien och Leon

kastlös /kˈastløːs/ (adj)
díbeartach
  som är utan kast, det vill säga socialt underlägsen, i ett kastsystem (traditionellt i Indien)

kastrull /kˈastrɵl/ (n, ut)
scilléad
  köksredskap av metall avsett att koka saker i, framförallt råvaror till mat

kasuar /kˈasʉˌar/ (n, ut)
casabhara

kasus /kˈasʉs/ (n, neut)
cásáil
  term för böjningskategorier för substantiv eller pronomen som används för att ange ordets förhållande till ett annat ord eller satsdel

katafalk /katˈafalk/ (n, ut)
cróchar
  ställning för likkista

katalan /katˈalan/ (n, ut)
Catalónach

katalansk /katˈalansk/ (adj)
Catalónach

katalanska /katˈalanskˌa/ (n, ut)
Chatalóinis, Catalóinis
  språk som talas i Katalonien

katalanskt /katˈalanskt/ (n)
Catalóinis

katalog /katalˈoːɡ/ (n, ut)
ainmliosta
  förteckning över något, t.ex. personer, telefonnummer, handelsvaror eller företag

katalogisera /katalˈoːɡiːsˌeːra/ (v)
ainmliosta
  föra in i en förteckning; göra upp en förteckning

katamaran /katˈamarˌan/ (n, ut)
catamarán
  en sorts båt med två skrov

katarakt /katˈarakt/ (n, ut)
fionn
  stort vattenfall, syftar vanligtvis på de sex stora vattenfallen i floden Nilen

katarr /katˈar/ (n, ut)
réama
  inflammation i slemhinna

kataster /katˈastər/ (n, ut)
cadastar
  fastighetsregister, jordebok

katastrof /katˈastruːf/ (n, ut)
tubaiste

katastrofal /katˈastruːfˌal/ (adj)
ainiarmhartach
  som anses mycket dålig, särskilt om en följd kan bli att något förstörs eller dödsoffer krävs

katastrofteori /katˈastrɔftəˌuːriː/ (n, ut)
teoiric na catastróife

kateder /kˈatədər/ (n, ut)
cathaoir
  talarstol, lärarstol

katedral /kˈatədrˌal/ (n, ut)
ardeaglais
  kyrka där en biskop residerar

kategori /kˈatəɡˌuːriː/ (n, ut)
catagóir
  en grupp av något

katekes /kˈatəkəs/ (n, ut)
teagasc Críostaí

katet /kˈatət/ (n, ut)
cos
  var och en av de två sidorna i en rätvinklig triangel som tillsammans bildar den räta vinkeln

katjon /kˈaɕuːn/ (n, ut)
caitian
  positivt laddad jon

katod /kˈatuːd/ (n, ut)
catóid
  den elektrod där en reduktion äger rum
  negativt laddad elektrod

katolicism /kˈatuːlˌɪsɪsm/ (n, ut)
Caitliceachas
  den den romersk-katolska kyrkans gren inom kristendomen

katolik /kˈatuːlˌiːk/ (n, ut)
Caitliceach

katolsk /kˈatɔlsk/ (adj)
Caitliceach
  som avser katolicismen

katt /kˈat/ (n, ut)
cat
  en underart (Felis silvestris catus) av arten vildkatt (Felis silvestris); individ av denna art; smygjagande rovdjur domesticerad av människan som nytto- och sällskapsdjur

kattaktig /kˈatːaktˌɪɡ/ (adj)
catúil
  som beter sig som en katt

kattbjörn /katbjˈœrn/ (n, ut)
panda rua
  mindre panda, röd panda; en däggdjursart (Ailurus fulgens) i familjen Ailuridae inom ordningen rovdjur (Carnivora); individ av denna art.

kattdjur /katjˈʉr/ (n, neut)
cat
  individ inom däggdjursfamiljen kattdjur

kattmynta /kˈatmyntˌa/ (n, ut)
miontas cait
  en art (Nepeta cataria) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten kattmynta

kattuggla /kˈatːɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán donn

kattunge /kˈatːɵŋə/ (n, ut)
piscín, puisín
  unge till djuret katt

kattöga /kˈatːøːɡˌa/ (n, neut)
súile cait
  öga på en katt
  rund och röd reflex baktill på cykel
  en ädelsten, en varietet av mineralet krysoberyll

kaukasier /kˈaʉkˌasiːər/ (n, ut)
Cugasach
  (manlig) person som härstammar från ”ursprungliga” befolkningar i Kaukasien

kaukasisk /kˈaʉkˌasɪsk/ (adj)
Cugasach
  som har att göra med Kaukasus eller Kaukasien

kauterisera /kˈaʉtərˌiːseːrˌa/ (v)
loisc
  bränna

kavalleri /kˈavalərˌiː/ (n, neut)
marcra
  truppslag inom armén som förr var beridet, numera motoriserat

kavallerist /kˈavalərˌɪst/ (n, ut)
marcach
  soldat som tjänstgör i kavalleriet

kavel /kˈavəl/ (n, ut)
crann fuinte
  redskap för tillplattning av deg vid bakning

kavitet /kˈaviːtˌeːt/ (n, ut)
cuas

kavla upp /kˈavla ˈɵp/ (v)
crap
  rulla upp

kaxig /kˈaksɪɡ/ (adj)
diongbháilte
  tuff, mallig

kazakisk /kˈasakˌɪsk/ (adj)
Casacach
  som rör folket kazaker
  som rör staten Kazakstan

kazakiska /kˈasakˌɪska/ (n, ut)
Casaicis
  ett språk med språkkod kk talat främst i Kazakstan

kazakstanier /kˈasakstˌaniːər/ (n, ut)
Casacstánach

kazoo /kˈasuːˌuː/ (n, ut)
casú
  litet musikinstrument som förvränger rösten till ett nasalt ljud med hjälp av ett vibrerande membran

kedja /ɕˈɛdja/ (n, ut)
slabhra
  en mängd konkreta objekt som ligger på en (ofta inte rak) linje och är sammanlänkade eller ser ut som om de var sammanlänkade
  flera efterföljande sammanhängande händelser eller abstrakta objekt
  butikskedja

kedjekurva /ɕˈɛdjəkˌɵrva/ (n, ut)
cuar

kedjereaktion /ɕˌɛdjərəaksxˈuːn/ (n, ut)
imoibriú slabhrúil
  en reaktion (kemisk reaktion eller kärnreaktion) som efter att ha satts igång genom en extern inverkan fortsätter av sig själv ("hjälper sig själv"), antingen under en längre tid eller explosionsartat

kejsardöme /ɕˈɛjsardˌøːmə/ (n, neut)
impireacht
  ett statsskick med en monark; en stat med ett sådant statsskick

kejsare /ɕˈɛjsarə/ (n, ut)
impire
  manlig monark för ett kejsardöme

kejsarinna /ɕˈɛjsarˌɪna/ (n, ut)
banimpire

kejsarsnitt /ɕˈɛjsaʂnˌɪt/ (n, neut)
gearradh Caesarach
  förlossning genom snitt i bukväggen

kejserlig /ɕˈɛjsərlˌɪɡ/ (adj)
impiriúil
  som hör till en kejsare eller kejsarinna

kela /ɕˈeːla/ (v)
deasaigh isteach (le)
  smeka (lekfullt); gosa

kelgris /ɕˈɛlɡriːs/ (n, ut)
déan peataireacht
  särskilt omtyckt person i synnerhet små barn som man gärna vill krama och smeka

kelp /ɕˈɛlp/ (n, ut)
ceilp
  typ av brunalg som växer i undervattensskogar i klara grunda vatten

kelt /ɕˈɛlt/ (n, ut)
Ceilteach
  medlem av en indoeuropeisk folkstam som bebodde stora delar av Västeuropa vars ättlingar i modern tid främst märks av i Irland, nordvästra Frankrike (Bretagne), delar av Storbritannien (Skottland och Wales) och nordvästra Spanien (Galicien); ättling till dessa folk

keltisk /ɕˈɛltɪsk/ (adj)
Ceilteach
  som hör samman med kelterna

kelvin /ɕəlvˈiːn/ (n)
ceilvin
  en SI-enhet för temperatur (med beteckningen K) vars skala har en nollpunkt som är 273,16 kelvin lägre än vattnets frys- och smältpunkt och den teoretiskt lägsta temperaturen

kemi /ɕˈeːmiː/ (n, ut)
ceimic
  vetenskapen om molekylers uppbyggnad, egenskaper och omvandlingar; vanligt skolämne, ofta inräknat i NO eller OÄ

kemisk formel /ɕˈeːmɪsk fˈɔrməl/ (n)
foirmle cheimiceach
  sorts notation som beskriver vilka atomer och joner en molekyl är uppbyggd av

kemisk reaktion /ɕˈeːmɪsk rˌeːaksxˈuːn/ (n)
imoibriú ceimiceach

kemist /ɕˈeːmɪst/ (n, ut)
ceimiceoir

kemtvätt /ɕˈɛmtvət/ (n, ut)
tirimghlanadh
  rengöring av textilier med kemiska metoder

keps /ɕˈɛps/ (n, ut)
caidhp

keramik /ɕˈeːramˌiːk/ (n, ut)
ceirmeacht

keramisk /ɕˈeːramˌɪsk/ (adj)
criaga

ketchup /ɕˈɛtʃʉp/ (n, ut)
citseap
  sås vanligen baserad på tomat, socker, salt, ättika och kryddor

keton /ɕˈeːtuːn/ (n, ut)
céatón
  organisk molekyler som består av en karbonylgrupp (CO) som binder två kolvätegrupper

kex /ɕˈɛks/ (n, neut)
briosca
  hård liten kaka som kan vara söt eller salt.

keyboard /ɕˈeːyːbˌuːard/ (n, ut)
eochairchlár
  elektroniskt musikinstrument med klaviatur

khmer /khmˈeːr/ (n, ut)
Cambóidis
  ett mon-khmerspråk som talas främst i Kambodja

kiasm /ɕˈiːasm/ (n, ut)
croseagar
  stilfigur inom retoriken

kidnappa /ɕˈɪdnapˌa/ (v)
fuadach
  olagligen fånga, tvinga med och frihetsberöva en annan person mot sin vilja, ibland krävande en lösesumma för att släppa personen

kika /ɕˈiːka/ (v)
gíog
  titta med stor noggrannhet, titta nyfiket eller i hemlighet

kikare /ɕˈiːkarə/ (n, ut)
déshúiligh
  hjälpmedel som används för att förstora saker på långt avstånd

kikhosta /ɕˈɪkhɔstˌa/ (n, ut)
triuch
  en sjukdom orsakad genom infektion av bakterien Bordetella pertussis, som drabbar framför allt barn men ibland även vuxna och smittas via droppsmitta eller kontakt med saliv från en smittad person

kikuyu /ɕˈiːkʉˌyːʉ/ (n)
Ciocúis
  ett bantuspråk som talas framför allt av kikuyufolk i centrala Kenya

kikärt /ɕˈiːkət/ (n, ut)
sicphiseánach
  böna från kikärtsplantan

kilformad /ɕˈɪlfɔrmˌad/ (adj)
dingchruthach
  som har form av en kil

kille /kˈɪlə/ (n, ut)
garsún
  pojke, (ung) man

killing /kˈɪlɪŋ/ (n, ut)
meannán
  unge till get och bock, getunge

killkompis /kˈɪlkɔmpˌiːs/ (n, ut)
cara
  vän som är man, vilken personen har en icke-sexuell (och icke-exklusiv) relation till

kilogram /ɕiːlˈoːɡram/ (n, neut)
cileagram
  SI-enhet för massa; betecknas kg; 1000 gram; massan hos standardvikten som är belägen i Paris

kilometer /ɕˈiːluːmətər/ (n, ut)
ciliméadar
  längdmått som anger tusentals meter; 1 000 meter

kilskrift /ɕˈɪlskrɪft/ (n, ut)
dingchruthach
  forntida skrift med kilformad spets i mjuk lera

kilstjärtsörn /ɕˌɪlsxətsˈœrn/ (n, ut)
iolar dingearrach
  en fågelart (Aquila audax) inom familjen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av denna art

kimono /ɕˈiːmuːnˌuː/ (n, ut)
cimeonó
  japansk dräkt (lång rock med vida ärmar och skärp)

kimrök /ɕˈɪmrøːk/ (n)
dubh an charbóin
  svart färgämne (av kolpulver)

kind /ɕˈɪnd/ (n, ut)
grua, leiceann
  delarna av ett ansikte som sitter under ögonen
  barn

kines /ɕˈiːnəs/ (n, ut)
Síneach
  person, speciellt man från Kina
  kinesisk restaurang
  butik (med lågprisvaror) som drivs av kineser (1)

kinesisk /ɕˈiːnəsˌɪsk/ (adj)
Sínis

kinesiska /ɕˈiːnəsˌɪska/ (n, ut)
Sínis
  språk som talas i Kina

kinetik /ɕˈiːnətˌiːk/ (n, ut)
cinéitic
  vetenskapen om rörelse (hastighet och acceleration)
  vetenskapen om reaktionshastigheter

kinetisk /ɕˈiːnətˌɪsk/ (adj)
cinéiteach
  som hör ihop med rörelse

kippa /kˈɪpa/ (n, ut)
bairéad cúil
  huvudbonad som traditionellt bärs av judiska män i synagogan

kirgiz /ɕˈɪrjiːs/ (n, ut)
Cirgeasach

kirgizisk /ɕˈɪrjiːsˌɪsk/ (adj)
Cirgeasach

kirgiziska /ɕˈɪrjiːsˌɪska/ (n, ut)
Cirgisis
  språk talat främst i Kirgizistan

kirurg /ɕˈiːrɵrj/ (n, ut)
máinlia
  läkare som specialiserat sig på operationer

kirurgi /ɕˈiːrɵrjˌiː/ (n, ut)
máinliacht

kirurgisk /ɕˈiːrɵrjˌɪsk/ (adj)
críochnúil

kisa /ɕˈiːsa/ (v)
fiarshúil
  sluta ögonen till hälften; titta med halvt hopknipna ögon; ge en blick med halvslutna ögon

kisel /ɕˈiːsəl/ (n)
sileacan, sileacón

kiseldioxid /ɕˈiːsəldˌiːuːksˌiːd/ (n)
silice
  kemisk förening av kisel och syre

kiselkarbid /ɕˈiːsəlkˌarbiːd/ (n, ut)
cairbíd sileacain
  kemisk förening av kisel och kol

kissa /kˈɪsa/ (v)
peith
  låta urin rinna ur urinblåsan

kisse /kˈɪsə/ (n, ut)
ciste

kissekatt /kˈɪsəkˌat/ (n, ut)
puisín

kista /ɕˈɪsta/ (n, ut)
cónra
  avlång låda avsedd för att begrava avlidna i
bolg
  mage

kitsch /ɕˈɪtʃ/ (n, ut)
campa
  konst eller andra föremål som kännetecknas av dålig (estetisk) smak eller ytlighet, men ändå är populära; ofta av något äldre typ; ofta kollektivt; även mer abstrakt

kittel /kˈɪtːəl/ (n, ut)
citeal
  kokkärl avsett för uppvärmning av vätska i samband med matlagning, färgning, tvätt, bryggning eller liknande; som förr oftast tillverkades av mässing eller koppar och hängdes över elden

kittelflickare /kˈɪtːəlflˌɪkːarə/ (n, ut)
tincéir

kittla /kˈɪtla/ (v)
cigil
  lätt vidröra en kroppsdel så att en egendomlig, på samma gång behaglig och irriterande, känsla framkallas (ofta med ofrivilligt skratt)

kivas /ɕˈiːvas/ (v)
bruíon
  smågräla, bråka lättsamt

kivi /ɕˈiːviː/ (n, ut)
cíobhaí
  (Apterygidae) flygoförmögen fågelfamilj inom ordningen strutsfåglar som endast lever på Nya Zeeland

kiwi /ɕˈiːviː/ (n, ut)
cíobhaí
  (Actinidia deliciosa) en växtart och även dess frukt

kjol /ɕˈuːl/ (n, ut)
sciorta
  klädesplagg som bärs från höftpartiet (och ner över benen), men utan sydda ben

klack /klˈak/ (n, ut)
sáil
  uppbyggnad på bakre delen på de flesta skors (pjäxors, stövlars) undersida, som stöd för hälen

klacksko /klˈakskuː/ (n, ut)
sáil
  sko som med utmärkande klack

kladd /klˈad/ (n)
aindreanta
  utkast, koncept, anteckning

kladdpapper /klˈadpapər/ (n, neut)
fuíollpháipéar

klaga /klˈɑːɡa/ (v)
bí ag clamhsán
  göra känt att man inte är nöjd med något eller någon, utan önskar en ändring eller åtgärd

klagomål /klˈɑːɡuːmˌoːl/ (n, neut)
casaoid

klammerparentes /klˈamərpˌarəntˌeːs/ (n, ut)
lúibín slabhrach
  ett skiljetecken, en parentes av typen eller }

klan /klˈɑːn/ (n, ut)
clann
  social grupp, oftast definierad genom släktskap

klandra /klˈandra/ (v)
a

klang /klˈaŋ/ (n, ut)
fuaim
  ljud med estetisk eller tilltalande karaktär

klantig /klˈantɪɡ/ (adj)
amscaí
  som (ofta) begår misstag som personen, i någon mening, inte borde begå, speciellt (men inte nödvändigtvis) med avseende på motorisk funktion eller förmåga att komma ihåg viktiga saker

klantighet /klˈantɪɡhˌeːt/ (n, ut)
amscaíocht
  egenskapen att vara klantig; beteende som präglas av klantiga handlingar

klapp /klˈap/ (n, ut)
boiseog
  lätt beröring med handen; smekning

klappa /klˈapa/ (v)
buail
  slå, om till exempel hjärtan
déan peataireacht
  smeka, framför allt om djur

klappmyts /klˈapmyts/ (n, ut)
rón cochallach
  säl av arten Cystophora cristata (och släktet Cystophora)

klar /klˈɑːr/ (adj)
glan
  fri från allt som fördunklar, ofta syn- eller hörselintryck; ren
ghael
  tydlig, lätt begriplig (för någon)
glé
  klarsynt; intellektuellt redig, som är vid fullt medvetande och full sans; som är vid sina sinnens fulla bruk, opåvärkad av rusdryck eller narkotiskt gift
réidh
  färdig, redo att göras något med
  redo, beredd; i stånd att kunna göra något, genom att på förhand anpassa sig för kommande händelser
slachtmhar
  avklarad, genomförd, fullbordad

klara /klˈɑːra/ (v)
follas
  göra klar, avlägsna grumlighet

klara av /klˈɑːra ɑːv/ (v)
bainistigh
  genom kunskaper och färdigheter vara förmögen att framgångsrikt utföra något

klarhet /klˈɑːrheːt/ (n, ut)
glaine
  det att vara klar och tydlig

klarinett /klˈɑːriːnˌɛt/ (n, ut)
clairnéid
  ett träblåsinstrument

klarinettist /klˈɑːriːnˌɛtːɪst/ (n, ut)
clairnéideoir

klarna /klˈɑːrna/ (v)
follas

klarsynt /klˈɑːʂynt/ (adj)
airitheach
  som har förmåga till klar insikt

klass /klˈas/ (n, ut)
aicme
  kategori, gruppering; standard, nivå; gradering av sådan enligt kvalitet eller värde
  grupp elever i en skola, uppdelad efter ålder eller kunskap, eller även begränsad utifrån hanterbar gruppstorlek
  undergrupp av befolkningen avgränsad enligt rättigheter och privilegier eller även rikedom
  avdelning med viss bekvämlighet
  taxonomisk rang på nivån mellan ordning och stam inom den biologiska systematiken
  abstrakt beskrivning av ett objekt

klassificera /klˈasiːfˌiːseːrˌa/ (v)
rangaigh
  inordna i en klass eller grupp

klassiker /klˈasiːkər/ (n, ut)
clasaic
  skönlitterär litteratur som läses av generation efter generation

klassisk /klˈasɪsk/ (adj)
clasaiceach
  som tillhör den grekiska eller romerska antiken; som söker sina förebilder i antiken

klassisk grekiska /klˈasɪsk ɡrˈeːkɪskˌa/ (n)
Sean-Ghréigis
  numer litterärt språk som talades i det antika Grekland och sedemera utvecklades till nygrekiska

klaustrofobi /klˈɑːɵstrˌuːfuːbˌiː/ (n, ut)
clástrafóibe

klausul /klˈɑːʉsˌʉl/ (n, ut)
agús
  tilläggsstycke, tilläggsbestämmelse, förbehåll

klav /klˈɑːv/ (n, ut)
eochair

klave /klˈɑːvə/ (n, ut)
cláirseach
  sida av mynt som bär valörens nummer

klaviatur /klˈɑːviːˌatʉr/ (n, ut)
eochairchlár
  tangentuppsättningen på ett musikinstrument eller på vissa maskiner (t ex på en skrivmaskin)

klen /klˈeːn/ (adj)
aimhneartach
  svag, vek och kraftlös
caol
  tunn, mager och skör
aimlithe
  ynklig och liten

klia /klˈiːa/ (v)
scríob
  dra något över en del av kroppen som kliar (1) för att få känslan att upphöra

klibbig /klˈɪbɪɡ/ (adj)
greamaitheach
  som lätt fastnar på ytor och upplevs motbjudande, ofta svår eller jobbig att torka bort
  som har en yta med något ämne som är svårt att torka bort

klick /klˈɪk/ (n)
daba
  liten mängd eller klump (av något kladdigt, mjukt och oftast ätbart)
aicme
  litet antal personer (i grupp)
cliceáil
  kort ljud, till exempel när en knapp trycks ner
  nedtryckning med mus

klicka /klˈɪkːa/ (v)
cliceáil
  trycka ned en av datormusens knappar (vanligen den vänstra) och direkt släppa upp den igen

klickbete /klˈɪkbətə/ (n, neut)
cluain chliceála
  material på webben som används för att generera PR-omsättning, särskilt på bekostnad av dess kvalité och lutar sig tillbaka på kvällstidningsjournalistik med sensationsrubriker för att locka folk att klicka på deras länkar

klickljud /klɪkjˈʉd/ (n, neut)
cliceáil
  språkljud bland de icke-pulmoniska konsonanterna som bildas med velar suginitiering

klimat /klˈiːmat/ (n, neut)
aeráid

klimatförändring /klˈiːmatfˌøːrəndrˌɪŋ/ (n, ut)
athrú aeráide
  över en längre tidsperiod pågående tydlig förändring av meteorologiska förhållanden såsom temperatur eller nederbörd

klimatisk /klˈiːmatˌɪsk/ (adj)
aeráideach
  som berör eller har ett samband med klimatet

klimatkrisförnekare /klˌiːmatkriːsfˈœrnəkˌarə/ (n, ut)
séantóir aeráide
  person som förnekar att de senaste decenniernas klimatförändringarna är faktabaserat bevisade, eller förnekar att människan är orsaken till dessa

klimatolog /klˌiːmatuːlˈoːɡ/ (n, ut)
clíomeolaí
  person som sysslar med klimatologi

klimatologi /klˌiːmatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
clíomeolaíocht

klimatångest /klˈiːmatˌɔŋəst/ (n, ut)
éicea-imní
  ångest över klimatförändringar orsakade av människan och dess konsekvenser

klinga /klˈɪŋa/ (n, ut)
brobh

klinga /klˈɪŋa/ (v)
fuaimnigh

klingonska /klˈɪŋɔnskˌa/ (n, ut)
Tliongáinis
  ett konstgjort språk skapat av Marc Okrand, först hört i teveserien Star Trek år 1967

klinik /klˈiːniːk/ (n, ut)
clinic
  sjukhus för läkarutbildning, (avdelning på) sjukhus

klipp /klˈɪp/ (n, neut)
bearradh
  urklippt bild eller text
físeán
  videoklipp, kortare sekvens av video i digital form

klippa /klˈɪpa/ (n, ut)
carraig
  stort stycke av sten eller bergart; del av urberg som går upp i dagen; klipphäll
aill
  en bit av ett berg eller ett litet berg

klippa /klˈɪpa/ (v)
bain
  låta någon, såsom en frisör, klippa ens hår
  sammanfoga olika delar av en film eller ett ljudband för att framställa en enhet; speciellt bestämma sig för var en viss scen eller ett visst inslag ska avslutas
  förstöra ett kontokort eller dylikt på grund av att tillhörande tjänst avslutats, till exempel genom att med en sax dela kortet i flera små bitar
  ta bort hår från (oftast med sax)

klippa ut /klˈɪpa ˈʉt/ (v)
bain
  /med hjälp av en sax/ frigöra en del av något (ofta ett papper)
  ta bort något som har markerats och ersätta innehållet i urklipp med detta

klippare /klˈɪparə/ (n, ut)
gearrchapall
  liten men duglig ridhäst

klippning /klˈɪpnɪŋ/ (n, ut)
bain
  handlingen att klippa
bearradh
  det att klippa en signal (begränsa amplituden)

klipsk /klˈɪpsk/ (adj)
galánta
  smart, klok, slug, knipslug, påhittig

klister /klˈɪstər/ (n, neut)
greamachán

klistermärke /klˈɪstərmˌɛrkə/ (n, neut)
greamaitheoir
  självhäftande (genom klister) etikett med reklam, dekal

klistra /klˈɪstra/ (v)
leafaos

klistra in /klˈɪstra ˈɪn/ (v)
leafaos
  med hjälp av klister infoga ett (plant) föremål (ofta ett urklipp ur ett papper) på ett annat (plant) föremål, särskilt en sida i en bok eller ett block
  ge ett kommando som gör att innehållet i urklipp ersätter aktuell markering eller infogas på den plats som framgår av sammanhanget

klitoris /klˈiːtuːrˌiːs/ (n, ut)
brillín
  del av kvinnans yttre könsorgan (vulva) som är starkt sexuellt retbar, och som innehåller svällkroppar och därigenom kan förstoras vid sexuell retning

klitt /klˈɪt/ (n, ut)
dumhach
  sanddyn

kliva /klˈiːva/ (v)
ardaigh

klo /klˈuː/ (n, ut)
crúb
  spetsig, mer eller mindre böjd, hornbildning på yttersta tå- eller fingerleden hos många djur (såsom däggdjur, fåglar, kräldjur), motsvarande människors naglar

kloak /klˈuːak/ (n, ut)
clóáca
  kroppsöppning som finns hos alla fåglar, kräldjur och groddjur, alla broskfiskar samt ett fåtal benfiskar, och ett fåtal däggdjur (kloakdjur, "Monotremata"), och fungerar som kombinerat utlopp för urin och avföring, samt vid reproduktion

klocka /klˈɔkːa/ (n, ut)
clog
  tidmätare (ursprungligen mekanisk med rund urtavla och visare, senare oftast elektronisk med visare eller digital)

klockhatt /klˈɔkhat/ (n, ut)
clóis
  en slags snävt sittande damhatt med en djupt rundad krona och smalt brätte

klockkurva /klˈɔkkɵrvˌa/ (n, ut)
cas
  grafen av funktionen x \mapsto e^{-{(x-\mu)^2}/{\sigma^2}}, där \mu och \sigma är två parametrar

klockspel /klˈɔkspeːl/ (n, neut)
clogaireacht
  musikinstrument, samling av olika stämda klockor som kan utföra melodier

klocktorn /klˈɔktuːrn/ (n, neut)
clogás
  torn för upphängande av klockor, ofta i en kyrka
  klockstapel

klok /klˈʊk/ (adj)
críonna

klor /klˈuːr/ (n)
clóirín
  ett giftigt gasformigt gulgrönt grundämne

kloretanol /klˈuːreːtˌanuːl/ (n)
alcól
  kemisk förening av klor, kol, väte och syre

klorid /klˈuːriːd/ (n, ut)
clóiríd
  negativ jon av grundämnet klor
  generisk beteckning på salter som innehåller kloridjoner

kloss /klˈɔs/ (n, ut)
bríce

kloster /klˈɔstər/ (n, neut)
mainistir
  byggnad som är byggd åt religiösa munkar eller nunnor

klot /klˈuːt/ (n, neut)
liathróid
  mängden av alla punkter som har ett avstånd som är mindre än (ofta eller lika med) en given radie från en given mittpunkt

klotblixt /klˈɔtblɪkst/ (n, ut)
caorthintreach
  lysande klotformigt fenomen av omtvistad natur, som sägs kunna uppträda i samband med åskväder

klotter /klˈɔtːər/ (n, neut)
graifítí
  resultatet av planlöst ritande, marginalanteckningar

klubb /klˈɵb/ (n, ut)
cumann

klubba /klˈɵba/ (n, ut)
cleith
  typ av redskap att slå med, består vanligen av en kraftig träpåk vars ena ända är förtjockad till en klump
  idrottsredskap, exempelvis golfklubba, bandyklubba, ishockeyklubba eller lacrosseklubba
más
  närstridsvapen, exempelvis spikklubba eller stridsklubba
líreacán
  karamelliknande godis med skaft, godisklubba

klubba /klˈɵba/ (v)
cleith
  slå med klubba
habal
  slå fast med klubbslag
cac
  göra sig av med avföring, bajsa

klump /klˈɵmp/ (n, ut)
cíonán
  oformligt stycke material

klumpfisk /klˈɵmpfɪsk/ (n, ut)
gealach

klumpig /klˈɵmpɪɡ/ (adj)
amscaí
  tafatt, som saknar koordination, ograciös, otymplig

klunga /klˈɵŋa/ (n, ut)
braisligh
  samling av föremål

klusil /klˈʉsiːl/ (n, ut)
coisc
  språkljud som bildas genom att talkanalen helt stängs av så att ett övertryck byggs upp av den från lungorna utströmmande luften; denna förträngning avlägsnas därefter hastigt och därmed skapas ett explosivt ljud

kluster /klˈɵstər/ (n, neut)
braisle
  klunga, hop, ansamling

klusterbomb /klˈɵstərbˌɔmb/ (n, ut)
cnuasbhuama

kluven /klˈʉvən/ (adj)
deighil
  ; uppdelad, som är delad i två eller flera delar; som kluvits
  vacklande, som önskar två eller flera sinsemellan oförenliga saker

klyfta /klˈyfta/ (n, ut)
ionga
  del av frukt eller grönsak som är i formen av en halvcirkel och smalnar av mot mitten
ailt
  brant, smal avgrund mellan två klippor

klyftig /klˈyftɪɡ/ (adj)
abúil
  intelligent, skarpsinnig, klipsk; som har god förmåga att se sammanhang

klyka /klˈyːka/ (n, ut)
gabhlóg
  den del av en telefon på vilken luren lägges mellan samtalen

klyvsåg /klˈyvsoːɡ/ (n, ut)
binse sáibh
  maskinsåg för att klyva trä; cirkelsåg monterad i stativ

klä /klˈɛː/ (v)
culaith
  passa någon/något bra

klädd /klˈɛd/ (adj)
clúmhach
  täckt (med tyg, brädpanel, fasadtegel, mossa)

klädedräkt /klˈɛːdədrˌɛːkt/ (n, ut)
deasaigh

kläder /klˈɛːdər/ (n, neut)
éadach
  saker människan bär för att skydda eller värma sig och för att pryda kroppen

klädesplagg /klˈɛːdəsplˌaɡ/ (n, neut)
éadach

klädkammare /klˈɛdkamˌarə/ (n, ut)
feisteas
  rum för förvaring av kläder

klädnypa /klˈɛdnyːpˌa/ (n, ut)
pionna éadaigh
  klämma som håller torkande kläder (tvätt) kvar på en lina (streck, ställning)

klädsam /klˈɛdsam/ (adj)
feiliúnach

klädsel /klˈɛdsəl/ (n, ut)
deasaigh
  sätt att klä sig
cumhdach
  kläder, klädesplagg
  beklädnad, överdrag eller hölje av tyg

klädskåp /klˈɛdskoːp/ (n, neut)
feisteas
  skåp för förvaring av klädsel

kläm /klˈɛːm/ (n, ut)
achainigh
  yrkande, krav, förslag till beslut

klämma /klˈɛma/ (n, ut)
pionna éadaigh
  anordning för att fästa tvätt på en torklina eller liknande

klänning /klˈɛnɪŋ/ (n, ut)
gúna

klärobskyr /klˈɛːrɔbsxˌyːr/ (n, ut)
gealdorcha
  ljusdunkel

klärvoajant /klˈɛrvuːˌajant/ (adj)
bean feasa

klärvoajant /klˈɛrvuːˌajant/ (n, ut)
bean feasa
  person som påstås ha förmågan av klärvoajans

klättra /klˈɛtra/ (v)
ardaigh
  med kroppens kraft förflytta sig upp eller ner längs något
  ta sig upp till eller nå en högre nivå

klättring /klˈɛtrɪŋ/ (n, ut)
dreapadóireacht
  det att klättra
  sport som går ut på att klättra /på t.ex. berg eller klätterväggar/

klå /klˈoː/ (v)
buail
  ge stryk
  besegra, vinna över; överträffa

klåpare /klˈoːparə/ (n, ut)
útamálaí
  en person som är oskicklig på det som den gör

klösa /klˈøːsa/ (v)
scríob

klöver /klˈøːvər/ (n, ut)
seamair
  en ört i släktet trefolium

knacka /knˈakːa/ (v)
ar
  producera ett kort men starkt ljud, vanligen genom att slå knytnäven eller ett finger mot ett hårt material

knagglig /knˈaɡlɪɡ/ (adj)
briste
  relativt dålig; som innehåller mycket fel

knall /knˈal/ (n, ut)
plab
  starkt och kortvarigt ljud, som av vapeneld eller blixtnedslag

knalla /knˈala/ (v)
meallac
  gå långsamt, promenera

knallröd /knˈalrøːd/ (adj)
dearg
  väldigt röd

knaper /knˈɑːpər/ (adj)
briosc
  inte fullt tillräcklig
  torr och hård

knapp /knˈap/ (n, ut)
cnaipe
  litet, runt och platt föremål; (ofta isytt) föremål i klädesplagg, avsett att hålla ihop två olika delar av plagget

knappast /knˈapast/ (adv)
ní móide

knapphändig /knˈaphəndˌɪɡ/ (adj)
gearr-abartha
  kortfattad, summarisk

knapphål /knˈaphoːl/ (n, neut)
poll cnaipe
  hål där en knapp träs igenom

knappnål /knˈapnoːl/ (n, ut)
biorán
  nål som inte har öga (hål, som en synål) utan en knapp (huvud, som en spik)

knappt /knˈapt/ (adv)
ní móide
  bara till viss del; bara i viss mån; nästan inte; inte fullt

knarkare /knˈarkarə/ (n, ut)
andúileach
  person som är beroende av eller regelbundet berusar sig med knark

knasig /knˈɑːsɪɡ/ (adj)
amaideach
  tokig, ofta på ett humoristiskt uppseendeväckande sätt, eller dum

knata /knˈɑːta/ (v)
eitil
  (raskt) promenera, gå; småspringa

knekt /knˈɛkt/ (n, ut)
saighdiúir
  soldat, i synnerhet infanterist (fotsoldat)
cuireata
  ett enkelt sticktagningsspel för tre till fem spelare

knipa /knˈiːpa/ (n, ut)
habal
  besvärlig situation

knipa /knˈiːpa/ (v)
gráinne
  klämma, nypa, pressa
  göra ont (t.ex. i magen) som förknippas med knipande
goid
  få tag (i), skaffa sig; lägga beslag (på), gripa, hugga

kniptång /knˈɪptɔŋ/ (n, ut)
ordóg
  verktyg liknande en sax fast med platta nypor

kniptångsmanöver /knˈɪptɔŋsmˌanøːvər/ (n, ut)
gluaiseacht phionsúir

kniv /knˈiːv/ (n, ut)
scian
  ett vasst redskap eller ett vapen; används bland annat vid måltider för att skära födoämnen

knivhugg /knˈɪvhɵɡ/ (n, neut)
rop
  hugg med en kniv

knivhugga /knˈɪvhɵɡˌa/ (v)
rop
  hugga någon med hjälp av en kniv

knivig /knˈiːvɪɡ/ (adj)
deilgneach
  svår att lösa; sådan som inte har något uppenbart svar eller lösning; sådan som fordrar skarpt sinne

knivmussla /knˈɪvmɵslˌa/ (n, ut)
scian
  en art (Ensis ensis) i familjen knivmusslor (Pharidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art
  någon av de arter som tillhör den taxonomiska familjen knivmusslor (Pharidae)

knog /knˈuːɡ/ (n, neut)
sclábhaíocht
  mödosamt arbete; slit, släp, möda, besvär

knoge /knˈuːjə/ (n, ut)
alt

knogjärn /knˈɔjərn/ (n, neut)
miotóg phráis
  enkelt vapen som består av en rad tjocka metallringar som sitter fast i varandra och som träs över fingrarna för att skydda handen och ge tyngd i slagen

knoling /knˈuːlɪŋ/ (n, ut)
gread
  knöl i änden av något

knop /knˈuːp/ (n)
snaidhm
  ett eller flera rep som är sammanförda med avsikt att de ska sitta ihop
  enhet för fartangivelse som främst används inom sjöfart och luftfart

knopp /knˈɔp/ (n, ut)
bachlóg
  förstadium till en blomma eller blomma innan den har slagit ut
tor
  huvud, skalle
cnap
  (mer eller mindre) klotformad, dekorativ avslutning på ett rör eller en stolpe

knoppas /knˈɔpas/ (v)
bachlaigh

knota /knˈuːta/ (n, ut)
cnámh
  ledknut på benpipa, även om ben i allmänhet

knott /knˈɔt/ (n, neut)
cuil dhubh
  en sorts små myggor; individ av familjen Simuliidae inom ordningen tvåvingar (Diptera)

knull /knˈɵl/ (n, neut)
seaga
  samlag eller annan sexuell penetrering
ceangal
  ragg; person med vilken man haft tillfällig sexuell förbindelse

knulla /knˈɵla/ (v)
póg
  ha sex /med/
  ha sex med varandra

knusslig /knˈɵslɪɡ/ (adj)
ceachartha
  småsnål

knut /knˈʉt/ (n, ut)
snaidhm
  anordning med sammanbundna snören, trådar eller rep, för att sammanfoga dem, fästa dem vid något, eller för att bilda öglor
cocán
  frisyr där håret knutits ihop, ofta baktill på huvudet

knutpiska /knˈɵtpɪskˌa/ (n, ut)
fuip
  piska av rep med knutar; redskap för bestraffning och tortyr

knutpunkt /knˈɵtpɵŋkt/ (n, ut)
acomhal
  plats där flera transportleder möts
nasc
  nexus

knycka /knˈykːa/ (v)
gráinne
  stjäla (vanligen) något av mindre värde

knyta /knˈyːta/ (v)
alt
  binda ihop snören eller trådar så det bildas en en knut

knytnäve /knˈytnɛːvə/ (n, ut)
dorn
  knuten hand, när handens fingrar vänds mot handflatan så att handen kan ses som en fast kropp

knä /knˈɛː/ (n, neut)
glúin
  region mitt på benet där knäleden sitter

knäböj /knˈɛːbøːj/ (n)
suigh ar do ghogaide
  övning där person som står upprätt sätter sig på huk och sen reser sig

knäböja /knˈɛːbøːjˌa/ (v)
bí ar do ghlúine
  böja knä, falla på knä, böja sig ner och stå på knä (av vördnad)

knäck /knˈɛk/ (n)
taifí
  karamell gjord på socker, sirap och grädde med mandel eller (hassel)nötter, som blir hård när den svalnar

knäcka /knˈɛkːa/ (v)
pléasc
  bryta av hårt material

knäckebröd /knˈɛkːəbrˌøːd/ (n, neut)
arán brioscánach
  slags hårt och sprött bröd vilket tillverkas i skivform

knäfall /knˈɛːfal/ (n, neut)
umhlú
  det att knäfalla

knähund /knˈɛːhɵnd/ (n, ut)
measán
  liten hund som gärna ligger i knä

knäpp /knˈɛp/ (adj)
duine buile

knäskål /knˈɛskoːl/ (n, ut)
gealacán glúine
  patella; benet framför knät, på andra sidan knävecket

knäveck /knˈɛːvək/ (n, neut)
aisteoir áibhéileach
  området bakom knät, på andra sidan knäskålen

knöl /knˈøːl/ (n, ut)
daba
  konvext (utåtbuktande) område på en annars (lokalt) plan yta
tiúbar
  uppsvälld jordstam hos vissa växter (potatis, krokus m.fl.)

knölsvan /knˈœlsvan/ (n, ut)
eala bhalbh

ko /kˈuː/ (n, ut)
bó
  (vuxen) hona av däggdjursarten nötkreatur, Bos taurus, vilken hålls som boskap och som har kalvat, det vill säga fött en avkomma och därför producerar mjölk
  nötkreatur; individ av arten Bos taurus, oavsett kön och ålder
  hona av ett av ett flertal större däggdjur, huvudsakligen slidhornsdjur

ko- /kˈuː/ (affix)
comh-
  sam-, tillsammans, med-

koalition /kˌuːaliːsxˈuːn/ (n, ut)
comhghuaillíocht
  förbund, allians; samverkan

kobbe /kˈɔbə/ (n, ut)
oileáinín
  liten, rundad klippö i skärgård

kobolt /kˈuːbɔlt/ (n)
cóbalt

koboltblå /kˈuːbɔltblˌoː/ (adj)
gorm cóbailt
  som har en klarblå färg ( ) likt färgen som fås av pigmentet koboltblått (baserad på kobolt, CoAl₂O₄);

kobra /kˈɔbra/ (n, ut)
cobra
  glasögonorm; även beteckning för en typ av telefonapparat

kock /kˈɔk/ (n, ut)
cócaire
  person som har till yrke att laga mat

koefficient /kˈuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n, ut)
comhéifeacht

koenzym /kˈuːənsˌyːm/ (n, neut)
comheinsím
  organisk molekyl bunden till enzym, ofta fungerande som bärare av viss partikel (t.ex. elektroner eller kemiska grupper)

koffein /kˌɔfəˈiːn/ (n, neut)
caiféin
  centralstimulerande ämne som finns bl.a. i kaffe och te

koffernagel /kˈɔfərnˌaɡəl/ (n)
méar
  svarvad stång för fästande av rep vid nagelbänk

koffert /kˈɔfət/ (n, ut)
búit
  bagageutrymme (på en bil)

kofta /kˈɔfta/ (n, ut)
cairdeagan
  framtill öppet med ärmar försett överplagg, avsett för överkroppen

koherens /kˌuːhərˈans/ (n, ut)
comhsheasmhacht
  samstämmighet

koj /kˈuːj/ (n, ut)
bunc
  sovplats på fartyg

koja /kˈuːja/ (n, ut)
both
  mindre, provisorisk byggnad utan bekvämligheter med bara ett rum, avsett att vistas i under kortare tid

koka /kˈuːka/ (v)
beirigh, bruith
  ha tillräckligt hög temperatur för att det spontant ska bildas bubblor av ånga i hela vätskevolymen

kokain /kˈuːkaˈiːn/ (n, neut)
cócaon
  alkaloiden bensoylmetylekgonin, en vanlig narkotikaklassad drog

kokard /kˈuːkard/ (n, ut)
cnota
  bandrosett (på huvudbonad), mössmärke

kokbok /kˈuːkbuːk/ (n, ut)
leabhar cócaireachta
  bok, i vilken flera recept finns samlade

koklea /kˈuːkləˌa/ (n)
drúchtín
  del av innerörat som reagerar på ljud

kokning /kˈuːknɪŋ/ (n, ut)
bruith
  upphettning av vätska till dess kokpunkt

kokong /kˈuːkɔŋ/ (n, ut)
cocún
  insektslarvernas skyddshölje före förpuppningen

kokospalm /kˈuːkɔspˌalm/ (n, ut)
crann cnó cócó
  en sorts palm som får kokosnötter (Cocos nucifera); exemplar av detta träd

koks /kˈuːks/ (n, ut)
cáithnín
  kokain

koksalt /kˈuːksalt/ (n, neut)
salann mín
  natriumklorid, med eventuella tillsatser, som används inom matlagning, till exempel med tillsatt kaliumjodid

kol /kˈuːl/ (n, neut)
carbón
  grundämnet med atomnummer 6 och kemisk beteckning C
gual
  ettdera av flera brännbara fasta material som till största delen består av grundämnet kol, antingen fossilt (stenkol, brunkol) eller framställt ur trä (träkol, grillkol)

kol-14 /kˈuːl fjˈuːrtɔn/ (n)
radacarbón
  en radioaktiv isotop av grundämnet kol som kan användas för att datera föremål av en gång levande material

kol-14-datering /kˈuːl fjˈuːrtɔn dˈɑːteːrˌɪŋ/ (n, ut)
dátú carbóin
  datering (tidsbestämning, åldersbestämning) av arkeologiska fynd medelst kol-14 som dessa innehåller

kola /kˈuːla/ (n, ut)
taifí
  slags karamell som kokas med choklad eller kakaopulver och grädde; smak av denna karamell

kolchos /kˈɔlʃuːs/ (n, ut)
calchas
  kollektivjordbruk i Sovjetunionen

koldioxid /kˈɔldiːˌuːksiːd/ (n, ut)
dé-ocsaíd charbóin
  en kemisk förening mellan kol och syre med kemisk formel CO₂; bildas i cellandning och då kolhaltiga ämnen brinner i luft eller syrgas

koldioxidavtryck /kˈɔldiːˌuːksiːdˌavtryk/ (n, neut)
lorg carbóin
  mått på den totala mängden koldioxidutsläpp som genereras av en individ, organisation eller enhet under en specifik tidsperiod, ofta uttryckt i ton koldioxid

kolera /kˈuːleːrˌa/ (n, ut)
calar
  en smittsam tarmsjukdom som orsakas av bakterien Vibrio cholerae via ett exotoxin

kolesterol /kˈuːləstərˌuːl/ (n)
colaistéaról
  ämne med summaformel C27H46O som kan klassas som både lipid (närmare bestämt steroid) och alkohol, byggsten som stabiliserar cellmembran

kolhydrat /kˈɔlhydrˌat/ (n, ut)
carbaihiodráit

kolibri /kˈuːlɪbrˌiː/ (n, ut)
dordéan
  individ av någon av arterna inom familjen kolibrier

kolik /kˈuːliːk/ (n, ut)
aileacó
  smärtsamt tillstånd av kramp i tjocktarmen

kolja /kˈɔlja/ (n, ut)
cadóg
  en fiskart (Melanogrammus aeglefinus); individ av arten kolja

koll /kˈɔl/ (n, ut)
coisc
  kontroll; insyn

kolla /kˈɔla/ (v)
coisc
  kontrollera, undersöka
  se, titta på något

kollega /kˈɔləɡˌa/ (n, ut)
comhghleacaí
  Kollegor är personer med samma eller liknande utbildning, men inte nödvändigtvis alla personer som arbetar på samma arbetsplats eller alla personer som är anställda på en arbetsplats, då dessa ju kan ha olika befattningar. Så är alla bibliotekarier kollegor, men alla personer som arbetar på ett bibliotek är inte kollegor.

kollegium /kˈɔləjˌiːʉm/ (n, neut)
coláiste
  ämbetsverk, kontor, sammanslutning av kolleger (lärare, ämbetsmän) som fattar gemensamma beslut

kollektbön /kˈɔləktbˌøːn/ (n, ut)
bailigh
  den bön som vid svensk högmässa läses före episteltexten

kollektiv /kˈɔləktˌiːv/ (adj)
tiomsaitheach
  som gäller en grupp människor; gemensam

kollektiv /kˈɔləktˌiːv/ (n, neut)
tiomsaitheach
  en större grupp människor med gemensamma intressen

kollektivism /kˈɔləktˌiːvɪsm/ (n, ut)
aonseilbh
  uppfattningen att individens intressen måste träda tillbaka för samhällsnyttan

kollektivkörfält /kˌɔləktɪvkˈœrfəlt/ (n, neut)
buslána
  en körbana alternativt ett körfält (normalt belägen på skyltens sida) på körbanan för bussar i linjetrafik, och (i Sverige) även för cyklister och förare av moped klass II om körfältet är beläget till höger i färdriktningen (och det ej anges på tilläggstavla att cykel och moped ej är tillåtna)

kollektivtrafik /kˌɔləktˌɪvtrafˈiːk/ (n, ut)
iompar poiblí
  trafik med färdmedel öppen för allmänheten (ej privat eller abonnerat), normalt mot en avgift och med många passagerare som reser tillsammans (som ett kollektiv): buss, spårvagn, tåg, flygplan och färja, till skillnad från individuella färdmedel som cykel och bil

kollektor /kˈɔləktˌɔr/ (n, ut)
bailitheoir
  en av elektroderna i en transistor

kolloid /kˈɔluːˌiːd/ (n, ut)
collóideach
  den vätska som finns i en follikel i tyreoidea

kolmonoxid /kˈɔlmuːnˌuːksiːd/ (n, ut)
aonocsaíd charbóin
  giftig gas med kemisk formel CO

kolmörk /kɔlmˈœrk/ (adj)
ciardhubh
  mycket mörk; mörk som kol

kolofonium /kˌuːluːfˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
roisín
  stråkharts

kolon /kˈuːlɔn/ (n, neut)
idirstad
  tecknet

kolonn /kˈuːlɔn/ (n, ut)
colún
  vertikal pelare som bär upp vikt av ett tak eller dylikt; i synnerhet med dekorativa uppgifter

kolossal /kˈuːlɔsˌal/ (adj)
ábhalmhór
  enorm, ofantligt stor (både konkret och abstrakt)

kolsvart /kˈɔlsvat/ (adj)
ciardhubh

kolsyra /kˈɔlsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad carbónach
  en svag syra, kemisk formel H₂CO₃, som uppstår då koldioxid löses i vatten

koltrast /kˈɔltrast/ (n, ut)
lon dubh
  en art (Turdus merula) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av denna art; en kolsvart fågel med gul näbb och gul ögonring som högljutt sjunger vacker, melodisk sång

kolumbarium /kɔlˈɵmbɑːrˌiːʉm/ (n, neut)
colmlann
  rum för gravurnor

kolumn /kɔlˈɵmn/ (n, ut)
colún
  lodrätt område i text

kolumnist /kɔlˈɵmnɪst/ (n, ut)
colúnaí
  person som regelbundet skriver på viss plats i en tidning

kolväte /kˈɔlvɛːtə/ (n, neut)
hidreacarbón
  kemisk förening bestående endast av kol- och väteatomer

kombination /kˌɔmbiːnasxˈuːn/ (n, ut)
comhcheangal
  två eller flera saker tillsammans

komedi /kˈuːmədˌiː/ (n, ut)
coiméide
  drama, TV-program eller film som syftar till att väcka glädje hos åskådaren
  i antikens Grekland en lätt och underhållande teaterpjäs med lyckligt slut
  i medeltida Europa en typ av dikt

komet /kˈɔmət/ (n, ut)
cóiméad

komfortabel /kˈɔmfuːtˌabəl/ (adj)
compordach
  bekväm

komi-syrjänska /kˈuːmiː sˈyrjənskˌa/ (n, ut)
Coimígh
  ett permiskt språk i den finsk-ugriska språkfamiljen

komiker /kˈuːmiːkər/ (n, ut)
aisteoir coiméide

komisk /kˈuːmɪsk/ (adj)
barrúil
  humoristisk

komjölk /kɔmjˈœlk/ (n, ut)
bainne bó
  mjölk från ko; används ofta inom matlagning

komma /kˈɔma/ (n, neut)
camóg
  skiljetecknet ,

komma /kˈɔma/ (v)
tar
  anlända eller nå fram till en plats
  få orgasm

komma underfund /kˈɔma ˈɵndərfˌɵnd/ (v)
réadaigh
  förstå, fatta, få (tankemässigt) klart för sig

komma ur askan i elden /kˈɔma ˈʉr ˈaskan iː ˈɛldən/ (v)
amach as na muineacha is isteach sna driseacha
  komma från en dålig situation till en ännu sämre

komma ut ur garderoben /kˈɔma ˈʉt ˈʉr ɡˈardərˌuːbən/ (v)
tar amach

komma överens /kˈɔma ˌøːvərˈɛns/ (v)
aontaigh
  bli enig (vid ett enskilt tillfälle)

kommando /kˈɔmandˌuː/ (n, neut)
tiomnú
  direktiv till datorprogram

kommatecken /kˈɔmatˌɛkːən/ (n, neut)
camóg

kommendör /kˈɔməndˌøːr/ (n, ut)
captaen
  officersgrad vid flottan

kommentator /kˈɔməntˌatɔr/ (n, ut)
abhlann
  person som kommenterar ett skeende

kommentera /kˈɔməntˌeːra/ (v)
trácht

kommers /kˈɔməʂ/ (n, ut)
tráchtáil

kommission /kˌɔmɪsxˈuːn/ (n, ut)
coimisiún
  nämnd som bildats för ett visst projekt

kommitté /kˌɔmɪtːˈeː/ (n, ut)
coiste

kommun /kɔmˈʉn/ (n, ut)
baile bardais
  administrativt landområde med viss självstyrelse; överfört om förvaltningen och de lokala myndigheterna i kommunen

kommunal /kɔmˈʉnˈɑːl/ (adj)
bardasach

kommunicera /kɔmˈʉniːsˌeːra/ (v)
Comaoineach a ghlacadh

kommunism /kɔmˈʉnɪsm/ (n, ut)
cumannachas
  samhällsåskådning och revolutionär politisk ideologi som förespråkar gemensamt ägda produktionsmedel och ett klasslöst samhälle

kommunist /kɔmˈʉnɪst/ (n, ut)
cumannach

kommunistisk /kɔmˈʉnɪstˌɪsk/ (adj)
cumannach
  som har att göra med kommunism

kommunitet /kɔmˈʉniːtˌeːt/ (n)
braithreachas
  gemenskap, sammanslutning av personer, samfund, familj, nation, studenthem, hembygd, församling, stiftelse

kommutativitet /kˈɔmʉtatˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
oibríocht chómhalartach

komodovaran /kˈuːmuːdˌuːvɑːrˌan/ (n, ut)
dragan Chomódó
  ödleart i familjen varaner som lever på några få öar i centrala Indonesien och är världens största nu levande ödla; individ av denna art

kompakt /kˈɔmpakt/ (adj)
acht
  som innehåller alla nödvändiga funktioner begränsade till ett förhållandevis litet utrymme
  som för varje öppen övertäckning har en ändlig delövertäckning; om delmängd av de reella eller komplexa talen, eller ett ändligtdimensionellt vektorrum över dessa sluten och begränsad

komparation /kˌɔmparɑːsxˈuːn/ (n, ut)
comparáid
  jämförelse, jämförande studium

komparativ /kˈɔmparˌɑːtiːv/ (n, ut)
breischéim
  jämförelsegrad, en böjning av ett adjektivs eller ett adverbs grundform

kompass /kˈɔmpas/ (n, ut)
compás

kompetent /kˈɔmpətˌɛnt/ (adj)
sciliúil
  som besitter goda kunskaper och färdigheter (inom något område)

kompilator /kˈɔmpiːlˌatɔr/ (n, ut)
teaglamaí
  datorprogram som utifrån en programtext skrivet i ett högnivåspråk skapar ett motsvarande lågnivåprogram kapabelt att utföra de aktiviteter som programtexten beskriver

kompilera /kˈɔmpiːlˌeːra/ (v)
tiomsaigh
  plocka samman utdrag ur andras skrifter; låna idéer från skilda håll
  översätta programspråk till maskinkod

kompis /kˈɔmpiːs/ (n, ut)
cara

komplement /kˈɔmpləmˌɛnt/ (n, neut)
foireann
  komplementmängd

komplementmängd /kˈɔmpləmˌɛntməŋd/ (n, ut)
foireann

komplementvinkel /kˈɔmpləmˌɛntvɪŋkəl/ (n, ut)
cúinne

komplett /kˈɔmplət/ (adj)
foirfe

komplettera /kˈɔmplətːˌeːra/ (v)
folíon
  tillföra eller tillägga saknade delar eller egenskaper till något för att göra det till en helhet eller fullständig

komplexitet /kˈɔmpləksˌiːteːt/ (n, ut)
castacht
  ett mått på oöverskådligheten i ett sammanhang
  ett mått på det räknearbete som krävs för att lösa ett givet problem

komplexkonjugat /kˈɔmpləkskˌɔnjʉɡˌat/ (n, neut)
ollionad

komplext tal /kˈɔmpləkst tˈɑːl/ (n)
uimhir choimpléascach
  abstrakt matematiskt objekt; tal som kan skrivas på formen a + b i där a och b är reella tal och i^2 = -1; mängden av de komplexa talen betecknas ℂ eller C

komplicerad /kˈɔmplɪsˌeːrad/ (adj)
aimpléiseach
  som består av många delar och är svår att helt förstå sig på

komplikation /kˌɔmplɪkasxˈuːn/ (n, ut)
aimpléis
  ny svårighet; tillstötande sjukdom

komplott /kˈɔmplɔt/ (n, ut)
graf
  sammansvärjning; intrig(er)

komponera /kˈɔmpuːnˌeːra/ (v)
cum
  författa (skapa, skriva) musik

komposition /kˌɔmpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
cumadóireacht
  konsten att skriva musik

kompositum /kˈɔmpuːsˌɪtʉm/ (n)
comhfhocal
  (plural komposita) sammansatt ord

komprimera /kˈɔmpriːmˌeːra/ (v)
dlúthaigh

kon /kˈuːn/ (n, ut)
cón
  en 3-dimensionell geometrisk figur som erhålls genom att rotera en rätvinklig triangel kring en av dess katetrar

koncentrat /kˈɔnsəntrˌɑːt/ (n, neut)
dlúthán
  kort sammanfattning; koncentrerad lösning

koncentrationsläger /kˌɔnsəntrɑːsxˈʊnslɛːɡər/ (n, neut)
campa géibhinn
  läger (vid krigstillfälle) för uppsamling av civila fångar som är medborgare i en fientlig stat
  läger för politiska fångar (i vissa länder) som anses störa statens politik och regim

koncentrera /kˈɔnsəntrˌeːra/ (v)
cuimsigh
  försöka att enbart (intensivt) tänka på något, vanligtvis den aktuella arbetsuppgiften, i syfte att optimera resultatet av arbetet
  under en längre period försöka att främst tänka på och arbeta med en viss aktivitet
  öka koncentrationen; göra tätare; fokusera

koncentrerad /kˈɔnsəntrˌeːrad/ (adj)
tiubhaithe
  som försöka att enbart (intentsivt) tänka på något, vanligtvis den aktuella arbetsuppgiften, i syfte att optimera resultatet av arbetet
  som har hög koncentration

koncept /kˈɔnsəpt/ (n, neut)
coincheap
  originell idé om hur något kan se ut och fungera, abstraktion, begrepp
graf
  utkast

konception /kˌɔnsəpsxˈuːn/ (n, ut)
toirchiú
  befruktning

konceptualisera /kˈɔnsəptˌʉalˌiːseːrˌa/ (v)
coincheap
  föreställa sig, göra sig en föreställning om

koncern /kˈɔnseːrn/ (n, ut)
dream
  moderbolag och dess dotterbolag

koncis /kˈɔnsiːs/ (adj)
achomair
  kortfattad men uttömmande

koncishet /kˈɔnsɪshˌeːt/ (n, ut)
achomaireacht
  det att vara koncis

kondensator /kˈɔndənsˌatɔr/ (n, ut)
toilleoir

kondis /kˈɔndiːs/ (n)
caifé
  konditori

kondition /kˌɔndiːsxˈuːn/ (n, ut)
bail
  kroppens förmåga att utföra ett långvarigt, submaximalt arbete
  villkor

konditor /kˈɔndiːtˌɔr/ (n, ut)
milsíneoir
  person som yrkesmässigt tillverkar bakverk för försäljning

konditori /kˈɔndiːtˌuːriː/ (n, neut)
taosráin
  tillverkare av bakverk och konfekt som vanligtvis även erbjuder försäljning och servering

kondom /kˈɔndɔm/ (n, ut)
coiscín

kondor /kˈɔnduːr/ (n, ut)
condar
  någon av de arter som räknas till fågelfamiljen nya världens gamar; individ av dessa arter

konduktivitet /kˈɔndɵktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
inchonduchtacht
  materialegenskap som anger ett materials förmåga att leda elektrisk ström eller värme

konduktor /kˈɔndɵktˌɔr/ (n, ut)
tiománaí
  ledare för elektricitet (eller värme)

konduktör /kˈɔndɵktˌøːr/ (n, ut)
stiúrthóir
  tjänsteman som kontrollerar biljetter, vakar över ordningen och på andra vis är behjälplig på tåg, spårvagn, ibland buss och förr även diligens

konfederation /kˌɔnfədˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
cónaidhm
  (stats)förbund

konferens /kˌɔnfərˈans/ (n, ut)
comhdháil

konfidens /kˈɔnfiːdəns/ (n, ut)
urrúsacht

konfidentiell /kˈɔnfiːdˌɛntiːˌɛl/ (adj)
rúnda
  som sker i förtroende /inom grupp/

konfiguration /kˌɔnfiːɡˌʉrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
imchruth
  urval av komponenter som utgör en helhet med efterfrågad funktion

konfirmation /kˌɔnfɪrmasxˈuːn/ (n, ut)
cóineartú
  bekräftelse
  kyrklig akt som bekräftar dopets sakrament

konfirmera /kˈɔnfɪrmˌeːra/ (v)
daingnigh
  bekräfta

konfiskera /kˈɔnfɪskərˌa/ (v)
coigistigh
  ta över; ta kontroll över

konflikt /kˈɔnflɪkt/ (n, ut)
coimhlint
  det att två eller fler parter inte är överens om hur något är eller skall göras, tvist, strid
  det att två eller fler företeelser har schemalagts samtidigt, utan att samtidigt utförande av dessa är möjligt eller önskvärt
  det att två påståenden inte kan gälla samtidigt
  strid, stridighet, krig

kongress /kˈɔŋrəs/ (n, ut)
comhdháil
  högsta beslutande möte i ett politiskt parti; partikongress

kongruens /kˈɔŋrʉəns/ (n, ut)
aontas
  det att ord i en fras böjs enligt eller följer huvudordets grammatiska egenskaper, som genus, numerus, kasus eller species

kongruent /kˈɔŋrʉˌɛnt/ (adj)
comhionann

konicitet /kˈoːniːsˌɪteːt/ (n, ut)
coirceogacht
  det att vara konformad

konisk /kˈoːnɪsk/ (adj)
coirceogach

konjak /kˈɔnjak/ (n, ut)
coinneac
  spritdryck framställd på druvor, ursprungligen särskilt om dryck av denna sort från området kring staden Cognac i Frankrike

konjektur /kˈɔnjəktˌʉr/ (n, ut)
buille faoi thuairim

konjugation /kˌɔnjʉɡasxˈuːn/ (n, ut)
réimniú
  verbböjning särskilt med avseende på tidsformer

konjunktion /kˌɔnjɵŋksxˈuːn/ (n, ut)
cónasc
  ord som binder samman två satsdelar eller satser och samtidigt anger ett förhållande mellan dessa, såsom att båda är sanna eller att den ena satsens sanning leder till den andra satsens sanning; vanliga exempel är och, eller, om, eftersom, medan, att etc.

konjunktiv /kˈɔnjɵŋktˌiːv/ (n)
foshuiteach
  modus som uttrycker något ovisst, potentiellt eller något som talaren inte kan gå i god för

konjunktivit /kˈɔnjɵŋktˌiːviːt/ (n, ut)
toinníteas
  vanlig ögonsjukdom som uppstår vid infektion av ögats bindhinna

konklusion /kˌɔŋklʉsxˈuːn/ (n, ut)
achoimre
  slutsats

konkret /kˈɔŋkrət/ (adj)
coincréitigh
  som kan uppfattas genom de mänskliga sinnena, främst genom känsel och syn; som har massa
  som är lätt att förstå

konkubin /kˌɔŋkʉbˈiːn/ (n, ut)
bean leapa
  älskarinna, frilla

konkurrens /kˈɔŋkɵrəns/ (n, ut)
coimhlint
  det då företag tävlar med varandra om kunder, marknadsandelar och ekonomisk vinning

konkurrent /kˈɔŋkɵrˌɛnt/ (n, ut)
iomaitheoir
  person eller föremål som konkurrerar

konkurs /kˈɔŋkɵʂ/ (n, ut)
féimheacht
  det då en person eller organisation i domstol konstateras vara oförmögen att betala tillbaka sina skulder

konnotation /kˌʊnuːtasxˈuːn/ (n, ut)
fochiall
  ords bibetydelse som skiljer sig från grundbetydelsen

konossement /kˈuːnɔsəmˌɛnt/ (n, neut)
bille luchtaithe
  intyg av skeppsbefälhavare eller rederi om gods som tagits emot för sjötransport

konsekvens /kˈɔnsəkvəns/ (n, ut)
iarmhairt
  de följande händelserna av något; ett motsvar på något

konsert /kˈɔnsət/ (n, ut)
ceolchoirm
  framförande av musik inför en publik

konserthall /kˈɔnsəthˌal/ (n, ut)
ceoláras
  (byggnad med en) stor sal vilken är lämplig för att hålla konserter i

konserthus /kˈɔnsəthˌʉs/ (n, neut)
ceoláras

konservatism /kˈɔnsərvˌatɪsm/ (n, ut)
coimeádachas
  samhällsåskådning och politisk ideologi som önskar bevara existerande traditioner, institutioner och värderingar, som motsätter sig radikala förändringar i samhälle och stat

konservativ /kˈɔnsərvˌatiːv/ (adj)
coimeádach
  som motsätter sig radikala förändringar i allmänhet; som avser konservatismen

konservativt fält /kˈɔnsərvˌatɪvt fˈɛlt/ (n)
ceantar
  vektorfält sådant att kurvintegralen längs varje kurva mellan två fixa punkter har samma värde (som bara beror på start- och slutpunkten), d.v.s. ett fält sådant att varje sluten kurvintegral är lika med noll; varje konservativt fält är ett potentialfält

konservburk /kˈɔnsərvbˌɵrk/ (n, ut)
féad
  burk med eller för konserverad mat,

konsistens /kˈɔnsɪstəns/ (n, ut)
comhsheasmhacht
  grad av fasthet hos ett föremål eller en vätska

konsolidera /kˈɔnsuːlˌiːdeːrˌa/ (v)
neartaigh
  förstärka eller förbättra strukturen hos något, särskilt abstrakta ting

konsonant /kˈɔnsuːnˌant/ (n, ut)
consan
  språkljud som bildas med varierande förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; b, d, g etc.

konspiration /kˌɔnspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
comhcheilg

konspirationsteori /kˌɔnspiːrɑːsxˈʊnstəˌuːriː/ (n, ut)
teoiric chomhcheilge
  (stark) hypotes, eller övertygelse, om att en (omfattande) konspiration (eventuellt på mycket hög (t.ex. politisk) nivå) ligger bakom någon (mycket negativ) tidigare, pågående eller hypotetisk framtida händelse

konspiratör /kˈɔnspiːrˌɑːtøːr/ (n, ut)
cogarnach
  person som medverkar i konspiration

konspirera /kˈɔnspiːrˌeːra/ (v)
comhcheilg
  medverka i konspiration, stämpla, sammansvärja sig

konst /kˈɔnst/ (n, ut)
ealaín
  framställning och av något (musik, skönlitteratur, bild, koreograferad dans, teater och dyligt), vars verk är tänkta att frambringa en känslomässigt eller intellektuellt 'förhöjd' upplevelse; i en snävare betydelse bildkonst (måleri, skulptur, grafik)

konstant /kˈɔnstant/ (adj)
diongbháilte
  oförändrat i tid och rum
  som har ett fixt värde oberoende av relevanta variabler

konstant /kˈɔnstant/ (n, ut)
diongbháilte

konstapel /kˈɔnstapəl/ (n, ut)
constábla

konstatera /kˈɔnstatˌeːra/ (v)
cuir ar bun

konstbevattna /kˈɔnstbəvˌatna/ (v)
uiscigh
  bevattna på artificiellt sätt

konstellation /kˌɔnstəlasxˈuːn/ (n, ut)
réaltbhuíon

konsternation /kˌɔnstərnasxˈuːn/ (n, ut)
anbhá
  bestörtning, häpnad

konstfärdig /kˈɔnstfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
sciliúil
  mycket skickligt utförd

konstfärdighet /kˈɔnstfɛːrdˌɪɡheːt/ (n, ut)
ealaíontacht
  det att vara konstfärdig; något som är konstfärdigt

konstgalleri /kˈɔnstɡalərˌiː/ (n, neut)
dánlann
  lokal där konst visas

konstgjord /kˈɔnstjuːrd/ (adj)
saorga
  som är skapad av människan, genom konst (= kunskap)

konsthall /kˈɔnsthal/ (n, ut)
dánlann
  hall (sal) där konst visas

konstig /kˈɔnstɪɡ/ (adj)
iasachta
  onormal; från normen avvikande

konstitution /kˌɔnstiːtʉsxˈuːn/ (n, ut)
bunreacht
  den grundläggande ordningen för hur ett land skall styras och anger ofta även medborgarnas grundläggande rättigheter

konstitutionell /kˌɔnstiːtʉsxˈuːnəl/ (adj)
bunreachtúil

konstlad /kˈɔnstlad/ (adj)
saorga
  onaturlig, tillgjord, pretiös

konstlös /kˈɔnstløːs/ (adj)
soineanta
  simpel och ärlig

konstnär /kˈɔnstnɛːr/ (n, ut)
ealaíontóir
  person som utövar konst

konstruktivism /kˈɔnstrɵktˌiːvɪsm/ (n, ut)
tógachas
  en filosofi inom matematiken som endast accepterar objekt som explicit kan konstrueras och ej godtar bevis som går ut på att motbevisa 'icke-existens'
  en estetisk inriktning som uppstod i Ryssland med utgångspunkt i futurismens hyllande av maskinen
  anser att verkligheten eller kunskap och uppfattning om den inte är objektivt existerande, utan konstruktioner
  skolbildning inom pedagogiken där man lär att studenterna själva ska utveckla verktygen för sitt lärande och läraren inte lär ut utan har en rådgivande funktion

konststycke /kˈɔnststykːə/ (n, neut)
aicsean
  handling som kräver särskild skicklighet

konsul /kˈɔnsʉl/ (n, ut)
consal

konsulat /kˈɔnsʉlˌat/ (n, neut)
consalacht

konsumera /kˈɔnsʉmˌeːra/ (v)
caith
  /köpa och/ använda upp, förbruka produkter och tjänster som andra personer, organisationer eller företag producerar

kontaktlins /kˈɔntaktlˌɪns/ (n, ut)
lionsa tadhaill

kontaminera /kˌɔntamˈiːneːrˌa/ (v)
truailligh
  sammanblanda; smitta ned, förorena

kontant /kˈɔntant/ (adj)
airgead tirim

kontanter /kˈɔntantər/ (n, neut)
airgead tirim
  fysiska pengar såsom mynt och sedlar

kontext /kˈɔntəkst/ (n, ut)
comhthéacs
  det som något hör ihop med

kontinent /kɔntˈiːnənt/ (n, ut)
mór-roinn
  stort sammanhängande landområde som är omgivet av vatten och upptar en eller flera kontinentalplattor

kontinentalsockel /kɔntˈiːnəntˌɑːlsɔkːəl/ (n, ut)
scairbh ilchríochach
  grund del av havsbotten nära land som hör till kontinentalplattan

kontor /kɔntˈuːr/ (n, neut)
oifig

kontorsmaterial /kɔntˈuːrsmatərˌiːal/ (n, neut)
páipéarachas

kontoutdrag /kˈɔntuːˌɵtdraɡ/ (n, neut)
ráiteas bainc
  meddelande från en bank till en kontoinnehavare vid banken som dokumenterar kontots tillgångar och effekterna av transaktioner som gjorts till och från konton ifråga

kontra /kˈɔntra/ (v)
frithionsaigh
  göra motanfall

kontrabas /kˈɔntrabˌas/ (n, ut)
olldord

kontrafagott /kˈɔntrafˌaɡɔt/ (n, ut)
ollbhasún
  träblåsfamiljens djupaste musikinstrument

kontrahera /kˈɔntrahərˌa/ (v)
conradh
  dra samman, dra ihop
  sluta fördrag eller ingå överenskommelse

kontrakt /kˈɔntrakt/ (n, neut)
conradh
  skrivet avtal man med underskrift förbinder sig att följa

kontring /kˈɔntrɪŋ/ (n, ut)
frithionsaí
  snabb omställning efter erövring av boll i motståndarens anfall

kontroll /kˈɔntrɔl/ (n, ut)
smacht
  undersökning (oftast om att folk gör som de förväntas göra enligt tillämpliga regler)
  stort inflytande i, makt över eller ordning på (någon eller något)

kontrollant /kˈɔntrɔlˌant/ (n, ut)
banchigire

kontrollera /kˈɔntrɔlˌeːra/ (v)
ceansaigh
  se till att saker är som de ska vara
  styra

kontroversiell /kˈɔntruːvˌɛʂiːˌɛl/ (adj)
aighneasach

kontur /kˈɔntʉr/ (n, ut)
comhrian

konungarike /kˈuːnɵŋˌariːkə/ (n, neut)
ríocht
  rike, vars stadschef är en konung eller drottning

konventionell /kˌɔnvənsxˈuːnəl/ (adj)
gnásúil
  som grundar sig på överenskommelser, som följer överenskomna regler

konvergens /kˈɔnvərjəns/ (n, ut)
coinbhéirseacht
  principen att en följd av element konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

konversation /kˌɔnvəʂasxˈuːn/ (n, ut)
comhrá

konversera /kˈɔnvəʂˌeːra/ (v)
déan comhrá

konversion /kˌɔnvərsxˈuːn/ (n, ut)
déan comhrá

konvertera /kˈɔnvətˌeːra/ (v)
iompaitheach
  byta till ny princip eller system, omvandla, bygga om
  byta religiös tillhörighet

konvoj /kˈɔnvuːj/ (n, ut)
conbhua

konvojera /kˈɔnvuːjərˌa/ (v)
tionlaic
  eskortera med konvoj

konvolut /kˈɔnvuːlˌʉt/ (n, neut)
clúdach
  stort kuvert

konvulsion /kˌɔnvɵlsxˈuːn/ (n, ut)
féith-chrapadh
  krampanfall

koordinat /kˈuːuːrdˌiːnat/ (n, ut)
comhordán

koordinera /kˌuːuːrdˈiːneːrˌa/ (v)
comhordán

kopia /kˈɔpiːˌa/ (n, ut)
cóip

kopiera /kˈɔpiːərˌa/ (v)
cóipeáil
  skapa en kopia, exempelvis av ett papper eller en fil

kopieringsmaskin /kˈɔpiːˌeːrɪŋsmasxˈiːn/ (n, ut)
fótachóipeálaí

kopp /kˈɔp/ (n, ut)
cupán
  dryckeskärl, ofta av porslin, avsett att dricka (varmare vätskor) ur

koppar /kˈɔpar/ (n, ut)
copar
  ett grundämne med atomnummer 29, atommassa 63,5 och symbolen Cu

kopparmynt /kˈɔparmˌynt/ (n, neut)
copar
  mynt av koppar

kopparorm /kˈɔparˌuːrm/ (n, ut)
earcán
  ett i Europa vilt levande kräldjur, en kopparfärgad ödla utan ben (Anguis fragilis); individ av denna art

kopparslagare /kˈɔpaʂlˌɑːɡarə/ (n, ut)
póit
  huvudvärk i samband med baksmälla

koppel /kˈɔpəl/ (n, neut)
luaidhe
  anordning som kedja, snöre, rem eller liknande, avsedd för att koppla ihop ett husdjur (i synnerhet en hund) med sin ägare (eller annan person med ansvar att leda djuret), eller för att koppla ihop två föremål med varandra i övrigt
deic
  sammanhållen grupp individer eller föremål; oftast om hundar (särskilt jakthundar); något nedsättande i fråga om människor

koppla /kˈɔpla/ (v)
tuig
  förstå, se sammanhang

koppla av /kˈɔpla ɑːv/ (v)
lig do scíth
  låta en själv få ro

koppling /kˈɔplɪŋ/ (n, ut)
cuairt
  aktivitet att förbinda, koppla
  samband mellan olika faktorer eller människor
ál
  förbindelse mellan mekaniska delar/komponenter för att överföra t.ex. kraft, flöden, rörelse, elström

kopt /kˈɔpt/ (n, ut)
Coptach
  (manlig) egyptisk kristen; medlem av den koptiska kyrkan i Egypten

koptisk /kˈɔptɪsk/ (adj)
Coptach
  som rör kopterna; den koptisk-ortodoxa kyrkan eller det koptiska språket

koptiska /kˈɔptɪskˌa/ (n, ut)
Coptais
  afroasiatiskt språk som talades av kopterna i Egypten vid kristendomens uppkomst men som idag endast förekommer som liturgiskt språk, i nedstigande led besläktat med fornegyptiskan

kor /kˈuːr/ (n, neut)
córlann
  den del av en kyrka där altaret står

koral /kˈuːral/ (n, ut)
iomann
  kyrklig körsång, psalm

korda /kˈuːrda/ (n, ut)
corda
  en rät linje mellan två godtyckliga punkter på randen av en cirkel
  en trigonometrisk funktion med sambandet \mbox{crd}\ \theta = \sqrt{(1-\cos \theta)^2+\sin^2 \theta} = \sqrt{2-2\cos \theta} = 2 \sin \frac{\theta}{2}.

kordong /kˈuːrdɔŋ/ (n, ut)
ribín ridireachta
  (egentligen snöre) trupp- eller poliskedja som avspärrar ett område

korean /kˈuːrəˌan/ (n, ut)
Cóiréach

koreansk /kˈuːrəˌansk/ (adj)
Cóiréach

koreanska /kˈuːrəˌanska/ (n, ut)
Cóiréis
  språk som talas främst i Korea

koreografi /kˈuːrəˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
cóiréagrafaíocht

korg /kˈɔrj/ (n, ut)
cis
  (mindre) behållare, ofta av lätt trä eller plast och ofta med en icke-solid (flätad) yta

koriander /kˈuːriːˌandər/ (n, ut)
lus an choire
  en art (Coriandrum sativum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten koriander

korintisk /kˈuːrɪntˌɪsk/ (adj)
Corantach
  som härrör från den grekiska staden Korinth

kork /kˈɔrk/ (n, ut)
corc
  propp som försluter en flaska, eller liknande
  ämne som utvinns ur korkeken, korkämne

korkad /kˈɔrkad/ (adj)
amadán
  inte intelligent
  inte intelligent

korkskruv /kˈɔrkskrʉv/ (n, ut)
corcscriú
  köksredskap som används för att öppna flaskor som förseglats med kork

korn /kˈuːrn/ (n, neut)
eorna
  växt av släktet Hordeum; sädesslag av detta släkte kännetecknat av långa borst

kornblå /kˈuːrnbloː/ (adj)
coirce gorm
  som har denna färg: ; med den blåa nyans som blåklintens blomma har

kornbod /kˈuːrnbuːd/ (n, ut)
ciseán aráin
  bördig region inom ett land eller en kontinent

kornett /kˈuːrnət/ (n, ut)
coirnéad
  bleckblåsinstrument som påminner mycket om en trumpet

kornisch /kˈuːrnɪʃ/ (n, ut)
coirnis
  gesims
  list över gardinstång

korniska /kˈuːrnɪskˌa/ (n, ut)
Coirnis

kornsparv /kˈuːrnsparv/ (n, ut)
gealóg bhuachair

korollarium /kˈuːrɔlˌariːˌʉm/ (n, neut)
atoradh

korona /kˈuːruːnˌa/ (n, ut)
coróin

korp /kˈuːrp/ (n, ut)
fiach
  en art (Corvus corax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten korp

korpuskel /kˈuːrpɵsxəl/ (n, ut)
coirpín

korrekt /kˈɔrəkt/ (adj)
cóir
  som inte innehåller något fel

korrektion /kˌɔrəksxˈuːn/ (n, ut)
ceartú

korrekturläsa /kˈɔrəktˌɵrlɛːsˌa/ (v)
léigh profaí
  granska och rätta (en text) för att hitta eventuella stav- och grammatikfel

korrekturläsare /kˈɔrəktˌɵrlɛːsˌarə/ (n, ut)
léitheoir profaí
  en person som korrekturläser, som kontrollerar (läser) att en text är korrekt återgiven

korrespondent /kˈɔrəspˌɔndənt/ (n, ut)
tuairisceoir
  journalist som rapporterar till sin nyhetsbyrå, tidning, radiokanal eller TV-kanal och är stationerad på annan plats än redaktionen

korridor /kˈɔriːdˌuːr/ (n, ut)
dorchla
  lång gång inomhus längs en rad av rum eller mellan två rader av rum

korrigera /kˈɔriːjˌeːra/ (v)
beachtaigh
  åtgärda; ändra något som är fel så att det blir rätt, rätta till

korrigering /kˈɔriːjˌeːrɪŋ/ (n, ut)
ceartú
  rättelse

korrosion /kˌɔruːsxˈuːn/ (n, ut)
creimeadh

korrumpera /kˈɔrɵmpərˌa/ (v)
truailligh

korrupt /kˈɔrɵpt/ (adj)
truailligh
  korrumperad

korruption /kˌɔrɵpsxˈuːn/ (n, ut)
éillitheacht
  missbruk av förtroendeställning till egen vinning

kors /kˈɔʂ/ (n, neut)
crois
  geometrisk figur (form) bestående av två streck eller linjer som skär varandra vinkelrätt, den ena går horisontellt och den andra vertikalt
cros
  kristen symbol för lidandet
  historiskt tortyrredskap i form av ett kors

korsa /kˈɔʂa/ (v)
crosphóraigh
  färdas eller sträcka sig från ena sidan av något till motsatta sidan; färdas genom en korsning
  låta två arter eller raser få avkomma, så att denna blir en blandning

korsfarare /kˈɔʂfarˌarə/ (n, ut)
crosáidí
  deltagare i korståg

korsformad /kˈɔʂfɔrmˌad/ (adj)
crosdealbhach
  som har form av ett kors

korsformig /kɔʂfˈɔrmɪɡ/ (adj)
crosdealbhach
  som har form av ett kors

korsfästelse /kˈɔʂfəstˌɛlsə/ (n, ut)
crochadh
  tortyr och avrättning genom att spika upp offret på ett kors, genom att korsfästa, i synnerhet korsfästelsen av Jesus Kristus

korsfästning /kˈɔʂfəstnˌɪŋ/ (n, ut)
crochadh
  tortyr och avrättning genom att spika upp offret på ett kors, genom att korsfästa

korsförhör /kɔʂfˈœrhøːr/ (n, neut)
croscheistiú
  förhör med frågor från såväl åklagare som försvarare

korsförtecken /kɔʂfˈœtəkːən/ (n, neut)
géar
  tecknet ♯, ett förtecken i notskrift som anger att efterföljande toner skall höjas ett halvt tonsteg

korsikansk /kˌɔʂiːkˈɑːnsk/ (adj)
Corsacach
  som rör Korsika eller det korsikanska folket

korsikanska /kˌɔʂiːkˈɑːnska/ (n, ut)
Chorsaicis
  ett romanskt språk som vid sidan av franska är officiellt språk på ön Korsika, och även talas i delar av Sardinien
Chorsaic
  kvinna från Korsika

korsord /kˈɔʂuːrd/ (n, neut)
crosfhocal
  ordpussel utlagt i ett rutsystem, som löses genom att man med hjälp av ledtrådar fyller rutsystemet med bokstäver så att ord bildas horisontellt och vertikalt

korsriddare /kˈɔʂrɪdˌarə/ (n, ut)
crosáidí
  riddare i korstågen

korståg /kˈɔʂtoːɡ/ (n, neut)
crosáid

korsväg /kˈɔʂvɛːɡ/ (n, ut)
crosaire
  vägskäl, gatukorsning; ställe där en väg korsar en annan

kort /kˈɔt/ (adj)
beag
  som varar endast under en liten tidsperiod

kortbyxor /kˈɔtbyːksˌuːr/ (n, ut)
bríste sciota
  kortare byxor som oftast räcker ner ungefär till knäna

kortege /kˈɔtəjə/ (n, ut)
mórshiúl
  festtåg av ridande eller åkande; lång rad av fordon

kortfattad /kˈɔtfatːˌad/ (adj)
achomair
  kort avfattad, kort utformad; även om person

kortfilm /kˈɔtfɪlm/ (n, ut)
gearrscannán
  en kort film som går högst några minuter

korthet /kˈɔtheːt/ (n, ut)
giorra
  egenskapen att vara kort

kortkommando /kˈɔtkɔmˌanduː/ (n, neut)
aicearra méarchláir
  någon kombination av tangentbordsknappar som vid (oftast samtidig) nedtryckning aktiverar en funktion i ett datorprogram, vanligen en funktion som också kan nås på ett mer lättupptäckt (men långsammare) sätt i det grafiska användargränssnittet

kortlivad /kˈɔtliːvˌad/ (adj)
duthain
  som bara lever eller förekommer en kortare tid

kortslutning /kˈɔtslʉtnˌɪŋ/ (n, ut)
gearrchiorcad
  (oftast oavsiktlig) hopkoppling av punkter eller föremål i en elektrisk krets (med låg resistans eller impedans), vilket orsakar en extrem och ofta skadlig strömökning

kortvarig /kˈɔtvarˌɪɡ/ (adj)
duthain
  som inte varar länge

korv /kˈɔrv/ (n, ut)
ispín
  vanlig maträtt bestående av ett avlångt tubformat skinn som ofta innehåller kött

korvett /kˈɔrvət/ (n, ut)
coirbhéad
  en sorts krigsfartyg

koskälla /kˈɔsxəlˌa/ (n, ut)
clog eallaigh
  musikinstrument som består av en skälla utan kläpp som vanligtvis är en del av ett trumset

kosmogoni /kˈɔsmuːɡˌɔniː/ (n, ut)
bunús na cruinne
  läran om världsalltets uppkomst (antingen från religiös synpunkt med skapelseberättelser eller från vetenskapliga teorier om universums tillblivelse

kosmologi /kˌɔsmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cosmoloxía

kosmologisk /kˌɔsmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
cosmeolaíoch

kosmos /kˈɔsmuːs/ (n)
cruinne
  universum, den rymd som per definition innehåller allting

kosta /kˈɔsta/ (v)
cosain
  ha som pris

kostnad /kˈɔstnad/ (n, ut)
costas
  vid köp, det som begärs (ofta en summa pengar) i utbyte mot den sålda tjänsten eller produkten

kostnadsfri /kˈɔstnadsfrˌiː/ (adj)
saor

kostsam /kˈɔstsam/ (adj)
costasach
  som innebär stora utgifter; dyr, i synnerhet om en följd av handlingar som sammantaget kommer att kosta mycket pengar

kostym /kˈɔstyːm/ (n, ut)
culaith
  dräkt för herrar och pojkar, bestående av kavaj, kostymbyxor och ibland väst i enhetlig färg

kota /kˈuːta/ (n, ut)
veirteabra
  envar av de ben som bildar ryggraden

kotlett /kˈɔtlət/ (n, ut)
easna
  stekt kött med ett stycke revben

kotte /kˈɔtːə/ (n, ut)
buaircín
  reproduktionsorgan hos vissa träd som innehåller dess frön eller pollen
cat
  en person

kotteri /kˈɔtːərˌiː/ (n, neut)
aicme

kovalent bindning /kˈuːvalˌɛnt bˈɪndnɪŋ/ (n)
nasc comhfhiúsach
  en stark typ av kemisk bindning, främst mellan atomer som är icke-metaller, där de delar på elektronpar; den uppkomna strukturen kallas för en molekyl

krabba /krˈaba/ (n, ut)
portán
  typ av vattenlevande kräftdjur ur familjen Brachyura

kraft /krˈaft/ (n, ut)
cumhacht
  styrka, förmåga, energi, ork
fórsa
  accelerationsorsak; en av de grundläggande storheterna i fysiken och mekaniken som betecknas F och mäts i newton

kraftfull /krˈaftfɵl/ (adj)
bríomhar
  full av kraft

kraftig /krˈaftɪɡ/ (adj)
balcánta
  (om material) som inte lätt går sönder
  som i hög grad påverkar något, ibland som bokstavligen påverkar något med stora krafter
mór
  stor, tydlig
múisiamach
  (om person) (lätt) överviktig, tjock

kraftlöshet /kraftlˈœsheːt/ (n, ut)
gíotáil
  det att vara kraftlös

kraftprov /krˈaftpruːv/ (n, neut)
aicsean

kraftverk /krˈaftvərk/ (n, neut)
cumhachtstáisiún

krage /krˈɑːɡə/ (n, ut)
bóna
  del av skjorta eller annat klädesplagg som löper runt halsen

kram /krˈɑːm/ (n)
cuach
  billiga handelsvaror som används i minuthandel; dussinvaror
  det att två personer håller om varandra /för att visa ömhet/

krama /krˈɑːma/ (v)
cuach
  med armarna och händerna hålla om någon (vanligen runt nacken) för att visa att man tycker om och känner sig trygg med vederbörande

kramas /krˈɑːmas/ (v)
barróg a thabhairt dá chéile
  (kan endast användas om fler än en person) krama varandra

kramig /krˈɑːmɪɡ/ (adj)
barróg
  som tycker om att /mysa och/ kramas; som är skön att krama

kramp /krˈamp/ (n, ut)
féith-chrapadh
  ofrivillig, ofta smärtsam muskelsammandragning

kran /krˈɑːn/ (n, ut)
sconna
  kortform för vattenkran (eller gaskran), utkastförsedd ventil för reglering av vattenflöde (eller gasflöde)

krans /krˈans/ (n, ut)
fleasc
  kransliknande (def. 1) avbildning eller annan ringformig omslutning

kras /krˈas/ (n, neut)
pléasc
  ljud som uppkommer då något krossas

krasch /krˈaʃ/ (n, ut)
pléasc
  brak, skräll
  ekonomiskt sammanbrott
  det att något i hög fart kolliderar med något stillastående, det att krascha

krascha /krˈaʃa/ (v)
pléasc
  (våldsamt) kollidera med marken eller annat föremål; (våldsamt) kollidera med annat föremål eller gå sönder (och falla ihop)

kraschlanda /krˈaʃlandˌa/ (v)
tabhair chun talún de thuairt
  göra en misslyckad landning med materiella skador och eventuellt dödsfall som följd
  misslyckas med projekt eller verksamhet

krass /krˈas/ (adj)
garbh
  grov, där man drar alla över en kam; som uppfattar förhållanden från ensidigt materiell synpunkt, inriktad på materiella fördelar; och därigenom egoistisk och hänsynslös

krater /krˈɑːtər/ (n, ut)
cráitéar
  hål i jordskorpan skapat av vulkanisk aktivitet, nedslag av nedfallande föremål eller sprängladdning

kratta /krˈɑːtːa/ (n, ut)
ráca
  trädgårdsredskap bestående av ett (längre) skaft (oftast av trä) som är fäst vid ett kratthuvud som består av en tvärslå (oftast av järn) med pinnar vertikala mot skaftet; även utökat om redskap med liknande utseende

kratta /krˈɑːtːa/ (v)
ráca
  använda en kratta exempelvis i syfte att jämna till en grusstig

krav /krˈɑːv/ (n, neut)
gá
  bestämmelse om hur något ska vara eller ske (med förväntan om lydnad)

kravall /krˈaval/ (n, ut)
círéib
  (singular ovanligt men förekommer ibland) upplopp, gatuoroligheter

kravallpolis /krˈavalpɔlˌiːs/ (n, ut)
póilíní círéibe
  polis med särskild utrustning för att bemöta kravaller

kravla /krˈavla/ (v)
bí ag lámhacán
  långsamt och mödosamt förflytta sig liggande på magen

kraxa /krˈaksa/ (v)
bheith ag cágaíl
  låta som en kråka

kreativ /krˈeːatˌiːv/ (adj)
cruthaitheach
  som ofta kommer med nya idéer och tankar och som använder dem för att skapa nya saker, speciellt oväntade saker

kreatur /krˈeːatˌʉr/ (n, neut)
créatúr
  (större) husdjur (särskilt om nötboskap)
  hejduk, person som används som redskap
  (skapad) varelse

kredibel /krˈeːdiːbˌɛl/ (adj)
sochreidte

kredibilitet /krˈeːdɪbˌɪlɪtˌeːt/ (n, ut)
creidiúnacht

kredit /krˈeːdiːt/ (n, ut)
creidmheas
  inkomster eller tillgodohavande till ett konto (i en sammanställning av inkomster och utgifter)

kreditera /krˈeːdiːtˌeːra/ (v)
creidmheas

kreditkort /krˈeːdɪtkˌɔt/ (n, neut)
cárta creidmheasa
  kontokort med vilket man kan låna eller handla på kredit

kremera /krˈeːmeːrˌa/ (v)
créam
  bränna i krematorium

kremering /krˈeːmeːrˌɪŋ/ (n, ut)
créamadh
  form av begravning, där döda kroppar förbränns till aska

kreolspråk /krˈeːɔlsprˌoːk/ (n, neut)
fásteanga

kretensare /krˈeːtənsˌarə/ (n, ut)
Créatach
  person från Kreta

kretin /kreːtˈiːn/ (n, ut)
creitín
  person som lider av kretinism

krets /krˈɛts/ (n, ut)
ciorcal
  cirkel

kretsa /krˈɛtsa/ (v)
fithisigh
  långsamt och i jämn takt röra sig runt något i en cirkelliknande bana

kretslopp /krˈɛtslɔp/ (n, neut)
ciogal
  cyklisk process där något ämne eller material går igenom flera olika positioner och tillstånd om och om igen

krevera /krˈɛvərˌa/ (v)
pléasc
  söndersprängas eller sönderbrista i större bitar
  explodera utan detonation (med segt och svagt förlopp); explodera med sönderdelande eller utskjutande verkan
  brista; explodera; förgås, förintas

kricka /krˈɪkːa/ (n, ut)
praslacha

kricket /krˈɪkət/ (n, ut)
cruicéad
  en sorts (engelskt) bollspel

krig /krˈɪɡ/ (n, neut)
cogadh
  väpnad konflikt mellan flera parter som exempelvis nationer, stater, fraktioner och arméer; även mer generellt om (obeväpnade) konflikter

krigare /krˈiːɡarə/ (n, ut)
gaiscíoch

krigarinna /krˈiːɡarˌɪna/ (n, ut)
banghaiscíoch
  kvinnlig krigare

krigsförbrytelse /krɪɡsfˈœrbryːtˌɛlsə/ (n, ut)
coir chogaidh
  brott mot krigets lagar; brott mot folkrätten

krigslist /krˈɪɡslɪst/ (n, ut)
beart
  handling för att förleda fienden

kriminell /krˈiːmiːnˌɛl/ (adj)
coirpeach

krimskrams /krˈɪmskrams/ (n, neut)
daighsín
  (värdelösa) småsaker som ser fint ut

kring /krˈɪŋ/ (preposition)
um
  på flera sidor om; i närheten av; omslutande; runt

kringgärda /krˈɪŋjɛːrdˌa/ (v)
crioslaigh
  omge med stängsel; inhägna, omringa; avspärra
teorannaigh
  inskränka

kringgå /krˈɪŋɡoː/ (v)
timpeallaigh
  gå runt omkring, ta sig förbi

krinolin /krˌiːnuːlˈiːn/ (n, ut)
cóta fonsaí
  vid klänning som spänns ut av t ex (metall)ringar under kjolen

kris /krˈiːs/ (n, ut)
aothú
  mycket negativ situation som är mycket svår att lösa, och som innebär många problem eller mycket lidande

kristadelfian /krˈiːstadˌɛlfiːˌan/ (n, ut)
Críostadélfiach

kristall /krˈiːstal/ (n, ut)
criostal
  ett fast ämne med atomerna ordnade i regelbundet mönster

kristallisera /krˈiːstalˌiːseːrˌa/ (v)
shásamh
  övergå till kristallform; kristalliseras ut = ta fast (åskådlig) form

kristallisering /krˈiːstalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
criostalú
  bildning av kristaller

kristallkrona /krˈiːstalkrˌuːna/ (n, ut)
coinnleoir craobhach
  taklampa av kristallglas som har utseende av en krona

kristen /krˈiːstən/ (adj)
Críostaí
  någon eller något som hör samman med, eller är relaterat till kristendomen

kristen /krˈiːstən/ (n, ut)
Críostaí
  person som bekänner sig till kristendomen

kristendom /krˈiːstəndˌɔm/ (n, ut)
Críostaíocht, críostaíocht
  en abrahamitisk religion grundad av Jesus från Nasaret, vars heliga text kallas Bibeln

kristenhet /krˈiːsteːnhˌeːt/ (n, ut)
An Domhan Críostaí
  kristna som kollektiv

kristna /krˈiːstna/ (v)
críostaigh
  göra kristen; konvertera någon eller något till kristendomen

krita /krˈiːta/ (n, ut)
cailc
  redskap för att rita gjort av mjukt material såsom vax, mineralet krita (1) eller gips

krita /krˈiːta/ (v)
cailc
  anbringa krita på något

kriterium /krˈɪtərˌiːʉm/ (n, neut)
critéar

kritik /krˈɪtiːk/ (n, ut)
beachtaíocht

kritiker /krˈɪtiːkər/ (n, ut)
criticeoir

kritisera /krˈɪtɪsˌeːra/ (v)
beachtaigh

kritisk /krˈɪtɪsk/ (adj)
beachtaíoch

kroat /krˈuːat/ (n, ut)
Crótach

kroatisk /krˈuːatˌɪsk/ (adj)
Crótach

kroatiska /krˈuːatˌɪska/ (n, ut)
Cróitis
  språk talat främst i Kroatien

krock /krˈɔk/ (n, ut)
pléasc
  kraftig sammanstötning, särskilt mellan fordon, men även personer eller andra ting, ofta med skador som följd

krog /krˈuːɡ/ (n, ut)
tàbhairne
  enklare näringsställe med utskänkning av öl och sprit

krok /krˈuːk/ (n, ut)
dorn
  föremål böjt i ena änden för att haka fast/hänga upp/sammankoppla
  fiskeredskap i plural efter mängdangivelse

krokig /krˈuːkɪɡ/ (adj)
cam
  som går i krokar; som (upprepande gånger och någorlunda tvärt) ändrar riktning

krokodil /krˈuːkoːdˌiːl/ (n, ut)
crogall
  ett stort kräldjur som är släkt med alligatorer

krokus /krˈuːkʉs/ (n, ut)
cróch
  ett växtsläkte i familjen irisväxter med cirka 80 arter, naturligt främst växande kring Medelhavet, men några arter förekommer i Mellanöstern, Centralasien, Kina och Pakistan; individ av detta släktet krokus

krom /krˈɔm/ (n)
cróimiam
  ett grundämne med atomnummer 24, atommassa 52,0 och symbolen Cr

kromatin /krˌuːmɑːtˈiːn/ (n, neut)
crómaitin
  förening av DNA och proteiner (histoner och andra proteiner) som utgör materialet i en kromosom i en cellkärna

kromatisk /krˈuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
crómatach
  relaterade till eller producerad av nyans
  användning av stigande eller fallande halvtonsteg som inte hör till diatonisk skala av tonarten i vilket en musikstycke är skriven

kromosom /krˈuːmuːsˌɔm/ (n, ut)
crómasóm

krona /krˈuːna/ (n, ut)
coróin
  ringformad huvudprydnad i dyrbart material för furstar
  (enbart i bestämd form, singular) i överförd betydelse (av 1.) om kungen, kungamakten eller staten
  den sida av ett mynt som bär regentens bild
  övre delen av ett träd eller en blomma
  övre delen av en hatt

kronblad /krˈuːnblɑːd/ (n, neut)
peiteal
  beståndsdel av en blomma

kronhjort /krˈuːnjuːt/ (n, ut)
fia rua
  art (Cervus elaphus) som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae)

krono- /krˈuːnuː/ (affix)
cróna-
  som har med tid att göra

kronologi /krˌuːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
croineolaíocht
  tideräkning; tidsindelning; tidsföljd

kronologisk /krˌuːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
cróineolaíoch
  som följer en tidslinje, ordnad från det tidigaste till det senaste

kronprins /krˈuːnprɪns/ (n, ut)
Prionsa na Breataine Bige
  prins som efter regentens död kommer att bli regent själv

kronprinsessa /krˈuːnprɪnsˌɛsa/ (n, ut)
banphrionsa choróin
  prinsessa som efter regentens död eller abdikation kommer att bli regent själv

kronvittne /krˈuːnvɪtnə/ (n, neut)
finné na corónach
  vittne för åklagaren (staten, kungen, kronan) som är brottsling men vittnar mot sina medbrottslingar i utbyte mot strafflindring (straffeftergift)

kronärtskocka /krˈuːnətskˌɔkːa/ (n, ut)
bliosán
  en grönsak (Scolymus-gruppen av arten Cynara cardunculus - kardon), i familjen korgblommiga växter (Asteraceae) odlad för matlagning; exemplar av denna grönsak

kropp /krˈɔp/ (n, ut)
colainn, corp
  levande varelsers fysiska beståndsdelar som helhet, särskilt om bålen och ofta i motsats till själ; utvidgat om ett föremåls huvudbeståndsdel: fartygskropp, bilkropp, huskropp
corp
  fast sammanhängande samling av materia: himlakropp

kroppslig /krˈɔpslɪɡ/ (adj)
corpartha

kroppsstraff /krˈɔpstraf/ (n, neut)
pionós corpartha
  straff som riktas mot kroppen för den som straffas (via slag, smärta, stympning, eller liknande)

krossa /krˈɔsa/ (v)
meil
  förstöra något till smådelar genom att slå eller stöta sönder något, eller slå mot något hårt, särskilt om spröda och hårda föremål; ha sönder fullständigt

krubba /krˈɵba/ (v)
ith
  äta

kruka /krˈʉka/ (n, ut)
corcán
  flatbottnat kärl av keramik eller ibland metall
  blomkruka
cladhaire
  feg person, ynkrygg

krukmakare /krˈɵkmakˌarə/ (n, ut)
criadóir
  hantverkare som arbetar med krukmakeri, tillverkning av krukor och andra föremål i lergods

krulla /krˈɵla/ (v)
briosc

krum /krˈɵːm/ (adj)
cam
  böjd, krokig, krökt

krupp /krˈɵp/ (n, ut)
tochtán
  en barnsjukdom i form av infektion i andningsvägarna

krus /krˈʉs/ (n, neut)
crúsca
  en behållare, oftast av glas eller keramik, antingen i form av en stor flaska eller en tillbringare med pip

krusa /krˈʉsa/ (v)
coirnín
  göra/bli krusig; (om hår, ull, eller dylikt) göra/bli lockig eller krullig; (om ytan på något) åstadkomma vågor, veck, eller dylikt

krusbär /krˈɵsbɛːr/ (n, neut)
spíonán

krut /krˈʉt/ (n, neut)
púdar gunna
  explosivt ämne

krya på dig /krˈyːa poː dˈɛj/ (interjection)
go dtaga biseach ort go luath
  tillönskning att krya på sig

krycka /krˈykːa/ (n, ut)
bata croise

krydda /krˈyda/ (n, ut)
spíosra
  ingrediens som används i relativt små mängder i maträtter för att ge en starkare eller godare smak

krydda /krˈyda/ (v)
leasaigh
  tillsätta krydda till en maträtt

kryddnejlika /krˈydnəjlˌiːka/ (n, ut)
clóbh
  torkade blomknopparna av [1] som används som krydda

kryddpeppar /krˈydpəpˌar/ (n, ut)
pimeantó
  krydda bestående av de torkade, omogna frukterna från trädet (1)

kryddstark /krˈydstark/ (adj)
gnéasach

krympa /krˈympa/ (v)
crap

kryp /krˈyːp/ (n)
feithid
  litet ryggradslöst djur, exempelvis insekt

krypa /krˈyːpa/ (v)
bí ag lámhacán
  förflytta sig med kroppen släpande nära marken, t.ex. genom att gå på händer och knän
  röra sig så långsamt eller smått att det knappt märks

kryphål /krˈyphoːl/ (n, neut)
lúb ar lár
  lucka i lagen; miss i en regel eller lag som gör att den inte fungerar så som det var tänkt

kryptografi /krˈyptɔɡrˌafiː/ (n, ut)
cripteagrafaíocht
  konsten att göra text obegriplig för utomstående och obehöriga

krypton /krˈyptuːn/ (n, neut)
crioptón

kryss /krˈys/ (n)
crois
  geometrisk figur liknande bokstaven X, bestående av två korsande snedställda linjer
seacht
  området i målramen där målburens ribba och ena stolpe möts

kryssa /krˈysa/ (v)
ciotóg trasna
  rita/sätta ett kryss
buail
  segla i sicksack mot vinden; även udvidgat: ta sig fram genom att sicksacka

kryssning /krˈysnɪŋ/ (n, ut)
aistear mara
  längre sjöresa (mellan olika landszoner); turistresa på fartyg där ändamålet inte direkt är att nå en viss destination

kräfta /krˈɛfta/ (n, ut)
portán
  slags ätligt kräftdjur som lever i sötvatten
  cancer
  person född i Kräftans stjärntecken

kräftdjur /krəftjˈʉr/ (n, neut)
crústach
  en taxonomisk understam (Crustacea) till leddjuren (Crustacea); art inom denna understam

kräk /krˈɛːk/ (n, neut)
beithígh
  boskap, kreatur, i synnerhet om nötkreatur

kräkas /krˈɛːkas/ (v)
aisig
  genom munnen utstöta innehållet i magsäcken

kräkla /krˈɛːkla/ (n, ut)
bachall
  biskopsstav - herdestav för kyrkans herde

kräkmedel /krˈɛːkmeːdˌɛl/ (n, neut)
urlacach
  medel som framkallar kräkning

kräkning /krˈɛːknɪŋ/ (n, ut)
taoisceáil
  det att magsäckens innehåll töms genom munnen

kräldjur /krəljˈʉr/ (n, neut)
reiptíl
  växelvarmt ryggradsdjur

kräm /krˈɛːm/ (n, ut)
ungadh
  samlingsnamn för tjocka vätskor, som kan användas som läkemedel eller livsmedel

kräma /krˈɛːma/ (v)
margaigh
  bedriva minuthandel

krämare /krˈɛːmarə/ (n, ut)
bean díolacháin
  köpman; någon som handlar med varor

kränga /krˈɛŋa/ (v)
sáil
  luta åt sidan
ceannaí
  sälja

kränka /krˈɛŋka/ (v)
ciontaigh
  behandla nedsättande (oftast genom att angripa eller tala negativt om den personliga hedern)

kränkning /krˈɛŋknɪŋ/ (n, ut)
tarcaisne
  händelsen att någon kränker en annan

kräsen /krˈɛːsən/ (adj)
ar leith
  svår att tillfredsställa (särskilt i fråga om mat)

kräva /krˈɛːva/ (n, ut)
prócar
  hålighet i matstrupen hos fåglar samt vissa insekter, blötdjur och ringmaskar där föda kan lagras och mjukas upp innan den når magen eller ges som föda till avkomma

kråka /krˈoːka/ (n, ut)
caróg
  en art (Corvus corone) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kråka

kröj /krˈøːj/ (n)
deoch

krök /krˈøːk/ (n)
bandán
  något som är krökt, till exempel böjen på ett rör eller en kurva i vägen

kröka /krˈøːka/ (v)
cuar
  böja; göra krokig
deoch
  dricka alkohol, vanemässigt eller i större mängder (för att bli berusad)

krökning /krˈœknɪŋ/ (n, ut)
cuaire
  det att kröka något
  lokalt mått på hur mycket en plan kurva avviker från en rät linje, formellt normen av andraderivatan hos en parametrisering med enhetsfart

krön /krˈøːn/ (n, neut)
adharc

kröna /krˈøːna/ (v)
baithis
  förse med krona, bokstavligen sätta krona på

krönika /krˈøːniːka/ (n, ut)
leabhar oiris
  historisk, berättande redogörelse i kronologisk ordning som ofta behandlar ett aktuellt ämne.
colún
  kortare text i tidning i friare stil än en artikel, ofta med personliga reflektioner från skribenten, ett mellanting mellan debattinlägg och kåseri

krönikeskrivare /krˈøːniːkˌɛskriːvˌarə/ (n, ut)
croiniceoir
  författare av (medeltida) krönika (redogörelse för historiska händelser)

krönikör /krˈøːniːkˌøːr/ (n, ut)
colúnaí
  person som skriver krönika

kröning /krˈøːnɪŋ/ (n, ut)
corónú

kub /kˈʉb/ (n, ut)
ciúb
  rätblock där alla sidor är lika långa; hexaeder
  den tredje potensen av ett värde; ett tal upphöjt till 3, d.v.s. gånger sig självt tre gånger

kubisk /kˈʉbɪsk/ (adj)
ciúbach
  som har en form som liknar en kub
  som utgörs av en tredjepotens, innehåller en sådan potens eller beter sig som innehölle den en sådan; tredjegrads-
  om ett kristallint ämne vars kristaller utgörs av kuber

kubism /kˈʉbɪsm/ (n, ut)
Ciúbachas
  en konstinriktning inom modernismen

kuckeliku /kˈɵkːəlˌiːkʉ/ (interjection)
coc-a-dúdal-dú
  en interjektion som används om man vill beskriva hur tuppar låter när de gal

kucku /kˈɵkːʉ/ (interjection)
cuach
  en interjektion som används om man vill beskriva hur gökar låter

kudde /kˈɵdə/ (n, ut)
piliúr, adhairt
  tygfodral fyllt med något mjukt (till exempel dun), oftast avsedd att vila huvudet på när man sover, eller som prydnad i exempelvis en soffa

kuddvar /kˈɵdvar/ (n, neut)
clúdach piliúir
  tygöverdrag som används för att skydda kudde

kuf /kˈʉf/ (n, ut)
crangaid
  person som avviker från det som anses normalt; underlig (och enstörig) person

kufisk /kˈʉfɪsk/ (adj)
iasachta
  konstig, besynnerlig, underlig, oväntad

kugge /kˈɵɡə/ (n)
fiacail
  utskjutande tand på kugghjul eller annat maskinelement som kan gripa in i mellanrummen mellan liknande tänder på ett annat maskinelement

kugghjul /kˈɵɡjʉl/ (n, neut)
acmhainn
  roterande maskindel försedd med "tänder" (kuggar) som hakar i en annan maskindel med tänder, för att överföra rörelseenergi mellan delarnas respektive roterande axlar

kuk /kˈʉk/ (interjection)
slat
  grövre svordom

kuk /kˈʉk/ (n, ut)
slat

kuka ur /kˈʉka ˈʉr/ (v)
bí
  sluta fungera

kukhuvud /kˈɵkhʉvˌʉd/ (n, neut)
breall
  ollon
pit
  idiot, dumhuvud, kötthuvud, korkad person

kul /kˈʉl/ (adj)
aiteas
  rolig
  humoristisk

kula /kˈʉla/ (n, ut)
piléar
  projektil avfyrad ur eldvapen

kuling /kˈʉlɪŋ/ (n, ut)
gála
  hård vind

kuliss /kˈʉlɪs/ (n, ut)
brat reatha
  (en mekanisk anordning försedd med) ränna för styrning av rörliga maskindelar (som löper i rännan)

kull /kˈɵl/ (n)
ál
  grupp djur bestående av moder med ungar från samma kull (1)
  ägg som är lagda av samma individ under samma fortplantningsperiod

kulle /kˈɵlə/ (n, ut)
cnoc
  bergknalle, backe, höjd

kullerbytta /kˈɵlərbˌytːa/ (n, ut)
aer-rothlú
  rörelse där utövaren sätter händerna mot marken och rullar över ryggen; plötslig vändning

kulminera /kɵlmˈiːneːrˌa/ (v)
píce

kulram /kˈɵlram/ (n, ut)
abacas

kulspetspenna /kˈɵlspətspˌɛna/ (n, ut)
badhró

kulspruta /kˈɵlsprʉtˌa/ (n, ut)
meaisínghunna
  bandmatat automateldvapen avsett att skjuta automateld i längre skurar (i snabb följd skjuta skott; spruta kulor)

kulsprutepistol /kˈɵlsprʉtəpˌɪstuːl/ (n, ut)
fo-mheaisínghunna
  mindre kulspruta som bärs som en pistol eller ett gevär; förkortas kpist eller k-pist

kult /kˈɵlt/ (n, ut)
cultas
  det att dyrka, speciellt på ett religiöst sätt, i sammanslutning med andra personer under fastslagna former

kulting /kˈɵltɪŋ/ (n, ut)
banbh

kultivera /kˈɵltiːvərˌa/ (v)
rómhair
  (om jord) bruka, uppodla, odla
  göra bildad; frambringa kultur
  utveckla, förädla

kultur /kˈɵltʉr/ (n, ut)
cultúr
  traditioner som odlas (utvecklas och förs vidare) inom ett samhälle; andlig kultur
  vetenskap, konst, underhållning och nöjesliv; finkultur, högre andlig kultur
cúltur, cultúr
  samhälle som förenas av sin andliga odling; civilisation

kummin /kɵmˈiːn/ (n, ut)
cearbhas
  en art (Carum carvi) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kummin

kumpan /kˈɵmpan/ (n, ut)
comhchoirí
  kompanjon i brottslig handling; medbrottsling

kumquat /kˈɵmkwat/ (n)
cumcuat
  en orange liten oval citrusfrukt med ursprung från Kina med det taxonomiska namnet Fortunella

kumykiska /kˈʉmyːkˌɪska/ (n, ut)
Cúimicis
  ett turkspråk av den kiptjakiska grenen med omkring 425 000 talare (kumyker) i Dagestan i Ryssland

kund /kˈɵnd/ (n, ut)
custaiméir
  person som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst (vanligtvis mot betalning) av ett företag
  företag, institution eller dylikt som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst

kundtjänst /kˈɵndɕənst/ (n, ut)
seirbhís chustaiméirí
  avdelning hos företag som bemöter kunders frågor

kundvagn /kˈɵndvaŋn/ (n, ut)
tralaí siopadóireachta
  vagn för en kund att lägga varor i i snabbköp

kung /kˈɵŋ/ (n, ut)
rí
  manligt statsöverhuvud i en monarki
  en av de starkaste schackpjäserna
  en valör på ett spelkort (förkortat K) oftast med talvärdet 13, och rangordnat högre än dam men vanligtvis lägre än ess

kungafamilj /kˌɵŋafamˈɪlj/ (n, ut)
teaghlach ríoga
  en kung och hans familj

kungahus /kˈɵŋahˌʉs/ (n, neut)
teaghlach ríoga
  släkt som kan spåras tillbaka till nuvarande regerande monark, varifrån nästkommande monarker i ett land utgår

kungarike /kˈɵŋarˌiːkə/ (n, neut)
ríocht
  rike, vars statschef är en kung eller drottning

kunglig /kˈɵŋlɪɡ/ (adj)
ríoga

kungsboa /kˈɵŋsbuːˌa/ (n, ut)
buachrapaire
  en ormart (Boa constrictor) i familjen boaormar (Boidae); individ av denna art

kungsfågel /kˈɵŋsfoːjəl/ (n, ut)
cíorbhuí
  en art (Regulus regulus) inom fågelfamiljen kungsfåglar (Regulidae); individ av arten kungsfågel

kungskobra /kˈɵŋskɔbrˌa/ (n, ut)
rí-chobra

kungsljus /kɵŋsjˈʉs/ (n, neut)
coinnle Muire
  en i Sverige allmän växtart (Verbascum thapsus) inom familjen flenörtsväxter (Scrophulariaceae); exemplar av denna art

kungsörn /kɵŋsˈœrn/ (n, ut)
iolar fíréin
  en art (Aquila chrysaetos) inom fågelfamiljen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av arten kungsörn

kungörelse /kˈɵŋøːrˌɛlsə/ (n, ut)
fógra

kunna /kˈɵna/ (v)
féad
  klara av, har vetskapen eller kapaciteten till att
a fhios a bheith agat
  veta; känna till

kunnig /kˈɵnɪɡ/ (adj)
eolach
  som kan, som har kunskap, duktig, skicklig

kunskap /kˈɵnskɑːp/ (n, ut)
fios
  information som en individ har (eller kan framkalla) i medvetandet
  någon särskild bit av information

kunskapsrik /kˈɵnskɑːpsrˌiːk/ (adj)
eolach
  som (genom utbildning och erfarenhet) besitter mycket kunskap

kupa /kˈʉpa/ (n, ut)
clog
  kupolformad sak

kupa /kˈʉpa/ (v)
iomaire
  täcka grödor med en vall av jord

kupera /kˈʉpərˌa/ (v)
bain
  dela en kortlek i två högar och sedan lägga ihop dem i omvänd ordning (görs av den som inte blandade leken för att motverka fuskblandning)

kupol /kˈʉpuːl/ (n, ut)
cruinneachán
  överbyggnad som liknar ett halvklot eller en lök

kupé /kʉpˈeː/ (n, ut)
urrann
  avgränsad del av ett åkdon, speciellt i en järnvägsvagn avsedd för passagerare

kur /kˈʉr/ (n, ut)
leigheas
  behandling eller annan åtgärd som ska bota en sjukdom

kurator /kˈʉrɑːtˌɔr/ (n, ut)
coimeádaí
  utställningsintendent (ofta frilansande) som administrerar en samling på ett museum

kurdisk /kˈɵrdɪsk/ (adj)
Coirdise
  som har med kurder, Kurdistan eller språket kurdiska att göra

kurdiska /kˈɵrdɪskˌa/ (n, ut)
Coirdis
  ett språk, eller en grupp av nära besläktade språk, som talas av kurder framförallt i Kurdistan

kurera /kˈʉreːrˌa/ (v)
leasaigh

kurir /kˈʉriːr/ (n, ut)
eachlach
  (egentligen ilbud) person som överför diplomatiska handlingar mellan hemlandet och dess beskickningar utomlands (och som tack vare särskilt pass, kurirpass, är skyddad för visitering av medförda handlingar)

kurra /kˈɵra/ (v)
drantán
  frambringa eller avgiva dämpat, bullrande ljud

kurs /kˈɵʂ/ (n, ut)
cúrsa
  riktning, färdriktning

kursiv /kˈɵʂiːv/ (adj)
cló iodálach
  som lutar åt höger
  översiktlig, överskådlig

kurva /kˈɵrva/ (n, ut)
cuar
  värdemängden till en vektorvärd funktion (vanligen i planet eller i rummet) av en reell variabel; bilden av en "tråd" med "oändlig" tunnhet
  formen av en riktig kurva
  ett avsnitt av en väg där denna ändrar riktning

kurvig /kˈɵrvɪɡ/ (adj)
dea-chumtha

kusin /kʉsˈiːn/ (n, ut)
col ceathrair, col ceathar
  syskonbarn till någons förälder, syskonbarns släktskap med varandra

kuslig /kˈɵslɪɡ/ (adj)
scanrúil

kust /kˈɵst/ (n, ut)
cósta
  landområde som ligger i närheten av ett hav
  havsområde som ligger i direkt närhet till fasta land

kustbevakning /kˈɵstbəvˌɑːknɪŋ/ (n, ut)
feighlí mara
  myndighet för bevakning av kusten

kustlabb /kˈɵstlab/ (n, ut)
meirleach Artach

kustland /kˈɵstland/ (n, neut)
easna

kustpipare /kˈɵstpiːpˌarə/ (n, ut)
feadóg ghlas

kustsnäppa /kˈɵstsnəpˌa/ (n, ut)
cnota

kuva /kˈʉva/ (v)
ceansaigh
  tvinga till underkastelse; bryta ned någons egna vilja så att vederbörande därefter blir medgörlig; slå ned (t.ex. uppror)

kuvert /kˈʉvət/ (n, neut)
clúdach
  omslag för brev (vid postsändelse), med en öppning på ena sidan ofta förslutbar medelst en flik

kvack /kvˈak/ (interjection)
vác
  ljudhärmande för en ankas läte

kvacka /kvˈakːa/ (v)
potrálaí
  säga ”kvack”; låta som en anka
  kvacksalva; ägna sig åt kvacksalveri

kvacksalvare /kvˈaksalvˌarə/ (n, ut)
dochtúir bréige
  person som inte är utbildad till läkare men ändå har läkarpraktik; klok gubbe

kvadersten /kvˈadəʂtən/ (n, ut)
eisléir
  natursten som huggits till ett fyrkantigt block för att användas som byggsten

kvadrat /kvˈadrat/ (n, ut)
cearnóg
  fyrhörning där alla sidor är lika långa och alla vinklar är räta (90&deg;)
  tal upphöjt till två, d.v.s. multiplicerat med sig självt

kvadratisk /kvˈadratˌɪsk/ (adj)
cearnógach
  som har formen av en kvadrat

kvadrera /kvˈadreːrˌa/ (v)
cearnóg
  upphöja till två, multiplicera med sig självt; beräkna kvadraten på

kvadrupel /kvˈadrʉpəl/ (adj)
ceathrúil

kvadrupla /kvˈadrɵplˌa/ (v)
ceathrúil

kval /kvˈɑːl/ (n, neut)
ciapadh, crá, crá croí, céasadh
  ihållande, starkt, själsligt lidande

kvalificera /kvˈalɪfˌiːseːrˌa/ (v)
cáiligh

kvalificerad /kvˈalɪfˌiːseːrˌad/ (adj)
cáilithe
  ; med behörighet/uppfyllda formella krav (för en utbildning, ett arbete eller en tävling)
  med goda skäl för

kvalifikation /kvˌalɪfˌiːkasxˈuːn/ (n, ut)
agús
  lämplighet; behörighet; (i plural: kvalifikationer) goda förutsättningar

kvalitet /kvˈalɪtˌeːt/ (n, ut)
ardchaighdeáin
  klassificering av en varas egenskaper
  vinst av en dam mot torn, springare eller löpare, eller vinst av en tung pjäs (dam eller torn) mot en lätt pjäs (springare eller löpare)

kvalster /kvˈalstər/ (n, neut)
acairíneach
  mycket litet spindeldjur som lever som parasit

kvanne /kvˈanə/ (n, ut)
ainglice
  en art (Angelica archangelica) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kvanne

kvantfysik /kvˈantfyːsˌiːk/ (n, ut)
fisic chandamach
  gren inom fysiken som generellt beskriver mycket små system (på atomär och subatomär nivå) och växelverkan av subatomära partiklar (elementarpartiklar) och strålning

kvantitet /kvˈantiːtˌeːt/ (n, ut)
cainníocht

kvantmekanik /kvˈantməkˌaniːk/ (n, ut)
meicnic chandamach
  övergripande teori inom den moderna fysiken som beskriver materiens och energins beteende i mikrokosmos

kvantteori /kvˈantːəˌuːriː/ (n, ut)
teoiric an chandaim
  en för modern fysik grundläggande teori om strålningens natur

kvantum /kvˈantʉm/ (n, neut)
candam
  åtskiljbar enhet av någonting

kvarg /kvˈarj/ (n, ut)
cuarc
  färskost av skummjölk som syras med olika mjölksyrebakterier och som har en jämn och mjuk konsistens

kvark /kvˈark/ (n, ut)
cuarc
  en av de mest grundläggande elementarpartiklarna; partiklarna påverkas av stark kärnkraft, har elektrisk laddning -1/3 eller +2/3 (motsvarande antipartiklar har motsatta tecken på laddningarna) och en färgladdning samt förekommer alltid i kombinationer som utåt sett saknar färgladdning

kvarleva /kvˈarləvˌa/ (n, ut)
taisí
  föremål som (till viss del) fortfarande finns kvar efter att ha övergivits eller förbrukats; den sargade återstoden av något
  resterna av en persons (eller ett djurs) döda kropp
taise
  rest från äldre tid; företeelse som dröjer sig kvar efter att tidigare ha haft större utbredning; något som inte hör hemma i nutiden

kvarn /kvˈɑːrn/ (n, ut)
muileann
  (mindre) apparat eller maskin avsedd för malning av material till mindre kornstorlek
  (större) maskin eller byggnad avsedd för malning av material till mindre kornstorlek

kvarsittning /kvˈaʂɪtnˌɪŋ/ (n, ut)
coinneáil
  det att en elev (av skolans lärare) tvingas stanna kvar en viss tid efter den ordinarie skoldagens slut (t.ex. som straff för dåligt uppförande)

kvarstå /kvˈaʂtoː/ (v)
fan
  fortfarande gälla eller finnas till, vara oförändrad, fortsätta

kvart /kvˈɑːt/ (n, ut)
ceathrú
  15 minuter, en fjärdedels timme

kvartal /kvatˈɑːl/ (n, neut)
ráithe
  ett fjärdedels år, tre månader (vanligen med start i januari, april, juli eller oktober)

kvarter /kvˈatər/ (n, neut)
coisc
  område med bebyggda eller obebyggda tomter som omges av vanligen fyra gator i ett stadsplanerat område
ceathrú
  liten del av stad med liknande struktur

kvarts /kvˈats/ (n, ut)
grianchloch
  ett slags mineral bestående av kiseldioxid bland annat nyttjat som råvara till porslin samt glas, och en av de viktigaste ingredienserna i glasyr avsedd för keramik; stora, färglösa kristaller av kvarts kallas bergkristall

kvasar /kvˈɑːsar/ (n, ut)
cuasár

kvast /kvˈast/ (n, ut)
scuab
  redskap bestående av ett långt skaft med en bunt av hopbuntade kvistar fastsatt i ena ändan, som används för att sopa rent mark- och golvytor

kvastskaft /kvˈastskaft/ (n, neut)
scuab caillí
  skaft(et) på en kvast

kvick /kvˈɪk/ (adj)
mear
  snabb, som inte tar lång tid, som reagerar på kort tid
  (lätt elakt) humoristisk; som snabbt kan improvisera fram roliga kommentarer

kvicksand /kvˈɪksand/ (n, ut)
gaineamh beo

kvicksilver /kvˈɪksɪlvər/ (n, neut)
mearcair
  ett silvergrått metalliskt grundämne, flytande vid rumstemperatur med atomnummer 80 och symbolen Hg

kvickt /kvˈɪkt/ (adv)
aibéil
  ; på ett kvickt sätt

kvida /kvˈiːda/ (v)
éagaoin
  ge ifrån sig gälla ljud i plåga

kviga /kvˈiːɡa/ (n, ut)
bearach
  ung ko som ännu ej kalvat, framförallt om nötkreatur

kvinna /kvˈɪna/ (n, ut)
bean
  (ofta vuxen) människa av kvinnligt kön

kvinnfolk /kvˈɪnfɔlk/ (n, neut)
bantracht
  kvinnor (som grupp)

kvinnlig /kvˈɪnlɪɡ/ (adj)
banúil
  typisk för en kvinna enligt vissa ideal
baineann
  som är kvinna eller som har med kvinnokönet att göra

kvinnohälsa /kvˈɪnuːhˌɛlsa/ (n, ut)
liacht bhan
  hälsa och hälsovård särskilt för kvinnor

kvinnotjusare /kvˈɪnɔɕˌʉsarə/ (n, ut)
drúisire
  person som tjusar kvinnor

kvint /kvˈɪnt/ (n, ut)
cúigiú
  intervall som sträcker sig sju halvtonsteg

kvintett /kvˈɪntət/ (n, ut)
cúigréad
  en samling om fem (personer), särskilt om musiker

kvist /kvˈɪst/ (n, ut)
craobhóg
  mindre gren på ett träd

kvitten /kvˈɪtːən/ (n)
cainche, crann cainche
  frukt från trädet kvitten (1)

kvitter /kvˈɪtːər/ (n, neut)
gíog

kvitto /kvˈɪtːuː/ (n, neut)
admháil
  skriftlig bekräftelse att en viss summa pengar har tagits emot, utskriven eller skriven av den som mottar pengarna
  skriftlig bekräftelse att någonting har gjorts, inlämnat eller överlämnat, en viss vara har tagits emot, ofta utskriven eller skriven av den som mottar varan

kvittra /kvˈɪtra/ (v)
gíog

kvorum /kvˈuːrɵːm/ (n)
córam

kvot /kvˈuːt/ (n, ut)
cuóta
  fördelningskvot; andel som tillfaller någon efter en delning av tillgångar eller dylikt

kväda /kvˈɛːda/ (v)
can
  sjunga

kväkare /kvˈɛːkarə/ (n, ut)
Caecar
  anhängare av en viss religiös sekt (numera främst i USA)

kväljning /kvˈɛljnɪŋ/ (n, ut)
adhascaid
  reflex för uppstötning i svalget

kväll /kvˈɛl/ (n, ut)
tráthnóna
  tidpunkt på dygnet då det börjar skymma, och ofta även om nattens första timmar

kvällsmat /kvˈɛlsmat/ (n, ut)
suipéar
  lättare mål som äts på kvällen, benämnd kvällsvard

kväva /kvˈɛːva/ (v)
plúch

kväve /kvˈɛːvə/ (n, neut)
nítrigin
  grundämnet med atomnummer 7 och kemisk beteckning N (som förekommer i luften i form av kvävgas)

kvävning /kvˈɛvnɪŋ/ (n, ut)
múchadh
  det att kväva eller kvävas

kyckling /ɕˈyklɪŋ/ (n, ut)
circeoil
  ung hönsfågel
  maträtt som består av unge till tamhöna

kycklingkött /ɕˌyklɪŋkˈœt/ (n, neut)
circeoil
  kött från kyckling

kyffe /ɕˈyfə/ (n, neut)
bothán

kyla /ɕˈyːla/ (n, ut)
fuacht
  låg temperatur, det att temperaturen /i atmosfären/ är låg

kyla /ɕˈyːla/ (v)
fuaraigh

kylig /ɕˈyːlɪɡ/ (adj)
fionnuar
  (lite) kall, med (ganska) låg temperatur
dearóil
  som ej visar känslor

kyllerfärg /ɕˈylərfˌɛrj/ (n, ut)
díograiseoir
  ockragul färg (färgämne och nyans) för kyller

kylskåp /ɕˈylskoːp/ (n, neut)
cuisneoir
  elektriskt skåp som håller en lägre temperatur än omgivningen i syfte att sänka temperaturen och öka hållbarheten för matvaror som placeras i skåpet

kyltorn /ɕˈyltuːrn/ (n, neut)
túr fuaraithe
  torn för kylning av vatten i ett kraftverk

kymriska /ɕˈymrɪskˌa/ (n, ut)
Bhreatnais
  keltiskt språk som talas i Wales

kyndelsmässodag /ɕˈyndeːlsmˌɛsuːdˌɑːɡ/ (n, ut)
Lá Fhéile Muire na gCoinneal
  en helg i kyrkoåret ägnad minnet av hur Jungfru Maria 40 dagar efter födelsen bar fram Jesus i templet, officiellt 2 februari, i Sverige firad söndagen 2–8 februari

kynne /ɕˈynə/ (n, neut)
méin
  inneboende natur (vanligen hos person eller grupp av personer, även hos djurart)

kypare /ɕˈyːparə/ (n, ut)
freastalaí
  man som arbetar med att servera på en restaurang

kyrillisk /ɕˈyːrɪlˌɪsk/ (adj)
Coireallach
  som tillhör det kyrilliska skriftsystemet

kyrilliska alfabetet /ɕˈyːrɪlˌɪska ˈalfabətət/ (n, neut)
aibítir Chirilieach
  grupp av alfabet som överensstämmer med bland annat de slaviska språkens ljudsystem

kyrka /ɕˈyrka/ (n, ut)
eaglais, teampall
  byggnad avsedd som samlingslokal för kristna
  religiös organisation där medlemmarna organiserar gudstjänsterna på likartat sätt

kyrkbänk /ɕˈyrkbəŋk/ (n, ut)
suíochán
  bänk avsedd som åskådarplats i en kyrksal

kyrkklocka /ɕˈyrkklɔkːˌa/ (n, ut)
clog
  klocka upphängd i anslutning till en kyrka, i ett kyrktorn eller en klockstapel

kyrklig /ɕˈyrklɪɡ/ (adj)
eaglasta
  som har att göra med en kyrka (organisation)

kyrkogård /ɕˈyrkuːɡˌoːrd/ (n, ut)
reilig
  område kring en kyrka som används som begravningsplats

kyrkoherde /ɕˈyrkuːhˌɛrdə/ (n, ut)
reachtaire
  präst med befattning ordinarie ledare för ett pastorat

kyrkråtta /ɕˈyrkrɔtːˌa/ (n, ut)
luch
  råtta som håller till i kyrka (där det är knappt om föda)

kyrktorn /ɕˈyrktuːrn/ (n, neut)
clogás
  torn på eller bredvid en kyrka

kyss /ɕˈys/ (n, ut)
póg
  beröring med läpparna

kyssa /ɕˈysa/ (v)
póg

käck /ɕˈɛk/ (adj)
aerach
  livlig och pigg; som handlar med friskt mod utan att tveka

käft /ɕˈɛft/ (n, ut)
béal
  mun; särskilt om stor, glupsk eller dräglande sådan

käftsmäll /ɕˈɛftsməl/ (n, ut)
boiseog
  slag på käften, slag i ansiktet

kägla /ɕˈɛɡla/ (n, ut)
biorán
  mål som ska fällas av klotet inom bowling och kägelsport

käk /ɕˈɛːk/ (n, neut)
bia

käka /ɕˈɛːka/ (v)
ith

käke /ɕˈɛːkə/ (n, ut)
giall
  del av ansiktsskelettet där tänderna sitter

käl /ɕˈɛːl/ (n, ut)
cuisle
  ränna, urholkning

källa /ɕˈɛla/ (n, ut)
foinse
  plats där grundvatten bryter igenom markytan

källare /ɕˈɛlarə/ (n, ut)
íoslach

källflöde /ɕˈɛlfløːdə/ (n, neut)
foinse
  område där ett vattendrag börjar

källkod /ɕˈɛlkoːd/ (n, ut)
foinse
  uppsättning instruktioner i ett programmeringsspråk, läsbar av människor, men avsedd att köras av en dator (via interpretering eller kompilering)

källvatten /ɕˈɛlvatːən/ (n, neut)
fíoruisce
  vatten som hämtas direkt från en källa

kämpa /ɕˈɛmpa/ (v)
streachail

känd /ɕˈɛnd/ (adj)
cáiliúil

känga /ɕˈɛŋa/ (n, ut)
bróg

känguru /ɕˈɛŋʉrˌʉ/ (n, ut)
cangarú
  individ av någon av ett flertal arter från däggdjursfamiljen kängurudjur (Macropodidae) inom ordningen fåframtandade pungdjur (Diprotodontia)

känna /ɕˈɛna/ (v)
airigh
  uppfatta något med känselsinnet, uppfatta en fysisk känsla
  uppleva en psykologisk känsla
  tycka eller tro
a fhios a bheith agat
  mer ingående veta vem någon är

känna igen /ɕˈɛna ˈiːjən/ (v)
aithin
  se, känna, höra, lukta eller smaka något eller någon och påminnas om att man sett, känt, hört, luktat eller smakat det eller den personen förut

känna till /ɕˈɛna tɪl/ (v)
a fhios a bheith agat
  ha grundläggande kunskap om /något/

kännedom /ɕˈɛnədˌɔm/ (n, ut)
fios
  det att känna till eller vara medveten om något

känneteckna /ɕˈɛnətˌɛkna/ (v)
tréithrigh
  karaktärisera, att något har en utmärkande egenskap eller kännetecken

känsel /ɕˈɛnsəl/ (n, ut)
bain do
  sinne som ger förnimmelsen av formen på ytan hos någonting vid beröring

känselspröt /ɕˈɛnsəlsprˌøːt/ (n, neut)
adharcán
  känselorgan på en insekts huvud

känsla /ɕˈɛnsla/ (n, ut)
mothúchán
  förnimmelse av fysiologiskt känselsinne i hud eller inre organ, t.ex. upplevelse av värme, kyla, beröring, tryck eller smärta (som varnar för vävnadsskada)

känslig /ɕˈɛnslɪɡ/ (adj)
leice
  som lätt upprör, retar upp, förnärmar eller på annat sätt väcker starka känslor

känslighet /ɕˈɛnslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
íogaireacht

känslohård /ɕˌɛnsluːhˈoːrd/ (adj)
cranrach
  okänslig, som inte bryr sig om andras känslor eller egna

känslohårdhet /ɕˌɛnsluːhˈoːrdheːt/ (n, ut)
cruachroíocht
  det att vara känslokall, inte bry sig om andras känslor eller inte visa sina egna

känslokall /ɕˈɛnslʊkˌal/ (adj)
cranrach

känslolös /ɕˈɛnsluːlˌøːs/ (adj)
oighreata
  som saknar känslor

käpp /ɕˈɛp/ (n, ut)
bata
  grov pinne oftast med runt eller kvadratiskt tvärsnitt

käpphäst /ɕˈɛphəst/ (n, ut)
ainmhian
  leksak (med anor från medeltiden) i form av en käpp med hästhuvud på
  något som man är mycket intresserad av, ständigt och gärna sysselsätter sig med eller återkommer till

kär /ɕˈɛːr/ (adj)
i ngrá le
  som känner kärlek för någon; förälskad
dil
  som man tycker om

kära /ɕˈɛːra/ (v)
agair
  väcka talan inför domstol

käring /ɕˈɛːrɪŋ/ (n, ut)
bean feasa
  gammal kvinna

kärl /ɕˈɛrl/ (n, neut)
coimeádán
  behållare för att hantera gaser, vätskor och andra flyktiga material företrädesvis i en arbets- eller tillredningsprocess
galún
  rörformig struktur i växter och djurkroppar, avsedd för näringsflöde eller blodomlopp

kärlek /ɕˈɛrlək/ (n, ut)
grá
  föremålet för sådan känsla

kärleksfull /ɕˈɛrləksfˌɵl/ (adj)
armacach
  som präglas av kärlek, ömsinthet och omtanke; som älskar och är mån om någon underförstådd person

kärlekshistoria /ɕˈɛrləkshˌɪstuːrˌiːa/ (n, ut)
scéal grá
  berättelse om kärlek eller om äventyr involverande kärlek

kärlväxt /ɕˈɛrlvəkst/ (n, ut)
planda soithíoch

kärna /ɕˈɛrna/ (n, ut)
croí
  den innersta delen av något; mitt, mittpunkt
  den innersta avsikten med eller av något
cloch
  frö av växter, särskilt i frukter, bär eller nötter
eithne
  nollrum till en linjär avbildning
  delmängd av en mängd som en funktion avbildar på identitetselementet på en annan mängd
cuinneog
  kärl avsett för att kärna smör

kärna /ɕˈɛrna/ (v)
cuinneog
  framställa smör genom att få fettet i mjölk eller grädde att klumpa sig

kärnenergi /ɕˈɛrnənˌɛrjiː/ (n, ut)
cumhacht adamhach
  energi som frigörs vid kärnreaktioner (när atomkärnor sönderdelas (fission) eller smälter samman (fusion))

kärnfysik /ɕˈɛrnfyːsˌiːk/ (n, ut)
fisic nuícleách

kärnkemi /ɕˈɛrŋkəmˌiː/ (n, ut)
ceimic núicléach
  läran om kemiska aspekter av radioaktivitet och andra fenomen som härrör ur atomkärnor

kärnklyvning /ɕˈɛrŋklyvnˌɪŋ/ (n, ut)
earnhnú núicléach
  klyvningen av atomkärnor i ett kärnkraftverk eller kärnvapen

kärnkraftverk /ɕˈɛrŋkraftvˌɛrk/ (n, neut)
cumhachtstáisiún núicléach
  kraftverk där man framställer elenergi genom att klyva tunga atomkärnor

kärnved /ɕˈɛrnvəd/ (n, ut)
croí-adhmad
  inre delen av en trädstam

kärr /ɕˈɛr/ (n, neut)
seascann
  mindre vattensamling som håller på att växa igen, slags våtmark

kärrsnäppa /ɕˈɛrʂnəpˌa/ (n, ut)
breacóg

kärrtistel /ɕˈɛrtɪstəl/ (n, ut)
feochadán corraigh
  en art (Cirsium palustre) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kärrtistel

kärve /ɕˈɛrvə/ (n, ut)
punann
  knippe av spön eller strån av skördad men ännu ej tröskad säd, nek

kärvänlig /ɕˈɛrvənlˌɪɡ/ (adj)
caithiseach
  (överdrivet) kärleksfull

kättare /ɕˈɛtːarə/ (n, ut)
eiriceach
  person som avviker från en kyrkas officiella lära eller sprider avvikande ideologi; irrlärig person

kätteri /ɕˈɛtːərˌiː/ (n, neut)
eiriceacht
  åskådning som strider mot en etablerad trosuppfattning eller ett förhärskande samfunds tro, bristande rättrogenhet

kättja /ɕˈɛtja/ (n, ut)
adharcacht
  sexuell upphetsning, kåthet

kättjefull /ɕˈɛtjəfˌɵl/ (adj)
adharcach
  sexuellt lysten

kåda /kˈoːda/ (n, ut)
roisín
  tjockflytande, klibbig vätska som utsöndras av vissa träd, främst barrträd, bland annat som försvar mot insekter

kåk /kˈoːk/ (n, ut)
bothán
  hus

kål /kˈoːl/ (n, ut)
cabáiste
  växtarten Brassica oleracea i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae), med en mängd olika varieteter såsom vitkål, grönkål, blomkål, kålrabbi och broccoli (knappast om enskild planta, se kommentar under definition 3)

kålrot /kˈoːlruːt/ (n, ut)
svaeid
  kålväxt med ursprung i Norden som används som rotfrukt och tros ha uppkommit genom en korsning av kål och rova

kånka /kˈoːŋka/ (v)
iompair
  bära (något tungt) med möda

kåt /kˈoːt/ (adj)
adharcach
  sexuellt upphetsad; i överförd betydelse om att vara intensivt intresserad av något

kåthet /kˈoːtheːt/ (n, ut)
adharcacht
  sexuell upphetsning; det att vara kåt

kö /ɕˈøː/ (n, ut)
ciú
  led där människor står efter varandra och väntar på något

köa /ɕˈøːa/ (v)
ciú
  vänta eller ställa sig i en kö

kök /ɕˈøːk/ (n, neut)
cistin
  rum avsett för matlagning
  sätt att tillaga mat (ofta förknippat med en specifik regional härkomst); kokkonst, matkultur

köksbord /ɕˈœksbuːrd/ (n, neut)
bord
  bord i kök, vanligtvis avsett för människor att äta mat vid

kökslatin /ɕˈœkslatˈiːn/ (n, neut)
Laidin bhacach
  amatörmässigt latin som innehåller felaktigheter

kölapp /ɕˈøːlap/ (n, ut)
figiúr
  pappersbit med nummer som visar i vilken ordning en klient betjänas, så att man inte fysiskt behöver ställa sig i kö

köld /ɕˈœld/ (n, ut)
fuacht
  (mycket) låg temperatur

köldknäpp /ɕˈœldknəp/ (n, ut)
tréimhse fhuar
  plötslig (kortvarig och stark) kyla

köldskada /ɕˈœldskɑːdˌa/ (n, ut)
dó seaca
  skada (till exempel i mänsklig vävnad) orsakad av kraftig kyla

kölvatten /ɕˈœlvatːən/ (n, neut)
dúisigh
  spår i vattnet (som virvlar eller krusas) efter ett fartygs framfart

kön /ɕˈøːn/ (n, neut)
gnéas
  uppdelning i typer av organismer inom en viss art i fortplantningssyfte; i regel har däggdjur två kön: honor och hanar; människans två kön benämns oftast kvinnor och män

könscell /ɕˈœnssəl/ (n, ut)
gaiméit
  haploid cell som tillsammans med motsvarande från andra könet bildar ny individ

könsdysfori /ɕˈœnsdysfˌuːriː/ (n, ut)
diosfóiria inscne
  lidelse av att ens biologiska kön och ens köns­identitet inte stämmer över­ens

könshår /ɕˈœnshˈoːr/ (n, neut)
bruis
  håret på och vid människans yttre könsorgan

könsorgan /ɕˈœnsˈɔrɡan/ (n, neut)
baill ghiniúna
  kroppsdel hos tvåkönade organismer avsedd för sexuell reproduktion

könssjukdom /ɕˈœnsjʉkdˌɔm/ (n, ut)
galar gnéas-tarchurtha
  sjukdom som överförs via samlag och angriper könsorganen

köp /ɕˈøːp/ (n, neut)
ceannach
  det att köpa en vara
  vara som köpts

köpa /ɕˈøːpa/ (v)
ceannaigh
  skaffa sig ägande över något genom utbyte av pengar
  skaffa sig inflytande över en person genom att muta vederbörande

köpcentrum /ɕˈœpsəntrˌɵːm/ (n, neut)
ceantar siopaí
  ansamling av affärer

köping /ɕˈøːpɪŋ/ (n, ut)
baile margaidh
  mindre stad (köpstad, marknadsstad, småstad) utan fullständiga stadsrättigheter (i Sverige före 1970)

köpstad /ɕˈœpstad/ (n, ut)
baile margaidh
  stad med stadsrättigheter samt handelsprivilegier

köpstark /ɕˈœpstark/ (adj)
brabachúil
  med god förmåga att köpa, rik, burgen

kör /ɕˈøːr/ (n, ut)
cór
  grupp som framför sång, ofta i olika stämmor, med flera röster i varje stämma, ev med partier av en sångsolist

köra /ɕˈøːra/ (v)
tiomáin
  manövrera, styra, driva eller föra (ett fordon eller en maskin); transportera, föra eller driva någon eller något
ruthag
  exekvera ett program i datorn; bearbeta i maskin eller dator
meath
  utföra, genomföra; sätta igång med en aktivitet
  misslyckas, ej bli godkänd, förlora
  sjunga i en kör

köra om /ɕˈøːra ɔm/ (v)
tar suas
  göra omkörning; passera (trafikant som färdas i lägre hastighet) i syfte att placera sig själv framför

körfält /ɕˈœrfəlt/ (n, neut)
lána
  längsgående område av en körbana, oftast något bredare än ett motordrivet fordon, avgränsat av mittlinje (som åtskiljer det från den mötande trafikens område) eller körfältslinje (som åtskiljer körfältet från ett annat körfält, om det finns fler körfält än ett) och avsett för fordon som färdas i samma färdriktning att färdas i på en rad efter varandra (som bildar en så kallad fil)

körkort /ɕˈœrkɔt/ (n, neut)
ceadúnas tiomána
  licens för att få köra motorfordon

körning /ɕˈœrnɪŋ/ (n, ut)
tiomáint
  det att köra eller framföra (någon typ av fordon)

körriktningsvisare /ɕˈœrɪktnˌɪŋsviːsˌarə/ (n, ut)
treotháscaire
  fordonsbelysning i form av blinkande oranget ljus som påbjuds att användas för att teckna åt andra trafikanter att fordonet är på väg att svänga, byta körfält eller annars ändra position i sidled

körsbär /ɕˈœʂbɛːr/ (n, neut)
silín
  trä från körsbärsträdet, även körsbärsträ

körsbärsplommon /ɕˈœʂbɛːʂplˌɔmuːn/ (n, neut)
pluma silíneach
  ett trädslag (Prunus cerasifera) inom familjen rosväxter; exemplar av denna art

körsbärsträd /ɕˈœʂbɛːʂtrˌɛːd/ (n, neut)
crann silíní
  träd på vilket körsbär växer

körtel /ɕˈœtəl/ (n, ut)
faireog
  organ som producerar och frisätter hormon eller sekret, som antingen insöndras till blodet (hormon från endokrin körtel) eller utsöndras på kroppens utsida (sekret från exokrin körtel, t.ex. på huden, vid en kroppsöppning eller i mag–tarmkanalen)

körvel /ɕˈœrvəl/ (n, ut)
costóg, camán gall

kött /ɕˈœt/ (n, neut)
feoil
  muskler och annan vävnad från djur betraktad som föda (även om detta i vissa fall, som i uttrycket kött på benen, är mindre självklart)
  (kortform för) köttsort
  den fysiska kroppen (i synnerhet med avseende på dess fysiska behov) i kontrast mot sinnet
  (kortform för) kötthuvud

köttben /ɕˈœtbən/ (n, neut)
cnámh
  ben med köttbitar på; önskemat för en hund

köttbulle /ɕˈœtbɵlə/ (n, ut)
millín feola
  (hand)rullad liten boll av nötfärs, blandfärs, lammfärs eller vilt såsom älgfärs förekommer som varianter

köttfärs /ɕˈœtfəʂ/ (n, ut)
mionfheoil spíosraithe
  färs av kött

köttig /ɕˈœtːɪɡ/ (adj)
feolmhar
  som har mycket kött, särskilt om frukt

köttätande /ɕˈœtːɛːtˌandə/ (adj)
feoiliteach

labb /lˈab/ (n)
saotharlann
  laboratorium
crág
  fot av vissa sorters djur, tass
dornáil
  näve, stor hand

labiodental /lˌɑːbiːˌuːdəntˈɑːl/ (adj)
liopa-dhéadach
  som artikuleras med underläppen mot övre framtänderna

laboratorium /lˈabuːrˌɑːtuːrˌiːʉm/ (n, neut)
saotharlann

labrador /lˈabradˌuːr/ (n)
Labradar
  en hundras, känd för dess medverkande i samhällstjänster

labyrint /lˈɑːbyːrˌɪnt/ (n, ut)
cathair ghríobháin
  ställe med invecklat nät av gångar; stor byggnad där det kan vara svårt att hitta rätt

lack /lˈak/ (n)
laicear
  lösning som används för att som skydd behandla ytor
  material (innehållande harts) använt för försegling

lacka /lˈakːa/ (v)
vearnais
  påföra lack på en yta
rón
  tillsluta eller försegla något (t.ex. brev, paket) med ett sigill av lack
bogán
  drypa

lada /lˈɑːda/ (n, ut)
scioból
  byggnad vid lantbruk för lagring av hö, otröskad säd, halm och liknande

ladda /lˈada/ (v)
cúram
  tillföra en ackumulator elektrisk energi så att dess kemiska energi ökar och kan senare omvandlas tillbaka till elektrisk energi
ualach
  kopiera digital data från ett ställe till ett annat; läsa något till primärminnet

ladda ner /lˈada nˈeːr/ (v)
íoslódáil
  kopiera information från en fjärran dator till en lokal dator

ladda upp /lˈada ˈɵp/ (v)
lódáil suas
  kopiera en fil från en lokal dator till en server

laddning /lˈadnɪŋ/ (n, ut)
cúram
  en storhet hos partiklar som beskriver deras elektrostatiska förmåga att attrahera eller repellera varandra
  ett överskott av partiklar med en given laddning på en plats, genererande en spänning gentemot en annan plats
  den energimängd som finns i ett elektriskt batteri

ladino /lˈɑːdiːnˌuː/ (n, ut)
Laideanóis
  ett ibero-romanskt språk som talas i Israel och Turkiet, sefardisk spanska

ladugård /lˈɑːdʉɡˌoːrd/ (n, ut)
cró beithíoch

ladusvala /lˈɑːdɵsvˌala/ (n, ut)
fáinleog

lag /lˈɑːɡ/ (n)
dlí
  fastställda rättsregler för beteende i ett samhälle, brott mot vilka kan bestraffas; sammanfattning av alla rättsregler i ett land; annat normsystem (t.ex. religiöst)
  observerat generellt vetenskapligt samband som visar på regelbundenhet hos något fenomen

laga /lˈɑːɡa/ (v)
cuir caoi ar
  reparera
cócaire
  tillaga (mat)

lager /lˈɑːɡər/ (n)
sraith
  skikt
méin
  maskinelement med huvudfunktionen att hålla exempelvis axlar på plats och se till att de kan rotera
bí ag tafann
  lagerträd; ett träd (Laurus nobilis) med aromatiska blad

lagerblad /lˈɑːɡərblˌɑːd/ (n, neut)
duilleog labhrais
  blad från lagerträdet som används som smaksättare för deras aromatiska karaktär

lagerhägg /lˈɑːɡərhˌɛɡ/ (n, ut)
labhras silíní

lagförslag /lɑːɡfˈœʂlɑːɡ/ (n, neut)
bille
  utkast (förslag) till ny lag

laglig /lˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
dleathach
  som tillåts enligt lagen

laglös /lˈɑːɡløːs/ (adj)
aindleathach
  som inte befattar sig med lagar

lagom /lˈɑːɡɔm/ (adj)
diongbháilte
  lämplig, tillräcklig, passande

lagra /lˈɑːɡra/ (v)
coinnigh
  lägga i lager
ainic
  spara data

lagstifta /lˈɑːɡstɪftˌa/ (v)
reachtaigh
  fastställa lagar

lagstiftande /lˈɑːɡstɪftˌandə/ (adj)
reachtach
  legislativ, som rör lagstiftning och parlament

lagstiftare /lˈɑːɡstɪftˌarə/ (n, ut)
reachtóir
  enskild medlem av en lagstiftande församling
  författare av lagar i en abstrakt bemärkelse

lagstiftning /lˈɑːɡstɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
reachtaíocht
  process genom vilken lagar tillkommer, ändras eller upphävs
  sammanfattning av fastställda lagar; författning

lagsöka /lˈɑːɡsøːkˌa/ (v)
agair
  väcka åtal mot, stämma inför rätta

lagöverträdelse /lˈɑːjøːvˌɛtrɛːdəlsə/ (n, ut)
aithisiú
  överträdelse av (brott mot) lagen

lakan /lˈɑːkan/ (n, neut)
braillín
  tunt textilföremål som används vid bäddning av säng
galánta
  det ark av papper (makulatur) som läggs närmast växten

lakej /lˈɑːkəj/ (n, ut)
gíománach
  betjänt klädd i livré
  överdrivet tjänstvillig person, underdånig eller fjäskande mot makthavare

lakonisk /lɑːkˈoːnɪsk/ (adj)
gearr-abartha
  fåordig
  kortfattad men innehållsrik

lakrits /lˈakrɪts/ (n, ut)
liocras

laktos /lˈaktuːs/ (n, ut)
lachtós
  disackarid bestående av en glukos- och en galaktosrest

lam /lˈɑːm/ (adj)
bacach
  orörlig, förlamad

lama /lˈɑːma/ (n)
láma
  en art (Lama glama) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten lama
  buddhistisk munk

lamentation /lˌɑːməntasxˈuːn/ (n, ut)
acaoineadh
  klagan

laminerad /lɑːmˈiːneːrˌad/ (adj)
bileogach
  sammanpressad av flera skikt, belagd med laminat (ytskikt), som har laminerats;

lamm /lˈam/ (n, neut)
uan
  unge till får

lammkött /lamkˈœt/ (n, neut)
caoireoil
  kött från lamm

lampa /lˈampa/ (n, ut)
lampa
  apparat som alstrar elektromagnetisk strålning, vanligen synligt ljus i belysningssyfte (i modernt bruk dels om en liten anordning i standardiserat format som omvandlar elektrisk energi till synligt ljus, dels om en dekorativ armatur med plats för en (utbytbar) sådan apparat)

lampskärm /lampsxˈɛrm/ (n, ut)
scáthlán lampa

land /lˈand/ (n, neut)
tír
  politiskt begränsat område (definierat utifrån vem som har makten över det); nation, stat; även när man inte menar själva nationen utan bara landområdet

landa /lˈanda/ (v)
faigh
  avsluta en färd genom luften (eller rymden) genom att (kontrollerat) placera sig (så småningom stillastående) på marken (eller en annan himlakropps yta)

landhockey /lˈandhɔkːəˌyː/ (n, ut)
haca

landning /lˈandnɪŋ/ (n, ut)
ceann an staighre

landningsbana /lˈandnɪŋsbˌana/ (n, ut)
aerstiall

landningsställ /lˈandnɪŋstˌɛl/ (n, neut)
fo-charbad
  anordning på en luftfarkost som den vilar på marken med då det inte flyger

landsbygd /lˈandsbyɡd/ (n, ut)
taobh tíre
  större område där få människor bor, särskilt i kontrast med städer; större område med låg befolkningstäthet

landsflykt /lˈandsflykt/ (n, ut)
deoraíocht

landsförrädare /landsfˈœrɛːdˌarə/ (n, ut)
fealltóir
  person som förråder sitt land

landsförräderi /landsfˈœrɛːdərˌiː/ (n, neut)
tréas
  det att förråda ens land

landsförsamling /landsfˈœʂamlˌɪŋ/ (n, ut)
paróiste
  den församling av folkkyrkan som omfattar landsbygden utanför en stad, till skillnad från stadsförsamlingen

landskap /lˈandskɑːp/ (n, neut)
pictiúr den tírdhreach
  geografiskt landområde med särskilt geologiskt, biologiskt, topografiskt eller kulturellt utseende (ofta fotograferat eller avbildat på målning)

landskapsarkitekt /lˈandskɑːpsˌarkiːtˌɛkt/ (n, ut)
garraíodóir pictiúrtha
  person som designar torg, parkeringsplatser, grönområden, etc.

landtunga /lˈandtɵŋˌa/ (n, ut)
bior
  udde eller (delvis) mer långsmal halvö

lans /lˈans/ (n, ut)
sleá
  långt stötvapen som bärs av riddare till häst

lansera /lˈanseːrˌa/ (v)
lainse
  införa på marknaden, vanligen med hjälp av en reklamkampanj eller dylikt

lantan /lˈantan/ (n, neut)
lantanam, lantainam

lantbruk /lˈantbrʉk/ (n, neut)
talmhaíocht
  jordbruk, skogsbruk och annan lantlig nyttoaktivitet

lantbrukare /lˈantbrʉkˌarə/ (n, ut)
feirmeoir
  personer som arbetar med lantbruk

lantlig /lˈantlɪɡ/ (adj)
tuathánach

lantmätare /lˈantmɛːtˌarə/ (n, ut)
suirbhéir
  specialist inom lantmäteri, utförare av lantmäteriförrättningar

laotier /lˈɑːuːtˌiːər/ (n, ut)
Laosach

laotisk /lˈɑːuːtˌɪsk/ (adj)
Laosach
  som rör Laos, det laotiska språket eller folket

laotiska /lˈɑːuːtˌɪska/ (n, ut)
Laoisis
  lao, språk som talas främst i Laos
  kvinna från Laos

lapa /lˈɑːpa/ (v)
ucht
  slicka i sig vätska

lapp /lˈap/ (n, ut)
nótáil
  litet papper, eventuellt använt för att skriva ner ett kort meddelande
paiste
  liten tygbit som sys fast över ett hål eller en skada på ett klädesplagg
Laplannach
  same

lappa /lˈapa/ (v)
paiste
  laga genom att sätta lapp över hål

lappuggla /lˈapɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán mór liath

laptop /lˈaptuːp/ (n, ut)
ríomhaire glúine
  bärbar dator så liten att den får plats i knät

larma /lˈarma/ (v)
aláram
  slå larm; varna
  ge ifrån sig kraftiga ljud

larv /lˈarv/ (n)
bolb
  insekt innan den blir en puppa
abhlóireacht
  strunt; löjligheter

larvfötter /larvfˈœtːər/ (n, ut)
roth altach
  bred fjärilslarvsliknande remsa avsedd för sammansättning av hjulen hos bandfordon såsom anläggningsmaskiner och pansarvagnar (i syfte att göra dem mer lättframkomliga i svår terräng)

larvig /lˈarvɪɡ/ (adj)
aertha
  barnslig, tramsig, fånig

laryngal /lˈɑːryŋˌal/ (adj)
laraingeach
  som artikuleras i halsen

laryngit /lˈɑːryŋˌiːt/ (n)
laraingíteas
  inflammation i struphuvudet

lasarett /lˈɑːsarˌɛt/ (n, neut)
ospidéal

lass /lˈas/ (n, neut)
ualach
  något som på en gång forslas på ett fordon; last som bäres
  stor mängd av något

last /lˈast/ (n, ut)
ualach
  det ett fordon transporterar
  något som sänker välmåendet för en individ
  ovana som är svår att göra sig av med, synd

lasta /lˈasta/ (v)
ualach
  lägga last på eller i ett fordon, fartyg eller djur

lastbil /lˈastbiːl/ (n, ut)
trucail
  bil avsedd för transport av gods; delas in i lätt lastbil (max 3,5&nbsp;ton som totalvikt) samt tung lastbil

lastpall /lˈastpal/ (n, ut)
leaba chocháin
  ställning för gods gjord för att flyttas med truck, pallyftare eller liknande

lat /lˈat/ (adj)
falsa

lat /lˈat/ (n, ut)
custam
  beteende, uppträdande, uppförande, manér, vana

lateral /lˈɑːteːrˌal/ (n, ut)
cliathánach
  språkljud som bildas genom tungan lyfts upp så att luftströmmen tudelas och strömmar på båda sidor om denna (egentligen en sorts frikativa)

lathet /lˈatheːt/ (n, ut)
drogall
  det att vara lat

latin /lɑːtˈiːn/ (n, neut)
Laidin
  språk talat i det gamla romarriket

latinsk /lˈɑːtɪnsk/ (adj)
Laidine

latinska alfabetet /lˈɑːtɪnskˌa ˈalfabətət/ (n, neut)
aibítir Laidineach

latinskt alfabet /lˈɑːtɪnskt ˈalfabət/ (n)
aibítir Laidineach

latmask /lˈatmask/ (n, ut)
giolla na leisce

latta /lˈatːa/ (n, ut)
lata
  tunn ribba

lav /lˈɑːv/ (n, ut)
léicean
  organism som bildas av ett symbiotiskt förhållande mellan en svamp och en alg eller en cyanobakterie

lava /lˈava/ (n, ut)
laibhe
  smält sten som spottas ut ur en vulkan

lavendel /lˈɑːvəndəl/ (n, ut)
labhandar, lus liath

lavin /lɑːvˈiːn/ (n, ut)
maidhm shléibhe
  stort ras av snö nedför en bergssida

lavskrika /lˈɑːvskriːka/ (n, ut)
scréachóg earr-rua

lawrencium /lˈavrənsˌɪʉm/ (n, neut)
láirinciam

lax /lˈaks/ (n, ut)
bradán
  Salmo salar; större, avlång, vandrande fisk med skärt, mört och fett kött ; kött eller produkt av samma fisk, laxfilé, laxpudding, grillad lax, rökt lax; även om liknande fiskar av andra arter, särskilt i sammansättningar laxöring, regnbågslax

laxermedel /lˈaksərmˌeːdəl/ (n, neut)
purgóid
  läkemedel som syftar till att orsaka tarmtömning

laxstjärt /lˈakssxət/ (n, ut)
déad
  sätt att sammanfoga brädor i hörnet av en låda; en sorts lask

le /lˈeː/ (v)
déan miongháire
  dra mungiporna uppåt som ett tecken på glädje

leasa /lˈeːasˌa/ (v)
léasaigh
  hyra lös egendom på längre tid

led /lˈeːd/ (adj)
bréan (de)
  uttråkad, utled, less

led /lˈeːd/ (n)
alt
  individer av något (särskilt människor) som står uppställda på rad
  del av något (såsom ett förlopp, en abstrakt kedja)
  det som står intill ett likhets- eller olikhetstecken
  del av ord
  riktning, håll
  del av skelettet där två eller flera ben möter varandra och via en muskel tillåter rörelse
  väg, farled

leda /lˈeːda/ (n, ut)
leadrán
  känsla av stark olust, motvilja eller uttråkning för att man har fått för mycket av något

leda /lˈeːda/ (v)
treoraigh
  hålla i och föra (i viss riktning)
  ge som resultat; få att inträffa; föra till, inducera, orsaka
  överföra, (ha förmåga att) vidarebefordra elektricitet eller värme
  styra (andra människor, individuellt eller en grupp); ha bestämmande inflytande över; ansvara för
  vägleda, visa vägen, hjälpa
  ligga först; ha övertag

ledande /lˈeːdandə/ (adj)
scaradh
  som leder, som visar vägen;

ledare /lˈeːdarə/ (n, ut)
ceann
  person som bestämmer över och/eller handleder en individ eller en grupp av individer
conduchtaire
  ämne som leder elektrisk ström eller värme bra

ledbuss /lˈɛdbɵs/ (n, ut)
bus altach
  lång buss vars kaross består av två eller flera delar sammankopplade genom en böjbar, dragspelsliknande del

ledig /lˈeːdɪɡ/ (adj)
poc saor
  ej upptagen; fri att använda

ledning /lˈeːdnɪŋ/ (n, ut)
díriú
  anvisning; beslutshjälp; instruktion
ducht
  avlång tråd- eller tubformad anordning avsedd för att leda och låta elektrisk ström, vatten, olja, gas, m.m. färdas igenom
tiomáint
  bäst position eller störst sannolikhet till vinst i en pågående match eller tävling

ledpunkt /lˈɛdpɵŋkt/ (n, ut)
borradh
  punkt där något är ledat

ledsaga /lˈɛdsaɡˌa/ (v)
comóir
  åtfölja för att visa vägen, vägleda, föra

ledsagare /lˈɛdsaɡˌarə/ (n, ut)
caidreamhach
  person som ledsagar

ledsen /lˈɛdsən/ (adj)
brónach
  som upplever en potentiellt mycket stark negativ känsla vanligen orsakad av en förlust (såsom en nära individs bortgång) eller en för individen negativ händelse i omgivningen; som känner sorg
  som ursäktar eller erkänner att man begått ett fel

ledsenhet /lˈɛdseːnhˌeːt/ (n, ut)
brón
  det att vara ledsen

ledstjärna /lˈɛdsxərnˌa/ (n, ut)
idéalach

leende /lˈeːəndə/ (n, neut)
aoibh
  ansiktsuttryck som skapas när man ler

legat /lˈeːɡat/ (n)
maoineas
  donation genom testamente

legatarie /lˈeːɡɑːtˌariːə/ (n, ut)
leagáidí
  person som mottager ett legat

legend /lˈeːjənd/ (n, ut)
finscéal
  delvis sann eller helt påhittad berättelse om något som hänt tidigare i historien, ofta med överdrivna eller rent av övernaturliga inslag, med en hjälteliknande huvudperson eller med en huvudperson som utfört en bedrift utöver det normala
  person som har utfört stordåd; som anses viktig eller åstadkommit mycket inom ett område

legendarisk /lˈeːjəndˌarɪsk/ (adj)
finscéalach

legion /lˈeːjiːˌuːn/ (n, ut)
léigiún
  en fornromersk häravdelning; truppstyrka

legosoldat /lˈeːɡuːsˌɔldat/ (n, ut)
amhas

leguan /lˈeːɡʉˌan/ (n, ut)
ioguána
  en ödla i familjen leguaner (Iguanidae); individ i familjen leguaner

lejdare /lˈɛjdarə/ (n, ut)
dréimire
  repstege, brant metalltrappa

lejon /lˈɛjuːn/ (n, neut)
leon
  en art (Panthera leo) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten lejon
  person född i Lejonets stjärnbild

lejongap /lˈɛjɔŋˌap/ (n, neut)
antairíneam
  en växtart (Antirrhinum majus) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

lejonhona /lˈɛjɔnhˌuːna/ (n, ut)
leion bwoirrin
  hona av lejon

lek /lˈeːk/ (n, ut)
cluiche
  underhållande aktivitet ibland med förutbestämda regler, som normalt inte syftar till att utse en vinnare, ofta utövad av barn, ofta för två eller fler personer
cúirtéireacht
  fortplantningsprocess hos fiskar

leka /lˈeːka/ (v)
imir
  utföra en nöjesaktivitet; göra saker i syfte att direkt erhålla stimulans och ha roligt (ofta syftandes på barns lek); utföra en lek

lekamen /lˈeːkamən/ (n, ut)
comhlacht

lekare /lˈeːkarə/ (n, ut)
udalán
  don som sitter mellan en lina och dess fästpunkt och tillåter linan att rotera fritt kring sin längdaxel

lekfull /lˈɛkfɵl/ (adj)
cleasach
  som gärna leker och skämtar

lekman /lˈɛkman/ (n, ut)
duine gan foghlaim
  benämning på kristen som inte har del i det kyrkliga ämbetet eller tillhör ett kloster eller en kyrklig orden
tuata
  person utan expertkunskaper inom ett område

leksak /lˈɛksak/ (n, ut)
bréagán

lektion /ləksxˈuːn/ (n, ut)
ceacht
  viss tid då undervisning ges i skolor

lektyr /lˈɛktyːr/ (n, ut)
léitheoireacht
  det som är avsett att läsas

lem /lˈeːm/ (n, ut)
géag
  utskjutande kroppsdel, oftast om armar och ben

lemlästa /lˈɛmlɛːstˌa/ (v)
loit
  svårt skada en kropp, stympa

lemonad /lˈeːmuːnˌad/ (n, ut)
pléasc
  kolsyrad läskedryck
líomanáid
  stilla dryck av citrusfrukter, vatten och socker (senare även av andra frukter)

leopard /lˈeːuːpˌard/ (n, ut)
liopard
  en art (Panthera pardus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten leopard

lepton /lˈɛptuːn/ (n, ut)
leaptón

ler /lˈeːr/ (n, neut)
cré
  jordart med kornstorlek under 0,002 mm

lera /lˈeːra/ (n, ut)
cré
  finkornig jordart som i vått tillstånd är klibbig och formbar men i torrt tillstånd är hård och fast (och därför används till keramik)

lerskred /lˈɛʂkrəd/ (n, neut)
sciorradh láibe
  ras i mark som innehåller lera

lesbisk /lˈɛsbɪsk/ (adj)
leispiach
  (om kvinnor) homosexuell

lesothier /lˈeːsɔthˌiːər/ (n, ut)
Leosótach
  person från Lesotho eller som har lesothiskt ursprung

less /lˈɛs/ (adj, ut)
bréan
  uttråkad; trött, arg (på något)

leta /lˈeːta/ (v)
amharc

lett /lˈɛt/ (n, ut)
Laitviach
  person från Lettland eller som har lettiskt påbrå

lettisk /lˈɛtːɪsk/ (adj)
Laitviach
  som rör Lettland, det lettiska språket eller folket

lettiska /lˈɛtːɪskˌa/ (n, ut)
Laitvis
  språk som talas främst i Lettland

lettiskt /lˈɛtːɪskt/ (n)
Laitviach

leukocyt /lˈeːʉkˌuːsyːt/ (n, ut)
fuilchill bhán

leva /lˈeːva/ (v)
mair
  vara vid liv

levande /lˈeːvandə/ (adj)
beo
  som lever, vid liv, i livet

levande ljus /lˈeːvandə jˈʉs/ (n)
coinneal

levebröd /lˈɛvəbrˌøːd/ (n, neut)
slí bheatha
  arbete som ger inkomst

level /(en)lˈɛvəl(sv)/ (n, ut)
céim

lever /lˈɛvər/ (n, ut)
ae
  organ (hepar) hos ryggradsdjur, som metaboliserar ämnen i blodet och har förmåga att utsöndra avfallsämnen med gallan, utför tidig metabolism av födoämnen, lagrar glykogen och reglerar blodsockerkoncentrationen (t.ex. via glykogenolys och glukoneogenes), producerar många plasmaproteiner (t.ex. albumin, flera transportproteiner, koagulationsfaktorer, komplementproteiner samt TPO) samt producerar galla (för absorption av lipider i födan)

leveranskedja /lˈɛvərˌansxədjˌa/ (n, ut)
slabhra soláthair

leverantör /lˈɛvərˌantøːr/ (n, ut)
conraitheoir
  aktör som utför en prestation (till exempel ett utfört arbete) mot en motprestation (i regel mot ett överenskommet pris)

levercirros /lˈɛvərsˌɪruːs/ (n, ut)
chiorróis
  sjukligt tillstånd med omfattande fibros (ärrbildning) i levern

leverera /lˈɛvərˌeːra/ (v)
fuascail
  avlämna (varor eller resultat), verkställa en leverans, utföra en leverantörs uppgifter

leverne /lˈɛvərnə/ (n, neut)
saol
  livhank
slí bheatha
  det någon försörjer sig på, det någon lever av

levnad /lˈɛvnad/ (n, ut)
beatha
  kraft att leva; livskraft
  det att leva; liv, existens, tillvaro
  sätt att leva; levnadssätt, leverne, livsföring, vandel

levnadssätt /lˈɛvnadsˌɛt/ (n, neut)
stíl mhaireachtála
  sätt att leva

levnadstecknare /lˈɛvnadstˌɛknarə/ (n, ut)
beathaisnéisí
  person som skildrar en annan (verklig) människas liv

lexikal /lˈɛksiːkal/ (adj)
foclóireachta

lexikograf /lˈɛksiːkˌɔɡraf/ (n, ut)
foclóirí

lexikografi /lˈɛksiːkˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
foclóireacht
  läran om ordböcker och lexikon

lexikon /lˌɛksɪkˈoːn/ (n, neut)
foclóir
  alfabetisk förteckning över ett språks ord med deras definitioner och andra förklaringar

lezginska /lˈɛsjɪnskˌa/ (n, ut)
Leisgis
  ett dagestanspråk som talas av knappt 500 000 personer i nordöstra Kaukasien, i ryska Dagestan och norra Azerbajdzjan

libanes /lˈiːbanəs/ (n, ut)
Liobánach

libanesisk /lˈiːbanəsˌɪsk/ (adj)
Liobánach

libbsticka /lˈɪbstɪkːˌa/ (n, ut)
luáiste
  en art (Levisticum officinale) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten libbsticka

liberalism /lˈiːbərˌalɪsm/ (n, ut)
liobralachas, liobrálachas

liberian /lˈiːbərˌiːan/ (n, ut)
Libéarach
  person från Liberia eller som har liberianska rötter

liberiansk /lˈiːbərˌiːansk/ (adj)
Libéarach
  som rör Liberia eller det liberianska folket

licens /lˈɪsəns/ (n, ut)
ceadúnas
  tillstånd eller behörighet för viss verksamhet

licensiera /lˈɪsənsˌiːərˌa/ (v)
ceadúnas

lid /lˈiːd/ (n, ut)
cnoc
  backe, sluttning; i Norrland i synnerhet om moränbeklädd, ofta skogbevuxen bergssluttning

lider /lˈiːdər/ (n, neut)
sil

liderlig /lˈiːdərlˌɪɡ/ (adj)
ainmhianach
  fylld av sexuella begär, som känner lystnad

lie /lˈiːə/ (n, ut)
speal
  manuellt jordbruksredskap för slåtter av gräs och grödor

liechtensteinare /lˈiːəʃtˌɛnstəˌiːnarə/ (n, ut)
Lichtinstéanach
  person från Liechtenstein eller som har liechtensteinskt ursprung

lieman /lˈiːəmˌan/ (n, ut)
Bás
  personifikation av döden som en person med en lie, ofta som ett benrangel med eller utan svart huva

liga /lˈiːɡa/ (n, ut)
conradh
  benämning på allierade stater som slåss på samma sida i krig
  sammanslutning professionella sportklubbar i de högsta serierna

ligament /lˈiːɡamˌɛnt/ (n)
ballnasc
  förstärkande band av trådlik bindväv som binder samman ben till andra ben i bildningen av en led

ligand /lˈiːɡand/ (n, ut)
liogann
  molekyl eller jon som binder (vanligen specifikt och intermolekylärt (icke-kovalent)) till ett bindningsställe på en biomolekyl, ofta ett protein (t.ex. en receptor)

ligatur /lˈiːɡatˌʉr/ (n, ut)
nasclitir

ligga /lˈɪɡa/ (v)
luigh
  vara utsträckt i vilande läge
  uppehålla sig på en viss plats, ofta för visst syfte
bí
  befinna sig, vara belägen / placerad på en viss plats
  ha som placering, befinna sig på en viss plats i serien, loppet, matchen, under pågående tävling

liguster /lˈiːɡɵstər/ (n, ut)
pribhéad
  någon av de arter buskar eller små träd som hör till släktet Ligustrum; exemplar av dessa arter

lik /lˈiːk/ (adj)
cosúil
  som liknar något, som påminner om något, som har liknande egenskaper som något

lik /lˈiːk/ (n, neut)
corp
  en död kropp
diúgaire
  segelkant (förstärkt med en tross)

lika /lˈiːka/ (adv)
chomh
  på samma sätt; i samma utsträckning

lika mycket /lˈiːka mˈykət/ (adv)
agus
  likafullt

likadan /lˈiːkadˌan/ (adj)
cosúil le chéile

likaledes /lˈiːkalədəs/ (adv)
mar an gcéanna
  likaså, på samma sätt

likartad /lˈiːkɑːrtˌad/ (adj)
cosúil le chéile

likaså /lˈiːkasˌoː/ (adv)
freisin
  även, på samma sätt, sammaledes, likaledes

likbent /lˈɪkbənt/ (adj)
comhchosach
  som har (minst) två lika långa sidor
  som har två icke-parellella sidor som är lika långa

likbil /lˈɪkbiːl/ (n, ut)
cóiste marbh
  specialdesignad bil som kör avlidna personer i kistor till begravningsbyrå, kyrka och begravningsplats

like /lˈiːkə/ (n, ut)
leithéid

likformig /lɪkfˈɔrmɪɡ/ (adj)
aonfhoirmeach

likgiltig /lˈɪkjɪltˌɪɡ/ (adj)
fuarchúiseach
  ointresserad, som inte bryr sig om en viss fråga (eller särskilt mycket i allmänhet)

likgiltighet /lˈɪkjɪltˌɪɡheːt/ (n, ut)
fuarchúis

likhet /lˈɪkheːt/ (n, ut)
comhionannas
  det att vara lik någon eller något annat
  påstående (utsaga) som anger att två objekt är lika, vanligtvis med operatorn =

likkista /lˈɪkkɪstˌa/ (n, ut)
cónra
  avlång kista som ett (eller sällan flera) lik är avsedda att ligga i medan de begravs och senare förmultnar nere i jorden, eller innan de kremeras

likna /lˈiːkna/ (v)
is cosúil le
  ha likartat utseende, se ut som

likrikta /lˈɪkrɪktˌa/ (v)
lárshrutha
  att vända i samma riktning; ge en enhetlig inriktning åt
ceartaigh
  förvandla växelström till likström eller växelspänning till likspänning

liksom /lˈɪksɔm/ (adv)
ar nós
  nästan, till synes, så att säga, på sätt och vis

likström /lɪkstrˈœm/ (n, ut)
sruth díreach
  en elektrisk ström som vars riktning inte ändras och vars storlek är praktiskt taget konstant

liktydig /lɪktˈyːdɪɡ/ (adj)
comhchiallach
  synonym, med samma betydelse

likviditet /lˈɪkviːdˌiːteːt/ (n, ut)
leachtacht
  mått på en organisations kortsiktiga betalningsförmåga

likväl /lˈɪkvɛːl/ (adv)
mar sin féin
  trots detta, ändå, ändock

likör /lˈiːkøːr/ (n, ut)
licéar

lila /lˈiːla/ (adj)
corcra

lilja /lˈɪlja/ (n, ut)
lile
  en växtart i familjen liljeväxter (Liliaceae)

liljekonvalj /lˈɪljəkˌɔnvalj/ (n, ut)
lile na ngleanntán
  en art (Convallaria majalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten liljekonvalj

lillasyster /lˈɪlasystər/ (n, ut)
deirfiúr

lillebror /lˈɪləbrˌuːr/ (n, ut)
bráthair
  yngre manligt syskon

lillfinger /lˈɪlfɪŋər/ (n)
méar bheag
  det femte och minsta fingret på en människohand

lim /lˈiːm/ (n, neut)
glae

limaböna /lˈiːmabˌøːna/ (n, ut)
pónaire mhór
  en växtart (Phaseolus lunatus) inom familjen ärtväxter; exemplar av denna art
  ätlig böna från växten limaböna (1)

lime /lˈiːmə/ (n, ut)
líoma
  frukt från citrusträdet lime (1) (Citrus ×aurantiifolia)

limma /lˈɪma/ (v)
glae

limpa /lˈɪmpa/ (n, ut)
bairín
  (avlångt) bröd
deic
  förpackning med vanligtvis 10 paket cigaretter

lina /lˈiːna/ (n, ut)
dorú
  långt och tunt rep eller vajer

linblond /lˈɪnblɔnd/ (adj)
buíbhán
  som har en matt, ljusgul hårfärg likt moget lin

lind /lˈɪnd/ (n, ut)
teile
  (individ av) någon av arterna inom släktet lindar (Tilia)

linda /lˈɪnda/ (v)
gaoth
  omvira, vira (runt)

lindra /lˈɪndra/ (v)
aosáid

lindrig /lˈɪndrɪɡ/ (adj)
bán-

linearitet /lˈiːnəˌariːtˌeːt/ (n, ut)
líneacht
  det att vara linjär

linfrö /lɪnfrˈøː/ (n, neut)
ros
  frö från plantan lin

lingeri /lˈɪŋərˌiː/ (n, neut)
éadaí cnis
  kollektivt om (dam)underkläder av liknande material

lingon /lˈɪŋɔn/ (n, neut)
bódhearc

lingua franca /lˈɪŋʉˌa frˈanka/ (n)
francbhéarla
  språk som talas mellan människor med olika modersmål

lingvist /lˈɪŋvɪst/ (n, ut)
teangeolaí
  person som forskar i språk

lingvistik /lˈɪŋvɪstˌiːk/ (n, ut)
teangeolaíocht
  läran om språk

lingvistisk /lˈɪŋvɪstˌɪsk/ (adj)
teangeolaíoch
  som avser lingvistik

linjal /lˈɪnjal/ (n, ut)
rialóir

linje /lˈɪnjə/ (n, ut)
líne
  (rakt) streck

linjärt rum /lˈɪnjət rˈɵːm/ (n)
spás veicteoireach

linne /lˈɪnə/ (n, neut)
línéadach
  tyg av lin

linning /lˈɪnɪŋ/ (n, ut)
banda coime
  fastsydd remsa vid öppning

linolja /lˈiːnɔljˌa/ (n, ut)
ola rois
  olja som tillverkas av lin

lins /lˈɪns/ (n, ut)
lionsa
  Transparent kropp som bryter ljus kring en axel, till exempel i ett människoöga.
  en växt, tillhörande familjen ärtväxter (Fabaceae), vars frön är formade som en konvex lins

lipa /lˈiːpa/ (v)
caoin
  gråta och gnälla

lipid /lˈiːpiːd/ (n, ut)
lipid

lira /lˈiːra/ (n, ut)
lir
  namn på olika stråkinstrument med ursprung i lyran, såsom fiddla och rebec, dels vevliran
  förkortning av vevlira; ett slags stränginstrument med klaviatur och 3 till 6 strängar, på vilket tonen frambringas därigenom att strängarna strykas med ett hjul som kringvrides med en vev
leabhar
  nuvarande eller tidigare valuta i ett flertal länder (Italien, Malta, Turkiet...)

lira /lˈiːra/ (v)
imir
  spela (t.ex. instrument, sport, spel), särskilt i grupp (samverka)

list /lˈɪst/ (n, ut)
glic
  slughet; förmåga att lura motspelare genom att hitta oväntade lösningar (kan vara både positivt och negativt)

lista /lˈɪsta/ (n, ut)
liosta
  uppsättning med korta texter, figurer e.dyl., särskilt om ordnade över och under varandra på ett papper etc.

listig /lˈɪstɪɡ/ (adj)
glic

lita /lˈiːta/ (v)
cuir in iontaoibh

lita på /lˈiːta poː/ (v)
dóchas a bheith agat as
  tro att det någon eller några säger är sant eller åtminstone avsett att vara sant
  tro att något fungerar eller kommer att fungera väl

litauer /lˈiːtaˌʉər/ (n, ut)
Liotuánach
  person från Litauen eller med litauiska rötter

litauisk /lˈiːtaˌʉɪsk/ (adj)
Liotuánach
  det som rör Litauen, det litauiska språket eller folket

litauiska /lˈiːtaˌʉɪskˌa/ (n, ut)
Liotuáinis
  språk som talas främst i Litauen

litchi /lˈɪtʃiː/ (n, ut)
lítsí
  stenfrukt från trädet med samma namn

lite /lˈiːtə/ (adv)
rud beag
  inte i stor utsträckning eller mängd

lite grann /lˈiːtə ɡrˈan/ (adv)
rud beag
  i begränsad utsträckning; inte så mycket; (mycket) lite

liten /lˈiːtən/ (adj)
beag

litenhet /lˈiːteːnhˌeːt/ (n, ut)
laghad
  det att vara liten

liter /lˈiːtər/ (n, ut)
lítear

litet /lˈiːteːt/ (adv)
beag

litium /lˈiːtiːˌʉm/ (n, neut)
litiam
  den enklaste alkalimetallen, det lättaste fasta ämnet, och det tredje lättaste grundämnet. Symbol Li och atomnummer 3

litografi /lˈiːtɔɡrˌafiː/ (n, ut)
liteagrafaíocht
  stentryck, en metod för tryckning med fet oljekrita på en yta av kalksten
liteagraf
  en bild mångfaldigad genom stentryck

litoral /lˈiːtuːrˌal/ (adj)
cladach
  strandnära, kustnära

litosfär /lˈiːtɔsfˌɛːr/ (n, ut)
litisféar

litteratur /lˈɪtːeːrˌatʉr/ (n, ut)
litríocht

litteraturkritik /lˈɪtːeːrˌatɵrkrˌɪtiːk/ (n, ut)
critic liteartha
  granskande bedömning av böcker; recension av skönlitteratur

litteratör /lˈɪtːeːrˌatøːr/ (n, ut)
scríbhneoir

liv /lˈiːv/ (n, neut)
saol
  (del av) människors liv (def. 1 ovan) och verksamhet

livegen /lˈiːvəjən/ (adj)
daoirseach
  ofri i ett feodalt samhälle, bunden till bo på samma plats och/eller lyda under samma ägare

livegen /lˈiːvəjən/ (n)
daoirseach
  en livegen person

livegenskap /lˈiːvəjənskˌɑːp/ (n, ut)
daoirse
  förhållandet att vara livegen, en form av feodal ofrihet eller slaveri

livermorium /lˈiːvərmˌuːriːˌʉm/ (n)
livearmóiriam
  ett grundämne med atomnummer 116, atommassa 292 och symbolen Lv

liverpoolare /lˈiːvərpˌuːuːlˌarə/ (n, ut)
Learphollach
  person från eller boendes i Liverpool

livförsäkring /lɪvfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
árachas saoil
  försäkring som betalar pengar till förmånstagaren ifall försäkringstagaren dör innan en viss ålder

liviska /lˈiːvɪskˌa/ (n, ut)
líovlainnis
  ett östersjöfinskt språk som talas av liver i västra Lettland

livlig /lˈɪvlɪɡ/ (adj)
anamúil

livlighet /lˈɪvlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
móraigeantacht
  egenskapen att vara livlig

livlina /lˈɪvliːnˌa/ (n, ut)
líne tharrthála
  lina som räddar liv
  något som kan rädda

livmoder /lˈɪvmuːdər/ (n, ut)
broinn
  organ (uterus) i bäckenet hos honor, förbundet, via livmoderhalsen (cervix uteri) med vagina inferiort och de två äggledarna superiort och lateralt, i vars slemhinna (endometriet) en blastocyst (ursprungligen ett befruktat ägg från en äggledare) kan implanteras och utvecklas till ett embryo och sedan ett foster (som får syre och näring från modern via livmodern) som slutligen, vid födseln, lämnar moderns kropp via vaginan

livmoderhals /lˈɪvmuːdˌɛrhals/ (n, ut)
ceirbheacs
  (förekomst av) den nedersta delen (cervix uteri) hos en livmoder (uterus), vilken slutar med öppningen mot vagina

livmoderhalscancer /lˈɪvmuːdˌɛrhalskˌansər/ (n, ut)
ailse cheirbheacs
  cancer i livmoderhalsen (cervix uteri)

livré /lɪvrˈeː/ (n, neut)
libhré
  uniform för betjänt, chaufför eller annan tjänare

livsfarlig /lɪvsfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
marfach
  så farlig att det finns risk att orsaka att någon dör

livskraft /lˈɪvskraft/ (n, ut)
beathfhórsa
  kraft att leva

livsmedel /lˈɪvsmeːdˌɛl/ (n, neut)
bia
  föremål, ofta produkt i affär, som kan ätas eller drickas

livsstil /lˈɪvstiːl/ (n, ut)
stíl mhaireachtála

livvakt /lˈɪvakt/ (n, ut)
garda cosanta
  enskild person med uppgift att skydda någons säkerhet och liv

ljud /jˈʉd/ (n, neut)
fuaim

ljuda /jˈʉda/ (v)
fuaimnigh
  avge ett ljud

ljudbok /jˈʉdbuːk/ (n, ut)
closleabhar
  bok inläst på kassettband eller cd

ljuddämpare /jˈʉdəmpˌarə/ (n, ut)
ciúnadóir
  ljuddämpande enhet på avgasrör till förbränningsmotor
  ljuddämpande tillbehör till handeldvapen (pistol)

ljudlig /jˈʉdlɪɡ/ (adj)
callánach

ljudligt /jˈʉdlɪkt/ (adv)
os ard
  avledning till adjektivet ljudlig

ljudlös /jˈʉdløːs/ (adj)
i do thost

ljudlöshet /jˈʉdlˈœsheːt/ (n, ut)
ciúnaigh

ljudpinne /jˈʉdpɪnə/ (n, ut)
anam
  pinne mellan lock och botten i en violin; som akustiskt förenar dem

ljudstyrka /jˈʉdstyrkˌa/ (n, ut)
imleabhar
  styrka hos ljud

ljudtekniker /jˈʉdtəknˈiːkər/ (n, ut)
innealtóir fuaime
  tekniker som sköter ljudet

ljudvåg /jˈʉdvoːɡ/ (n, ut)
fuaimthonn
  longitudinell våg av tryckökning som sprider sig i ett material, speciellt om de för människan hörbara frekvenserna 20–20&nbsp;000&nbsp;Hz

ljuga /jˈʉɡa/ (v)
bréag
  (avsiktligt alternativt genom försummelse) förvränga sanning, uttala lögn eller lämna osann information

ljum /jˈʉm/ (adj)
patuar
  mellan varm och kall; med en temperatur som uppfattas som behaglig

ljumske /jˈʉmsxə/ (n, ut)
bléin
  veck mellan buk och lår och området där omkring

ljung /jˈʉŋ/ (n, ut)
fraoch
  en växtart (Calluna vulgaris), i familjen ljungväxter (Ericaceae); individ av denna art

ljunghed /jˈʉŋhəd/ (n, ut)
caorán
  platt öppet trädlöst landskap övervägande bevuxet med ljungväxter

ljungpipare /jˈʉŋpiːpˌarə/ (n, ut)
feadóg bhuí

ljus /jˈʉs/ (n, neut)
solas
  elektromagnetisk strålning, i synnerhet sådan som våra ögon kan reagera på och därigenom ge upphov till syn
  ett föremål eller en teknisk anordning som ger upphov till synligt ljus (1), lampa, strålkastare, lykta
  en andligt inspirerad sanning
coinneal, solas
  ett föremål som ger upphov till synligt ljus (1) genom att bränna stearin, en olja eller annat brännbart ämne

ljusblå /jˈʉsbloː/ (adj)
spéirghorm
  som har en ljus nyans av blå ( )

ljusets hastighet /jˈʉsəts hˈastɪɡhˌeːt/ (n)
velocidade da luz
  hastigheten för elektromagnetisk strålning i vakuum; den högsta möjliga hastigheten för rörelse eller informationsöverföring; en mycket viktig och känd fysikalisk konstant

ljusglimt /jˈʉsɡlɪmt/ (n, ut)
léaró
  plötslig och kortvarig skymt av ljus

ljushyad /jˈʉshyːˌad/ (adj)
gealacán
  med ljus hy

ljuskälla /jˈʉsxəlˌa/ (n, ut)
bán-

ljussax /jˈʉsaks/ (n, ut)
smóladán
  en sax avsedd för att ansa veken på ljus

ljusstake /jˈʉstakə/ (n, ut)
coinnleoir

ljusstråle /jˈʉstroːlə/ (n, ut)
ga
  stråle av ljus

ljusår /jˈʉsoːr/ (n, neut)
solasbhliain
  en längdenhet; sträcka som motsvarar den sträcka en ljusstråle färdas i vakuum under ett år

ljuv /jˈʉv/ (adj)
milis
  härlig, älsklig, skön, behaglig, angenäm

loafers /lˈuːafˌɛʂ/ (n, ut)
liairne
  speciell sko utan snörning

lob /lˈuːb/ (n, ut)
bog
  avgränsad del av kroppsdel eller organ

lobba /lˈɔba/ (v)
forhalla
  försöka påverka beslutsfattare i en viss riktning; utöva lobbyverksamhet

lobbyist /lˈɔbyːˌɪst/ (n, ut)
brústocaire
  person som aktivt försöker övertyga lagstiftare om att en viss lag bör ändras eller att en viss policy bör införas

lock /lˈɔk/ (n)
clúdach
  del av en behållare som används som förslutningsanordning eller hölje, oftast genom att helt täcka öppningen till behållaren
ciabhóg
  samling kurvade hårstrån

locka /lˈɔkːa/ (v)
coirnín
  göra lockig

lockig /lˈɔkːɪɡ/ (adj)
casta
  som har lockar, som inte är rak

lod /lˈuːd/ (n, neut)
aigeach
  i tråd hängande tyngd (vikt) avsedd att visa den lodräta linjen eller för att mäta avstånd till något nedanför, t.ex. vattendjupet
bolta
  tjockare sorts pil som avfyras från armborst

lodare /lˈuːdarə/ (n, ut)
bóithreoir
  (hemlös) person som saknar fast anställning, ofta om någon som är alkoholiserad eller beroende av andra droger

lodjur /lɔjˈʉr/ (n, neut)
lincse
  individ av någon art från släktet Lynx inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

loft /lˈɔft/ (n, neut)
lochta
  taknära del av en byggnad

loganbär /lˈoːɡanbˌɛːr/ (n, neut)
lóganchaor
  en hybrid mellan björnbär och hallon som togs fram under 1800-talet i Kalifornien
  frukten från loganbärsbusken (1) som är ett bär

logaritm /lˈoːɡarˌɪtm/ (n, ut)
logartam
  det tal (logb, eller b-logaritmen) som man måste upphöja ett givet tal b till, för att få x

loge /lˈoːjə/ (n, ut)
scioból
  förvaringsutrymme för säd i äldre tiders ladugårdar

logg /lˈɔɡ/ (n, ut)
taifead
  historik över händelser

logga /lˈɔɡa/ (v)
bloc

logga in /lˈɔɡa ˈɪn/ (v)
logáil isteach
  ange sin kontoinformation i ett datorprogram (även om operativsystem och webbplats) för att begära inträde i ett system och därmed få tillgång till information och/eller få personligt anpassade inställningar

logi /lˈoːɡiː/ (n)
lóistín

logik /lˈoːɡiːk/ (n, ut)
loighic

logistik /lˈoːɡɪstˌiːk/ (n, ut)
lóistíocht
  kunskapen om att leda och effektivt kontrollera materialflöden samt till dessa kopplade resurs-, informations- och monetära flöden; idag ofta främst om varutransporter

lojalitet /lˈuːjalˌiːteːt/ (n, ut)
dílseacht

loka /lʊkˈa/ (n, ut)
feabhrán
  växt av släktet Heracleum

lokal /lʊkˈɑːl/ (adj)
logánta
  som endast berör ett (förhållandevis) litet område (t ex en stad eller ett öppet klot, av något större, exempelvis ett land eller en definitionsmängd)

lokal /lʊkˈɑːl/ (n, ut)
plás
  tredimensionellt område inomhus som begränsas av golv, väggar och tak
  restaurang, krog, pub
  utrymme för föreningsverksamhet eller annan kollektiv verksamhet
  fyndort, hemvist eller växtplats för grupp eller specimen inom djur- och växtriket

lokativ /lʊkˈɑːtiːv/ (n, ut)
áitreabhach
  kasus som i sig uttrycker läge eller som förekommer tillsammans med lägesprepositioner

lom /lˈɔm/ (n, ut)
foitheach
  en simfågel som tillhör familjen lommar

lomhörd /lɔmhˈœrd/ (adj)
nach bhfuil an éisteacht go maith agat
  som hör dåligt

longitud /lˈɔŋiːtˌʉd/ (n, ut)
domhanfhad

longitudinell /lˈɔŋiːtˌʉdiːnˌɛl/ (adj)
comhréireach

look /lˈuːuːk/ (n, ut)
oinniún
  stil, utseende

loop /lˈuːuːp/ (n, ut)
dol
  lodrät cirkulär bana
  en konstruktion inom imperativa programmeringsspråk som gör att ett kodblock upprepas

loopa /lˈuːuːpˌa/ (v)
dol
  flyga i loop
  köra i loop

looping /lˈuːuːpˌɪŋ/ (n, ut)
dol
  (manövrering för att åstadkomma) cirkulär bana i vertikalplanet vid flygning

lopp /lˈɔp/ (n, neut)
rás
  tävling i grenar där man springer, kör bil, åker häst eller dylikt; åkning; löpning

loppa /lˈɔpa/ (n, ut)
dreancaid
  insekt från ordningen loppor (Siphonaptera), som lever som blodsugande parasit

loppmarknad /lˈɔpmarknˌad/ (n, ut)
margadh na míol
  plats där många begagnade varor säljs, ofta till låga priser

lord /lˈuːrd/ (n, ut)
tiarna
  herre, i Storbritannien och Irland till- och omtalas innehavare av baron-, viscount-, earl- och markisvärdighet som lord med tillägg av namn eller aktuell territoriebeteckning (dock aldrig med förnamn utom endast med förnamn för son till hertig och markis).

lort /lˈuːt/ (n, ut)
garr
  smuts

lorta ner /lˈuːta nˈeːr/ (v)
cáidheach
  göra så att något blir smutsigt (lortigt); speciellt om sig själv

lortgris /lˈuːtɡriːs/ (n, ut)
muc

lortig /lˈuːtɪɡ/ (adj)
salach

lott /lˈɔt/ (n, ut)
cinniúint
  andel av en helhet, del av något större
  tomt, ett stycke land, fastighet
ticéad
  biljett som utgör en andel i ett lotteri

lotus /lˈuːtʉs/ (n, ut)
loiteog
  lotusblomma; blomma från någon av flera näckrosliknande växter i släktet Nelumbo och näcksläktet (Nymphaea)

lov /lˈoːv/ (n)
laethanta saoire
  ledighet från skolgång
cas
  vändning upp mot vinden av segelfartyg; sväng
clú
  beröm; hyllning

lova /lˈoːva/ (v)
gealltanas
  ge löfte om
  försäkra, svära
clú
  hänfört och tacksamt berömma

lova gott /lˈoːva ɡˈɔt/ (v)
tréitheach

lovande /lˈoːvandə/ (adj)
tréitheach
  ; som lovar
  som inger förhoppningar för framtiden, som är rik på löften

lovorda /lˈoːvuːrdˌa/ (v)
clú
  ge lovord till

luckra /lˈɵkra/ (v)
scaoil
  göra jorden lucker, porös

luddig /lˈɵdɪɡ/ (adj)
clúmhach
  fluffig, mjuk

luden /lˈʉdən/ (adj)
clúmhach

luder /lˈʉdər/ (n, neut)
striapach
  prostituerad alternativt promiskuös kvinna, även prostituerad man

luffa /lˈɵfa/ (v)
fear siúil
  vandra eller resa billigt längre sträckor utan färdplan; utöva lösdriveri

luffare /lˈɵfarə/ (n, ut)
fear siúil
  kringvandrande tiggare, vagabond, lösdrivare

luft /lˈɵft/ (n, ut)
aer
  den blandning av gaser, främst kvävgas och syrgas, som finns i atmosfären och går att andas

lufta /lˈɵfta/ (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch

luftfarkost /lˈɵftfarkˌɔst/ (n, ut)
aerárthach

luftfart /lɵftfˈɑːt/ (n, ut)
eitlíocht
  trafik med luftfarkoster (särskilt flygplan)

luftfartyg /lɵftfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
aerárthach
  fordon för transport genom luften

luftgitarr /lˈɵftjiːtˌar/ (n, ut)
aerghiotár
  föreställd gitarr som en person låtsas spela på

luftrum /lˈɵftrɵːm/ (n, neut)
aerspás

luftskepp /lˈɵftsxəp/ (n, neut)
aerlong
  ballongliknande luftburen farkost, fylld med gas lättare än luft

luftstrupe /lˈɵftstrʉpə/ (n, ut)
aerchonair, píobán
  rörformat organ som utgör förbindelsen mellan struphuvudet och förgreningen till två bronker som fortsätter till lungorna

lufttryck /lˈɵftryk/ (n, neut)
brú an atmaisféir
  trycket som orsakas av atmosfärens luft genom dess tyngd över en viss area

luftvapen /lˈɵftvapən/ (n, neut)
aerghunna
  skjutvapen som slungar iväg projektiler med hjälp av komprimerad luft

luftväg /lˈɵftvɛːɡ/ (n, ut)
aerbhealach
  enskild komponent i det ihåliga rörsystem som transporterar andningsluft i ett djur, bestående av näshåla, munhåla, svalg, struphuvud, luftstrupe, bronker och bronkioler

lugg /lˈɵɡ/ (n, ut)
frainse
  (om människors) hår som växer precis ovanför pannan och eventuellt hänger ner i pannan
bruth
  samling av korta, täta och mjuka hår (t.ex. på djurkropp, tyg)

luggsliten /lˈɵɡsliːtən/ (adj)
ar an bhfáithim
  sliten i luggen (luddiga ytan) så att vävens trådar blivit synliga

lugn /lˈɵŋn/ (adj)
suaimhneach
  ett tillstånd av stillhet, utan tecken på upprördhet, oro eller rädsla
  avsaknad av oroligheter, oljud, rörelse
  som inte anses märkvärdig märkvärdig

lugn /lˈɵŋn/ (n, neut)
ciúin
  tillstånd hos det som är lugnt

lugna /lˈɵŋna/ (v)
calma
  göra lugn(are)

lugnt /lˈɵŋnt/ (adv)
fuaraigh
  acceptabelt, oproblematiskt; om tjänst som ej innebär för stor uppoffring

lukrativ /lˈɵkrɑːtˌiːv/ (adj)
brabúsach
  som ger god avkastning; (mycket) (ekonomiskt) lönsam

lukt /lˈɵkt/ (n, ut)
boladh
  uppfattning av luktsinnet

lukta /lˈɵkta/ (v)
bolaigh
  använda luktsinnet för att analysera en lukt
  avge en (oangenäm) lukt

luktcell /lˈɵktsəl/ (n, ut)
céadfach
  (primär) sinnescell, belägen i luktepitelet i näshålans tak, i form av en nervcell med kemoreceptorer belägna transmembrant på det tiotal cilier som utgår från nervcellens dendrit; de samlade luktcellerna står för människans (och andra djurs) luktsinne

lumpen /lˈɵmpən/ (adj)
uiríseal
  som handlar svekfullt och taktlöst
ceachartha
  obetydlig; simpel

lumpsamlare /lˈɵmpsamlˌarə/ (n, ut)
fear ceirteacha
  person som samlar och återvinner lump (kasserade textilier)

lunch /lˈɵnʃ/ (n, ut)
lón
  måltid mitt på dagen vid lunchtid

luncha /lˈɵnʃa/ (v)
lón

lunchrast /lˈɵnʃrast/ (n, ut)
sos lóin

lunga /lˈɵŋa/ (n, ut)
scamhóg
  organ hos de ryggradsdjur som andas luft, som har som främsta uppgift att syresätta blodet och avsöndra vissa restprodukter, framförallt koldioxid;

lungartär /lˌɵŋatˈɛːr/ (n, ut)
artaire scamhógach
  den artär (truncus pulmonalis, arteria pulmonalis) som utgår från höger hjärtkammare, delar upp sig i två grenar (en till vardera lungan) och levererar syrefattigt blod till lungkretsloppet för syresättning

lungcancer /lˈɵŋkansər/ (n, ut)
ailse scamhóg
  cancer i lunga

lunginflammation /lˌɵŋɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
niúmóine
  inflammatorisk sjukdom i lungan

lunglob /lˈɵŋluːb/ (n, ut)
bog
  lob hos lunga

lunnefågel /lˈɵnəfˌoːjəl/ (n, ut)
puifín

lunta /lˈɵnta/ (n, ut)
mórleabhar
  en gammal tjock (och illa medfaren) bok; en packe skrivna papper
aidhnín
  en sorts snodd som tändanordning för eldvapen förr i tiden

lupen /lˈʉpən/ (adj)
ruthag
  perfektparticip av löpa

lupin /lʉpˈiːn/ (n, ut)
lúipín
  växt och blomma av släktet Lupinus av familjen Fabaceae (ärtväxter)

lupp /lˈɵp/ (n, ut)
gloine formhéadúcháin
  instrument som utgörs av en konvex lins vars syfte är att förstora det objekt man tittar på

lur /lˈʉr/ (n, ut)
gabhdán
  (handtag till) telefon

lura /lˈʉra/ (v)
dallamullóg
bréag
  med onda avsikter hålla sig gömd och vänta på någon

lurifax /lˈʉriːfˌaks/ (n, ut)
anstrólaí

lurig /lˈʉrɪɡ/ (adj)
fabhtach
  (om person eller djur) som har förmåga att lura andra (på ett oskyldigt eller skämtsamt sätt); (om handling eller sak) som röjer dylik egenskap; (om problem) som kräver list för att lösas

lus /lˈʉs/ (n, ut)
míol
  en insekt från ordningen Phthiraptera, som suger blod av däggdjur

luska /lˈɵska/ (v)
cuardach

lust /lˈɵst/ (n, ut)
dúil
  det att vilja och vara motiverad att göra något
  glädje, ofta med sexuella drifter

lustig /lˈɵstɪɡ/ (adj)
greannmhar
  humoristisk
aisteach
  underlig, besynnerlig

lustigkurre /lˈɵstɪɡkˌɵrə/ (n, ut)
croith
  person som ofta skojar och skämtar

lut /lˈʉt/ (n)
ardú
  lutande ställning eller läge
buac
  vattenlösning av basiska kemikalier; t.ex. natriumhydroxid, NaOH

luta /lˈʉta/ (n, ut)
liúit
  knäppt stränginstrument med strängar (vilka man knäpper på), hals och resonanskropp, som är formad som ett genomskuret päron

lutenist /lˈʉtənˌɪst/ (n, ut)
liúiteadóir
  person som spelar luta

lutetium /lˈʉtətˌiːʉm/ (n, neut)
lúitéitiam

lutheran /lˈɵthərˌan/ (n, ut)
Clann Liútair

luthersk /lˈɵthəʂk/ (adj)
Liútarach
  protestantisk, enligt Martin Luthers lära

lutning /lˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
céim fhána
  sätt på vilket en rät linje lutar i ett koordinatsystem
  sätt på vilket något lutar

luva /lˈʉva/ (n, ut)
caidhp
  enkel mössa av skinn eller tyg (eller stickad av ullgarn), vanligen rund, tätt åtsittande och utan brätten; stundom (skämtsamt) om mössa i allmänhet

luxemburgare /lˈʉksəmbˌɵrɡarə/ (n, ut)
Lucsamburgach
  person, speciellt man, från Luxemburg

luxemburgsk /lˈʉksəmbˌɵrɡsk/ (adj)
Lucsamburgach
  som rör Luxemburg eller dess invånare

luxemburgska /lˈʉksəmbˌɵrɡska/ (n, ut)
Lucsamburgach

luxuös /lˈʉksʉˌøːs/ (adj)
macnasach
  som utmärks av lyx

ly /lˈyː/ (n, neut)
dún
  tillflyktsort

lya /lˈyːa/ (n, ut)
cró folaigh
  gryt, jordhåla, underjordiskt bo för djur, t.ex. grävling eller rödräv

lycka /lˈykːa/ (n, ut)
sonas
  känsla av att må mycket bra; stor upplevelse av välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka; känsla av att vara lycklig; (i fornnordisk folklore) övernaturlig kraft som garanterade en persons goda framtid
ádh
  tur; slumpartat inträffat positiv händelse

lycka till /lˈykːa tɪl/ (interjection)
go n-éirí an t-ádh leat
  anger att man hoppas att det ska gå bra för mottagaren

lycklig /lˈyklɪɡ/ (adj)
sásta
  som mår mycket bra pga gynnsamma omständigheter, ofta i form av rikedom/makt och hälsa; eller som upplever stort välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka
  tursam, lyckosam, väl

lyckligtvis /lˈyklɪktvˌiːs/ (adv)
ádhúil

lyckopiller /lykːˈɔpɪlər/ (n, neut)
frithdhúlagair

lyckosam /lˈykːuːsˌam/ (adj)
méanar

lyda /lˈyːda/ (v)
géill do
  följa order; göra som man blir tillsagd

lydelse /lˈyːdəlsə/ (n, ut)
foclaíocht
  sätt varpå något lyder

lydisk /lˈyːdɪsk/ (adj)
Lidiach
  som rör språket lydiska, regionen Lydien, eller dess forna bosättare

lydiska /lˈyːdɪskˌa/ (n, ut)
Lidis
  utdött indoeuropeiskt språk i den anatoliska språkgruppen som en gång talades i Lydien i Mindre Asien i nuvarande Turkiet

lydnad /lˈydnad/ (n, ut)
umhlaíocht

lyft /lˈyft/ (n)
ardaitheoir
  det att lyfta
  apparat för att lyfta

lyfta /lˈyfta/ (v)
tóg
  förflytta något uppåt; förbättra läget för något

lyftare /lˈyftarə/ (n, ut)
ardaitheoir
  person som lyfter

lyftkran /lˈyftkran/ (n, ut)
craein

lykta /lˈykta/ (n, ut)
laindéar
  utomhus lampa; ofta bärbar eller på fordon

lykta /lˈykta/ (v)
cuir ar scor
  avsluta, bringa till ett slut

lyktgubbe /lˈyktɡɵbə/ (n, ut)
tine ghealáin
  små mystiska ljus som nattetid kan skymtas över myrar, kärr eller småsjöar (varunder en skatt eller andra rikedomar (såsom t.ex. malmfyndigheter) ligga gömda)

lyktstolpe /lˈyktstɔlpə/ (n, ut)
lampa sráide
  stolpe med en lampa högst upp som ofta används vid vägkanter för att belysa vägen när det är mörkt

lymfa /lˈymfa/ (n, ut)
limfe
  kroppsvätska som finns i lymfkärlen, d.v.s. "uppsugen" vävnadsvätska på väg tillbaka till blodbanan

lymfkörtel /lymfkˈœtəl/ (n, ut)
faireog limfe
  litet organ (ett av ett stort antal i kroppen) som utgör en nod i lymfsystemet, vilket tar emot lymfa från ett antal lymfkärl och samlar dessa i ett större lymfkärl, och som spelar en stor roll för immunförsvaret eftersom körteln utgör en mötesplats för antigener, dendritiska celler och lymfocyter, samt erbjuder en plats för lymfocyter att proliferera (och, för B-celler, utföra somatisk hypermutation)

lymfom /lˈymfɔm/ (n, neut)
liomfóma
  en sorts tumör (ofta en elakartad sådan) som utgörs av (en fokal massa av) neoplastiska lymfocyter, t.ex. i en lymfkörtel

lymmel /lˈyməl/ (n, ut)
alfraits
  föraktlig, illvillig och ohederlig människa utan hänsyn

lyra /lˈyːra/ (n, ut)
lir
  ett slags handhållet harpliknande stränginstrument som har funnits i över 5000 år

lyrik /lˈyːriːk/ (n, ut)
liricí

lyriker /lˈyːriːkər/ (n, ut)
bard
  författare av lyrik

lysa /lˈyːsa/ (v)
taitin
  avge (synligt) ljus

lyse /lˈyːsə/ (n, neut)
solas
  belysning

lysmask /lˈysmask/ (n, ut)
lampróg

lyssna /lˈysna/ (v)
éist
  höra; i synnerhet uppmärksamma vad man hör

lyster /lˈystər/ (adj)
lonrach
  strålande, lysande, klar; glänsande

lyster /lˈystər/ (n, ut)
glioscarnach
  strålning från ljuskälla; glans

lytt /lˈyt/ (adj)
duine faoi mhíchumas
  handikappad, ofärdig, vanför

lyx /lˈyːks/ (n, ut)
só

lä /lˈɛː/ (n)
fothain
  skydd mot blåst
Laoi
  riktning medvind; läge lägre ner i förhållande till vinden

läcka /lˈɛkːa/ (n, ut)
poll
  punkt där ett föremål eller material misslyckas med att hålla ute eller hålla inne en vätska eller en gas och alltså släpper igenom denna (trots att den är konstruerad för att hålla tätt)
  person som avslöjar information som skulle hållits inom en viss grupp, vanligen utan att dra uppmärksamhet till sig själv

läcka /lˈɛkːa/ (v)
poll
  släppa igenom en vätska eller en gas på ett sätt som inte var avsikten med föremålet
  avslöja en hemlighet, utan att göra det känt för övriga som kände till denna, vem som förde vidare informationen

läckage /lˈɛkːaɡə/ (n, neut)
sileadh
  förlust genom att något läcker (dvs inte håller tätt)

läcker /lˈɛkːər/ (adj)
blasta
  välsmakande, god, delikat

läder /lˈɛːdər/ (n, neut)
leathar
  material bestående av djurskinn som efter garvning används till kläder, väskor och bijouterier med mera

läderhud /lˈɛːdərhˌʉd/ (n, ut)
deirm
  det andra och undre lagret (dermis) som huden (cutis) består av, under överhuden (epidermis, det övre lagret)

lägda /lˈɛɡda/ (n, ut)
ceantar
  åker, öppen gräsvall, äng eller fält

läge /lˈɛːɡə/ (n, neut)
feidhmeannas
  plats, där något finns fysiskt; position
cúrsaí
  situation

lägenhet /lˈɛːɡeːnhˌeːt/ (n, ut)
árasán
  bostad bestående av flera rum i ett hus med flera bostäder, dessa vanligen avgränsade med låsbar dörr

läger /lˈɛːɡər/ (n, neut)
campa
  tillfällig boplats för en grupp av människor, t.ex. scouter, fångar eller militärer

lägga /lˈɛɡa/ (v)
cuir
  få att ligga, placera i horisontalt läge
  placera i en ficka eller väska
dráma
  spela ut ett kort
aoile
  slänga sina kort och inte längre delta aktivt i handen

lägga tillbaka /lˈɛɡa tˈɪlbɑːkˌa/ (v)
aischuir
  lägga /något/ till dess ursprungliga position

läggdags /lˈɛɡdɑːɡs/ (adv)
am luí

läggning /lˈɛɡnɪŋ/ (n, ut)
aoile
  händelse då korten slängs

läglig /lˈɛɡlɪɡ/ (adj)
tráthúil

läka /lˈɛːka/ (v)
cneasaigh
  bli eller göra frisk

läkare /lˈɛːkarə/ (n, ut)
dochtúir
  medicinskt utbildad person som har som yrke att bota sjuka eller skadade och/eller förebygga ohälsa; person med läkarexamen

läkemedel /lˈɛːkəmˌeːdəl/ (n, neut)
druga

läkevänderot /lˈɛːkəvˌɛndərˌuːt/ (n)
caorthann corraigh
  en växtart (Valeriana officinalis) inom familjen vänderotsväxter (Valerianaceae); exemplar av denna art

läkning /lˈɛknɪŋ/ (n, ut)
slánú
  processen (för ett sår) att läka

läkt /lˈɛkt/ (n, ut)
lata
  lång, fint formad och rektangulärt sågad eller huggen regel av trä, vanligen bredare än den är tjock, som används som underlag vid taktäckning eller rappning

lämna /lˈɛmna/ (v)
fág
  färdas bort från, resa iväg från, avgå från /stationen/; gå bortåt från /något eller någon/; röra sig ifrån /någon eller något/
  avsluta sin inblandning med /något eller någon/; avlägsna sig, avresa från; avbryta en närmare relation med /någon/
  låta vara kvar; få att vara kvar; inte ta med sig ett föremål
  överlåta; släppa ifrån sig; ge /åt annan/ att åta sig

lämplig /lˈɛmplɪɡ/ (adj)
fóirsteanach

län /lˈɛːn/ (n, neut)
contae
  område som kungen delade ut till stormän för att de skulle hjälpa honom med hästar och soldater

länga /lˈɛŋa/ (n)
rialtas
  lång rad av (likartade) föremål (särskilt byggnader)

längd /lˈɛŋd/ (n, ut)
fad
  endimensionell utbredning i rummet, t ex en vägsträcka, en persons utsträckning i höjdled eller ett föremåls största utsträckning i något av sina plan

länge sedan /lˈɛŋə sˈeːdan/ (adv)
fadó

längre /lˈɛŋrə/ (adv)
a thuilleadh
  (något) mer

längs /lˈɛŋs/ (adv)
ar feadh
  i längdriktningen

längs /lˈɛŋs/ (preposition)
ar feadh
  vid sidan av, i längdriktningen

längsgående /lˈɛŋsɡoːˌɛndə/ (adj)
ar a fhad
  gående i längdens riktning, gång i längdriktningen

längsmed /lˈɛŋsməd/ (adv)
ar feadh
  i längdens riktning

längta /lˈɛŋta/ (v)
ag triall ar

längtan /lˈɛŋtan/ (n, ut)
cumha

längtande /lˈɛŋtandə/ (adj)
cumha
  presensparticip av längta

länk /lˈɛŋk/ (n, ut)
nasc
  del av en kedja
  hyperlänk
  förbindelse av något slag, till exempel en radiolänk

länka /lˈɛŋka/ (v)
nasc
  sammanfoga, förena, förbinda (med länkar i en kedja), fästa, binda
  skapa eller visa en hyperlänk till annan resurs (fil)

läpp /lˈɛp/ (n, ut)
liopa
  en av två mjuka delar – underläpp respektive överläpp – som omger den yttre delen av munnen hos människor, däggdjur, samt vissa fiskar och herptiler

läppstift /lˈɛpstɪft/ (n, neut)
béaldath
  liten hylsa med läppsmink

lära /lˈɛːra/ (n, ut)
eolas
  samling av vetenskapliga fakta kring ett visst tema
foirceadal
  ideologi, informationssamling som utgör grund för synsätt, inriktning eller trosuppfattning

lära /lˈɛːra/ (v)
foghlaim
  ta till sig kunskap; lära in
múin
  undervisa; hjälpa någon lära sig; lära ut

lära ut /lˈɛːra ˈʉt/ (v)
múin

lärare /lˈɛːrarə/ (n, ut)
múinteoir
  person som lär ut

lärarinna /lˈɛːrarˌɪna/ (n, ut)
múinteoir
  kvinnlig lärare

lärarvikarie /lˈɛːrarvˌiːkarˌiːə/ (n, ut)
múinteoir ionaid
  tillfällig ersättare för insjuknad lärare

lärd /lˈɛːrd/ (adj)
léannta
  som har stor lärdom, som är kunnig och bildad
  person som har stor lärdom, som är kunnig och bildad

lärft /lˈɛrft/ (n, ut)
anairt
  slätt (vävt i tuskaft) tyg av linne; även bomull och liknande; lakansväv

lärjunge /lˈɛrjɵŋə/ (n, ut)
deisceabal
  elev, speciellt om person som lär sig ett yrke under yrkesverksam persons överinseende
dalta
  person som följer en religiös ledare, religiös tro eller filosofisk idé, trossats

lärka /lˈɛrka/ (n, ut)
fuiseog
  individ inom fågelfamiljen lärkor (Alaudidae)

lärkfalk /lˈɛrkfalk/ (n, ut)
fabhcún coille

lärkträd /lˈɛrktrɛːd/ (n, neut)
learóg
  ett barrträd av arten Larix decidua inom släktet lärkar och familjen tallväxter; som, till skillnad från granen och tallen, fäller sina barr på hösten

lärobok /lˈɛːruːbˌuːk/ (n, ut)
téacsleabhar
  bok som används för att lära sig något

lärorik /lˈɛːruːrˌiːk/ (adj)
oideachais
  som man lär sig (mycket) av

läs- och skrivkunnighet /lˈɛːs ɔk skrˈiːvkɵnˌɪɡheːt/ (n)
litearthacht
  förmågan att kunna läsa och skriva

läsa /lˈɛːsa/ (v)
léigh
  på egen hand erhålla information från
  på egen hand erhålla information om någons tankar utifrån dennes uttryck (exempelvis ansiktsuttryck, sätt att uttrycka sig e.dyl.)
  hämta information (från ett minne)

läsare /lˈɛːsarə/ (n, ut)
léitheoir
  person som läser något

läsbar /lˈɛsbɑːr/ (adj)
inléite
  som är möjlig (eller enkel) att läsa

läsk /lˈɛsk/ (n, ut)
deoch bog

läskig /lˈɛskɪɡ/ (adj)
scanrúil

läskpapper /lˈɛskpapər/ (n, neut)
páipéar súite
  papper som suger upp överflödigt bläck från en nyskriven sida

läskunnighet /lˈɛskɵnˌɪɡheːt/ (n, ut)
litearthacht
  förmågan att bara läskunnig, att kunna läsa

läslig /lˈɛslɪɡ/ (adj)
inléite

läsning /lˈɛːsnɪŋ/ (n, ut)
léitheoireacht
  det att läsa
  lektyr, det man läser

läspa /lˈɛspa/ (v)
labhair go briotach

läsplatta /lˈɛsplatːˌa/ (n, ut)
ríomhléitheoir
  bärbar handdator särskilt avsedd för att läsa e-böcker på dess pekskärm

läst /lˈɛːst/ (adj)
léigh
  ; som har lästs

lätt /lˈɛt/ (adj)
furasta
  som det inte krävs någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av

lättantändlig /lˈɛtːantˌɛndlɪɡ/ (adj)
adhantach
  som lätt antänds

lättbegriplig /lˌɛtbəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
intuigthe

lätthet /lˈɛtheːt/ (n, ut)
éascaíocht

lättja /lˈɛtja/ (n, ut)
aimhleisce

lättnad /lˈɛtnad/ (n, ut)
faoiseamh

lättsinne /lˈɛtsɪnə/ (n, neut)
leibideacht
  frånvaro av bekymmer, ansvarslöshet, slarvighet

lättstött /lətstˈœt/ (adj)
drisíneach
  som lätt tar illa upp; lättretlig, känslig

lättvindig /lˈɛtvɪndˌɪɡ/ (adj)
gan chealg
  som kan göras utan ansträngning
araiciseach
  utan omsorg eller eftertanke

läxa /lˈɛːksa/ (n, ut)
obair bhaile
  påbjudet skolarbete avsett att utföras utanför skoltid
ceacht
  lärdom som dras genom ett misslyckande eller att något går på ett sätt man i förväg inte kunnat föreställa sig

låda /lˈoːda/ (n, ut)
bosca
  (mindre och flyttbar) behållare för föremål, formad vanligtvis som ett rätblock och ofta försedd med lock

låg /lˈoːɡ/ (adj)
íseal
  som har liten längd i höjdled i förhållande till vad som är normalt (ej om människor)
  numeriskt värde lägre än medelvärdet/normalvärdet i intervall eller dimension.

låga /lˈoːɡa/ (n, ut)
lasair
  ett någorlunda sammanhängande område (av gas) som utsänder det skarpa ljusskenet som uppstår vid eld

lågkonjunktur /lˈoːɡkɔnjɵŋktˌʉr/ (n, ut)
cúlú
  period av ekonomisk nedgång, karakteriserat av hög arbetslöshet och lågt resursutnyttjande, vilket därigenom leder till sjunkande priser

lågtryck /lˈoːɡtryk/ (n, neut)
ná
  område i atmosfären med lägre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför nederbörd

lågtyska /lˈoːɡtyskˌa/ (n, ut)
Gearmáinis Íochtarach
  germanskt språk som talas i norra Tyskland

lån /lˈoːn/ (n, neut)
iasacht
  överenskommen rätt att under en begränsad tid förfoga över pengar, värdesak eller annat som tillhör någon annan; det som lånas
  införlivning av ord, uttryck el. dyl. från främmande håll; det som införlivats

låna /lˈoːna/ (v)
faigh ar iasacht
  erhålla som lån, tillfälligt få förfoga över

lång /lˈɔŋ/ (adj)
fada
  utsträckt i en fysisk dimension

långa /lˈɔŋa/ (n, ut)
langa
  en fisk (Molva molva) i ordningen torskartade fiskar (Gadiformes)

långdragen /lˈɔŋdraɡən/ (adj)
leadránach
  långtråkig; som tar (för) lång tid och därmed ger upphov tristess

långfinger /lˈɔŋfɪŋər/ (n)
méar mheáin
  på människan det längsta av handens fingrar, det tredje fingret räknat från tummen

långfredag /lˈɔŋfrədˌɑːɡ/ (n, ut)
Aoine an Chéasta

långhelg /lˈɔŋhəlj/ (n, ut)
droichead
  helg som är längre än vanligt på grund av högtidsdag, till exempel i samband med kristi himmelfärdsdag, julhelgen eller påskhelgen

långlivad /lˈɔŋliːvˌad/ (adj)
cianaosta
  som lever länge

långpromenad /lˈɔŋpruːmənˌad/ (n, ut)
fada
  längre promenad, ofta i rekreations- eller träningssyfte

långrock /lˈɔŋrɔk/ (n, ut)
casóg mhór
  lång rock (ytterrock, för män)

långsam /lˈɔŋsam/ (adj)
mall
  som rör sig (eller kan röra sig) med låg hastighet
  som tar lång tid
  som har låg frekvens; som verkar sällan i förhållande till tiden
  som tar längre tid på sig att förstå saker än andra personer; som inte är intelligent

långsamhet /lˈɔŋsamhˌeːt/ (n, ut)
leadrán
  det att vara långsam

långsökt /lɔŋsˈœkt/ (adj)
áibhéalach

långtråkig /lˈɔŋtroːkˌɪɡ/ (adj)
leadránach

långvarig /lˈɔŋvarˌɪɡ/ (adj)
fada
  som varar länge; om ålder hög

långärmad /lˈɔŋərmˌad/ (adj)
fadmhuinchilleach
  som har långa ärmar

lånord /lˈoːnuːrd/ (n, neut)
focal iasachta
  ord som har hämtats från ett språk till ett annat

lår /lˈoːr/ (n)
ceathrú
  översta delen på benen, mellan höften och knät

lås /lˈoːs/ (n, neut)
glas
  konstruktion avsedd att hålla dörrar och liknande stängda för dem som inte har nyckel

låsa /lˈoːsa/ (v)
glasáil

låssmed /lˈɔsməd/ (n, ut)
glasadóir

låt /lˈoːt/ (n, ut)
amhrán

låta /lˈoːta/ (v)
admhaigh
  producera och ge ifrån sig ljud
fuaimnigh
  förefalla, tyckas

löda /lˈøːda/ (v)
sádráil

lödighet /lˈøːdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
glaine
  silverhalt (16 lod = rent silver)

löfte /lˈøːftə/ (n, neut)
gealltanas

lögn /lˈœŋn/ (n, ut)
bréag

lögnare /lˈœŋnarə/ (n, ut)
bréagach
  person som (avsiktligt alternativt genom försummelse) ljuger/uttalar lögn

löja /lˈøːja/ (n, ut)
argail
  en art (Alburnus alburnus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten löja

löje /lˈøːjə/ (n, neut)
gáire

löjlig /lˈœjlɪɡ/ (adj)
áiféiseach

löjtnant /lˈœjtnant/ (n, ut)
leifteanant

lök /lˈøːk/ (n, ut)
oinniún
  underjordisk växtdel som består av köttiga blad i täta lager, exempelvis liljeväxter
  flera arter av lökväxt (Allium) utnyttjad som nyttoväxt, särskilt i matlagning; i synnerhet gul lök

löktrav /lˈœktrav/ (n, ut)
bóchoinneal
  en växtart (Alliaria petiolata) i familjen korsblommiga växter (Brassicaceae) som vanligen anses som ett ogräs men även används i matlagning; exemplar av denna art

lön /lˈøːn/ (n, ut)
tuarastal
  regelbunden betalning för utfört arbete från arbetsgivare

löna /lˈøːna/ (v)
pá
  ge lön; ge ersättning
  betala sig; vara värt att göra (då resultatet är mer värt än vad som satsats)

lönlös /lˈœnløːs/ (adj)
gan mhaith
  som inte lönar sig

lönn /lˈœn/ (n, ut)
mailp
  (individ av) arten Acer platanoides inom lönnsläktet (lönnar, Acer) inom växtfamiljen kinesträdsväxter (Sapindaceae); lövträd med handflikiga blad och vingade, tvådelade klyvfrukter

lönnmörda /lˈœnmˈœrda/ (v)
feallmharaigh
  utföra lönnmord

lönnmördare /lˈœnmˈœrdarə/ (n, ut)
feallmharfóir
  person som utför lönnmord

lönnsirap /lˈœnsiːrˌap/ (n, ut)
síoróip mhailpe
  sirap producerad av saven från vissa arter av lönnträd, främst från sockerlönnen

lönsam /lˈœnsam/ (adj)
airgeadúil
  som genererar (ekonomisk) vinst; som går med vinst

löntagare /lˈœntɑːɡˌarə/ (n, ut)
fear tuillimh
  person som arbetar för att tjäna pengar

löpa /lˈøːpa/ (v)
rith
  springa, ofta i tävlings- eller träningssyfte kring en bana e.d.
éastras
  ha period av ökad könsdrift, vara brunstig (ofta om hundar eller katter)

löpare /lˈøːparə/ (n, ut)
easpag
  spelpjäs i schack som rör sig längs diagonaler

löpband /lˈœpband/ (n, neut)
meaisín reatha
  elektrisk maskin med ett rullande cirkulärt band (kanske någon knapp meter brett och omkring tre meter långt) som är placerat kring en mekanism på ett sådant sätt att bandet utgörs av en plan ovansida (knappt hälften av bandets längd), en lika lång plan undersida och två halvcirkelformade böjar och av maskinen snurrar runt i detta system, så att den plana ovansidan i praktiken utgörs av ett gummiband som förflyttar sig längs marken, i syfte att en person skall gå eller springa på bandet (så att personens position i rummet inte ändras) som en form av (konditions)träning som kan ske inomhus på en fix plats

löpe /lˈøːpə/ (n)
binid
  enzym som utvinns ur kalvmagar och används vid framställning ost

löpmage /lˈœpmaɡə/ (n, ut)
abomasam
  den fjärde och sista delen av magen hos idisslare, producerar magsaft innan födan äntrar tunntarmen

löpning /lˈœpnɪŋ/ (n, ut)
reatha
  det att löpa, springa, ofta i tränings- eller tävlingssyfte

lördag /lˈœrdɑːɡ/ (n, ut)
Satharn, Dé Sathairn

lördagseftermiddag /lˈœrdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé Sathairn
  eftermiddag på en lördag

lördagskväll /lˈœrdɑːɡskvˌɛl/ (n, ut)
Dé Sathairn
  kväll på en lördag

lös /lˈøːs/ (adj)
scaoilte
  rörlig; ej fastsatt

lösa /lˈøːsa/ (v)
fuascail
  finna ett svar på eller annat sätt att klara av eller finna en utväg ur en tankenöt, annat problem eller besvärligt läge
díscaoil
  blanda ett ämne i en vätska, så att resultatet blir en lösning

lösa upp /lˈøːsa ˈɵp/ (v)
díscaoil
  få att bilda en lösning, eller åtminstone en blandning med små fasta partiklar, i en vätska, så att den (stora) fasta kroppen försvinner
scaoil
  ta bort, så att repändarna blir fria och alltså inte längre sitter ihop med varandra
  urskilja

lösdrivare /lˈœsdriːvˌarə/ (n, ut)
jaingléir
  person utan pengar och fast bostad, luffare, medellös turist

lösdriveri /lˈœsdriːvərˌiː/ (n, neut)
fánaíocht
  det att vara lösdrivare

lösenord /lˈøːsənˌuːrd/ (n, neut)
pasfhocal, focal faire
  hemlig sekvens av tecken (till exempel bokstäver, siffror) som används för att autentisera sig i något sammanhang eller vid kryptering

lösesumma /lˈøːsəsˌɵma/ (n, ut)
fuascail
  penningbelopp som utkrävs eller som under överenskommelse ska betalas mot utgivande eller återlämnande av personer eller egendom

löskekarl /lˈœsxəkˌarl/ (n, ut)
bóithreoir
  man utan fast bostad och fast arbete

löskekona /lˈœsxəkˌuːna/ (n)
fear siúil

lösning /lˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
fuascailt
  svar eller förklaring till problem eller fråga eller utmaning; utväg ur ett besvärligt läge
  värde (på variabel) som satisfierar en ekvation; även flera (i början okända) variabler, en vektor, funktion eller dylikt som satisfierar ett ekvationssystem, en differentialekvation eller dylikt
  homogen blandning av ämnen

löv /lˈøːv/ (n, neut)
duilleog
  blad på träd och buskar eller nedfallna blad

lövfällande /lˈœvfəlˌandə/ (adj)
duillsilteach
  som fäller (tappar) sina löv (blad)

lövkoja /lˈœvkuːjˌa/ (n, ut)
stoc
  trädgårdsväxt av släktet Matthiola och i synnerhet arten Matthiola incana

lövsångare /lˈœvsɔŋˌarə/ (n, ut)
ceolaire sailí
  en art (Phylloscopidae trochilus) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten lövsångare
  en fågelfamilj (Phylloscopidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes); enskilda arter i familjen lövsångare

macka /mˈakːa/ (n, ut)
ceapaire
  smörgås, brödskiva

mackabé /mˌakːabˈeː/ (n, ut)
Macabaech
  medlem av en judisk släkt som under århundradena f.v.t. återställde den judiska staten i Palestina och ledde strider mot det syrisk-seleucidiska riket

mackapär /mˈakːapˌɛːr/ (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat, något slags maskin, av obestämd funktion och användningsområde, som dock förväntas uträtta något

maffia /mˈafiːˌa/ (n, ut)
maifia

magasin /mˌaɡasˈiːn/ (n, neut)
siopa
  utbytbar patronbehållare för eldvapen

mage /mˈɑːɡə/ (n, ut)
goile
  ett organ i bukhålan, under mellangärdet

mager /mˈɑːɡər/ (adj)
séimhigh
  mycket smal; underviktig, tanig
  innehållande lite fett
  innehållande väldigt lite näring för växter att ta upp
  som innehåller en stor del luft och en liten del bränsle
gearreireaballach
  under knappa förutsättningar; som saknar allt överflöd

mager /mˈɑːɡər/ (n, ut)
draíodóir
  zoroastrisk präst

magi /mˈɑːɡiː/ (n, ut)
draíocht
  (påstådd) kontroll av omgivning och naturkrafter med övernaturliga metoder, såsom besvärjelser eller ritualer

magiker /mˈɑːɡiːkər/ (n, ut)
saineolaí

magisk /mˈɑːɡɪsk/ (adj)
draíochtach
  med övernaturliga egenskaper; som rör magi

magkatarr /mˈaɡkatˌar/ (n, ut)
gaistríteas
  samlingsnamn för olika besvär från magen

magnat /mˈaŋnat/ (n, ut)
rí
  rik och mäktig affärsman eller affärskvinna

magnesium /mˈaŋnəsˌiːʉm/ (n, neut)
maignéisiam
  ett grundämne med atomnummer 12, atommassa 24,3 och symbolen Mg

magnet /mˈaŋnət/ (n, ut)
maighnéad, adhmaint
  kropp som ger upphov till ett magnetfält

magnetfält /mˈaŋnətfˌɛlt/ (n, neut)
réimse maighnéadach
  vektorfält \mathbf{B} som rörliga laddningar (strömmar) ger upphov till, och som påverkar rörliga laddningar med kraften \mathbf{F} = q \mathbf{v} \times \mathbf{B}

magnetisk /mˈaŋnətˌɪsk/ (adj)
adhmainteach

magnetism /mˈaŋnətˌɪsm/ (n, ut)
adhmainteas, maighnéadas
  samlingsnamn för fenomen som uppstår när laddningar rör på sig och påverkas av magnetiska krafter

magnetit /mˈaŋnətˌiːt/ (n, ut)
adamant

magnifik /mˈaŋniːfˌiːk/ (adj)
án
  storslagen, ståtlig, präktig

magnolia /mˈaŋnuːlˌiːa/ (n, ut)
magnóilia
  ett prydnadsträd med stora praktfulla blommor

magsaft /mˈaɡsaft/ (n, ut)
aigéad goile
  den matspjälkningsvätska som produceras av slemhinnan i magsäcken och som utgörs av en vattenlösning av saltsyra med bland annat pepsin(ogen) och inre faktor

magsäck /mˈaɡsək/ (n, ut)
goile
  ihåligt, säckliknande organ med muskulär vägg i övre bukhålan, vilket utgör en del av matspjälkningskanalen och vars lumen är förbundet med matstrupen uppåt och med tunntarmens mest proximala del (tolvfingertarmen) nedåt, och som kortsiktigt lagrar inmundigad föda och samtidigt utför mekanisk och (viss) kemisk spjälkning och på ett reglerat sätt låter tillräckligt spjälkad föda, lite i taget, passera vidare till tunntarmen för vidare spjälkning och absorption av näringsämnen

magsår /mˈaɡsoːr/ (n, neut)
othras peipteach
  sår i slemhinnan i magsäcken eller proximala tolvfingertarmen, vilket uppkommer när påfrestningen på slemhinnan (t.ex. från den sura magsaften) övervinner slemhinnans naturliga försvar

magyariska /mˈɑːjyːˌarɪskˌa/ (n, ut)
Ungáiris
  ungerska
  ungersk kvinna

maharadja /mˈɑːharˌadja/ (n, ut)
maharáiseá
  indisk furstetitel

maj /mˈaj/ (n, ut)
Bealtaine
  årets femte (5.) månad

majonnäs /mˈajʊnˌɛːs/ (n, ut)
maonáis

majoritet /mˈajuːrˌiːteːt/ (n, ut)
tromlach
  mer/fler än hälften

majs /mˈajs/ (n, ut)
arbhar Indiach, grán buí
  sädesslag (Zea mays) med solgula korn samlade på en majskolv

majsbröd /mˈajsbrøːd/ (n, neut)
arán buí
  bröd gjort på majsmjöl

majskolv /mˈajskɔlv/ (n, ut)
dias
  ax av majs

maka /mˈɑːka/ (n, ut)
bean
  kvinna i äktenskap

makaber /mˈɑːkabər/ (adj)
adhfhuafar
  kuslig, med anspelan på död, sjukdom

makak /mˈɑːkɑːk/ (n, ut)
meacaic
  individ av någon av arterna från släktet makaker (Macaca) inom däggdjursfamiljen markattartade apor (Cercopithecidae)

make /mˈɑːkə/ (n, ut)
fear céile
  äkta man

makedonier /mˈɑːkədˌɔniːər/ (n, ut)
Macadónach

makedonsk /mˈɑːkədˌɔnsk/ (adj)
Macadóine

makedonska /mˈɑːkədˌɔnska/ (n, ut)
Macadóinis
  språk som talas främst i Makedonien

makrill /mˈakrɪl/ (n, ut)
maicréal, ronnach
  en fiskart (Scomber scombrus) i familjen makrillfiskar (Scombridae); individ av denna art

makroekonomi /mˌakruːˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
maicreacnamaíocht
  del av nationalekonomi som berör ekonomin som helhet där det studeras bl.a. arbetslöshet, konjunkturer, ekonomisk tillväxt och inflation

makroskopisk /mˌakrɔskˈɔpɪsk/ (adj)
macrascópach
  synlig för blotta ögat, enkel att se, storskalig

makt /mˈakt/ (n, ut)
cumas
  det att kunna bestämma över något
  det att kunna bestämma över andra
  nation med stark militär

maktlöshet /maktlˈœsheːt/ (n, ut)
easpa cumhachta

mal /mˈɑːl/ (n, ut)
cat mara
  mer generellt någon fisk i familjen Siluridae
leamhan
  en fjäril, som förstör textilier

mala /mˈɑːla/ (v)
meil
  sönderdela fast material ända till pulver

malajbjörn /mˌɑːlajbjˈœrn/ (n, ut)
béar gréine
  en i Sydostasien levande däggdjursart (Helarctos malayanus) inom familjen björnar (Ursidae); individ av denna art

malajiska /mˈɑːlajˌɪska/ (n, ut)
Malaeis
  malajo-polynesiskt språk som talas av malajerna i Malaysia, södra Thailand, Filippinerna, Singapore, centrala östra Sumatra, Riauöarna och delar av Borneos kust; officiellt språk i Malaysia, Brunei och Singapore

malaria /mˈɑːlarˌiːa/ (n, ut)
maláire
  allvarlig och ibland dödlig sjukdom orsakad av encelliga parasiter från plasmodiumsläktet

malawier /mˈɑːlavˌiːər/ (n, ut)
Malávach

malawisk /mˈɑːlavˌɪsk/ (adj)
Malávach

malaysier /mˈɑːlaˌyːsiːər/ (n, ut)
Malaeis
  person från Malaysia eller som har malaysiskt ursprung

malign /mˈɑːlɪŋn/ (adj)
ainciseach

mall /mˈal/ (n, ut)
teimpléad
  mönster som används för att skapa flera likadana kopior

mallig /mˈalɪɡ/ (adj)
ainteann
  som (i alltför stor utsträckning) talar om hur bra man själv är; som anser sig vara bättre än (alla) andra
bródúil
  som har en stark känsla av eget högt värde på grund av sina förtjänster, t. ex. social ställning, framgång, duglighet, utseende e.d.

mallorkinsk /mˈalɔrkˌɪnsk/ (adj)
Mallarcach
  som rör ön Mallorca, den mallorkinska dialekten eller dess invånare

mallorkinska /mˈalɔrkˌɪnska/ (n, ut)
Mallarcach
  dialekt av balearisk katalanska som talas på ön Mallorca

malm /mˈalm/ (n, ut)
mianach
  sten eller mineral som innehåller så mycket av en metall eller annat ämne, att det är ekonomiskt lönsamt att utvinna detta

malt /mˈalt/ (n)
braich
  sädesslag som groddas och används vid ölbryggning

maltes /mˈaltəs/ (n, ut)
Máltach

maltesisk /mˈaltəsˌɪsk/ (adj)
Máltach

maltesiska /mˈaltəsˌɪska/ (n, ut)
Máltais
  språk som talas främst på Malta

maltos /mˈaltuːs/ (n, ut)
maltós

maltsocker /mˈaltsɔkːər/ (n, neut)
maltós
  maltos, en disackarid bestående av två glukosrester bundna med en α-1,4-glykosidbindning

malört /mɑːlˈœt/ (n, ut)
mormónta
  en art (Artemisia absinthium) och släkte (Artemisia) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten malört

mamma /mˈama/ (n, ut)
mam

mammografi /mˈamɔɡrˌafiː/ (n, ut)
X-ghathú cíche

mammut /mˈamʉt/ (n, ut)
mamat
  elefantdjur i det utdöda släktet Mammuthus med långa böjda betar och tjock päls

mamsell /mˈamsəl/ (n, ut)
ógbhean
  fröken, ogift kvinna

man /mˈan/ (n, ut)
fear
  människa av manligt kön
fear céile, fear
  äkta make, man i äktenskap

mana /mˈana/ (v)
brostaigh
  uppmana

manager /mˈanaɡər/ (n, ut)
bainisteoir
  ledare; den som sköter affärerna åt t.ex. en artist eller ett företag

mandarin /mˌandarˈiːn/ (n, ut)
mandairín
  ämbetsman i det kejserliga Kina
  typ av citrusfrukt

mandarinand /mˈandarˌiːnand/ (n, ut)
lacha mhandrach
  en fågelart (Aix galericulata) inom familjen änder (Anatinae); individ av denna art

mandatperiod /mˈandatpˌɛriːˌuːd/ (n, ut)
téarma
  den tidsperiod under vilken ett uppdrag (mandat) gäller, som regel tiden mellan två allmänna val

mandel /mˈandəl/ (n, ut)
almóinn
  den ovalformade kärnan från mandeln (1.) som kan användas i matlagning

mandolin /mˌanduːlˈiːn/ (n, ut)
slisneoir

manet /mˈanɛt/ (n, ut)
smugairle róin

mangan /mˈaŋan/ (n, neut)
mangainéis

mango /mˈaŋuː/ (n, ut)
mangó
  en viss art, Mangifera indica, av ett träd
  den ätbara frukten från mangoträdet (1)

mangold /mˈaŋɔld/ (n, ut)
biatas bán
  en sorts beta vars blad används som spenat

mangust /mˈaŋɵst/ (n, ut)
mongús
  någon av de arter inom familjen manguster (Herpestidae) som är däggdjur inom ordningen rovdjur som ursprungligen lever i Afrika, södra Asien och sydvästra Europa, men införts i många andra delar av världen; individ av (vissa av) dessa arter

manick /mˈanɪk/ (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat, något slags maskin, av obestämd funktion och användningsområde, som dock förväntas uträtta något

manifest /mˈaniːfˌɛst/ (adj)
follasach
  som tydligt framträder

manifestation /mˌaniːfˌɛstasxˈuːn/ (n, ut)
réaladh
  uppenbarande av något, (opinions)yttring

manipulera /mˈaniːpˌʉleːrˌa/ (v)
lámhaigh

mankini /mˈaŋkiːnˌiː/ (n, ut)
crann tabhaill
  en avslöjande helkroppsdräkt för män som liknar nederdelen av en bikini, men sträcker sig upp över axlarna istället för att gå runt höfterna

manlig /mˈanlɪɡ/ (adj)
fearúil
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
fireannach
  som är man

manlighet /mˈanlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
fearúlacht
  det att vara manlig

manna /mˈana/ (n)
manna
  föda som faller från himlen

mannagrynsgröt /mˈanaɡrˌynsɡrøːt/ (n, ut)
maróg sheimilín

mannamod /mˈanamˌuːd/ (n, neut)
crógacht
  beslutsamhet, mandom

manniska /mˈanɪskˌa/ (n, ut)
Gaeilge Mhanainn
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man; det dog ut 1974 men har till viss del återupplivats

manschett /mˈanʃət/ (n, ut)
cufa
  kanten på en skjortärm; spetsprydd ärmlinning

mantel /mˈantəl/ (n, ut)
brat
  enkelt, ärmlöst klädesplagg som bärs utanpå andra kläder
  del av en jordlik stenplanets (däribland jordens) inre som ligger mellan kärnan och skorpan

manuell /mˈanʉˌɛl/ (adj)
méarchlár

manuskript /mˈanɵskrˌɪpt/ (n, neut)
lámhscríbhinn
  hand- eller maskinskriven text som ska publiceras genom att tryckas eller uppläsas

manvarg /mˈanvarj/ (n, ut)
faolchú mongach
  en däggdjursart (Chrysocyon brachyurus) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

manx /mˈanks/ (n, ut)
Manainnis
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man; det dog först ut år 1974 men har återupplivats
Cat Manainneach
  en kattras

manér /manˈeːr/ (n, neut)
abairt
  sätt
béasa
  fasoner; en persons sätt att uppföra sig

maori /mˈɑːuːrˌiː/ (n, ut)
Maorais
  språk som talas av Nya Zeelands urbefolkning maorierna

maorisk /mˈɑːuːrˌɪsk/ (adj)
Maorach
  som avser maorier

mapp /mˈap/ (n, ut)
fillteán
  en behållare som grupperar filer och andra mappar
  styvt, hopvikbart ark av papper eller plast inom vilket papper kan förvaras och transporteras

mara /mˈɑːra/ (n, ut)
maratón
  maraton(lopp); löptävling där sträckan utgör på 42&nbsp;195&nbsp;meter
láir
  ett kvinnligt mytologiskt väsen som ansågs ge upphov till mardrömmar

marathi /mˈɑːrɑːthˌiː/ (n)
Maraitis
  ett indoariskt språk som talas i den indiska delstaten Maharashtra

maraton /mˈɑːrɑːtˌuːn/ (n, neut)
maratón
  /olympisk/ löptävling där de tävlande springer en sträcka på 42&nbsp;195&nbsp;meter

maratonlopp /mˈɑːrɑːtˌɔnlɔp/ (n, neut)
maratón

mardröm /mardrˈœm/ (n, ut)
tromluí
  en skrämmande eller på annat vis starkt obehaglig dröm
  en händelse eller följd av händelser som är mycket svåra att gå igenom

margarin /mˌarɡarˈiːn/ (n, neut)
buíoc, margairín

marginal /mˌarjiːnˈɑːl/ (n, ut)
corrlach
  den oskrivna kant som utgör en sorts ram runt en text
  den relativa skillnaden mellan två jämförda storheter
  handlingsutrymme; i synnerhet vad gäller finanser
  avstånd till otillåtet värde på någon storhet
  större avstånd till otillåtet värde på någon storhet

marin /mɑːrˈiːn/ (n, ut)
cabhlach
  sjöförsvar

marinblå /mˈɑːrɪnblˌoː/ (adj)
dúghorm

marionett /mˈɑːriːˌuːnət/ (n, ut)
puipéad
  docka som med hjälp av trådar styrs av en människa

mark /mˈark/ (n, ut)
talamh
  det som man går på utomhus; jordyta
faigh
  landområde (i naturtillstånd) (ofta med avseende på naturförhållanden) (även bildligt)
marc
  benämning på den tidigare valutan i olika utländer (bl.a. i Finland och Tyskland innan de bytte till euro) och förr även i Sverige

markis /mˈarkiːs/ (n, ut)
marcas
  titel för adelsman med rang mellan hertig och greve
díonbhrat
  skärm som ska skydda från sol och nederbörd

markisinna /mˈarkiːsˌɪna/ (n, ut)
banmharcas
  kvinna med markistitel

marknad /mˈarknad/ (n, ut)
margadh
  regelbundet, ofta årligen, återkommande evenemang inriktat på handel och nöjen
  sambandsförhållandet mellan utbud och efterfrågan av varor och tjänster

marknadsföra /mˈarknadsfˌøːra/ (v)
margaigh
  göra reklam för viss vara eller tjänst (för att skapa efterfrågan och maximera försäljningsvolymen) eller även för en idé (för att vinna sympatisörer)

marknadsföring /mˈarknadsfˌøːrɪŋ/ (n, ut)
margaíocht

marknadsplats /mˈarknadsplˌats/ (n, ut)
margadh
  (virtuell) plats där köpare och säljare kan mötas

markägare /mˈarkɛːɡˌarə/ (n, ut)
uachtarán
  person som äger mark

marmelad /mˈarməlˌad/ (n, ut)
marmaláid

marmor /mˈarmuːr/ (n, ut)
marmar

marodör /mˈɑːruːdˌøːr/ (n, ut)
sladaire
  rövare, bandit, plundrare, skade­görare

mars /mˈaʂ/ (n, ut)
Márta
  årets tredje (3.) månad

marsch /mˈaʂʃ/ (n, ut)
máirseáil
  förflyttning till fots
  musikstycke av genren marschmusik

marschera /mˈaʂʃərˌa/ (v)
máirseáil
  gå med långa, jämna steg (i marschtakt), likt en soldats gång

marshallesiska /mˈaʂhaləsˌɪska/ (n, ut)
Mairseallach
  ett mikronesiskt språk med cirka 50 000 talare främst på Marshallöarna

marsian /mˈaʂiːˌan/ (n, ut)
Marsach
  invånare på planeten Mars

marsiansk /mˈaʂiːˌansk/ (adj)
Marsa
  som rör planeten Mars
  som rör marsianer

marsipan /mˈaʂiːpˌan/ (n, ut)
prásóg
  mandelmassa sötad med socker och äggvita

marsvin /maʂvˈiːn/ (n, neut)
muc ghuine
  en däggdjurfamilj (Caviidae) inom ordningen gnagare (Rodentia)

martialisk /mˈatiːˌalɪsk/ (adj)
badhbha
  krigisk, karsk (efter den romerske krigsguden Mars)

martorn /mˈatuːrn/ (n, ut)
cuileann duimhche
  en art (Eryngium maritimum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten martorn

martyr /mˈatyːr/ (n, ut)
mairtíreach
  person som dött för sin övertygelse
  person som får lida för sin övertygelse

marulk /mˈɑːrɵlk/ (n, ut)
láimhíneach
  Lophius piscatorius, en bottenlevande havsfisk med brett tillplattat huvud och stort gap

marxism /mˈarksɪsm/ (n, ut)
Marxachas
  samhällsåskådning som bygger på Karl Marx' teorier, grund på vilken både socialdemokratin och kommunismen vilar

maräng /mˈɑːrəŋ/ (n, ut)
meireang
  bakverk av äggvita och socker

mask /mˈask/ (n, ut)
péist, cruimh
  liten ryggradslös organism, ofta lång och smal

maska /mˈaska/ (n, ut)
greim
  en ögla som bildas vid stickning eller virkning

maskera /mˈaskeːrˌa/ (v)
masc

maskeringstejp /mˈaskərˌɪŋstəjp/ (n, ut)
téip chumhdaigh
  tejp att vid målning sätta över ställen som skall skyddas för färg

maskhål /mˈaskhoːl/ (n, neut)
poll péiste
  hål grävt av maskar

maskin /masxˈiːn/ (n, ut)
meaisín
  ofta större mekaniskt och/eller elektriskt föremål som utför en funktion

maskinbearbeta /mˈasxɪnbəˌarbeːtˌa/ (v)
meaisínigh
  bearbeta med maskin (borra, fräsa, slipa, svarva, såga)

maskinteknik /mˌasxɪntəknˈiːk/ (n, ut)
innealtóireacht mheicniúil
  ingenjörsvetenskap som grundar sig på klassisk mekanik

maskot /mˈaskuːt/ (n, ut)
sonóg

maskros /mˈaskruːs/ (n, ut)
caisearbhán

maskulin /mˌaskʉlˈiːn/ (adj)
firinscneach
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
  som tillhör, eller har att göra med, det grammatiska genuset "maskulinum"

maskulinum /mˈaskʉlˌiːnʉm/ (n, neut)
fearúil
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

massa /mˈasa/ (n, ut)
Aifreann
  fysikalisk storhet som anger mängden materia (hos ett objekt)
a lán
  stort antal

massförstörelsevapen /masfˈœʂtøːrˌɛlsəvˌapən/ (n, neut)
airm ollscriosta
  term för exceptionellt destruktiva stridsmedel

massiv /mˈasiːv/ (n, neut)
masaíf
  större och enhetlig helhet, särskilt om bergmassa

massproduktion /mˌasprɔdɵksxˈuːn/ (n, ut)
olltáirgeacht
  tillverkning av produkter i stora mängder

massutdöende /mˈasɵtdˌøːəndə/ (n, neut)
olldíothú
  händelse i jordens historia då hela grupper av organismer dör ut under en med geologiska mått mätt ganska kort tidsrymd

massvält /mˈasvəlt/ (n, ut)
gort
  hungersnöd

masugn /mˈɑːsɵŋn/ (n, ut)
foirnéis soinneáin
  anläggning (slags ugn) för framställning av råjärn (s.k. tackjärn) ur järnmalm

mat /mˈɑːt/ (n, ut)
bia
  samlingsnamn för (särskilt fasta) kemiska ämnen som främst djur intager i syfte att kunna erhålla energi och byggnadsmaterial från dem
  medhjälpare, biträde, kamrat

mata /mˈɑːta/ (v)
beathaigh
  ge någon/något föda; kausativ av äta

matbord /mˈatbuːrd/ (n, neut)
bord seomra bia

match /mˈatʃ/ (n, ut)
cluiche

matcha /mˈatʃa/ (v)
cluiche
  passa ihop

mate /mˈɑːtə/ (n, ut)
maité
  koffeinhaltig dryck från Sydamerika framställd av växten mate (2) (Ilex paraguariensis)
  en växtart (Ilex paraguariensis) inom familjen järneksväxter (Aquifoliaceae); exemplar av denna art

matematik /mˈɑːtəmˌatiːk/ (n, ut)
matamaitic
  läran om logiska samband mellan abstrakta storheter, strukturer, förändring

matematiker /mˈɑːtəmˌatiːkər/ (n, ut)
matamaiticeoir
  person med expertkunskaper inom matematik

matematisk /mˈɑːtəmˌatɪsk/ (adj)
matamaiticiúil
  som har att göra med matematik

materia /mˈatərˌiːa/ (n, ut)
damhna

material /mˈatərˌiːal/ (n, neut)
damhna
  utgångsämne vid produktion eller tillverkning
  ämne

materialism /mˈatərˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
ábharachas
  åsikten att materia är allt som finns; förnekandet av ande, livet efter detta och religion; ateism

materialistisk /mˈatərˌiːalˌɪstɪsk/ (adj)
ábharaíoch
  jordbunden, krass, som inte vill veta av några andliga värden; som vill njuta av livets goda; materialistisk historieuppfattning: läran att den historiska utvecklingen bestäms av ekonomiska förhållanden

materiell /mˈatərˌiːəl/ (adj)
ábhartha
  som hör till materien, verklig, fysisk, konkret

matförgiftning /matfˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
nimhiú bia

matlagning /mˈatlɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
cócaireacht

matlust /mˈatlɵst/ (n, ut)
dúil
  sund vilja till att äta; god aptit

matriark /mˈatriːˌark/ (n, ut)
matrarc
  ledande kvinna i matriarkat (samhälle styrt av kvinnor)

matris /mˈatriːs/ (n)
maitrís
  rektangulär uppställning av tal, eller element ur en ring, i n rader och m kolonner

maträtt /mˈatrət/ (n, ut)
pláta

matsal /mˈatsal/ (n, ut)
seomra bia

matsedel /mˈatsədəl/ (n, ut)
biachlár
  lista över maträtter

matspjälkning /mˈatspjəlknˌɪŋ/ (n, ut)
díleá

matspjälkningssystem /mˈatspjəlknˌɪŋsystˌeːm/ (n, neut)
coimpléasc
  det organsystem som direkt svarar för matspjälkningen, d.v.s. mag–tarmkanalen och organ med utförsgångar som mynnar i denna kanal, d.v.s. spottkörtlarna, levern, gallblåsan och pankreas

matstrupe /mˈatstrʉpə/ (n, ut)
éasafagas

matt /mˈat/ (adj)
aimhneartach
  som har svag livskraft, eller som visar sig vara eller är svagare än normalt eller väntat
modartha
  opak, som utstrålar eller reflekterar svagt ljus som saknar skärpa

matt /mˈat/ (n, ut)
comrádaí
  ställning i ett schackparti där en spelares kung hotas att slås, och denne kan inte göra någonting åt detta; ställningen innebär att denna spelare har förlorat partiet

matta /mˈatːa/ (n, ut)
cairpéad
  plant tjockare (ofta textil) -föremål avsett att täcka eller skydda något, vanligen liggandes på golvet i en byggnad, vanligen i dekorativt eller mjukgörande syfte; om snö, växter (exempelvis gräs och ljung) och damm

matte /mˈatːə/ (n, ut)
mam
  matmor; kvinnlig ägare av ett husdjur

matvara /mˈatvarˌa/ (n, ut)
bia

mauretanier /mˈɑːʉrˌeːtanˌiːər/ (n, ut)
Máratánach
  person från Mauretanien eller som har mauretanskt ursprung

mauretansk /mˈɑːʉrˌeːtansk/ (adj)
Máratánach
  som rör Mauretanien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

mausoleum /mˈɑːʉsˌuːləˌʉm/ (n, neut)
másailéam

maximera /mˌaksiːmˈeːra/ (v)
uasmhéadaigh

meander /mˈeːandər/ (n, ut)
bí ag lúbarnaíl
  kraftigt slingrande flodfåra, skapad av erosion i ytterkurvorna av floden och sedimentation i innerkurvorna

med /mˈeːd/ (preposition)
le
  i särskilt förbund, jämte; tillsammans med

medalj /mˈeːdalj/ (n, ut)
bonn

medaljong /mˈeːdaljˌɔŋ/ (n, ut)
mórbhonn
  medalj-liknande hängsmycke med kapsel för t ex bild; målning eller relief i oval eller rund form

medan /mˈeːdan/ (conjunction)
agus
  under tiden, under det att, samtidigt som
  och som uttrycker motsättning

medarbetare /mˈeːdarbˌeːtarə/ (n, ut)
fostaí
  anställd: arbetare utan chefsansvar inom ett företag eller organisation.

medborgare /mˈeːdbɔrjˌarə/ (n, ut)
saoránach

medborgarskap /mˈeːdbɔrjˌaʂkɑːp/ (n, neut)
cathróireacht, saoránacht
  position som medborgare i viss stat

medbrottsling /mˈɛdbrɔtslˌɪŋ/ (n, ut)
comhchoirí
  person som samarbetar med en brottsling i ett kriminellt förfarande

meddela /mˈeːdəlˌa/ (v)
abair le

meddelande /mˈeːdəlˌandə/ (n, neut)
teachtaireacht

medel /mˈeːdəl/ (adj)
meán
  som befinner sig emellan andra

medel /mˈeːdəl/ (n, neut)
damhna
  ett ämne / en substans avsedd för ett specifikt ändamål, ofta – men inte nödvändigtvis – i form av vätska eller kräm
gustal
  ett fysiskt objekt eller en metod som hjälper dig att uppnå ett mål
meán
  medelvärde

medelengelska /mˈeːdəlˌɛŋəlskˌa/ (n, ut)
Meán-Bhéarla

medelhögtyska /mˈeːdəlhˌøːɡtyskˌa/ (n, ut)
Meán-Ard-Ghearmáinis
  stadium av Tyskan som talades under åren 1050 och 1350

medelklass /mˈeːdəlklˌas/ (n, ut)
meánaicme
  samhällsklass som ligger mellan de fattigaste (underklassen) och de rikaste (överklassen)

medelsvensson /mˈeːdəlsvˌɛnsɔn/ (n, ut)
Mac Uí Rudaí
  genomsnittlig svensk invånare

medeltid /mˈeːdəltˌiːd/ (n, ut)
Mheánaois
  tidsepok i (Väst)europeisk historia mellan antiken och renässansen, vanligen från slutet av 400-talet till 1400-talet

medeltida /mˈeːdəltˌiːda/ (adj)
meánaoiseach
  som varar under medeltiden
  som på annat sätt har att göra med medeltiden

medelvärde /mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n, neut)
ceachartha
  "genomsnittligt" tal som anses representera en hel mängd eller population beräknat på ett visst väldefinierat sätt; till exempel har talmängden {1, 2, 3, 4} det aritmetiska medelvärdet 2,5, ty (1+2+3+4)/4=2,5

medelålder /mˈeːdəlˌoːldər/ (n, ut)
meánaois
  levnadsålder mellan ungdom och ålderdom

medföra /mˈɛdføːrˌa/ (v)
tabhair
  ta med (sig)

medge /mˈɛdjə/ (v)
admhaigh
  ge möjlighet till, tillåta

medgörlig /mədjˈœrlɪɡ/ (adj)
comhlíontach

medhjälpare /mˈɛdjəlpˌarə/ (n, ut)
cúntóir

median /mˈeːdiːˌan/ (n, ut)
airmheán

medicin /mˌeːdiːsˈiːn/ (n, ut)
míochaine
  kemiskt ämne i fast tablett, flytande lösning eller annan form som via mun, hud, analöppning eller på annan väg intages i kroppen för att påverka denna, ofta för att lindra symptom vid sjukdom eller skada eller för att bota sjukdom

medicinare /mˈeːdiːsˌɪnarə/ (n, ut)
dochtúir
  läkare, särskilt annan läkare än kirurg

medicinsk /mˈeːdiːsˌɪnsk/ (adj)
dochtúir leighis
  som avser läkekonsten

medikament /mˈeːdiːkamˌɛnt/ (n, neut)
leigheas
  läkemedel

medikus /mˈeːdiːkˌʉs/ (n, ut)
dochtúir

meditation /mˌeːdiːtasxˈuːn/ (n, ut)
machnamh
  (tyst) betraktelse, begrundan

mediterran /mˈeːdiːtˌɛran/ (adj)
Meánmhara
  medelhavs-, som avser eller sammanhänger med Medelhavet eller medelhavsområdet

medium /mˈeːdiːˌʉm/ (n, neut)
idirmheán
  substans i vilket fysikaliskt skeende kan försiggå med tyngdpunkt på att den kan härbergera något, exempelvis ett kemiskt innehåll, värme, eller information
  verbform, som uttrycker en betydelse som varken är passiv eller aktiv, utan mittemellan
  person som är ansedd, eller anser sig, kunna kommunicera med andevärlden (med innebörden att personens sinnesorgan, förmåga att vidaresända information, är i mitten, medium, av en kommunikationskedja)

medlem /mˈeːdləm/ (n, ut)
ball
  något eller någon som hör till en grupp eller en organisation

medlemskap /mˈeːdləmskˌɑːp/ (n, neut)
ballraíocht

medlemsland /mˈeːdləmslˌand/ (n, neut)
ballstát

medlidande /mˈeːdliːdˌandə/ (n, neut)
taise

medtävlare /mˈɛdtəvlˌarə/ (n, ut)
iomaitheoir
  en av flera personer som deltar i en tävling

medurs /mˈeːdɵʂ/ (adv)
deiseal

medverkan /mˈɛdvərkˌan/ (n, ut)
rannpháirtíocht

medvetande /meːdvˈeːtandə/ (n, neut)
comhfhios
  något som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor

medveten /meːdvˈeːtən/ (adj)
comhfhiosach
  som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor; som har ett medvetande
eolach
  som känner till något eller som sker med någons kännedom

medvetenhet /meːdvˈeːteːnhˌeːt/ (n, ut)
comhfhios

medvetslös /meːdvˈeːtsløːs/ (adj)
fo-chomhfhios

megalopolis /mˈeːɡalˌuːpɔlˌiːs/ (n)
ollchathair
  mycket stor stad, stort sammanhängande stadsområde

meios /mˈeːiːˌuːs/ (n, ut)
méóis
  reduktionsdelning, celldelning där bara ena kromosomen i varje kromosompar bevaras, det sätt på vilket könsceller skapas

meitnerium /mˈeːɪtnərˌiːʉm/ (n, neut)
meitniriam

meja /mˈɛja/ (v)
bain
  ta ner, föra undan; oftast om gräs

mejeri /mˈɛjərˌiː/ (n, neut)
teach bainne
  lokal eller fabrik där mjölk förädlas till i första hand livsmedelsprodukter

mejla /mˈɛjla/ (v)
ríomhphost
  skicka e-post

mejram /mˈɛjram/ (n, ut)
oragán cumhra
  en krydda och växtart (Origanum majorana) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna art

mejsel /mˈɛjsəl/ (n, ut)
gearrthóir
  verktyg med egg; slagverktyg för metall och sten; stämjärn eller svarvstål för trä

mejsla /mˈɛjsla/ (v)
gearrthóir
  bearbeta med mejsel

mekanik /mˈeːkanˌiːk/ (n, ut)
meicnic

mekonium /meːkˈoːniːˌʉm/ (n)
meacóiniam
  den första avföringen som funnits i ett barns tarm under fostertiden

melanesisk /mˈeːlanəsˌɪsk/ (adj)
Meilinéiseach

melange /mˈeːlaŋə/ (n)
cumasc

melankolisk /mˈeːlaŋkˌuːlɪsk/ (adj)
dúchroíoch

melatonin /mˌeːlatˈoːnˈiːn/ (n, neut)
meileatoinin
  ett hormon som produceras av tallkottkörteln i hjärnan och som påverkar dygnrytmen

mellan /mˈɛlan/ (preposition)
idir

mellangård /mˈɛlaŋˌoːrd/ (n, ut)
peirinéam
  den del av (människo-)kroppen mellan de yttre könsorganen och anus

mellanliggande /mˈɛlanlˌɪɡandə/ (adj)
idirmheánach
  som ligger emellan

mellanmål /mˈɛlanmˌoːl/ (n, neut)
smailc
  mindre måltid mellan andra måltider; kan ofta utgöras av kall mat såsom smörgås, frukt och yoghurt

mellanslag /mˈɛlanslˌɑːɡ/ (n, neut)
spás
  blanksteg

mellanting /mˈɛlantˌɪŋ/ (n, neut)
ciotóg trasna
  företeelse med en blandning av två andra företeelsers egenskaper

mellanöra /mˈɛlanˌøːra/ (n, neut)
chluas láir
  den del av ett öra vilken ligger bakom trumhinnan men framför innerörat, utgörs av ett luftfyllt hålrum förbundet med svalget via örontrumpeten och innehåller hörselbenen

melodi /mˈeːluːdˌiː/ (n, ut)
séis

melodisk /mˈeːluːdˌɪsk/ (adj)
duanach
  välljudande

melon /mˈeːlɔn/ (n, ut)
mealbhacán

membran /mˈɛmbran/ (n)
scannán
  tunn hinna eller skiva

men /mˈɛn/ (conjunction)
ach
  förbinder två satser eller satsdelar och betecknar motsättning mellan dessa

mena /mˈeːna/ (v)
ceachartha
  med olika tyngd anse, tycka, tro eller hävda något; kan också vara en förklaring eller tillrättaläggande av ett oklart eller ifrågasatt uttalande

mendelevium /mˈɛndələvˌiːʉm/ (n, neut)
meindiléiviam

mened /mˈeːnəd/ (n, ut)
mionn bréige
  falskt vittnesbörd, det att i domstol ljuga eller förvränga sanningen efter att ha avgett vittnesed

menig /mˈeːnɪɡ/ (adj)
baill ghiniúna
  (om soldat) som inte är befäl, obefordrad

mening /mˈeːnɪŋ/ (n, ut)
abairt
  en bit text som består av åtminstone en huvudsats, kan innehålla en eller flera bisatser, och (i svenskan och många andra språk) inleds med versal och avslutas med skiljetecken (vanligtvis punkt)
tuairim
  åsikt, uppfattning

meningslös /mˈeːnɪŋslˌøːs/ (adj)
fánach
  som saknar mening, som inte är relevant eller viktig och därmed inte fyller någon funktion

meningsskiljaktighet /mˈeːnɪŋskˌɪljaktˌɪɡheːt/ (n, ut)
achrann
  det att två parter har två olika uppfattningar i en fråga, eller konflikt orsakad av detta; dispyt

menstrual /mˈɛnstrʉˌal/ (adj)
míosta
  som avser menstruation

menstruation /mˌɛnstrʉasxˈuːn/ (n, ut)
peiriad
  första delen i menstruationscykeln, när slemhinnan i livmodern bryts ned och stöts ut som en blödning via vagina eftersom gulkroppen från förra ovarialcykeln slutat producera tillräckligt med hormoner

menstruationscykel /mˌɛnstrʉasxˈʊnssyːkəl/ (n, ut)
timthriall míosta
  den nästan månatliga cykel som slemhinnan i livmodern genomgår, som en direkt följd av de cykliska hormonförändringar som orsakas av ovarialcykeln, och som delas in i menstruationen, proliferationsfasen och utsöndringsfasen

mentalsjukhus /mˈɛntɑːlsxˌʉkhʉs/ (n, neut)
gealtlann
  sjukhus där psykiatrisk vård sker

menuett /(en)mˈɛnjuːɪt(sv)/ (n, ut)
minit

meny /mənˈyː/ (n, ut)
biachlár
  lista över maträtter

mer /mˈeːr/ (adv)
níos mó
  i större mängd eller i högre grad

merarbete /mˈeːrarbˌeːtə/ (n, neut)
níos mó
  extra arbete som måste utföras på grund av en förändrad situation, ofta på grund av de val som någon har gjort, ofta utan ekonomisk kompensation

meritokrati /mˈeːriːtˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
tuilleamhlathas
  åskådning där var och en ska belönas efter merit eller förtjänst

mes /mˈeːs/ (n, ut)
meantán
  individ eller art i fågelfamiljen mesar (Paridae)
circeoil
  fegis

mesig /mˈeːsɪɡ/ (adj)
faiteach
  alltför rädd och försiktig

meson /mˈeːsuːn/ (n, ut)
méasón

messiansk /mˈɛsiːˌansk/ (adj)
meisiasach
  som avser eller förebådar messias

mestadels /mˈɛstadˌeːls/ (adv)
d'fhormhór

meta /mˈɛta/ (v)
cúinne
  fiska med en krok på en lina ("metrev"), som i sin tur är fäst i änden på ett metspö

metafor /mˈɛtafˌuːr/ (n, ut)
meafar

metafysik /mˈɛtafˌyːsiːk/ (n, ut)
meitifisic
  läran om tingens egentliga natur; verklighetsfrämmande spekulationer

metal /mətˈɑːl/ (n, ut)
miotal
  en musikgenre som utvecklades ur hårdrocken under 1970-talet och som i sin tur delas upp i en mängd olika subgenrer

metall /mˈɛtal/ (n, ut)
miotal
  grundämne eller legering med metalliska egenskaper, till exempel bra ledningsförmåga för elektricitet och värme, formbarhet och metallglans

metalldetektor /mˈɛtaldətˌɛktɔr/ (n, ut)
brathadóir miotail
  (bärbart) tekniskt hjälpmedel (apparat) för att upptäcka dolda metallföremål (nergrävda eller som personer bär på sig)

metallföremål /mˈɛtalfˌøːrəmˌoːl/ (n, neut)
aidhm
  föremål gjort av metall

metallisk /mˈɛtalˌɪsk/ (adj)
miotalach
  som är av metall eller har några egenskaper typiska för metaller

metallurg /mˈɛtalˌɵrj/ (n, ut)
miotalóir
  person som sysslar med metallurgi

metallurgi /mˈɛtalˌɵrjiː/ (n, ut)
miotaleolaíocht
  läran om metallers tekniska framställning samt deras kemiska och fysikaliska egenskaper

metallurgisk /mˈɛtalˌɵrjɪsk/ (adj)
miotaleolaíoch
  som avser metallurgi

metamorf /mˈɛtamˌuːrf/ (adj)
mheiteamorfach

metan /mˈɛtan/ (n, neut)
meatán
  ett kolväte, den enklaste alkanen, med formeln CH₄

mete /mˈeːtə/ (n, neut)
slatiascaireacht
  fiske som utförs med någon form av bete, ofta mask, maggot eller luktbete, som man har satt en krok igenom

meteor /mˈeːtəˌuːr/ (n, ut)
dreige
  kortvarig ljusstrimma som bildas medan en sten (kallad meteoroid) faller ned genom jordens atmosfär och av friktionen värms upp tills den börjar glöda

meteorit /mˈeːtəˌuːriːt/ (n, ut)
dreigít

meteoroid /mˈeːtəˌuːruːˌiːd/ (n, ut)
dreigeoideach
  stenartad himlakropp i solsystemet (eller på annan plats i universum) med en diameter på mindre än 10-100 meter (olika definitioner förekommer); större himlakroppar, fast ändå mindre och mer oregelbundna än planeter, kallas asteroider

meteorologi /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
meitéareolaíocht

meter /mˈeːtər/ (n, ut)
méadar
  SI-enheten för längd; den sträcka som ljuset tillryggalägger i vakuum under tiden 1/299 792 458 sekund
  en sträcka av en meter enligt ovan

metning /mˈɛtnɪŋ/ (n, ut)
slatiascaireacht
  det att meta

metod /mˈɛtuːd/ (n, ut)
slí
  sätt på vilket en åtgärd kan utföras
  namngivet och anropsbart kodblock

metodik /mˈɛtuːdˌiːk/ (n, ut)
modheolaíocht
  läran om metoder, särskilt metoder för att forska eller att undervisa

metodologi /mˌɛtuːduːlˈoːɡiː/ (n, ut)
modheolaíocht
  metodlära

metonymi /mˈeːtuːnˌyːmiː/ (n, ut)
meatonaime
  retorisk figur som bygger på en närhet mellan det använda uttrycket och det som betecknas

metrik /mˈɛtriːk/ (n, ut)
meadaracht
  verslära
méadrach
  funktion d : X\times X \to \mathbb{R} sådan att, för varje (x,y) \in X\times X,

metrisk /mˈɛtrɪsk/ (adj)
méadrach
  som ingår i SI-systemet
  som har att göra med ett rum som tillåter att en metrik definieras; som har att göra med en metrik

metriskt rum /mˈɛtrɪskt rˈɵːm/ (n)
spás méadrach
  mängd med en tillhörande metrik, d.v.s. ett par (X, d) där X är en mängd och d är en metrik på X

metronom /mˈɛtruːnˌɔm/ (n, ut)
méadranóm
  mekanisk eller elektronisk apparat som avger en fast puls för markering av tempo i musik

metropolit /mˈɛtruːpˌuːliːt/ (n, ut)
uirbeach
  innehavare av ett högt ämbete (högre än ärkebiskop) i den grekisk-ortodoxa kyrkan

metropolitdöme /mˈɛtruːpˌuːlɪtdˌøːmə/ (n, neut)
ceannchathair
  kyrkligt område som leds av en metropolit

mexikan /mˈɛksiːkˌan/ (n, ut)
Meicsiceach

mexikansk /mˌɛksiːkˈɑːnsk/ (adj)
Meicsiceach
  som rör Mexiko eller det mexikanska folket

mexikansk nakenhund /mˌɛksiːkˈɑːnsk nˈɑːkənhˌɵnd/ (n)
Madra Meicsiceach Gan Fionnadh

middag /mˈɪdaɡ/ (n, ut)
dinnéar
  större måltid på kvällen

middagstid /mˈɪdaɡstˌiːd/ (n, ut)
meán lae
  tidpunkt ungefär mitt på dagen (mitt på dagen eller något senare)

midjeväska /mˈɪdjəvˌɛska/ (n, ut)
duán
  väska som bäres vid midjan fäst med en rem

midnatt /mˈɪdnat/ (n, ut)
meán oíche
  tid runt klockan tolv på natten, (ofta) särskilt om den klockan slår över till nästa kalenderdygn)

midsommar /mˈɪdsɔmˌar/ (n, ut)
Lá Fhéile Eoin

mig /mˈɛj/ (pronoun)
mise, mé

migration /mˌɪɡrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
imirce
  immigration eller emigration; persons eller folkgrupps flytt

migrän /mˈɪɡrɛːn/ (n, ut)
mígréin

mikro- /mˈɪkruː/ (affix)
micri-
  SI-prefix med symbolen µ som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10−6 (0,000 001)
  prefix som anger att något är väldigt litet eller att väldigt små saker hanteras

mikrobiologi /mˌɪkruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
micri-bhitheolaíocht
  vetenskapen om mikroorganismer

mikroekonomi /mˌɪkruːˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
micreacnamaíocht
  gren av nationalekonomi som försöker förstå enskilda producenter och konsumenter och deras beslutsfattande i en marknad

mikrofon /mˌɪkruːfˈoːn/ (n, ut)
micreafón
  apparat som omvandlar ljud till elektrisk signal (som i sin tur vanligtvis matas in i en förstärkare)

mikrofonlur /mˌɪkruːfˈoːnlʉr/ (n, ut)
gléas cinn

mikrokosmos /mˈɪkruːkˌɔsmuːs/ (n, neut)
domhnán
  världen i miniatyr; människan

mikroorganism /mˌɪkruːˌɔrɡanˈɪsm/ (n, ut)
miocrób
  organism (främst encellig, men även flercellig eller icke-cellulär) som inte kan ses med blotta ögat

mikroskop /mˈɪkrɔskˌuːp/ (n, neut)
micreascóp
  optiskt instrument som gör det möjligt att se föremål som är för små för att kunna observeras med blotta ögat

mikroskopi /mˌɪkrɔskˈɔpiː/ (n, ut)
micreascópacht
  läran om mikroskop

mikroskopisk /mˌɪkrɔskˈɔpɪsk/ (adj)
micreascópach
  som avser mikroskop
  mycket liten, inte synlig för blotta ögat

mikrovågsugn /mˈɪkruːvˌoːɡsɵŋn/ (n, ut)
micreathonnán
  apparat i vilken elenergi omvandlas till mikrovågor i syfte att värma framförallt livsmedel

mil /mˈiːl/ (n, ut)
míle
  längdmått; i metersystemet motsvarande 10 km, men i äldre tider något längre än så; 10,69 km (36000 fot)

mild /mˈɪld/ (adj)
mín
  försynt och hänsynsfull i behandlingen av medmänniskor; vänlig, snäll (ej sträng)

mildra /mˈɪldra/ (v)
laghdaigh

militär /mˌiːliːtˈɛːr/ (adj)
míleata

miljard /mˈɪljard/ (n, ut)
míle milliún
  talet 10⁹ = 1 000 000 000, d.v.s. tusen miljoner

miljon /mˈɪljuːn/ (n, ut)
milliún
  ett kollektivt tal, 10⁶ = 1 000 000

miljonstad /mˈɪljʊnstˌad/ (n, ut)
ollchathair
  tätort med ett miljontal invånare

miljonär /mˈɪljuːnˌɛːr/ (n, ut)
milliúnaí

miljö /mˈɪljøː/ (n, ut)
timpeallacht
  den omgivande naturen
  omgivning

miljövänlig /mˈɪljøːvˌɛnlɪɡ/ (adj)
glas

milkshake /mˈɪlkshakə/ (n, ut)
creathán bainne
  en trögflytande dryck av mjölk och glass blandat, ofta smaksatt med bär, choklad eller liknande

millimeter /mˈɪliːmətər/ (n, ut)
milliméadar
  ett längdmått; en tusendels meter

millimeterpapper /mˈɪliːmətˌɛrpapər/ (n, neut)
grafpháipéar
  rutigt papper med delningen en millimeter

milstolpe /mˈɪlstɔlpə/ (n, ut)
sainchomhartha
  enskilt exemplar i en serie stolpar vanligen utplacerade på en 1/4-dels mils avstånd längs en huvudväg. Helmilstolpen - 1 MIL - brukar vara större och utförligare, kvartmilstolparna - 1/4 MIL - (3 st) däremellan, är ofta enklare och mindre. I Sverige sattes milstolpar upp från 1649 till meterreformen på 1880-talet. De följde alltså den gamla milen som var 18000 alnar (4x4500 alnar lika med 10.688 meter). Utförandet skiljer sig från län till län och inom varje län kan det finnas flera varianter. Milstolparna är lagskyddade kulturminnen. Källa: Nordin, Stefan: MILstolpar STOCKHOLM UPPSALA SÖDERMANLAND. Stockholm 1998.
  mål eller delmål att uppnå

mimikry /mˈiːmɪkrˌyː/ (n, ut)
aithriseoireacht

mimosa /mˈiːmuːsˌa/ (n, ut)
míomós
  ärtväxt ur släktet sensitiva (Mimosa, 400–500 arter, däribland Mimosa pudica, meterhög blomma), vars blad är känsliga för och fälls ihop vid beröring eller vid mörker
  handelsnamn för silverakacia, Acacia dealbata, buske upp till 30 meter hög
calóg shneachta
  överkänslig person, "snöflinga"

min /mˈɪn/ (pronoun)
m'

mina /mˈiːna/ (n, ut)
mianach
  underjordisk gång eller hålighet, gruva; även bildligt: tunnel, lönngång
  ett explosivt vapen nedgrävt i marken, konstruerat för att explodera när ett mål befinner sig i närheten

minaret /mˈiːnarət/ (n, ut)
miontúr

mindervärdeskomplex /mˈɪndərvˌɛːrdəskˌɔmpləks/ (n, neut)
coimpléacs ísleachta

minderårig /mˈɪndərˌoːrɪɡ/ (adj)
faoi aois
  yngre än åldersgränsen för att vara myndig eller straffmyndig

mindre hackspett /mˈɪndrə hˈakspət/ (n)
mionchnagaire breac

mindre lira /mˈɪndrə lˈiːra/ (n)
cánóg dhubh

mindre strandpipare /mˈɪndrə strˈandpiːpˌarə/ (n)
feadóigín chladaigh

minera /mˈiːneːrˌa/ (v)
mianach

mineral /mˈiːneːrˌal/ (n)
mianra
  ett fast oorganiskt ämne som förekommer i naturen och är definierat genom sin kemiska sammansättning och kristallstruktur
  grundämne annat än väte, kol, kväve eller syre som behövs av en levande organism

mineralisk /mˈiːneːrˌalɪsk/ (adj)
mianrach
  som består av mineraler

mineralogi /mˈiːneːralˈoːɡiː/ (n, ut)
mianreolaíocht
  vetenskapen om mineralen

minervauggla /mˈiːnərvˌaɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán beag

mingel /mˈɪŋəl/ (n, neut)
deasc fáiltithe
  tillfälle då människor träffas och blandar sig med de närvarande, för att under småprat bekanta sig med dem

miniatyr /mˈiːniːˌatyːr/ (n, ut)
mionsamhail
  målning eller teckning i mycket litet format (bl a utsmyckning i medeltida handskrifter)

minimal /mˈiːniːmˌal/ (adj)
íosta

minimalism /mˈiːniːmˌalɪsm/ (n, ut)
íostachas
  riktning inom konst och musik som använder enkla uttrycksformer

minimalist /mˈiːniːmˌalɪst/ (n, ut)
íostach
  anhängare av minimalism

minimalistisk /mˈiːniːmˌalɪstˌɪsk/ (adj)
íostach
  som avser minimalism

minimera /mˌɪniːmˈeːra/ (v)
íoslaghdaigh, íosmhéadaigh

miniräknare /mˈiːniːrˌɛːknarə/ (n, ut)
áireamhán

minister /mˈiːnɪstər/ (n, ut)
aire
  ledamot eller medlem av en regering, statsråd

ministerium /mˈiːnɪstərˌiːʉm/ (n, neut)
ministreacht

ministär /mˌiːnɪstˈɛːr/ (n, ut)
rialtas

mink /mˈɪŋk/ (n, ut)
minc
  en art (Mustela vison) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten mink

minnas /mˈɪnas/ (v)
cuimhne a bheith agat ar
  i hjärnan återkalla ett minne

minne /mˈɪnə/ (n, neut)
cuimhne
  plats där medvetande djur kan spara information
  en informationsdel som är sparad enligt ovan
  enhet som sparar digital information

minnesförlust /mˌɪnəsfˈœrlɵst/ (n, ut)
aimnéise
  oförmåga att återkalla tidigare händelser

minnesregel /mˈɪnəsrˌeːɡəl/ (n, ut)
cabhair

minoritetsspråk /mˈiːnuːrˌiːteːtsprˌoːk/ (n, neut)
teanga neamhfhorleathan
  språk som talas av en minoritet inom ett land

minsann /mˈɪnsan/ (adv)
ambaiste
  anger att något är sant, och till en väldigt hög grad

minsann /mˈɪnsan/ (interjection)
dáiríre

minska /mˈɪnska/ (v)
laghdaigh
  bli mindre
  göra mindre

minskning /mˈɪnsknɪŋ/ (n, ut)
laghdú

minus /mˈiːnʉs/ (n, neut)
míbhuntáiste
  något negativt
  minustecken, tecknet "−", som avser subtraktion
  räknesättet/operationen subtraktion
  om negativa tal, något som är mindre än noll

minustecken /mˈiːnɵstˌɛkːən/ (n, neut)
lúide
  tecknet "−" som avser subtraktion

minut /mˈiːnʉt/ (n, ut)
nóiméad
  en tidsenhet bestående av 60 sekunder; en 60-dels timme
  en vinkelenhet, även kallad bågminut, en 60-dels grad

minutiös /mˈiːnʉtˌiːøːs/ (adj)
bomaite
  ytterst noggrann

minutvisare /mˈiːnʉtvˌiːsarə/ (n, ut)
snáthaid mhór

mirakel /mˈiːrakəl/ (n, neut)
míorúilt

misantrop /mˈiːsantrˌuːp/ (n, ut)
míchaidreamhach
  någon som är negativt inställd till människor i allmänhet

mischmasch /mˈɪʃmaʃ/ (n, neut)
meascán
  oredig och oordnad blandning, smörja, röra, sammelsurium

miserabel /mˈiːseːrˌabəl/ (adj)
aimléiseach

misogyn /mˈiːsuːjˌyːn/ (adj)
fuathaitheoir ban
  kvinnohatisk

misogyn /mˈiːsuːjˌyːn/ (n, ut)
fuathaitheoir ban
  kvinnohatare

misogyni /mˈiːsuːjˌyːniː/ (n, ut)
fuath ban
  hat eller starka fördomar mot kvinnor

missa /mˈɪsa/ (v)
airigh ó
  inte lyckas vara med om något, särskilt p.g.a. glömska, försening, tidsbrist etc.; även misslyckas med att uppnå ett mål
  inte träffa rätt, särskilt vid kast, spark o.dyl. av boll o.dyl., men även bildligt

missbruk /mˈɪsbrʉk/ (n, neut)
tarcaisne
  (målmedveten) skadlig eller olaglig användning av något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt)
  användning av droger eller något av vissa andra problembeteenden, oftast på grund av beroende snarare än vilja
  skadlig behandling av människor; misshandel, våld

missbruka /mˈɪsbrʉkˌa/ (v)
tarcaisne
  använda något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt) på ett skadligt eller olagligt sätt
  använda droger, oftast på grund av beroende snarare än vilja
  behandla människor på ett skadligt sätt

missbrukare /mˈɪsbrʉkˌarə/ (n, ut)
andúileach
  person som missbrukar något (nästan enbart om droger)

missfall /mˈɪsfal/ (n, neut)
anabaíocht
  spontant och ofrivilligt avslutande av graviditet innan fostret eller embryot är livsdugligt

missförstå /mɪsfˈœʂtoː/ (v)
tuig

misshandel /mˈɪshandəl/ (n, ut)
tarcaisne

misshandla /mˈɪshandlˌa/ (v)
tuargain

misshushållning /mˈɪshɵshˌɔlnɪŋ/ (n, ut)
drochbhainistiú
  det att misshushålla

missil /mˈɪsiːl/ (n, ut)
arm diúractha
  stor odefinierad projektil (exempelvis raket eller robot)

misskund /mˈɪskɵnd/ (n)
trócaire
  uppträdande eller handling som präglas av barmhärtighet; exempelvis en handling som mildrar förestående utmätning av straff eller ett uppträdande som mildrar behandling av hjälplös motpart

misslyckande /mˈɪslykːˌandə/ (n, neut)
meath

misslyckas /mˈɪslykːˌas/ (v)
meath
  inte lyckas med att vara eller utföra något

missnöjd /mɪsnˈœjd/ (adj)
míshásta
  inte nöjd, anseende att något inte är tillräckligt eller bra

missräkna /mˈɪsrɛːknˌa/ (v)
mí-áirigh
  missta sig, räkna fel, göra misstag, bedöma fel

missta /mˈɪsta/ (v)
déan dearmad
  ta fel på, förväxla, ha felaktig uppfattning om

misstag /mˈɪstɑːɡ/ (n, neut)
botún
  (negativ) händelse som inträffat trots att den inte är önskad; ofta uppkommer misstag på grund av felbedömningar

misstanke /mˈɪstaŋkə/ (n, ut)
drochamhras

misstro /mˈɪstruː/ (n, ut)
cotadh
  det att inte tro på eller lita på (någon eller något); känsla eller misstanke att någon ljuger eller undanhåller relevant information eller dylikt

misstänka /mˈɪstəŋkˌa/ (v)
amhras a bheith agat
  (svagt) tro något, särskilt något negativt om en annan människa eller varje annan företeelse som kan betraktas som aktör

misstänksam /mˈɪstəŋksˌam/ (adj)
amhrasach

misstänkt /mˈɪstəŋkt/ (adj)
amhrasach
  som man misstänker för något specifikt, särskilt ett brott

misstänkt /mˈɪstəŋkt/ (n)
amhrastach
  en person som är misstänkt för något, ofta ett brott

missunnsamhet /mˈɪsɵnsˌamheːt/ (n, ut)
fala
  uppfattningen att andra inte gör sig förtjänta av ett visst privilegium som de förfogar över

mist /mˈɪst/ (n, ut)
ceo
  tjocka, dimma

mista /mˈɪsta/ (v)
caill

mistel /mˈɪstəl/ (n, ut)
drualus
  parasitisk växt som växer på andra träds grenar; tillhör någon av familjerna Misodendraceae, Loranthaceae eller Santalaceae

misär /mˈiːsɛːr/ (n, ut)
aimléis
  nöd, elände

mitokondrie /mˈiːtuːkˌɔndriːə/ (n, ut)
miteachoindre
  ATP-producerande organell i en eukaryot cell

mitos /mˈiːtuːs/ (n, ut)
miotóis
  "vanlig" celldelning, en process där en levande cell delas i två och på så sätt skapar två nya celler

mitra /mˈɪtra/ (n, ut)
mítéar

mitt /mˈɪt/ (n, ut)
lár
  centrum, medelpunkt

mittemot /mˌɪtːəmˈuːt/ (preposition)
ar ceann

mittfält /mˈɪtfəlt/ (n, neut)
lárpháirc
  den mellersta tredjedelen av fotbollsplanen, även kollektiv benämning på alla mittfältare, framför allt de centrala mittfältarna

mittgång /mˈɪtɡɔŋ/ (n, ut)
taobhroinn
  gång genom mitten av något

mitthjärna /mˈɪtjərnˌa/ (n, ut)
lárinchinn
  (exemplar av) den översta delen (mesencefalon) av hjärnstammen

mjau /mjˈɑːʉ/ (interjection)
míáú

mjuk /mjˈʉk/ (adj)
bog
  som lätt kan deformeras, särskilt utan att förstöras

mjukhet /mjˈʉkheːt/ (n, ut)
leibideacht
  det att vara mjuk

mjukis /mjˈʉkiːs/ (n, ut)
leibide
  försiktig, dämpad person

mjukisbyxor /mjˈʉkɪsbˌyːksuːr/ (n, ut)
bríste aclaíochta
  mjukt plagg med två byxben

mjuta /mjˈʉta/ (v)
balbh
  stänga av mikrofonen vid digitalt samtal

mjäkig /mjˈɛːkɪɡ/ (adj)
samhnasach
  pjoskig; mesig

mjäll /mjˈɛl/ (n, neut)
sail chnis
  vita flagor av döda hudceller på hårbottnen

mjältbrand /mjˈɛltbrand/ (n, ut)
antrasc
  en sjukdom, orsakad av bakterien Bacillus anthracis

mjälte /mjˈɛːltə/ (n, ut)
liathán
  organ i människokroppen och hos andra däggdjur, som bland annat har till uppgift att bryta ner gamla röda och vita blodkroppar samt att producera en typ av vita blodkroppar

mjöd /mjˈøːd/ (n, neut)
meá
  alkoholhaltig dryck av bland annat jäst honungsvatten och kryddor

mjöl /mjˈøːl/ (n, neut)
plúr
  finmalet pulver av säd; tidvis överfört om andra finmalna pulver

mjöla /mjˈøːla/ (v)
plúraigh
  beströ (ett bakbord) med mjöl

mjölk /mjˈœlk/ (n, ut)
bainne

mjölka /mjˈœlka/ (v)
crúigh
  hämta mjölk ur ett djur för senare användning

mjölkbud /mjˈœlkbʉd/ (n, neut)
fear bainne
  person som avlämnar mjölk (regelbundet)

mjölkbutik /mjˈœlkbɵtˌiːk/ (n, ut)
teach bainne
  butik där mjölk och mejeriprodukter säljs

mjölkchoklad /mjˈœlkʃɔklˌad/ (n, ut)
seacláid bhainne
  ljus choklad som innehåller mycket mjölk

mjölke /mjˈœlkə/ (n, ut)
bainne
  sädesvätska från fisk och vissa andra vattenlevande djur

mjölkig /mjˈœlkɪɡ/ (adj)
lachtach
  liknande mjölk (till utseendet)

mjölkkanna /mjˈœlkkanˌa/ (n, ut)
crúsca
  mjölkbehållare; kanna avsedd att förvara mjölk i

mjölksyra /mjˈœlksyːrˌa/ (n, ut)
aigéad lachtach
  trivialnamn för 2-hydroxipropansyra, C₃H₆O₃, en biologiskt viktig syra

mjölktand /mjˈœlktand/ (n, ut)
fiacail diúil

mjölkört /mjˈœlkˈœt/ (n, ut)
lus tine
  en växtart (Chamerion angustifolium) i familjen dunörtsväxter (Onagraceae); exemplar av denna ört

mjölnare /mjˈœlnarə/ (n, ut)
muilleoir
  person som (yrkesmässigt) mal mjöl

mo /mˈuː/ (n, ut)
gaineamh
  finkornig jordart med en kornstorlek mellan 0,02 mm och 0,2 mm; mellan mjäla (under 0,02 mm) och sand (över 0,06 mm)

mobba /mˈɔba/ (v)
ansmachtaigh
  trakassera någon, ofta en (på något sätt) svagare person, ofta påverkar flera gärningspersoner ett offer, ofta systematiskt och under längre period

mobbare /mˈɔbɑːrə/ (n, ut)
ansmachtaí

mobbning /mˈɔbnɪŋ/ (n, ut)
bulaíocht

mobiltelefon /mˌɔbiːltˌɛləfˈoːn/ (n, ut)
guthán soghluaiste

mocka /mˈɔkːa/ (n, ut)
craiceann fiaghabhair
  en sorts skinn (med sammetsartad yta)

mod /mˈuːd/ (n)
misneach
  förmåga att våga trotsa risk eller fara

mode /mˈuːdə/ (n, neut)
faisean

modehus /mˈuːdəhˌʉs/ (n, neut)
teach
  företag och exklusivt varumärke i modebranschen (särskilt inom haute couture)

modell /mɔdˈɛll/ (n, ut)
cineál
  färdigt exempel eller sätt enligt vilket något bör göras
  person vars yrke är att bli fotograferad, t.ex. för göra reklam för en produkt

modellera /mɔdˈɛlleːrˌa/ (n, ut)
marla
  lera som inte torkar utan kan formas om igen

modellera /mɔdˈɛlleːrˌa/ (v)
bheith ag mainicíneacht
  göra en eller flera modeller

modem /mˈɔdeːm/ (n, neut)
móideim
  apparat som ansluter en dator till en ledning

modeord /mˈuːdəˌuːrd/ (n, neut)
dordfhocal
  ord vars bruk blir särskilt populärt (under en tidsperiod)

moder /mˈuːdər/ (n, ut)
máthair
  kvinnlig förälder

moderera /mˈuːdərˌeːra/ (v)
réasúnta
  avgöra vilka inlägg som ska föras vidare till allas kännedom; även om att utföra denna åtgärd på enskilda personers inlägg, alternativt i efterhand plocka bort olämpliga inlägg

moderkaka /mˈuːdərkˌɑːka/ (n, ut)
slánú
  tillfälligt organ som finns i däggdjurshonor (undantag kloakdjur) under graviditet och förbinds med fostret via navelsträngen

moderkort /mˈuːdərkˌɔt/ (n, neut)
máthairchlár

modern /mˈuːdərn/ (adj)
nua-aimseartha
  med aktuell nutida stil, nutidsenlig, förnyad

modernitet /mˈuːdərnˌiːteːt/ (n, ut)
modernity
  det att vara modern

modersmjölksersättning /mˌuːdəʂmjˈœlkseːʂˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
foirmle
  tillverkad mat som simulerar mänsklig bröstmjölk, avsedd för att mata spädbarn, antingen som komplement eller ersättning till amning

modersmål /mˈuːdəʂmˌoːl/ (n, neut)
máthairtheanga
  språk man talar/talat under sin uppväxt

modest /mˈuːdəst/ (adj)
adhnáireach
  blygsam

modfälld /mˈɔdfəld/ (adj)
atuirseach
  nedslagen och handlingssvag (av sorg eller besvikelse)

modig /mˈuːdɪɡ/ (adj)
calma

mogen /mˈuːjən/ (adj)
foirfe

mogenhet /mˈuːjeːnhˌeːt/ (n, ut)
abúlacht

mognad /mˈɔŋnad/ (n, ut)
foirfeacht

mojna /mˈɔjna/ (v)
laghdaigh
  stillna, avta;

mojäng /mˈuːjəŋ/ (n, ut)
giuirléid
  ett föremål eller apparat av obestämd funktion och användningsområde

mol /mˈuːl/ (n)
gram-mhóilín
  ett antal; definieras som det antal atomer av isotopen kol-12 det går på 0,012 kg, vilket är cirka 6,023 · 1023 stycken

moldavier /mˈɔldavˌiːər/ (n, ut)
Moldóvach
  invånare i Moldavien (speciellt om man) eller person med moldavisk härkomst

molekyl /mˈuːləkˌyːl/ (n, ut)
móilín

molekylär /mˈuːləkˌyːlɛːr/ (adj)
móilíneach

molekylärbiologi /mˌuːləkˌyːlərbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bitheolaíocht mhóilíneach
  disciplin inom biologin som söker svar på frågorna om hur biologin fungerar på molekylär nivå

moll /mˈɔl/ (n, ut)
mionaoiseach

moln /mˈɔln/ (n, neut)
scamall, scamaill
  synlig atmosfärisk ansamling av kondenserat eller fruset vatten; även andra ämnen kan förekomma, särskilt på andra planeter

molnig /mˈɔlnɪɡ/ (adj)
néaltach
  full av moln

molybden /mˈuːlybdən/ (n, neut)
molaibdéineam

moment /mˈuːmənt/ (n, neut)
ardán
  avsnitt av en tävling; tävlingsmoment
nóiméad
  storhet som uppstår när en kraft verkar på en viss punkt
  ögonblick

momentan /mˈuːməntˌan/ (adj)
láithreach
  ögonblicklig, tillfällig, för ögonblicket

momentum /mˈuːməntˌʉm/ (n, neut)
móiminteam
  popularitet, anslutning (till någons idé), fart, drivkraft

moms /mˈɔms/ (n, ut)
cáin bhreisluacha
  förkortning av meromsättningsskatt eller mervärdesomsättningsskatt; konsumtionsskatt på varor och tjänster som betalas av både konsument och näringsidkare, där sistnämnda emellertid har rätt till skatteavdrag för inbetald mervärdesskatt

monark /mˈuːnark/ (n, ut)
monarc
  statschef i en monarki

monarki /mˈuːnarkˌiː/ (n, ut)
monarcacht
  statsskick där statschefen har sitt ämbete på livstid och har oftast fått det genom arv
  land som har statsskicket monarki (1.), dvs. där en monark är statschef

monarkist /mˈuːnarkˌɪst/ (n, ut)
monarcaí
  anhängare av monarki

monetär /mˌɔnɛtˈɛːr/ (adj)
airgeadaíochta

mongol /mˈɔŋuːl/ (n, ut)
Mongólach

mongolisk /mˈɔŋuːlˌɪsk/ (adj)
Mongólach
  som rör Mongoliet, det mongoliska språket eller folket

mongoliska /mˈɔŋuːlˌɪska/ (n, ut)
Mongóilis
  ett språk talat främst i Mongoliet
  kvinna från Mongoliet

monoftong /mˈuːnɔftˌɔŋ/ (n, ut)
aonfhoghar
  enkelt vokalljud i motsats till diftong eller triftong

monogam /mˈuːnuːɡˌam/ (adj)
aonchéileach

monogami /mˈuːnuːɡˌamiː/ (n, ut)
aonchéileachas
  det att en person endast har en (sexuell) partner eller åt gången; det att en person endast är gift med en person åt gången

monokel /mˈuːnuːkəl/ (n, ut)
leathspéacla
  korrektionsglas för bara ett öga fastklämt i ögonvrån

monolit /mˈuːnuːlˌiːt/ (n, ut)
allait

monolitisk /mˈuːnuːlˌiːtɪsk/ (adj)
monailiteach
  som liknar en monolit

monom /mˈuːnɔm/ (n, neut)
aontéarmach

monomer /mˈuːnuːmər/ (n, ut)
monaiméir

monostabil vippa /mˈuːnɔstˌabiːl vˈɪpa/ (n)
aonchobhsaí

monoteism /mˈuːnuːtəˌɪsm/ (n, ut)
aondiachas

monoteistisk /mˈuːnuːtəˌɪstɪsk/ (adj)
aondiach
  som har en gud

monotematisk /mˈuːnuːtəmˌatɪsk/ (adj)
aontéamach

monoton /mˈuːnuːtˌuːn/ (adj)
aontonach
  utan omväxling; som inte ändrar sig med tiden
  med derivata med konstant tecken; som antingen är växande eller avtagande på I; om funktionen antingen är strängt växande eller strängt avtagande sägs den vara strängt monoton

monster /mˈʊnstər/ (n, neut)
ainmhí

monstrans /mʊnstrˈans/ (n, ut)
oisteansóir
  fint utfört kärl för nattvardsbröd eller för reliker i katolska kyrkor

monsun /mˈʊnsɵn/ (n, ut)
monsún
  vind med olika riktningar sommar (från hav mot land) och vinter (från land mot hav)

montenegrin /mˌɔntənəɡrˈiːn/ (n, ut)
Montainéagróch
  invånare i Montenegro eller med montenegrinsk härkomst

montenegrinsk /mˈɔntənˌɛɡrɪnsk/ (adj)
Montainéagróch
  som rör Montenegro, det montenegrinska språket, dess folk, kultur eller geografi

monter /mˈɔntər/ (n, ut)
both
  utställningsutrymme på mässa eller andra evenemang som inte kallas för marknad

montera /mˈɔnteːrˌa/ (v)
cruinnigh
  sätta/bygga ihop

montör /mˈɔntøːr/ (n, ut)
leictreoir

moona /mˈuːuːnˌa/ (v)
gealach
  dra ned byxorna och visa baken för någon i syfte att förnedra eller förlöjliga

moped /mˈuːpəd/ (n, ut)
móipéid
  (ursprungligen) cykelliknande fordon med lättare motor liknande en vanlig motorcykel; även (enligt nuvarande lag) mindre bil med begränsad hastighet

moppa /mˈɔpa/ (v)
stoth
  rengöra med mopp, ofta genom att våttorka

moral /mˈuːral/ (n, ut)
moráltacht
  sensmoral

moralisk /mˈuːralˌɪsk/ (adj)
múineadh
  som har att göra med moral
  som sker i enlighet med god moral

moras /mˈuːras/ (n, neut)
bogach
  (snårig) sank- eller sumpmark; (oländigt) träsk

morbror /mˈuːrbruːr/ (n, ut)
uncail
  mors bror

mord /mˈuːrd/ (n, neut)
dúnmharú
  det att döda en annan individ för egen vinning eller av annan anledning som anses omoralisk; det att mörda

mordbrand /mˈuːrdbrand/ (n, ut)
coirloscadh

morfar /mˈuːrfar/ (n, ut)
seanathair
  mors far

morfologi /mˌuːrfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
moirfeolaíocht
  vetenskaplig lära om skillnaderna och likheterna mellan organismers anatomi
  studie inom lingvistiken som studerar ordens struktur, deras former och bildning

morförälder /mˈuːrføːrˌɛldər/ (n, ut)
seantuismitheoir
  en av mammas föräldrar

morgon /mˈɔrɡɔn/ (n, ut)
maidin
  tid av dygnet natt skiftar till dag, mellan mitten och slutet av det första halvdygnet

morgondag /mˈɔrɡɔndˌɑːɡ/ (n, ut)
amárach
  den dag som följer efter den innevarande dagen
  allmänt om framtiden

morgonstjärna /mˈɔrɡɔnsxˌɛrna/ (n, ut)
réalta na maidine
  en slags stridsklubba
  planeten Venus (vanligen i bestämd form singular)

morisk /mˈuːrɪsk/ (adj)
Múrach
  som tillhör eller har att göra med folkgruppen morerna

morkulla /mˈɔrkɵlˌa/ (n, ut)
creabhar

mormor /mˈuːrmuːr/ (n, ut)
máthair mhór
  mors mor, både som tilltal och omtal

morot /mˈuːruːt/ (n, ut)
cairéad
  en framodlad underart (Daucus carota sativus) till arten vildmorot (Daucus carota) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av underarten morot

morotskaka /mˈuːrɔtskˌɑːka/ (n, ut)
císte cairéid
  sockerkaka som innehåller riven morot

morr /mˈɔr/ (n, neut)
drantán

morra /mˈɔra/ (v)
drantán

morrhår /mɔrhˈoːr/ (n, neut)
croiméal
  långa hårstrån som sitter under nosen på vissa däggdjur, vanligen med känselfunktion

morsa /mˈɔʂa/ (v)
Dia duit

morsk /mˈɔʂk/ (adj)
achrannach

mortel /mˈuːtəl/ (n, ut)
moirtéar
  vanligen konisk eller halvklotformig skål avsedd för att med en mortelstöt finfördela och blanda samman ("stöta") råvaror, ofta exempelvis livsmedel eller råmaterial till färgpigment eller läkemedel

mortelstöt /mˈuːtəlstˌøːt/ (n, ut)
tuairgnín
  stav avsedd för att stöta, pulverisera och röra om med i en mortel

mosa /mˈuːsa/ (v)
garr
  kraftigt trycka ihop (och förstöra) något; göra något mjukt till konsistensen; göra till mos

mosaik /mˈuːsaˌiːk/ (n, ut)
mósáic
  ytdekoration av små olikfärgade bitar (stenar, glas m m); bildframställning i mosaik-teknik

mosaisk /mˈuːsaˌɪsk/ (adj)
Maoise
  judisk

moscovium /mˈɔskuːvˌiːʉm/ (n)
únúinpeintiam
  ett grundämne med atomnummer 115, atommassa 288 och kemiska beteckningen Mc, tidigare ununpentium

moské /mɔskˈeː/ (n, ut)
mosc
  byggnad för muslimsk gudstjänst

mossa /mˈɔsa/ (n, ut)
caonach

mosse /mˈɔsə/ (n, ut)
portach

mossig /mˈɔsɪɡ/ (adj)
móinteach
  täckt av mossa; mossbevuxen

moster /mˈɔstər/ (n, ut)
aintín
  mors syster

mot /mˈuːt/ (preposition)
chuig
  anger riktning, särskilt omvänd riktning i förhållande till subjektet
in aghaidh
  anger antagonistiskt förhållande

mota Olle i grind /mˈuːta ˈɔlə iː ɡrˈɪnd/ (v)
rud a mharú san ubh
  sätta stopp för något i ett tidigt stadium, innan det hunnit utveckla sig för långt och blivit svårare att stoppa

motbjudande /mˈuːtbjʉdˌandə/ (adj)
colach

motell /mˈuːtəl/ (n, neut)
óstán
  motorhotell; hotell med serviceanordningar för bilister

motgift /mˈuːtjɪft/ (n, neut)
frithnimh

motion /mˈuːsxˈuːn/ (n, ut)
aclaíocht
  fysisk träning för kroppen /av ett djur/

motionera /mˈuːsxˈuːneːrˌa/ (v)
aclaigh
  utföra fysisk träning av kroppen, speciellt med avseende på uthållighet och allmän hälsa (snarare än ren styrka som vid styrketräning)

motiv /mˈuːtiːv/ (n, neut)
réasún
  skäl eller orsak till något (särskilt brott); anledning

motivation /mˈuːtiːvasxˈuːn/ (n, ut)
inspreagadh

motivera /mˈuːtiːvərˌa/ (v)
mínigh
  ange skäl eller förklaring till varför någon agerar eller har agerat på ett visst sätt

motivering /mˈuːtiːvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
ag triall ar

motkultur /mˈuːtkɵltˌʉr/ (n, ut)
frithchultúr
  subkultur inom samhället som motsätter sig de förhärskande normerna hos huvudkulturen

motor /mˈuːtɔr/ (n, ut)
inneall
  maskin som utvinner rörelseenergi ur annan energiform

motorcykel /mˈuːtɔrsˌyːkəl/ (n, ut)
gluaisrothar
  cykelliknande motorfordon med två, tre eller fyra hjul; delas in i lätt och tung motorcykel

motorfordon /mˈuːtɔrfˌuːrdɔn/ (n, neut)
feithicil mhótair

motorhuv /mˈuːtɔrhˌʉv/ (n, ut)
caidhp
  (exemplar av) det hölje (vanligen ett metallstycke) som utgör den övre begränsningen till det rum som innehåller motorn på en bil och som kan öppnas (vanligen via en gångjärnsmekanism längs främre eller bakre randen av höljet) för att ge tillgång till det nämnda rummet

motorisk enhet /mˈuːtɔrˌɪsk ˈeːnheːt/ (n)
aonad mótair
  en motorisk nervfiber och den samling muskelfibrer (från ett par–tre stycken till över tusen stycken) som innerveras av just den nervfibern

motorolja /mˈuːtɔrˌɔlja/ (n, ut)
ola innill
  olja som smörjer en förbränningsmotor

motorstopp /mˈuːtɔrstˌɔp/ (n, neut)
cliseadh
  plötsligt och överraskande avbrott i motors gång

motorväg /mˈuːtɔrvˌɛːɡ/ (n, ut)
mótarbhealach

motpåve /mˈuːtpoːvə/ (n, ut)
frithphápa
  person som gör anspråk på påvevärdigheten, men som inte har accepterats av Romersk-katolska kyrkan

motreformationen /mˈuːtrəfˈɔrmasxˈuːnən/ (n, ut)
Frith-Reifeirméisean
  den romersk-katolska kyrkans motoffensiv mot den protestantiska reformationen under 1500- och 1600-talen

motrevolution /mˈuːtrəvˌuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
frithréabhlóid
  maktövertagande som tillintetgör något som en revolution erövrat

motsats /mˈuːtsats/ (n, ut)
ar aghaidh

motsatt /mˈuːtsat/ (adj)
urchomhaireach
  som utgör motsats, helt annan

motsträvig /mˈuːtstrɛːvˌɪɡ/ (adj)
aimhleasc

motstå /mˈuːtstoː/ (v)
cuir i gcoinne
  göra motstånd mot, inte ge vika för, bekämpa, motarbeta

motstånd /mˈuːtstoːnd/ (n, neut)
friotóir
  aktiva försök att motverka någon eller något
  det att människor ogärna tar till sig nya tankesätt
  resistans, en storhet med enheten ohm

motståndsrörelse /mˈuːtstoːndsrˌøːrəlsə/ (n, ut)
friotóir
  organiserat motstånd mot en ockupation som sker utan statlig kontroll och med begränsat skydd enligt folkrätten

motsvara /mˈuːtsvɑːrˌa/ (v)
cluiche

motsvarighet /mˈuːtsvɑːrˌɪɡheːt/ (n, ut)
athghin
  det som närmast motsvarar den givna företeelsen

motsägelse /mˈuːtsəjˌɛlsə/ (n, ut)
bréagnú
  påstående som strider mot ett annat påstående; påstående som inte kan vara sant samtidigt som ett annat påstående, eller ett påstående som aldrig kan vara sant

motsägelsefull /mˈuːtsəjˌɛlsəfˌɵl/ (adj)
bréagnaitheach
  som i sig själv innehåller motsägelser eller med varandra oförenliga tankegångar

motta /mˈuːtːa/ (v)
faigh

mottagare /mˈuːtːɑːɡˌarə/ (n, ut)
gabhdán
  person som tar emot något (till exempel ett brev, en gåva, boll som ska returneras)
  apparat som tar emot signaler (ofta i form av elektromagnetisk strålning); i synnerhet sådan apparat som omvandlar mottagna signaler till annan information (till exempel till ljud och ljus i radio- eller tv-apparater)

mottagning /mˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
glacadh
  det att ta emot
  det att ta emot en passning, ett inlägg eller liknande
  avdelning som tar emot, reception
  lokal där läkare undersöker patienterna
  ta emot radiovågor

motto /mˈuːtːuː/ (n, neut)
mana
  kort och kärnfull sentens som uttrycker vad en person, organisation eller nation har som mål eller underliggande tanke

moturs /mˈuːtɵʂ/ (adv)
tuathal

motverka /mˈuːtvərkˌa/ (v)
i gcoinne

motvikt /mˈuːtvɪkt/ (n, ut)
frithmheáchan
  tyngd som motverkar en annan kraft

motvilja /mˈuːtvɪljˌa/ (n, ut)
drogall
  negativ inställning; stark känsla av ovilja eller olust för något eller inför att göra något

motvind /mˈuːtvɪnd/ (n, ut)
gaoth chinn

mouche /mˈuːɵʃə/ (n, ut)
cuil
  (egentligen fluga) liten svart sidenlapp som damerna förr fäste i ansiktet för att framhäva hyns vithet

mousserande /mˈuːɵsˌeːrandə/ (adj)
lonrach
  presensparticip av moussera

moçambikier /mˈuːkambˌiːkiːər/ (n, ut)
Mósaimbíceach
  invånare i Moçambique eller som har moçambikiska rötter

moçambikisk /mˈuːkambˌiːkɪsk/ (adj)
Mósaimbíceach
  som rör Moçambique

mu /mˈʉ/ (interjection)
géim
  ljudhärmande ord för nötkreaturs råmande

muffins /mˈɵfɪns/ (n)
borróg

mugg /mˈɵɡ/ (n, ut)
muga
  typ av enklare cylinderformad dryckeskärl: större kopp, eller kopp av annat material än porslin eller glas

muhammedan /mˈʉhamədˌan/ (n, ut)
Mahamadach
  anhängare av Muhammed och religionen islam

muhammedansk /mˈʉhamədˌansk/ (adj)
Ioslamach

mujahid /mˈʉjahˌiːd/ (n, ut)
jiohádach
  person som deltar i jihad, den heliga kampen

mula /mˈʉla/ (n, ut)
miúil

mulch /mˈɵlʃ/ (n)
móta
  marktäckning, täckmedel; träflis, bark och liknande för att täcka jordytan

mulcha /mˈɵlʃa/ (v)
móta
  lägga på marktäckning, täcka (jorden med träflis, bark och liknande), täckodla

mule /mˈʉlə/ (n, ut)
béal
  överläpp hos en ko eller en häst

mulen /mˈʉlən/ (adj)
duibheagánach
  täckt med moln

mull /mˈɵl/ (n, ut)
húmas
  en form av humus: finkornig, lucker, svart eller brunsvart jordart som huvudsakligen består av förmultnade växt- och djurdelar; det översta näringsförande jordlager med halt av sådan jordart; även allmännare om jord utan särskild tanke på jordens beskaffenhet
púdráil
  (mer eller mindre bildligt) jordiska kvarlevor, produkt som uppkommer vid förmultning eller förstörande av materiella föremål; även överfört om förgängliga företeelser
  pulverformig malm

mullbär /mˈɵlbɛːr/ (n, neut)
crann maoildeirge
  bär från mullbärsträdet (1)

mullig /mˈɵlɪɡ/ (adj)
méith
  överviktig, ofta något förskönande

mullvad /mˈɵlvad/ (n, ut)
caochán
  individ av någon art från släktet Talpa inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae)

mullvadssyrsa /mˈɵlvadsˌyʂa/ (n, ut)
caoch-chriogar
  en insekt (Gryllotalpa gryllotalpa) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art
  individ av de 60-talet arter inom familjen mullvadssyrsor (Gryllotalpidae)

multipel /mˈɵltiːpəl/ (adj)
méadaí

multiplikationstabell /mˌɵltɪplɪkasxˈʊnstabˈɛl/ (n, ut)
tábla méadaithe

multiversum /mˈɵltiːvˌɛʂʉm/ (n, neut)
ilchruinne

mumie /mˈʉmiːə/ (n, ut)
mumaí, seargán
  balsamerat lik (från Egypten)

mun /mˈɵn/ (n, ut)
béal
  den kroppsdel hos människan och djur genom vilken mat intas och ljud avges
  öppning (i ett föremål) vilken liknar en öppen mun (kroppsdel)

mungiga /mˈɵŋiːɡˌa/ (n, ut)
trumpa
  ett musikinstrument som spelas genom att hålla den mot tänderna och knäppa på en elastisk ståltunga

mungipa /mˈɵŋiːpˌa/ (n, ut)
deireadh
  endera av de spetsiga vinklar där överläppen och underläppen möts

munhåla /mˈɵnhoːlˌa/ (n, ut)
cuas an bhéil
  det hålrum som finns bakom munnens öppning och innanför kinderna, och som är förbundet med svalget

munk /mˈɵŋk/ (n, ut)
manach
  en man som lever i kloster
taoschnó
  ett slags ringformigt, friterat bakverk
  ett slags bullformat, friterat bakverk innehållandes fyllning

munkavle /mˈɵŋkavlə/ (n, ut)
gobán
  föremål som stoppas i munnen på någon för att förhindra denna från att tala eller göra ljud av sig

munkorg /mˈɵŋkɔrj/ (n, ut)
béalóg
  anordning som används för att stoppa ett djur från bita någon eller något

munspel /mˈɵnspeːl/ (n, neut)
armónach
  mindre blåsinstrument med en uppsättning hål som spelaren kan blåsa in i eller ut ur i där hålen ger olika toner

munter /mˈɵntər/ (adj)
sona
  på glatt humör, obekymrad över tillvaron

muntjak /mˈɵnɕak/ (n, ut)
muinseac
  någon av de i Sydostasien levande arter som tillhör släktet muntjaker (Muntiacus) inom familjen hjortdjur (Cervidae); individer av dessa arter

mur /mˈʉr/ (n, ut)
balla
  hög och vanligen stabil struktur (ofta byggd av sten) som åtminstone delvis avgränsar ett område på marken, kanske för att hindra obehöriga från att äntra området

mura /mˈʉra/ (v)
balla
  bygga en struktur (t.ex. en mur eller en enkel bostad) bestående av tegelstenar

murare /mˈʉrarə/ (n, ut)
bríceadóir
  person som murar, d.v.s. bygger strukturer av tegelsten eller annan sten

murbruk /mˈɵrbrʉk/ (n, neut)
moirtéal
  cementliknande fogmassa som används för att foga samman tegelstenar eller andra byggnadsstenar vid murning

murbräcka /mˈɵrbrəkːˌa/ (n, ut)
reithe cogaidh
  belägringsvapen som under antiken och medeltiden användes för att göra hål i fästningsmurar (senare ersatt av eldvapen)

murgröna /mˈɵrɡrøːnˌa/ (n, ut)
eidheann, eidhneán
  en växtart (Hedera helix), i familjen araliaväxter (Araliaceae); individ av arten murgröna

murkna /mˈɵrkna/ (v)
meathlú
  bli murken

mus /mˈʉs/ (n, ut)
luch, luchóg
  individ av olika arter ur däggdjursordningen gnagare, speciellt från släktet Mus inom familjen råttdjur (Muridae)

museum /mˈʉsəˌʉm/ (n, neut)
músaem
  offentligt tillgänglig samling av systematiskt ordnade föremål med informationsvärde

musik /mʉsˈiːk/ (n, ut)
ceol
  sekvens av ljud som människor uppfattar som angenäm att lyssna till. Men musik i horror filmer är menat att vara obehagligt så man kan förkortta definitionen till bara "en sekvens av ljud med o översättbar mening".

musikal /mʉsˈiːkal/ (n, ut)
ceoldráma
  en sorts modern operett (blandning av sång, tal och dans)

musikalisk /mʉsˈiːkalˌɪsk/ (adj)
ceoldráma
  som avser musik
  musikbegåvad

musikant /mʉsˈiːkant/ (n, ut)
ceoltóir
  person som spelar musik, någon som musicerar; musiker

musiker /mʉsˈiːkər/ (n, ut)
ceoltóir
  person som skriver, spelar eller dirigerar musik

musikinstrument /mʉsˈiːkɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
gléas ceoil

musikskola /mʉsˈiːkskuːlˌa/ (n, ut)
ceolscoil
  skola med musikundervisning

musikstycke /mʉsˈiːkstykːə/ (n, neut)
smut

musikteori /mʉsˈiːktəˌuːriː/ (n, ut)
teoiric an cheoil
  läran om musikens uppbyggnad och form såsom, med delar som akustik, notskrift, harmonilära och gehörslära

musikvideo /mʉsˈiːkviːdəˌuː/ (n, ut)
físeán ceoil
  kortfilm som integrerar en låt med ett bildspråk i konstnärligt syfte eller för ökad publicitet

muskel /mˈɵsxəl/ (n, ut)
matán

muskelcell /mˈɵsxəlsˌɛl/ (n, ut)
snáithín matáin
  cell i muskelvävnad, vilken kan kontrahera (ändra sin längd) spontant eller vid lämplig extern stimuli

muskeldystrofi /mˈɵsxəldˌystruːfˌiː/ (n, ut)
diostróife mhatánach
  någon av flera sjukdomar som gör att kroppens muskler förtvinar på grund av vissa genetiska mutationer

muskelfiber /mˈɵsxəlfˌiːbər/ (n, ut)
snáithín matáin
  en enskild muskelcell (speciellt i skelettmuskulatur)

muskelmage /mˈɵsxəlmˌaɡə/ (n, ut)
eagaois
  organ som är en specialiserad del av magsäcken som är uppbyggd av tjocka muskelväggar och används för mekanisk bearbetning av maten som återfinns hos vissa djur som till exempel fåglar, reptiler och en del fiskar

muskot /mˈɵskuːt/ (n, ut)
noitmig
  en tropisk krydda

muskulär /mˈɵskʉlˌɛːr/ (adj)
matánach

muskulös /mˈɵskʉlˌøːs/ (adj)
matánach
  som har kraftiga muskler

muslim /mˈɵsliːm/ (n, ut)
Mahamadach
  anhängare till religionen islam

muslimsk /mˈɵslɪmsk/ (adj)
Moslamach

mussla /mˈɵsla/ (n, ut)
diúilicín
  klass i djurstammen blötdjur (Mollusca)

mustasch /mˈɵstaʃ/ (n, ut)
croiméal

mustaschprydd /mˈɵstaʃprˌyd/ (adj)
croiméalach
  som har mustasch

muta /mˈʉta/ (n, ut)
breab
  pengar, gåvor eller andra tjänster som man mutar med

muta /mˈʉta/ (v)
breab a thabhairt
  få någon att utföra en (olaglig eller osjyst) handling genom att ge pengar, gåvor eller andra tjänster till denne

mutation /mˌʉtasxˈuːn/ (n, ut)
sóchán

mutter /mˈɵtːər/ (n)
cnó
  invändigt gängad (metall-)bit, vilken används att låsa skruvar eller bultar

myanmarier /mˌyːanmarˈiːr/ (n, ut)
duine as Maenmar
  person från Myanmar/Burma

mycel /mˈyːsəl/ (n, neut)
mícéiliam
  den vegetativa delen hos svampar som består av celltrådar

mycken /mˈykːən/ (adj)
a lán

mycket /mˈykət/ (adv)
a lán

myelinskida /mˈyːəlˌɪnsxiːdˌa/ (n, ut)
truaill mhiailineach
  hinna av elektriskt isolerande myelin som finns runt en nervfiber, som bildats av gliaceller (oligodendrocyter eller schwannska celler) som lindat sig runt fibern och som ökar fortledningshastigheten av nervimpulser i fibern

myelom /mˈyːəlˌɔm/ (n, neut)
mialóma
  en sorts cancer i benmärgen där de neoplastiska cellerna är plasmaceller

mygga /mˈyɡa/ (n, ut)
muiscít
  insekt tillhörande underordningen myggor (Nematocera) i ordningen tvåvingar (Diptera)

mykologi /mˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
míceolaíocht

mylla /mˈyla/ (n, ut)
húmas
  (mullrik) matjord; odlad mark, odlat markområde

myller /mˈylər/ (n, neut)
plódaigh
  stor, rörlig och oordnad mängd

myllra /mˈylra/ (v)
saithe
  uppträda i oöverskådlig och oredig massa

myndighet /mˈyndɪɡhˌeːt/ (n, ut)
údarás
  statlig eller kommunal organisation med bestämmanderätt; statligt ämbetsverk; offentligt organ som inte är en beslutande politisk församling

mynning /mˈynɪŋ/ (n, ut)
béal
  utlopp av flod
  öppning som avslutar röret på eldvapen

mynt /mˈynt/ (n, neut)
bonn
  betalningsmedel i form av (oftast små) präglade metallbitar

mynta /mˈynta/ (n, ut)
mismín
  en växt eller delar av en växt av ovanstående släkte
  krydda eller smaksättning av ovanstående växt

mynta /mˈynta/ (v)
mismín
  prägla mynt
cum
  skapa eller hitta på ett nytt ord eller uttryck

myntverk /mˈyntvərk/ (n, neut)
mionta
  företag eller myndighet som tillverkar mynt åt centralbank respektive riksbank

myon /mˈyːuːn/ (n, ut)
múón
  en lepton av andra familjen och med negativ elektrisk laddning; en tyngre variant av elektronen

myopi /mˈyːuːpˌiː/ (n, ut)
gearr-radharc
  tillståndet att ljuset fokuserar i glaskroppen före näthinnan när man tittar på avlägsna föremål och linsen är maximalt avslappnad, vanligen för att ögongloben är för lång

myopisk /mˈyːuːpˌɪsk/ (adj)
gearr-radharcach
  närsynt

myosin /mˌyːuːsˈiːn/ (n, neut)
mióisin
  motorprotein som är format som en golfklubba och som tillsammans med aktinfilament står för rörlighet i celler i allmänhet och kontraktion i muskelceller i synnerhet

myra /mˈyːra/ (n, ut)
seangán
  en insekt som tillhör ordningen gaddsteklar och är känd för att bilda stora samhällen

myrornas krig /mˈyːruːrnˌas krˈɪɡ/ (n)
sneachta
  visuellt fenomen på en teves bildskärm med slumpmässigt, mestadels monokromatiskt, videobrus, orsakat av bristande mottagning eller bristande signal på videoingången till en tv-apparat

myrra /mˈyra/ (n, ut)
miorr

myrslok /mˈyʂlʊk/ (n, ut)
alpaire seangán, arcán talún
  individ i däggdjursfamiljen myrslokar (Myrmecophagidae) i ordningen håriga trögdjur (Pilosa)

myrspov /mˈyʂpuːv/ (n, ut)
guilbneach stríocearrach

myrstack /mˈyʂtak/ (n, ut)
nead seangán
  stack (kulle) av barr och pinnar byggd av och för myror

myrsyra /mˈyʂyːrˌa/ (n, ut)
aigéad formach
  metansyra

myrten /mˈytən/ (n, ut)
miortal

mysig /mˈyːsɪɡ/ (adj)
seascair

mysigt /mˈyːsɪkt/ (adv)
seascair
  avledning till adjektivet mysig

mystisk /mˈystɪsk/ (adj)
rúndiamhair
  underlig; som är ett mysterium

myt /mˈyːt/ (n, ut)
miotas
  allmänt spridd folkberättelse om fiktiva gestalter eller händelser som erkänns som grundläggande sann, som tros allmängiltigt förklara naturliga företeelser och som ger mening åt tillvaron

mytologi /mˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
déscéalaíocht
  läran om myter och mytbildning; mytforskning

mytologisk /mˌyːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
miotaseolaíoch
  som avser mytologi

mäktig /mˈɛktɪɡ/ (adj)
bríomhar
  som har stor makt eller mycket inflytande
iontach
  imponerande stor eller storslagen
borrúil
  (om en maträtt) mättande och eventuellt tung; som snabbt ger en mättnadskänsla som varar länge

mängd /mˈɛŋd/ (n, ut)
suim
  antal eller volym av någonting, ofta många eller mycket
tacar
  oordnad uppsättning element av någon speciell beskaffenhet

mängddifferens /mˌɛŋdɪfərˈans/ (n, ut)
difear

mängdteori /mˈɛŋdtəˌuːriː/ (n, ut)
tacartheoiric
  teorin för hur man räknar med mängder; en gren av matematiken

människa /mˈɛnɪsxˌa/ (n, ut)
duine
  individ av släktet människor (Homo); särskilt av vår egen art Homo sapiens

människoapa /mˈɛnɪsxˌuːapˌa/ (n, ut)
homainid
  djur tillhörande tidigare familj "Pongidae" som omfattade nu levande medlemmar i överfamiljen människoartade apor "Hominoidea" förutom människan; större apa utan svans

människoätare /mˈɛnɪsxˌuːɛːtˌarə/ (n, ut)
canablach
  person eller djur som äter människor

mänsklig /mˈɛnsklɪɡ/ (adj)
daonna
  som har drag utmärkande för människan; med hänsyn till och respekt för mänsklig rättighet och en människas hälsa och välmående

mänsklighet /mˈɛnsklɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cine daonna
  alla människor (på jorden)

mär /mˈɛːr/ (n, ut)
méara
  styresman för en fransk kommun, borgmästare
Morávach
  invånare i Mähren (östra Tjeckien), tjeck

märg /mˈɛrj/ (n, ut)
smior
  mjuk kärna innanför ett hårt hölje

märgel /mˈɛrjəl/ (n)
marla
  kalkhaltig lera

märgrand /mˈɛrɡrand/ (n, ut)
feicseanach
  (på virke) synlig märg

märgstråle /mˈɛrɡstroːlə/ (n, ut)
scáthán
  transportled (för sav) i en trädstam, synlig i ekvirke

märka /mˈɛrka/ (v)
tabhair faoi deara
  bli medveten om något
ainm
  förse med igenkänningstecken; göra lätt att känna igen

märke /mˈɛrkə/ (n, neut)
splanc
  namn, symbol eller tecken som används för att identifiera eller känneteckna produkter, tjänster eller dylikt; fabrikat
cinéal
  synligt avtryck; en skråma, repa, fläck, eller liknande
grád
  igenkänningsbart tecken
stiogma
  spets av en pistill vilken får pollen

märklig /mˈɛrklɪɡ/ (adj)
aisteach
  underlig; som är värt att lägga märke till, som bryter mot invanda mönster på ett uppseendeväckande och förbluffande sätt

märr /mˈɛr/ (n, ut)
láir
  sto; (vuxen) hästhona

mässa /mˈɛsa/ (n, ut)
Aifreann
  ett "större" firande av gudstjänst
fionn
  stor utställning av varor (och försäljning)

mässhake /mˈɛshakə/ (n, ut)
casal
  en sorts broderad mantel för präst framför altaret

mässing /mˈɛsɪŋ/ (n, ut)
prás

mässling /mˈɛslɪŋ/ (n, ut)
bruitíneach
  en sorts barnsjukdom, orsakad av ett virus

mästare /mˈɛstarə/ (n, ut)
máistir
  person som behärskar något till fullo
  person som har en elev inom något område på hög nivå; lärare
curadh
  person som erövrat en mästerskapstitel

mästerskap /mˈɛstəʂkˌɑːp/ (n, neut)
ceannas
  tävling

mäta /mˈɛːta/ (v)
tomhais
  bestämma (ta reda på) en storhets värde
táille
  ha en viss storlek

mätare /mˈɛːtarə/ (n, ut)
méadar
  apparat som mäter en fysikalisk eller kemisk storhet och oftast presenterar resultat av mätningen på en skärm

mätt /mˈɛt/ (adj)
iomlán
  som har ätit tillräckligt med mat för att inte känna hunger; (överfört) som har fått nog

mätta /mˈɛtːa/ (v)
sásaigh
  göra mätt; göra att man inte känner behov av föda för tillfället

mättad /mˈɛtːad/ (adj)
sáithithe
  perfektparticip av mätta; som har upplösts så mycket det går

mätvärde /mˈɛtvɛːrdə/ (n, neut)
léitheoireacht
  värde som resultat av mätning

må /mˈoː/ (v)
airigh
  känna sig, beskrivning av hälsotillstånd

måhända /mˈoːhəndˌa/ (adv)
b'fhéidir

mål /mˈoːl/ (n, neut)
báire
  avsett eller eftersträvat resultat av viss handling eller verksamhet
  slutpunkt; den plats dit man vill nå; plats där en resa, förflyttning eller dylikt ska ta slut
  plats där en löp-, skid- eller tävlingssträcka har sitt slut (oftast utformad som en mållinje snarare än en punkt)
  grindliknande konstruktion, plats, område eller dylikt där det är poänggivande att placera bollen eller pucken
  poäng i vissa bollsporter (såsom fotboll och ishockey) åstadkommit genom att placera bollen eller pucken på avsett ställe (som oftast försvaras av motståndarlaget)
cuspóir
  det objekt man siktar på och försöker träffa med exempelvis ett skott från vapen eller kast med dartpil; även en grupp som ska tilltalas eller nås
béile
  måltid, den mat man äter vid en given tidpunkt
cásáil
  rättsligt ärende som behandlas inför domstol eller liknande instans
canúint
  språk, tal

måla /mˈoːla/ (v)
péinteáil
  stryka ett lager målarfärg på ett föremåls yta eller sänka ett föremål i ett färgbad sk doppmålning

målare /mˈoːlarə/ (n, ut)
péintéir
  person som målar (stryker på målarfärg), speciellt i yrkessammanhang
  konstnär som framförallt målar tavlor

målarfärg /mˈoːlarfˌɛrj/ (n, ut)
péinteáil

måleri /mˈoːlərˌiː/ (n, neut)
péinteáil
  uttrycksform som består i att framställa bilder
  en målares verk

målla /mˈoːla/ (n, ut)
blonagán
  växt (ogräs) i gruppen Chenopodiaceae och underfamiljen mållväxter, Chenopodioideae

mållinje /mˈoːlɪnjə/ (n, ut)
cúl-líne
  den linje som går mellan målstolparna

mållös /mˈoːløːs/ (adj)
fánach
  som saknar mål för sin syssla

målsägande /mˈoːlsəjˌandə/ (n, ut)
gearánaí
  deltagare i en rättegång som har blivit offer för brott

målsägare /mˈoːlsəjˌarə/ (n, ut)
gearánaí
  person som väcker åtal vid domstol

målsättning /mˈoːlsətnˌɪŋ/ (n, ut)
aimsiú

måltid /mˈoːltiːd/ (n, ut)
béile
  intag av mat vid mer eller mindre bestämd tidpunkt, t.ex. frukost, lunch, middag, vickning men även brunch och mellanmål är exempel på måltider

målvakt /mˈoːlvakt/ (n, ut)
cúl báire
  spelare (i sporter med faktiska målburar) med den speciella uppgiften att vid motståndarlagets målförsök, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindra att motståndarlaget får poäng (vilket de får genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför)

mån /mˈoːn/ (n)
céim
  utsträckning eller omfattning av något på en kvantitativ skala, beskaffenhet, kvalitet

månad /mˈoːnad/ (n, ut)
mí

månadspeng /mˈoːnadspˌɛŋ/ (n, ut)
airgead póca
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje månad för t.ex. fritidsaktiviteter

måndag /mˈoːndɑːɡ/ (n, ut)
Luan, Dé Luain

måndagseftermiddag /mˈoːndɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé Luain
  eftermiddag på en måndag

måne /mˈoːnə/ (n, ut)
gealach
  himlakropp som kretsar kring en planet eller en asteroid i ett planetsystem; "månen" i bestämd form avser vanligtvis jordens måne Luna

månen /mˈoːnən/ (n, ut)
gealach
  planeten jordens naturliga satellit; Luna

många /mˈɔŋa/ (adj)
a lán

många /mˈɔŋa/ (pronoun)
a lán
  plural av mången; flera stycken

mången /mˈɔŋən/ (adj)
a lán

mångfacetterad /(en)mˈaŋfɐsˌɛtəɹˌad(sv)/ (adj)
ilghnéitheach
  som har många sidor eller aspekter; mångsidig

mångfald /mˈɔŋfald/ (n, ut)
éagsúlacht
  ett topologiskt rum som uppfyller villkoren för att vara ett Hausdorffrum, och som i varje punkt har samma struktur som det Euklidiska rummet

månghörning /mɔŋhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
polagán
  polygon

mångkulturell /mˈɔŋkɵltˌʉrəl/ (adj)
ilchultúrtha
  som innefattar eller accepterar folk från (många) olika kulturer

månglare /mˈɔŋlarə/ (n, ut)
ceannaí
  småhandlare, gatuförsäljare, torghandlare; försäljare som idkar handel som inte faller inom ramen för vanlig handelsstandard eller som anses mindervärdig eller otillbörlig

mångtalig /mˈɔŋtalˌɪɡ/ (adj)
líonmhar
  som förekommer i (mycket) stort antal

månkalender /mˌoːŋkalˈɛndər/ (n, ut)
féilire na gealaí
  kalender som bygger på månens faser

månljus /moːnjˈʉs/ (n, neut)
solas na gealaí
  solljus som reflekteras på månen och ger illusionen av att månen lyser

månskalv /mˈoːnskalv/ (n, neut)
crith gealaí
  skalv som äger rum på månen (oftast om vår planets måne)

månsken /mˈoːnsxən/ (n, neut)
solas na gealaí
  ljus från solen reflekterat av månen

mård /mˈoːrd/ (n, ut)
cat crainn
  en art (Martes martes) inom släktet mårdar (Martes) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art, skogslevande mellanstort rovdjur

mås /mˈoːs/ (n, ut)
faoileán

måste /mˈɔstə/ (n, neut)
bí ar
  det som man är tvungen till

måste /mˈɔstə/ (v)
bí ar
  indikerar att det finns ett krav på att subjektet i meningen ska göra något; uttrycker nödvändighet

mått /mˈɔt/ (n, neut)
miosúr
  föremål som används för att mäta längder, ytor eller volymer
  resultatet av en mätning

måttband /mˈɔtband/ (n, neut)
miosúr
  ett böjbart mått som används vid längdmätning, används vanligen för uppmätning av kortare sträckor

måttlig /mˈɔtlɪɡ/ (adj)
measartha
  som besitter en egenskap i precis den utsträckning som är lagom eller vanlig, eller något under

måttstock /mˈɔtstɔk/ (n, ut)
slat tomhais
  graderat verktyg för mätning av längd
caighdeán
  värdemätare, norm för bedömning eller dylikt

möbel /mˈøːbəl/ (n, ut)
troscán
  (större, flyttbart) föremål som har en bestämd plats i ett rum, vanligen i förvarings-, dekorations- eller rekreationssyfte eller för att låta personer sitta eller ligga i det

möda /mˈøːda/ (n, ut)
tinneas clainne

mödosam /mˈøːduːsˌam/ (adj)
saothrach
  svår, omständlig eller problematisk att utföra eller ta hand om (på vanligt vis)

mögel /mˈøːjəl/ (n, neut)
múscán, snas
  mängd mikroskopiska svampar som växer i form av flercelliga grenade trådar

möhippa /mˈøːhɪpˌa/ (n, ut)
cóisir na mbáb
  festlighet som anordnas för en blivande brud av hennes närmaste vänner nära inpå bröllopsdagen

möjlig /mˈœjlɪɡ/ (adj)
féideartha

möjliggöra /mˈœjlɪɡˌøːra/ (v)
a

möjlighet /mˈœjlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
féidearthacht

mök /mˈøːk/ (n, ut)
broim

möka /mˈøːka/ (v)
broim

mölla /mˈœla/ (n, ut)
muileann
  kvarn som är avsedd för malning av mjöl eller liknande, i synnerhet om väderkvarn, då som kortform av vindmölla
muileann gaoithe
  vindkraftverk, kortform av vindmölla

mönster /mˈœnstər/ (n, neut)
bos
  förebild efter vilket något ska göras
  figur som upprepar sig på ett särskilt sätt
bheith ag mainicíneacht
  sak eller person som är värd att efterlikna

mör /mˈøːr/ (adj)
armacach
  om kött som är lättskuret, lättuggat, ej segt
  som genom träning eller på annat sätt utmattande aktivitet blivit dränerad på energi, fysiskt eller psykiskt sett

mörda /mˈœrda/ (v)
dúnmharaigh

mördare /mˈœrdarə/ (n, ut)
dúnmharfóir
  person som mördar eller har mördat, person som avsiktligt och olagligt dödar någon

mörk /mˈœrk/ (adj)
dorcha
  som endast reflekterar eller avger lite ljus

mörk choklad /mˈœrk ʃˈɔklad/ (n)
seacláid dhorcha
  choklad med hög kakaohalt, ofta över 70 procent

mörk materia /mˈœrk mˈatərˌiːa/ (n)
damhna dorcha
  tänkt form av materia som inte avger eller reflekterar elektromagnetisk strålning, och därför inte kan observeras på normalt sätt

mörkblå /mˈœrkbloː/ (adj)
dúghorm
  som har en mörkare nyans av färgen blå

mörker /mˈœrkər/ (n, neut)
dorchadas
  avsaknad av eller (mycket) liten mängd ljus (elektromagnetiska vågor), särskilt om sådant som ögonen kan reagera på

mörkhyad /mˈœrkhyːˌad/ (adj)
coirtithe
  med naturligt mörk hy

mörkna /mˈœrkna/ (v)
uraigh
  bli mörk(are)

mört /mˈœt/ (n, ut)
roiste
  en art (Rutilus rutilus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

mössa /mˈœsa/ (n, ut)
bairéidín
  mjukt klädesplagg som bärs på huvudet, oftast för att värma huvudet

mötas /mˈøːtas/ (v)
faic
  möta varandra; att två eller flera kommer nära varandra

möte /mˈøːtə/ (n, neut)
cruinniú
  tillfälle då flera människor träffar/möter varandra, ofta för att sitta ner och diskutera och kanske besluta om något

müsli /mˈɵsliː/ (n, ut)
múslaí
  blandning av grynsorter, frukter samt andra ingredienser som serveras till olika mjölkprodukter

n-genus /ˈɛn jənˈʉs/ (n, neut)
coimín

nacka /nˈakːa/ (v)
caol
  döda genom att hugga av, vrida av eller bryta nacken på

nackdel /nˈakdəl/ (n, ut)
míbhuntáiste

nacke /nˈakːə/ (n, ut)
baic
  halsens baksida

nadir /nˈadɪr/ (n)
nadair

nagel /nˈɑːɡəl/ (n, ut)
ionga
  den hårda yta av horn (keratin) som täcker yttersta tippen av fingrar och tå

nagelband /nˈɑːɡəlbˌand/ (n, neut)
cúitineach
  kallas den tunna remsan av överhud mellan nageln och den egentliga huden på fingrarna.

nagellack /nˈɑːɡəlˌak/ (n)
vearnais iongan
  lack som man målar på finger- och tånaglar för färg, skydd, glans och stärkning

nahuatl /nˈɑːhʉˌatl/ (n)
Nachuáitlis
  uto-aztekiskt språk som talas främst i centrala Mexiko

naiv /nˈɑːiːv/ (adj)
soineanta
  som saknar erfarenhet eller förståelse; oerfaren; omisstänksam

naivitet /nˈɑːiːvˌiːteːt/ (n, ut)
aerthacht
  det att vara naiv, barnslighet

naken /nˈɑːkən/ (adj)
nocht
  utan kläder (på sig), som inte har på sig några kläder (även om kroppsdel)

nakenbild /nˈɑːkənbˌɪld/ (n, ut)
nocht
  bild där en eller flera personer figurerar nakna

nakenhet /nˈɑːkeːnhˌeːt/ (n, ut)
nochtacht
  det att vara naken

nalkas /nˈalkas/ (v)
ionsaí
  närma sig, förestå, vara i antågande

nalle /nˈalə/ (n, ut)
béirín
  nallebjörn, ett kramdjur, en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning.
fón póca
  mobiltelefon

nallebjörn /nˌaləbjˈœrn/ (n, ut)
béirín
  ett kramdjur i form av en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning
  lugn, snäll och kramgo man (trots ett eventuellt hårdare yttre)

namibier /nˈɑːmiːbˌiːər/ (n, ut)
Namabach
  invånare i Namibia eller person med namibisk härkomst

namibisk /nˈɑːmiːbˌɪsk/ (adj)
Namabach
  som rör Namibia eller det namibiska folket

namn /nˈamn/ (n, neut)
ainm
  det någon eller något heter; ett (eller flera) ord som används för att ange/särskilja en viss person, djurindivid, föremål, begrepp, kategori eller annan företeelse
  persons eller organisations rykte

namna /nˈamna/ (v)
ainm

namnge /nˈamŋə/ (v)
ainm
  ge (någon/något) ett namn
  avslöja (någons) namn

namnkunnig /nˈamŋkɵnˌɪɡ/ (adj)
cáiliúil
  vars namn många känner till

nanoteknik /nˌɑːnuːtəknˈiːk/ (n, ut)
nanaitheicneolaíocht
  teknik för att sätta samman partiklar av storleksordningen nanometer (ofta atomer), vilket skapar nya material med unika egenskaper

napp /nˈap/ (n)
gobán
  liten sak av gummi som småbarn suger på
bain greim as
  det att en fisk nappar på kroken
smiot
  träff, fångst, fynd

nappa /nˈapa/ (v)
bain greim as
  hugga på en krok
  gå med på ett erbjudande

nappflaska /nˈapflaskˌa/ (n, ut)
buidéal
  flaska för att servera mat, ofta välling, till småbarn via napp

narciss /nˈarsɪs/ (n, ut)
lus an chromchinn
  blomma av släktet Narcissus (inklusive påsklilja)

narcissism /nˈarsɪsˌɪsm/ (n, ut)
naircisíocht
  sjuklig självupptagenhet

narkoman /nˈarkuːmˌan/ (n, ut)
andúileach

narra /nˈara/ (v)
amadán
  lura eller vilseleda på ett oskyldigt sätt

narval /nˈarval/ (n, ut)
narbhal

nasal /nˈɑːsal/ (adj)
srónach
  som har med näsan att göra

nasal /nˈɑːsal/ (n, ut)
srónach
  språkljud som bildas genom att gomseglet sänks så att hela eller delar av luftströmmen tar vägen ut genom näsan

nation /nasxˈuːn/ (n, ut)
náisiún
  ett kollektiv av människor förenade av gemensamma faktorer såsom språk, religion, etnicitet, historia, kultur, traditioner och sociala normer

national /nasxˈuːnˈɑːl/ (adj)
náisiúnach
  som rör en nation

nationalekonomi /nasxˈuːnalˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
eacnamaíocht
  ekonomi (vetenskapen om hushållning) tillämpad på nationell skala

nationalisera /nasxˈuːnalˌɪseːrˌa/ (v)
náisiúnaigh
  förstatliga (särskilt om u-länder som övertar utländsk egendom)

nationalism /nasxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
náisiúnachas
  politisk åskådning som hyllar nationen, kulturen, historien och slår vakt om nationalstaten och dess intressen

nationalist /nasxˈuːnalˌɪst/ (n, ut)
náisiúnaí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nationalism

nationalistisk /nasxˈuːnalˌɪstɪsk/ (adj)
náisiúnach
  som avser nationalism

nationalitet /nasxˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
náisiúntacht
  tillhörighet till en viss nation

nationalsång /nasxˈuːnalsˌɔŋ/ (n, ut)
amhrán náisiúnta
  officiell sång för en stat, vanligen sjungen vid speciella tillfällen för att hylla sin nation

nationell /nasxˈuːnəl/ (adj)
náisiúnta

nativitet /natˈiːviːtˌeːt/ (n, ut)
ráta beireatais

natrium /nˈatriːˌʉm/ (n, neut)
sóidiam

natriumhydroxid /nˈatriːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n, ut)
hiodrocsaíd sóidiam
  starkt basiskt ämne bestående av natrium, syre och väte (NaOH)

natriumkarbonat /nˈatriːˌɵmkarbˌuːnat/ (n, neut)
carbónáit sóidiam

natriumklorid /nˈatriːˌɵmkluːrˌiːd/ (n, ut)
clóiríd sóidiam

natriumsulfat /nˈatriːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfáit sóidiam
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumvätekarbonat /nˈatriːˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n, neut)
décharbónáit sóidiam
  saltet NaHCO₃, ett natriumsalt av karbonatjonen

natt /nˈat/ (n, ut)
oíche
  dygnets mörka timmar

nattduksbord /nˈatdɵksbˌuːrd/ (n, neut)
bord cois leapa
  bord stående vid säng, ofta avsett för förvarning av glasögon o dyl

nattfjäril /nˈatfjɛːrˌiːl/ (n, ut)
leamhan
  fjäril som främst är aktiv under natten eller skymningen

natthäger /nˈathɛːjər/ (n, ut)
corr oíche

nattklubb /nˈatklɵb/ (n, ut)
club oíche

nattkärl /nˈatkərl/ (n, neut)
áras fuail
  potta för urinering i sovrummet under nattens timmar

nattvard /nˈatvɑːrd/ (n, ut)
Comaoineach
  kristet sakrament som symboliserar Jesu sista måltid

natur /nˈatˈʉr/ (n, ut)
nádúr
  den biologiska och geologiska världen, särskilt om områden som inte har påverkats (så mycket) av människan

naturalisera /nˈatˈʉralˌiːseːrˌa/ (v)
eadóirsigh
  uppta en invandrare som medborgare i ett land

naturkatastrof /nˈatˈʉrkatˌastruːf/ (n, ut)
anachain nádúrtha

naturlig /nˈatˈʉrlɪɡ/ (adj)
nádúrtha
  skapad eller möjlig att skapas av naturen utan hjälp av människan

naturlig satellit /nˈatˈʉrlɪɡ sˈɑːtəlˌiːt/ (n)
gealach

naturligt tal /nˈatˈʉrlɪkt tˈɑːl/ (n)
uimhreacha aiceanta

naturligtvis /nˈatˈʉrlɪktvˌiːs/ (adv)
ar ndóigh

natursilke /nˈatˈʉrsɪlkə/ (n, neut)
síoda
  naturligt silke (som inte är konstgjort)

nauriska /nˈɑːʉrˌɪska/ (n, ut)
Nárú
  kvinna från Nauru

nav /nˈɑːv/ (n, neut)
mol
  centrum på ett hjul

navajo /nˈavajˌuː/ (n)
Navachóis
  ett athabaskiskt indianspråk som talas i USA av cirka 170 000 talare

navel /nˈɑːvəl/ (n, ut)
imleac, imleacán
  det ärr mitt på magen som återstår efter navelsträngen före födseln

navelsträng /nˈɑːvəlstrˌɛŋ/ (n, ut)
caol imleacáin
  struktur som för blod till fostret eller embryot från moderkakan hos däggdjur

nazism /nˈɑːsɪsm/ (n, ut)
Naitsíochas
  kortform för nationalsocialism; ideologi och politiskt system som i grunden har föreställningen om att folket – nationen – har ett högre värde i förhållande till den enskilda individen, präglat av rasbiologi, stigmatisering, rasism, antiziganism, antisemitism, homofobi och funkofobi

nazist /nˈɑːsɪst/ (n, ut)
Naitsí
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nazism

nebulosa /nˈeːbʉlˌuːsa/ (n, ut)
réaltnéal

nedan /nˈeːdan/ (adv)
faoi
  i ett läge som är på nivån längre ned än en angiven punkt
  i det som följer

nedanför /nˈeːdanfˌøːr/ (preposition)
faoi bhun

nederbörd /nˌeːdərbˈœrd/ (n, ut)
comhdhlúthú

nederlag /nˈeːdərlˌɑːɡ/ (n, neut)
briseadh
  resultat som är negativt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till förmån för en motståndare; förlust; misslyckande med att vinna över

nederländsk /nˈeːdərlˌɛndsk/ (adj)
Ollainnis

nederländska /nˈeːdərlˌɛndska/ (n, ut)
Ísiltíris
  språk som talas i Nederländerna och Belgien

nedgång /nˈɛdɡɔŋ/ (n, ut)
aife
  minskning, det att något minskar, försämring

nedladdning /nˈɛdladnˌɪŋ/ (n, ut)
íoslódáil
  det att ladda ned data (t.ex. en enskild fil) från server på Internet eller annan fjärrdator till en lokal dator, eller en enskild sådan överföring eller fil

nedre /nˈɛdrə/ (adj)
ísligh
  som är belägen längre ned än något annat

nedstängning /nˈeːdstəŋnˌɪŋ/ (n, ut)
dianghlasáil
  handlingen att stänga ned (en verksamhet)
  tillståndet att vara nedstängd (under en tid)

nedsänkning /nˈeːdsəŋknˌɪŋ/ (n, ut)
easca
  handlingen att sänka ner något

nedåt /nˈeːdoːt/ (adv)
suas
  i riktning (från himlen eller taket) mot en lägre position (närmare marken)

nefrektomi /nˈɛfrəktˌuːmiː/ (n)
neifreachtóime
  operation varvid hela njuren tas bort

nefrolog /nˌɛfruːlˈoːɡ/ (n, ut)
neifreolaí
  specialist på njurarna

nefrologi /nˌɛfruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
neifreolaíocht
  läran om njurarna

negativ /nˈeːɡatˌiːv/ (adj)
claonchló
  nekande, avvisande, obefintlig, som besvaras med ett "nej", "ingen matchning" m.m.
  som har en uppgiven sinnesstämning; som saknar hopp
  något dåligt, en överförd men mycket spridd betydelse som kan skapa allvarliga missförstånd t ex när det gäller utvecklingen av antalet olyckor per år eller resultatet av ett smittprov.
  som har ett överskott på elektroner eller som kan producera ett överskott av elektroner
  som är mindre än noll

negligera /nˈɛɡliːjˌeːra/ (v)
faillí
  försumma, bortse från

nej /nˈɛj/ (interjection)
ní hea
  uttrycker nekande

nej /nˈɛj/ (n, neut)
ní hea

nejlika /nˈɛjliːka/ (n, ut)
bándearg
  typ av ört med styv stjälk, gräsliknande blad och blommor med fransade kronblad; (individ av) någon av arterna inom familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae)
clóbh
  en sötaktig krydda som framställs av torkade blomknoppar av träd av arten kryddnejlika (Syzygium aromaticum) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae)

nejonöga /nˈɛjuːnˌøːɡa/ (n, neut)
péist an dá shúil déag
  blodsugande eller asätande ålliknande vattendjur (käklös fisk) ur familjen nejonögon, Petromyzontidae

nekande /nˈeːkandə/ (n, neut)
eiteach

nekromanti /nˈɛkruːmˌantiː/ (n, ut)
marbhdhraíocht
  häxkonst varvid man genom besvärjelser åkallar andar från de döda

nekropol /nˈɛkruːpˌuːl/ (n, ut)
reilig
  forntida begravningsplats i närheten av antika städer med bostadslika gravhus och större monument

nekros /nˈɛkruːs/ (n, ut)
neacróis
  lokal cell- och vävnadsdöd i en organism, orsakad av till exempel medicinskt trauma, köldskada, eller förgiftning

nektar /nˈɛktar/ (n, ut)
neachtar
  söt vätska som produceras i många blommor för att attrahera vissa insekter och fåglar för att dessa ska pollinera (befrukta) blomman

nektarin /nˌɛktarˈiːn/ (n, ut)
neachtairín
  en stenfrukt som kännetecknas av glatt skal, varietet av persika (Prunus persica var. nucipersica eller var. nectarina)

nentsiska /nˈɛntsɪskˌa/ (n, ut)
Neneitsis
  ett samojediskt språk talat av nentsierna i norra Ryssland

neodym /nˈeːuːdˌyːm/ (n, neut)
neoidimiam

neologism /nˌeːuːlˈoːɡɪsm/ (n, ut)
nuafhocal
  nybildat språkligt uttryck, nyord

neon /nˈeːuːn/ (n, neut)
neon

neoplasm /nˈeːɔplˌasm/ (n, ut)
neoplasma
  (oftast ett stycke solid) vävnad som uppkommit genom oändamålsenlig, okontrollerad celldelning (efter att en cell råkat ut för genetisk eller epigenetisk skada)

nepales /nˈeːpaləs/ (n, ut)
Neipealach
  invånare i Nepal eller person med nepalesisk härkomst

nepalesisk /nˈeːpaləsˌɪsk/ (adj)
Neipealach

nepali /nˈeːpalˌiː/ (n, ut)
Neipeailis

nepotism /nˈeːpuːtˌɪsm/ (n, ut)
finíochas
  gynnande av släktingar eller vänner med oförtjänta förmåner (t ex fina tjänster)

neptunium /nˈɛptɵnˌiːʉm/ (n, neut)
neiptiúiniam

ner /nˈeːr/ (adv)
anuas
  till en lägre position

nere /nˈeːrə/ (adj)
suas
  som känner sig nedtryckt och mår dåligt

nere /nˈeːrə/ (adv)
suas
  i en lägre position

nerför /nˈɛrføːr/ (preposition)
suas

nerkvark /nˈɛrkvark/ (n, ut)
íoschuarc
  en av sex sorters kvarkar

nerv /nˈɛrv/ (n, ut)
néaróg
  en bunt utskott från nervceller som leder information (impulser) i kroppen inom hjärnan eller mellan centrala nervsystemet/hjärnan och övriga kroppens organ

nervcell /nˈɛrvsəl/ (n, ut)
néarchill
  typ av cell i högre djur vilken bearbetar och leder elektriska signaler

nervgas /nˈɛrvɡas/ (n, ut)
néarghás
  stridsgas som angriper det centrala nervsystemet

nervimpuls /nˈɛrvɪmpˌɵls/ (n, ut)
néar-ríog
  (vandrande) aktionspotential i en nervcell

nervsystem /nˈɛrvsystˌeːm/ (n, neut)
néarchóras
  (förekomst av) det system av nervceller som fungerar som beräkningsenhet (med hjärnan och ryggmärgen som centrala ingredienser) och signalledningsnätverk i ett djur

nervös /nˈɛrvøːs/ (adj)
faiteach

nesa /nˈeːsa/ (n, ut)
adhnáire
  något som man måste skämmas för; det att bli utsatt för missaktning eller förakt

neuralgi /nˈeːʉrˌaljiː/ (n, ut)
néarailge
  smärta i en nerv

neuralgisk /nˈeːʉrˌaljɪsk/ (adj)
néarailgeach

neurokirurgi /nˈeːʉrˌuːkiːrˌɵrjiː/ (n, ut)
néar-mháinliacht
  operativa ingrepp på hjärnan eller ryggmärgen

neurolog /nˌeːʉruːlˈoːɡ/ (n, ut)
néareolaí
  läkare som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neurologi /nˌeːʉruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
néareolaícht, néareolaíocht
  gren av medicinen som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neuromuskulär /nˈeːʉrˌuːmɵskˌʉlɛːr/ (adj)
néarmhatánach
  som har med muskler och deras nervförsörjning att göra

neuros /nˈeːʉrˌuːs/ (n, ut)
néaróis
  nervösa störningar (ångest m m) som anses bero på omedvetna konflikter inom människan och inte på skador i nervvävnaderna

neutral /nˈeːʉtrˌal/ (adj)
neodrach
  som avser neutrum

neutralisera /nˈeːʉtrˌaliːsˌeːra/ (v)
neodraigh

neutralitet /nˈeːʉtrˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
neodracht
  opartiskhet; opartisk hållning vid krig mellan andra stater

neutrino /nˈeːʉtrˌiːnuː/ (n, ut)
neoidríonó

neutron /nˈeːʉtrˌuːn/ (n, ut)
neodrón

neutronbomb /nˈeːʉtrˌɔnbɔmb/ (n, ut)
buama neodrón
  kärnvapen gjort för att döda människor och djur utan en stor explosion och utan att förstöra byggnader eller orsaka allvarliga radioaktiva föroreningar

neutronstjärna /nˈeːʉtrˌʊnsxərnˌa/ (n, ut)
neodrónréalta

neutrum /nˈeːʉtrˌɵːm/ (n, neut)
neodar
  en av klasserna för grammatiskt genus; i svenskan klassen med ord som använder obestämd artikel ett och pronomen det
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset neutrum

nevö /nˈeːvøː/ (n, ut)
nia

ni /nˈiː/ (pronoun)
sibh
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person plural nominativ
  personligt pronomen som syftar på en tilltalad i subjektsform; formellt personligt pronomen i andra person singular nominativ

nicaraguan /nˈiːkarˌaɡʉˌan/ (n, ut)
Nicearaguach

nicka /nˈɪkːa/ (v)
tor
  stöta till en boll med hjälp av huvudet

nickel /nˈɪkːəl/ (n, neut)
nicil
  ett grundämne med atomnummer 28, atommassa 58,7 och symbolen Ni

niding /nˈiːdɪŋ/ (n, ut)
bithiúnach
  rå förbrytare

niece /nˈiːəsə/ (n, ut)
neacht

niga /nˈiːɡa/ (v)
umhlú
  böja knäna för att tacka eller hälsa (särskilt om unga flickor; äldre kvinnor niger traditionellt bara för kungligheter)

nigerer /nˈiːjərər/ (n, ut)
Nígireach
  person från Niger

nigerian /nˈiːjərˌiːan/ (n, ut)
Nigéarach
  person från Nigeria eller med nigerianska rötter

nigeriansk /nˈiːjərˌiːansk/ (adj)
Nigéarach

nigerianska /nˈiːjərˌiːanskˌa/ (n, ut)
Nigéarach

nigerisk /nˈiːjərˌɪsk/ (adj)
Nígireach

nigning /nˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
umhlú
  akten att niga

nihilist /nˈiːhiːlˌɪst/ (n, ut)
nihilí
  person som ej tror på moraliska värden eller på att människan har någon mening med livet

nihonium /niːhˈoːniːˌʉm/ (n)
niohóiniam
  ett grundämne med atomnummer 113, atommassa 284 och kemiska beteckningen Nh, tidigare ununtrium

niob /nˈiːuːb/ (n, neut)
niaibiam

niohörning /nˌiːuːhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
naonagán
  nonagon, en månghörning

niondel /nˈiːɔndəl/ (n, ut)
naoú

nirvana /nˈɪrvanˌa/ (n, neut)
nirbheána
  tillstånd då själavandringen upphör, personligheten utplånas och människan går upp i gudomen

nisch /nˈɪʃ/ (n, ut)
almóir
  fördjupning eller inbuktning i en mur eller vägg
  mindre specialområde att verka inom
  levnadsområde där en enskild art kan överleva och reproducera sig

nit /nˈiːt/ (n)
seam
  kort metallbult med huvud för att foga ihop föremål

nitid /nˈiːtiːd/ (adj)
cúirialta
  prydlig, tydlig (i sht om handstil)

nitrat /nˈɪtrɑːt/ (n, neut)
níotráit
  salt av salpetersyra

nitrit /nˈɪtriːt/ (n, ut)
nítrít
  salt av salpetersyrlighet

nivellera /nˈiːvəlˌeːra/ (v)
céim
  utföra höjdmätning, avväga

nivå /nˈiːvoː/ (n, ut)
airde
  höjd över yta
  grad av risk, svårighet, kunskap, professionalism etc.
  bana sorterad efter tid-/svårighetsnivå i datorspel
  läge i hierarki och dylikt

nja /njˈa/ (interjection)
ar fónamh
  markerar tveksamhet kring något

njugg /njˈɵɡ/ (adj)
ceachartha

njure /njˈʉrə/ (n, ut)
duán
  något av de två organ som renar blodet från avfallsämnen och främmande ämnen, reglerar extracellulärvätskans volym (bland annat via renin–angiotensinsystemet), osmolaritet och elektrolytsammansättning, upprätthåller kroppens syra–basbalans, producerar erytropoietin, bidrar (tillsammans med levern) till glukoneogenesen och omvandlar kalcidiol till kalcitriol (aktivt vitamin D₃)

njurtröskel /njɵtrˈœsxəl/ (n, ut)
tairseach
  den plasmakoncentration av ämnet vid vilken ämnet börjar uppträda i (den färdiga) urinen, på grund av att den aktiva reabsorptionen inte räcker till

njuta /njˈʉta/ (v)
bain spórt as

njutningsfull /njˈʉtnɪŋsfˌɵl/ (adj)
caithiseach
  full av njutning

nobel /nˈuːbəl/ (adj)
uasal

nobelium /nˈuːbəlˌiːʉm/ (n, neut)
nóbailiam

nock /nˈɔk/ (n, ut)
mullach
  vågrät kant överst på ett (sadel)tak
eang
  ände av en pil där det finns en skåra som svarar mot bågsträngen

nod /nˈuːd/ (n, ut)
nód

nog /nˈuːɡ/ (adj)
dóthain
  tillräcklig

nog /nˈuːɡ/ (adv)
is dócha (go)
  troligen, med största sannolikhet, såsom man bör kunna tro
dóthain
  tillräckligt, i tillfredsställande grad; tämligen, ganska, i rätt hög grad; mer än tillräckligt, i alltför hög grad

noggrann /nˈʊɡran/ (adj)
aireach
  som berör något grundligt, i detalj eller ur många aspekter på ett sätt så att resultatet blir (relativt sett) mycket bra
beacht
  som anser eller gör något strängt enligt en regel utan undantag

noggrannhet /nˈʊɡranhˌeːt/ (n, ut)
cruinneas
  precision, med många korrekta decimaler etc.

noggrant /nˈʊɡrant/ (adv)
go haireach
  ; på ett noggrant sätt

nojig /nˈuːjɪɡ/ (adj)
anbhá
  paranoid, rädd, orolig

nollmatris /nˈɔlmatrˌiːs/ (n, ut)
maitrís nialasach

nollställa /nˈɔlstəlˌa/ (v)
donán
  sätta /någots/ (ofta en funktions) värde till noll

nollställe /nˈɔlstələ/ (n, neut)
donán

nomen /nˈuːmən/ (n, neut)
ainm

nomenklatur /nˈuːməŋklˌatʉr/ (n, ut)
ainmníocht
  begreppsamling inom visst ämne

nominativ /nˈuːmiːnatˌiːv/ (n)
tuiseal ainmneach
  kasus som används för subjektet i en sats, grundform

nominell /nˈuːmiːnˌɛl/ (adj)
ainmfhoclach
  till namnet
  nominellt värde: det belopp som anges på t ex en aktie (och som kan vara ett helt annat än det verkliga värdet)

nona /nˈuːna/ (n, ut)
naoú
  intervall som sträcker sig antingen sju heltonsteg eller tretton halvtonsteg
  ton som ligger antingen sju heltonsteg eller tretton halvtonsteg från grundtonen

nonchalant /nˈɔnʃalˌant/ (adj)
fuarbhruite

nonchalera /nˈɔnʃalˌeːra/ (v)
faillí
  försumma, inte bry sig om

nonsens /nˈʊnsəns/ (n)
amaidí
  något vars innehåll är meningslöst eller (grovt) felaktigt

nord /nˈuːrd/ (n)
tuaisceart

nordanvind /nˈuːrdanvˌɪnd/ (n, ut)
gaoth aduaidh
  vind från norr

nordfrisiska /nˈuːrdfriːsˌɪska/ (n)
Freaslainnis an Tuaiscirt
  germanskt språk som talas i det nordtyska distriktet Nordfriesland och på ön Helgoland i delstaten Schleswig-Holstein

nordisk /nˈuːrdɪsk/ (adj)
Nordach

nordlig näbbval /nˈuːrdlɪɡ nˈɛbval/ (n)
míol mór bolgshrónach

nordväst /nˈuːrdvəst/ (n)
iarthuaisceart
  väderstreck mellan nord och väst

normal /nˈɔrmɑːl/ (adj)
gnách
  bruklig, standard, ej avvikande, följer normen
  vinkelrät; bildande en rät vinkel gentemot

normal /nˈɔrmɑːl/ (n, ut)
gnách
  en linje eller vektor som är vinkelrät mot en given yta eller kurva

normalitet /nˈɔrmɑːlˌiːteːt/ (n, ut)
normáltacht
  det att vara normal

normativ /nˈɔrmatˌiːv/ (adj)
normatach
  som beskriver hur något bör vara

normera /nˈɔrmeːrˌa/ (v)
normalaigh
  ge längden 1, eller snarare definiera en ny vektor med samma riktning som en befintlig fast med längden 1

norn /nˈuːrn/ (n)
Nórnais
  västnordiskt språk som talades på Shetlandsöarna och Orkneyöarna men som idag är utdött

norna /nˈuːrna/ (n, ut)
Nórnais
  ödesgudinna i nordisk mytologi

norpa /nˈuːrpa/ (v)
binsín ceoil
  ta, plocka på sig (ofta oförsynt eller fräckt)

norr /nˈɔr/ (adv)
tuaisceart

norr /nˈɔr/ (n)
tuaisceart

norra /nˈɔra/ (adj)
thuaidh

norra himmelspolen /nˈɔra hˈɪməlspˌuːlən/ (n)
neamhaí

norra polcirkeln /nˈɔra pˈɔlsɪrkˌɛln/ (n, ut)
Ciorcal Artach

norrman /nˈɔrman/ (n, ut)
Ioruach
  person, speciellt man, från Norge

norrsken /nˈɔrʂkən/ (n, neut)
Gealáin Thuaidh

nors /nˈɔʂ/ (n, ut)
cualarach
  fiskarten Osmerus eperlanus; individ av arten

norsk /nˈɔʂk/ (adj)
Ioruach
  som rör Norge, det norska språket eller folket

norska /nˈɔʂka/ (n, ut)
Ioruais
  ett språk talat främst i Norge
  kvinna från Norge

nos /nˈuːs/ (n, ut)
srón
  näsa eller motsvarande kroppsdel hos andra djur

noshorn /nˈɔshuːrn/ (n, neut)
srónbheannach
  utväxt av keratin på vissa djurs nos eller huvuden; särskilt använt om hornet på noshörningars nos

noshörning /nɔshˈœrnɪŋ/ (n, ut)
srónbheannach
  individ av någon av arterna inom däggdjursfamiljen noshörningar (Rhinocerotidae)

not /nˈuːt/ (n, ut)
nótáil
  ett tecken som anger tonhöjd och längd

notarie /nˈuːtarˌiːə/ (n, ut)
nótaire
  titel för vissa rättsvårdande tjänstemän

notarius publicus /nˈuːtarˌiːʉs pˈɵblɪkˌʉs/ (n)
nótaire poiblí

notera /nˈuːteːrˌa/ (v)
tabhair faoi deara
  bli medveten om något
nótáil
  skriva en anteckning

notställ /nˈɔtstəl/ (n, neut)
seastán ceoil

novell /nɔvˈɛl/ (n, ut)
gearrscéal
  kortare skönlitterär text, exempelvis tryckt i en bok eller i ett häfte

november /nuːvˈɛmbər/ (n, ut)
Samhain, Mí na Samhna
  årets elfte (11.) månad

nu /nˈʉ/ (adv)
adrásta, anois

nu för tiden /nˈʉ føːr tˈiːdən/ (adv)
inniu
  för närvarande, för tillfället

nucka /nˈɵkːa/ (n, ut)
bean shingil
  gammal ogift kvinna

nudel /nˈʉdəl/ (n, ut)
noodle
  pasta i form av band som är gjorda på ägg och vetemjöl

nudism /nˈʉdɪsm/ (n, ut)
nochtachas

nukleinsyra /nˈɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad núicléasach
  polymer av nukleotider, antingen en DNA-molekyl eller en RNA-molekyl

nukleol /nˈɵkləˌuːl/ (n, ut)
eithneog
  litet avgränsat område i en eukaryot cellkärna vilket färgas mörkare vid vanliga histologiska prepareringar och som innehåller protein och RNA och där ribosomer tillverkas

nukleon /nˈɵkləˌuːn/ (n, ut)
núicléón
  partikel i atomkärna, d.v.s. en proton eller neutron

nukleotid /nˈɵkləˌuːtiːd/ (n, ut)
núicléitíd

nukleär /nˈɵkləˌɛːr/ (adj)
eithneach
  som avser atomkärna

numera /nˈʉmeːrˌa/ (adv)
adrásta

numerisk /nˈʉmərˌɪsk/ (adj)
uimhriúil

numerus /nˈʉmərˌʉs/ (n, neut)
figiúr
  begrepp som anger antal; de flesta språk skiljer på åtminstone 'singularis' (ental) och 'pluralis' (flertal), somliga språk har även särskilda former för 'dualis' (tvåtal)

numerär /nˈʉmərˌɛːr/ (adj)
uimhriúil
  som har avseende på antal

nummer /nˈɵmər/ (n)
figiúr
  plats i ordningen
  sifferkod för identifiering
  programpunkt; del av ett uppträdande

numrera /nˈɵmreːrˌa/ (v)
uimhrigh
  förse med nummer

nuna /nˈɵna/ (n, ut)
aghaidh
  ansikte

nunna /nˈɵna/ (n, ut)
bean rialta

nunnekloster /nˈɵnəklˌɔstər/ (n, neut)
clochar
  kloster avsett för nunnor

nuppa /nˈɵpa/ (v)
seaga
  ha samlag

nutid /nˈʉtiːd/ (n, ut)
am i láthair
  längre eller kortare tidsperiod som världen eller mänskligheten för närvarande befinner sig i, från den talandes eller skrivandes synpunkt

nutida /nˈʉtiːdˌa/ (adj)
comhaosta

nuvarande /nˈʉvɑːrˌandə/ (adj)
i láithir

ny /nˈyː/ (adj)
nua, úr
  nyligen skapad, uppkommen eller påträffad; som inte fanns tidigare

nyck /nˈyk/ (n, ut)
fíbín
  plötsligt påfund som (till synes) saknar motivering

nyckel /nˈykːəl/ (n, ut)
eochair
  redskap, vanligen av metall, avsett för att öppna och stänga ett mekaniskt lås; redskap för att låsa och öppna utrymmen
  någonting abstrakt som kan öppna upp något eller som är ett (abstrakt) verktyg för att komma åt något

nyckelben /nˈykːəlbən/ (n, neut)
dealrachán, branra brád
  clavicula; det ben som är fäst mellan bröstbenet och skulderbladet

nyckelhål /nˈykːəlhˌoːl/ (n, neut)
poll eochrach
  hålighet i lås avsedd för nyckel

nyckelknippa /nˈykːəlknˌɪpa/ (n, ut)
an
  samling nycklar (ofta på en ring)

nyckelpiga /nˈykːəlpˌiːɡa/ (n, ut)
bóín Dé
  individ av någon av arterna inom insektsfamiljen nyckelpigor (Coccinellidae) i ordningen skalbaggar

nyckfull /nˈykfɵl/ (adj)
meonúil
  som är full av nycker och vars beteende därför inte kan förutses och (till synes) saknar motivering

nyfiken /nˈyːfiːkən/ (adj)
fiosrach
  angelägen, engagerad eller intresserad av (att få veta något)

nyfikenhet /nˈyːfiːkˌeːnheːt/ (n, ut)
fiosracht
  egenskapen att vara nyfiken

nyfödd /nyːfˈœd/ (adj)
nuabheirthe
  som nyss har fötts

nygift /nˈyːjɪft/ (adj)
nuaphósta
  som nyligen gift sig

nyhednisk /nˈyːhədnˌɪsk/ (adj)
neopágánachas

nyhet /nˈyːheːt/ (n, ut)
boim
  en bit information som anses vara ny; särskilt handlande om en händelse som rapporteras i massmedia

nykter /nˈyktər/ (adj)
neamh-mheisciúil
  ej påverkad av alkohol

nyköpt /nyːɕˈœpt/ (adj)
nua

nylig /nˈyːlɪɡ/ (adj)
deireanach
  nyligen inträffad; som inträffat för inte lång tid sedan
  som nyligen har gjort något som utmärker dem som det de kallas

nyligen /nˈyːlɪɡˌɛn/ (adv)
le déanaí
  för inte länge sedan i tiden

nylle /nˈylə/ (n, neut)
aghaidh
  ansikte

nymf /nˈymf/ (n, ut)
bé choille
  kvinnligt naturväsen associerat med vatten, skog etc., som ofta beledsagar gudar och gudinnor och åtrås av de manliga satyrerna
  mellanstadiet i utvecklingen mellan ägg och fullt utvecklad individ (imago) hos insekter med ofullständig förvandling (utan puppstadium), som till exempel halvvingar, trollsländor och gräshoppor
  ett slags fiskefluga (ett bete som används vid flugfiske) som imiterar de olika sländornas nymfer (entomologi)

nymåne /nˈyːmoːnə/ (n, ut)
gealach úr

nynorska /nˈyːnɔʂkˌa/ (n, ut)
Nua-Ioruais
  skriftspråk för det norska språket som främst används i västra Norge som är baserat på västnorska dialekter

nyord /nˈyːuːrd/ (n, neut)
nuafhocal
  ord som uppkommit nyligen, eller som fått en ny betydelse

nyp /nˈyːp/ (n, neut)
liomóg
  det att nypa

nypa /nˈyːpa/ (n, ut)
gráinne
  kvantitet av något lösmaterial som kan hållas fast med fingrarna

nypa /nˈyːpa/ (v)
gráinne
  klämma till med fingrarna
goid
  gripa eller fånga; lägga beslag på något; stjäla, knycka, sno

nypon /nˈyːpuːn/ (n, neut)
mogóir róis
  frukt från växten nyponros

nypotatis /nˌyːpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
práta nua
  första potatis av årets skörd

nyrik /nˈyːriːk/ (adj)
lucht an nuashaibhris
  om person som nyligen blivit förmögen, men som inte lärt sig gott beteende eller den uppfostran som förväntas av en person bland överklassen

nysa /nˈyːsa/ (v)
lig sraoth

nyss /nˈys/ (adv)
go díreach
  alldeles nyligen, för en mycket kort tid sedan

nysta /nˈysta/ (v)
gaoth
  linda (garn) till ett nystan;

nytta /nˈytːa/ (n, ut)
úsáid

nyttig /nˈytːɪɡ/ (adj)
beathúil
  som i längden är fördelaktig för, gynnar, hälsan
  som har många bra ämnen som är nyttiga (1) för kroppen
úsáideach
  användbar, som kan nyttjas

nyttja /nˈytja/ (v)
úsáid
  använda

nyzeeländsk /nˈyːsəəlˌɛndsk/ (adj)
Nua-Shéalainneach
  som rör Nya Zeeland

nyår /nˈyːoːr/ (n, neut)
bliain nua

nyårsafton /nˈyːoːʂˌaftuːn/ (n, ut)
Oíche Chaille
  sista dagen på ett år, den 31 december

nyårsdag /nˈyːoːʂdˌɑːɡ/ (n, ut)
Lá Caille
  första dagen på ett år, den 1 januari

nyöstsyriska /nyːˈœstsyːrˌɪska/ (n, ut)
Aisiriach
  ett centralsemitiskt språk som talas av assyrier/syrianer i ett område som sträcker sig över Irak, Iran, Turkiet, Syrien och Libanon

näbb /nˈɛb/ (n)
gob
  kroppsdel på fågel, starkt förlängd, hornbeklädd del av käkpartiet, varmed de gripa, fasthålla och sönderriva födan

näbbdjur /nəbjˈʉr/ (n, neut)
platapas
  ett äggläggande däggdjur (Ornithorhynchus anatinus) i ordningen kloakdjur (Monotremata); individ av denna art

näbbgädda /nˈɛbjədˌa/ (n, ut)
corr uaine
  en fiskart (Belone belone) i familjen näbbgäddfiskar (Belonidae); individ av denna art

näck /nˈɛk/ (adj)
nocht
  naken

näckros /nˈɛkruːs/ (n, ut)
bior-rós
  exemplar av någon av de örter förekommande i näckrossläktet (Nymphaea) inom växtfamiljen näckrosväxter (Nymphaeaceae); sötvattenväxter med rötterna i sjöbottnen och bladen och blommorna på vattenytan

näktergal /nˈɛktərɡˌal/ (n, ut)
filimeala
  en art (Luscinia luscinia) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av denna art
  individ av flera arter inom släktet Luscinia i fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae), som sjunger ljudligt nattetid med flöjtande toner

nämligen /nˈɛmlɪɡˌɛn/ (adv)
eadhon

nämna /nˈɛmna/ (v)
trácht ar
  kort, i förbigående omtala, utan ingående beskrivning
ainm
  namnge, tilldela ett namn eller en benämning

nämnare /nˈɛmnarə/ (n, ut)
ainmneoir

nämnd /nˈɛmnd/ (n, ut)
coiste

näpen /nˈɛːpən/ (adj)
buíoch
  söt och rar, älsklig, barnslig, liten och täck; som väcker ömhet

näppeligen /nˈɛpəlˌɪɡən/ (adv)
ní móide
  knappast, sannolikt inte, svårligen

näpsa /nˈɛpsa/ (v)
ceartaigh

när /nˈɛːr/ (adv)
cathain
  vid vilken tid; vid vilket tillfälle

nära /nˈɛːra/ (adj)
dlúth
  (i antingen rum eller tid) inom ringa avstånd eller tid (ifrån); intill

nära /nˈɛːra/ (adv)
achomair
  ; på kort avstånd (från)

nära /nˈɛːra/ (v)
oiliúint
  ge näring

närapå /nˈɛːrapˌoː/ (adv)
beagnach

näring /nˈɛːrɪŋ/ (n, ut)
oiliúint
  ämnen som behövs för en levande organisms överlevnad och tillväxt
breosla
  kraft, stimulans, inspiration, stöd

näringskedja /nˈɛːrɪŋsxˌɛdja/ (n, ut)
biashlabhra
  förhållanden som bestämmer hur näringsämnen omvandlas i flera led av organismer som äter och äts i ett ekosystem; följd som börjar med en producent och stegvis följs av arter varav varje äter den förra

näringsliv /nˈɛːrɪŋslˌiːv/ (n, neut)
tábhacht
  de olika värdeskapande verksamheter som finns inom ett geografiskt område

näringsrik /nˈɛːrɪŋsrˌiːk/ (adj)
beathúil
  som innehåller näringsämnen som med fördel kan intagas

närma /nˈɛrma/ (v)
ionsaigh
  förflytta sig i riktning mot något/någon annan
  modifiera sina idéer eller uppfattningar så att de bättre överensstämmer med annans

närsynt /nˈɛʂynt/ (adj)
gearr-radharcach
  som lider av närsynthet (myopi), och därför utan hjälpmedel ser suddigt på långt håll

närvara /nˈɛrvarˌa/ (v)
freastail
  finnas i någots omedelbara närhet; finnas på plats

närvarande /nˈɛrvɑːrˌandə/ (adj)
i láthair
  som är på plats

närvaro /nˈɛrvarˌuː/ (n, ut)
fianaise

näs /nˈɛːs/ (n, neut)
cuing
  landbrygga, udde som fortsätter till nästa halvö

näsa /nˈɛːsa/ (n, ut)
srón
  utbuktning i människans ansikte som innehåller luftvägarna (för andning) och luktorganet

näsblod /nəsblˈuːd/ (n, neut)
fuil shróine

näsborre /nˈɛsbɔrə/ (n, ut)
poll sróine
  en av de två öppningarna i näsan eller nosen

näsduk /nˈɛsdʉk/ (n, ut)
ciarsúr

näshåla /nˈɛshoːlˌa/ (n, ut)
cuas na sróine
  det hålrum som finns bakom näsan och som står i kontakt med luften utanför kroppen (via näsborrarna) och svalget

nässelfjäril /nˈɛsəlfjˌɛːriːl/ (n, ut)
ruán beag
  en vanligt förekommande orange dagfjäril (arten Aglais urticae) med värdväxten nässla

nässelutslag /nˈɛsəlˌʉtslɑːɡ/ (n, neut)
urtacáire
  utspridda, kortlivade, kliande upphöjda rodnader i huden, så kallade kvaddlar

nässkydd /nˈɛskyd/ (n, neut)
srónach

nässla /nˈɛsla/ (n, ut)
cál faiche

näst /nˈɛst/ (adv)
cuidigh
  vad som följer i turordning
  vad som följer eller kommer på andra plats i rangordning

nästa /nˈɛsta/ (adj)
seo chugainn
  direkt efter (den eller det varande) i ordningen, följande

nästan /nˈɛstan/ (adv)
beagnach

näste /nˈɛːstə/ (n, neut)
nead
  bo, tillhåll

nästintill /nˈɛstɪntˌɪl/ (adv)
beagnach
  helt nära, inte långt ifrån
  inte fullt, men till viss del

nästkommande /nˈɛstkɔmˌandə/ (adj)
seo chugainn

näsvis /nˈɛsviːs/ (adj)
aisfhreagrach
  påflugen, uppnosig, småfräck, uppkäftig, snorkig, trotsig

nät /nˈɛːt/ (n, neut)
eangach
  system av maskor, som bildats av ordnade trådar eller linor, avsett för fångst, uppsamling eller sammanhållning; även om liknande företeelser
  Internet

nätfiske /nˈɛːtfɪskə/ (n, neut)
fioscaireacht
  sändandet av e-post (eller annat meddelande) som osanningsenligt utges vara från ett företag eller en organisation, i syfte att tillskansa sig personlig information som PIN-koder eller inloggningsuppgifter

nätmelon /nˈɛːtməlˌɔn/ (n, ut)
cantalúp
  frukt av underarten nätmelon (1)

nätskuren /nˈɛːtskʉrən/ (adj)
seicear

nätt /nˈɛt/ (adj)
eolach
  liten och fin; liten och präglad av smakfullhet och prydlighet
beag
  liten; av litet format, av små dimensioner

nätverk /nˈɛːtvərk/ (n, neut)
eangach
  en mängd människor, föremål eller organisationer av (ungefär) samma slag som samarbetar
  en mängd datorer som är kopplade till varandra och därmed kan utbyta information

nätverka /nˈɛːtvərkˌa/ (v)
eangach
  aktivt knyta kontakter, strategiskt utöka eller upprätthålla sitt nätverk

näve /nˈɛːvə/ (n, ut)
crág
  (kraftig) hand (särskilt knuten)

nå /nˈoː/ (interjection)
bhuel
  anger att någon förväntas svara på något, ibland med en lätt irriterad underton

nå /nˈoː/ (v)
ionsaigh
  vara tillräckligt nära något för att fysiskt kunna vidröra detta

nåbar /nˈoːbɑːr/ (adj)
ar fáil

nåd /nˈoːd/ (n, ut)
grásta
  givmildhet, vänlighet, generositet, godhet utan grund, som inte kräver gentjänster (oräknelig)

någon /nˈoːɡɔn/ (pronoun)
éigin

någonstans /nˌoːɡɔnstˈans/ (adv)
ag
  på något ställe

någonting /nˈoːɡɔntˌɪŋ/ (pronoun)
aon rud
  något

någorlunda /nˈoːɡʊrlˌɵnda/ (adv)
réasúnta
  ganska; till viss del

något /nˈoːɡɔt/ (adv)
breis

något /nˈoːɡɔt/ (conjunction)
rud éigin
  vilket, pekar tillbaka på en tidigare nämnd företeelse

något /nˈoːɡɔt/ (pronoun)
rud éigin

några /nˈoːɡra/ (pronoun)
roinnt

nåja /nˈoːja/ (interjection)
bhuel

nål /nˈoːl/ (n, ut)
snáthaid
  litet, spetsigt metallverktyg som är vasst i ena änden, avsett att trä tråd genom tyg (sy) med eller för att hålla samman tyger; spetsigt, smalt, avlångt föremål

nålsöga /nˈoːlsøːɡˌa/ (n, neut)
cluas
  hål i nål

nånting /nˈoːntɪŋ/ (pronoun)
rud éigin
  någonting

nåt /nˈoːt/ (pronoun)
aon rud

nåväl /nˈoːvɛːl/ (interjection)
ar fónamh

nöd /nˈøːd/ (n, ut)
cráigh
  nödställd belägenhet, livshotande förhållanden; tillståndet att befinna sig i utomordentligt svår belägenhet då livet står på spel eller stor skada hotar
díothacht
  armod eller utblottat tillstånd; förhållandet att lida brist på vad som fordras till livets uppehälle
riachtanas
  trängande behov av något, tvingande anledning till något

nödhjälp /nˈœdjəlp/ (n, ut)
fuascailt
  hjälp till personer i akut nöd (exempelvis på grund av naturkatastrofer eller krig)

nödtorftig /nˈœdtuːrftˌɪɡ/ (adj)
ainmniúchas
  nätt och jämnt tillräcklig, knapp

nödvändig /nˈœdvəndˌɪɡ/ (adj)
riachtanach

nödvändighet /nˈœdvəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
riachtanas
  något som är nödvändigt

nöja /nˈøːja/ (v)
sásaigh
  vara nöjd /med det han eller hon har/; inte kräver något ytterligare

nöjd /nˈœjd/ (adj)
sásta
  ; som anser situationen godtagbar, ofta som känner välmående och glädje

nöje /nˈøːjə/ (n, neut)
pléisiúr
  något, särskilt en aktivitet, händelse eller tillställning, som är tänkt att eller som ger välmående och gör människor glada
  det att ge välmående eller göra någon glad

nöjsam /nˈœjsam/ (adj)
aiteasach
  som orsakar nöje; trevlig eller roande

nörd /nˈœrd/ (n, ut)
saoithín
  individ med stort intresse och kunnighet eller besatthet inom ett eller flera fixerade hobbyintressen eller andra intresseområden, ofta driven av att ackumulera och besitta kunskap inom dessa intressen, stundom till viss social utstötning på grund av överintresse eller enkelspårig inställning till ett visst ämne

nöt /nˈøːt/ (n)
cnó
  benämning för vissa torra, ätbara kärnor eller nötter (2.)
  frukt som inte öppnas för att frigöra fröet, inom undergruppen torra frukter
  testikel (i synnerhet i plural)
mairteoil
  en art (Bos taurus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten nöt
amadán
  ointelligent person, idiot

nöta /nˈøːta/ (v)
caith
  slita på genom ständigt brukande; genom länge upprepade rörelser skava på något så att dess yta får ett slitet utseende

nötknäppare /nˈœtknəpˌarə/ (n, ut)
cnóire
  tångliknande föremål som används för knäppa nötter, det vill säga spräcka nötens skal så att själva nöten kan kommas åt

nötkreatur /nˈœtkrəˌatʉr/ (n, neut)
beithígh

nötkött /nˈœtkˈœt/ (n, neut)
mairteoil
  kött från nötkreatur

nötskal /nˈœtskal/ (n, neut)
blaosc cnó
  skal på en nöt
  sammandrag, sammanträngd form

nötväcka /nˈœtvəkːˌa/ (n, ut)
cnóshnag Eoráiseach

oaktat /ˈuːaktˌat/ (conjunction)
gan bhuíochas de
  trots att; anger att något gäller men att något annat samtidigt talar emot det

oansvarig /ˈuːansvˌɑːrɪɡ/ (adj)
neamhfhreagrach

oanvändbar /ˈuːanvˌɛndbɑːr/ (adj)
gan mhaith

oartig /ˈuːatˌɪɡ/ (adj)
drochbhéasach

oas /ˈuːas/ (n, ut)
ósais
  fruktbar plats i en öken på grund av en vattenkälla

oavbruten /ˈuːɑːvbrˌʉtən/ (adj)
síor-
  som (under viss tid) fortsätter viss aktivitet utan att sluta, särskilt då någon närvarande skulle önska att aktiviteten avslutas

oavgjord /ˈuːɑːvjˌuːrd/ (adj)
aistreach
  inte avgjord, given eller beslutad, särskilt om resultat

oavhängig /ˈuːavhˌɛŋɪɡ/ (adj)
neamhspleách

oavhängighet /ˈuːavhˌɛŋɪɡhˌeːt/ (n, ut)
neamhspleáchas

oavlåtlig /ˈuːavlˌoːtlɪɡ/ (adj)
síor-
  oupphörlig; oavbruten; ständig

obalans /ˌuːbalˈans/ (n, ut)
neamhchothroime
  avsaknad av balans

obalanserad /ˈuːbalˌanseːrˌad/ (adj)
míchothrom
  inte balanserad

obarmhärtig /ˈuːbɑːrmhˌɛtɪɡ/ (adj)
neamhthrócaireach
  inte barmhärtig

obegränsad /ˈuːbəɡrˌɛnsad/ (adj)
neamhtheoranta

obehag /ˈuːbəhˌaɡ/ (n, neut)
aineascaireacht

obehaglig /ˈuːbəhˌaɡlɪɡ/ (adj)
míphléisiúrtha

obehörig /ˈuːbəhˌøːrɪɡ/ (adj)
neamhúdaraithe
  ej berättigad; utomstående

obekant /ˈuːbəkˌant/ (adj)
aduain
  okänd, som inte setts förut eller som inte känns igen

obeläst /ˈuːbəlˌɛːst/ (adj)
gan oideachas
  inte beläst

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (adj)
neamhspleách
  fristående gentemot något

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (n, neut)
neamhspleáchas
  det att inte vara beroende av någon eller något

obesegrad /ˈuːbəsˌɛɡrad/ (adj)
gan chloí
  som (hittills eller under en bestämd tidsperiod) inte har blivit besegrad av annan part (t.ex. i en sport)

obestridlig /ˈuːbəstrˌɪdlɪɡ/ (adj)
dobhréagnaithe
  som inte kan bestridas, som inte kan hävdas annat

obetydlig /ˌuːbətˈyːdlɪɡ/ (adj)
mionaoiseach
  inte viktig, försumbar, nästan noll

obeveklig /ˈuːbəvˌeːklɪɡ/ (adj)
gan staonadh
  som inte låter sig bevekas

objekt /ˈɔbjəkt/ (n, neut)
cuspóir
  ett sammanhängande och fysiskt existerande föremål
  en satsdel som utgör föremål för ett transitivt verb
  i objektorienterad programmering, en instans av en klass eller en struktur; mer generellt inom programmering, ett sammanhängande minnesområde med en specifik användning

objektiv /ˈɔbjəktˌiːv/ (adj)
oibiachtúil
  opartisk; saklig; som saknar ställningstagande; neutral

objektiv /ˈɔbjəktˌiːv/ (n, neut)
lionsa

objet d'art /ˈɔbjət dˈeː ˈɑːt/ (n)
séad

oblat /ˈɔblat/ (n, ut)
abhlann
  brödet i nattvarden

oboe /ˈuːbuːə/ (n, ut)
óbó

oborstad /ˈuːbɔʂtˌad/ (adj)
aimhréidh
  förfallen, sjabbig

obrukbar /ˈɔbrɵkbˌɑːr/ (adj)
ocrach
  omöjlig att odla

obruten /ˈɔbrʉtən/ (adj)
druidte
  inte öppnad; orörd

obscen /ˈɔbssən/ (adj)
graosta

observatorium /ˈɔbsərvˌatuːrˌiːʉm/ (n, neut)
réadlann

observera /ˈɔbsərvərˌa/ (v)
coinnigh
  bli medveten om något (viktigt), gärna vetenskapligt
cathais
  noga titta på eller studera något

obsolet /ˈɔbsuːlət/ (adj)
seanchaite
  numera inte längre bruklig; inte längre aktuell

obstetrik /ˈɔbstətrˌiːk/ (n, ut)
cnáimhseachas
  förlossningskonst

obstinat /ˈɔbstiːnˌat/ (adj)
ceanntréan

obstruktiv /ˈɔbstrɵktˌiːv/ (adj)
toirmeascach
  som orsakar obstruktion

obunden /ˈuːbɵndən/ (adj)
gan chosc
  fri, oberoende, inte bunden (av löften eller villkor), otvungen, lössläppt, otyglad

oböjlig /uːbˈœjlɪɡ/ (adj)
stiúgaí
  som inte kan böjas

occitansk /ˈʊksɪtˌansk/ (adj)
ocsatánais
  som rör Occitanien, det occitanska språket eller de som talar detta språk

occitanska /ˈʊksɪtˌanska/ (n, ut)
Ocsatáinis, Ocsatánais
  romanskt språk nära besläktat med katalanskan som talas i Occitanien i södra Frankrike

ocean /ˈuːsəˌan/ (n, ut)
aigéan

och /ˈɔk/ (conjunction)
agus, is
  samordnar språkliga enheter (ord, fraser, satsdelar och satser)

ockasionell /ˌɔkːasxˈuːnəl/ (adj)
ócáideach

ockra /ˈɔkra/ (n, ut)
ócar
  en järnförening som används i färg med gula, röda och bruna nyanser

också /ˈɔksoː/ (adv)
freisin
  betecknar att något tillkommer, jämte, därtill, även

ockultism /ˈɔkːɵltˌɪsm/ (n, ut)
asarlaíocht
  lära om eller tro på övernaturliga ting

ockupation /ˌɔkːʉpasxˈuːn/ (n, ut)
gabháil

ockuperad /ˈɔkːʉpərˌad/ (adj)
broidiúil
  sysselsatt

odds /ˈɔds/ (n, neut)
corrlach

odiös /ˈuːdiːˌøːs/ (adj)
fuafar

odjur /ɔjˈʉr/ (n, neut)
ainmhí
  stort och farligt (otäckt) djur; monster

odla /ˈɔdla/ (v)
saothraigh
  genom arbete göra lämplig för jordbruk, få att växa genom speciell behandling

odling /ˈɔdlɪŋ/ (n, ut)
saothrú
  område där man driver upp växter; den uppdrivna växtligheten
Cultúr
  ett sätt att föröka mikroorganismer eller celler

odlingsbar /ˈɔdlɪŋsbˌɑːr/ (adj)
arúil
  som kan odlas

odontologi /ˌuːdɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ódónteolaíocht

odugling /ˈuːdɵɡlˌɪŋ/ (n, ut)
cúl-le-rath
  oduglig person

odödlig /uːdˈœdlɪɡ/ (adj)
bithbheo
  inte dödlig, som aldrig kommer att dö

odör /ˈuːdøːr/ (n, ut)
boladh

oekonomisk /uːˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
caifeach
  inte ekonomisk (i betydelsen sparsam)

oemottaglig /ˌuːəmˈuːtːɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
doshroichte
  inte mottaglig (för nya idéer), inte möjligt att påverka, orubblig, immun

oerfaren /ˈuːərfˌɑːrən/ (adj)
anársa

ofantlig /ˈuːfantlˌɪɡ/ (adj)
ábhal
  mycket stor

ofarlig /uːfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
neamhdhíobhálach
  som svårligen orsakar eller leder till olyckor eller skada

offentlig /ˈɔfəntlˌɪɡ/ (adj)
poiblí
  tillgänglig eller möjlig för allmänheten (och inte enbart någon viss privatperson) att ta del av

offentligt /ˈɔfəntlˌɪkt/ (adv)
os ard
  avledning till adjektivet offentlig

offer /ˈɔfər/ (n, neut)
creach
  någon som råkar ut för något negativt, vanligen ett brott
íobairt
  något som offras eller ges bort

offerera /ˈɔfərˌeːra/ (v)
ofráil
  erbjuda, ge anbud på offert erbjudande, (skriftligt) anbud

offert /ˈɔfət/ (n, ut)
armacach

officer /ˈɔfiːsər/ (n, ut)
oifigeach

offra /ˈɔfra/ (v)
íobairt

ofrivillig /ˈɔfriːvˌɪlɪɡ/ (adj)
ainneonach
  inte frivillig; som förekommer eller inträffar utan att personen haft det som avsikt; som förekommer eller inträffar trots att personen egentligen inte vill det

ofrivillig barnlöshet /ˈɔfriːvˌɪlɪɡ bɑːrnlˈœsheːt/ (n)
neamhthorthúlacht
  det att ett par inte kan få barn genom samlag trots att de försöker

ofruktbar /ˈɔfrɵktbˌɑːr/ (adj)
ocrach
  inte fruktbar, ofruktsam

ofta /ˈɔfta/ (adv)
minic, go minic
  vid många tillfällen

oftalmolog /ˌɔftɑːlmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
oftailmeolaí
  ögonläkare

oftalmologi /ˌɔftɑːlmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
oftailmeolaíocht
  läran om ögat och dess sjukdomar

ofullbordad /ˈuːfɵlbˌuːrdad/ (adj)
neamhchríochnaithe
  inte färdig, som aldrig blev fullbordad, ej slutförd

ofullständig /ˈuːfɵlstˌɛndɪɡ/ (adj)
anfhoirfe
  som inte är fullständig

ofullständighet /ˈuːfɵlstˌɛndɪɡhˌeːt/ (n, ut)
neamhfhoirfeacht
  det att vara ofullständig

ofärd /ˈuːfɛːrd/ (n, ut)
anachain
  olycka, fördärv

ofärdig /ˈuːfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
neamhchríochnaithe
  inte färdig; som inte är helt som den är tänkt, utan som kräver extra arbete
duine faoi mhíchumas
  lytt; fysiskt handikappad

oförarglig /ˈuːføːrˌarɡlɪɡ/ (adj)
neamhdhíobhálach
  som inte orsakar någon irritation trots att det kunde förväntas

ofördelaktig /uːfˈøːrdəlˌaktɪɡ/ (adj)
míbhuntáisteach
  inte fördelaktig

ofördragsam /uːfˈøːrdraɡsˌam/ (adj)
éadulangach
  som inte visar eller har tålamod; intolerant

oförenlighet /ˈuːføːrˌeːnlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
neamh-chomhoiriúnacht
  det att vara oförenlig

oförglömlig /uːfˈœrɡlœmlˌɪɡ/ (adj)
dodhearmadta
  som är så intressant, ovanlig eller känslomässigt gripande att den sätter sig hårt i minnet

oförsiktig /uːfˈœʂɪktˌɪɡ/ (adj)
aimhghlic

oförskämd /uːfˈœʂkəmd/ (adj)
borb

oförskämdhet /uːfˈœʂkəmdhˌeːt/ (n, ut)
borrachas
  det att vara oförskämd

oförtjänt /uːfˈœɕənt/ (adj)
neamhthuillte
  som någon inte ”förtjänat” (antyder att subjektet är värt antingen något bättre eller något sämre)

oganesson /ˈuːɡanˌɛsɔn/ (n)
únúnoictiam
  ett grundämne med atomnummer 118, atommassa 294 och kemiska beteckningen Og, tidigare ununoktium

ogift /ˈuːjɪft/ (adj)
singil

ogilla /ˈuːjɪlˌa/ (v)
antoil
  tycka illa om

ogräs /ˈɔɡrɛːs/ (n, neut)
fiaile
  växt som växer på en plats där den för människor inte är önskvärda

ogudaktighet /ˈuːɡʉdˌaktɪɡhˌeːt/ (n, ut)
aindiagacht
  det att vara ogudaktig

ohederlig /ˈuːhədˌɛrlɪɡ/ (adj)
ainionraic
  inte hederlig; som ljuger eller fuskar; brottslig

ohyra /ˈuːhyːrˌa/ (n, ut)
míolra
  samman­fattande beteckning på skadedjur

ohälsa /ˈuːhəlsˌa/ (n, ut)
tinneas
  det att ha dålig hälsa

ohörbar /uːhˈœrbɑːr/ (adj)
dochloiste
  som inte kan höras

ohövlig /uːhˈœvlɪɡ/ (adj)
boirbe

ohövlighet /uːhˈœvlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
míchúirtéis
  det att vara ohövlig

ointaglig /ˈuːɪntˌɑːɡlɪɡ/ (adj)
do-ionsaithe
  som inte går att ta in på; som har ett för stort försprång
  som inte går att ta in; som är för väl skyddat; exempelvis om en fästning

ointressant /ˈuːɪntrˌɛsant/ (adj)
leamh

ointresserad /ˈuːɪntrˌɛseːrˌad/ (adj)
lagmheasartha

oj /ˈɔj/ (interjection)
hoips
  uttrycker förvåning

ojsan /ˈɔjsan/ (interjection)
hoips

ojust /ˈɔjɵst/ (adj)
aincheart
  oärlig eller orättvis; ful eller ruffig; inkorrekt eller otillåten

ojämlik /ˈɔjəmlˌiːk/ (adj)
míchothrom
  inte jämlik

ojämn /ˈɔjəmn/ (adj)
anacair
  som inte är jämn; med ojämnheter eller plötsliga förändringar eller som innehåller olika mycket på vissa ställen

ok /ˈuːk/ (n, neut)
cuing
  bäranordning bestående av en stång som bärs över nacke och skuldror
  draganordning bestående av en stång som är avsedd att sammanhålla två dragdjur framför en kärra eller plog
  (bildligt) något som hämmar eller betvingar någon, som begränsar någons frihet eller fria handlande; något som tynger eller plågar

okammad /ˈuːkamˌad/ (adj)
aimhréidh
  som har rufsigt hår på huvudet (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)

okarina /ˈuːkarˌiːna/ (n, ut)
ócairín
  blåsinstrument oftast gjort av keramik

okej /ˈuːkəj/ (interjection)
ceart go leor

oklanderlig /ˈɔklandˌɛrlɪɡ/ (adj)
foirfe
  som man inte kan anmärka på; som inte innehåller eller uppvisar fel

oklar /ˈɔklɑːr/ (adj)
anfhollas
  obestämd, otydlig, ej klar, svår att uppfatta

okokt /uːkˈuːkt/ (adj)
amh
  som inte har kokats

okomplicerad /ˈuːkɔmplˌɪseːrˌad/ (adj)
gan chealg
  lätt, enkel, som inte innebär svårigheter

okra /ˈɔkra/ (n)
ocra
  Abelmoschus esculentus, en art i familjen malvaväxter

okränkbar /ˈɔkrəŋkbˌɑːr/ (adj)
dosháraithe
  som ej får kränkas

oktagon /ˈɔktɑːɡˌɔn/ (n, ut)
ochtagán

oktober /ˈɔktuːbər/ (n, ut)
Deireadh Fómhair
  årets tionde (10.) månad

okunnig /ˈuːkɵnˌɪɡ/ (adj)
aibéiseach
  som saknar eller har dålig kunskap inom visst område

okunnighet /ˈuːkɵnˌɪɡheːt/ (n, ut)
aineolas
  brist på kunskap

okunskap /ˈuːkɵnskˌɑːp/ (n, ut)
ainbhios
  brist på kunskap, det att inte veta något

okuvlig /ˈuːkɵvlˌɪɡ/ (adj)
dochloíte
  som inte kan kuvas; som man inte kan få bukt med; svårstoppad, svårtyglad, obändig, svårhanterlig

okväda /ˈɔkvɛːdˌa/ (v)
aithisigh
  tala nedsättande till någon, förolämpa

olaglig /ˈuːlɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
aindílis

olaglighet /ˈuːlɑːɡlˌɪɡheːt/ (n, ut)
aindleathacht
  olaglig gärning

oligarki /ˈuːliːɡˌarkiː/ (n, ut)
olagarcacht
  fåvälde, regering av få personer

oligopol /ˈuːliːɡˌuːpuːl/ (n, neut)
olagaplacht
  situation där ett litet antal företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

olik /ˈuːliːk/ (adj)
éagsúil
  inte lik; annorlunda

olikhet /ˈuːlɪkhˌeːt/ (n, ut)
éagsúlacht

oliv /ˈuːliːv/ (n, ut)
ológ
  olivträdets frukt

olivolja /ˈuːliːvˌɔlja/ (n, ut)
ola olóige

olivträd /ˈuːlɪvtrˌɛːd/ (n, neut)
ológ
  träd som det växer oliver på

olja /ˈɔlja/ (n, ut)
ola
  vattenavstötande ämne som vid rumstemperatur är flytande (lättflytande till trögflytande) och knappast avdunstar av olika ursprung, förekomst, sammansättning, och användning
  biokemiskt vattenavstötande ämne som i stor mängd utvinns ur vissa växtfrön och djurorgan för livsmedelsframställning, matlagning, hudvård, behandling av byggnadsvirke mm

olja /ˈɔlja/ (v)
ola
  smörja genom att applicera olja

oljeeldad /ˈɔljəˌɛldad/ (adj)
ola-adhainte
  eldad genom förbränning av olja

oljefat /ˈɔljəfˌat/ (n, neut)
bairille
  behållare (tunna, fat) av stålplåt för olja (petroleum)

oljud /ɔjˈʉd/ (n, neut)
callán
  oönskat ljud; buller

ollon /ˈɔlɔn/ (n)
breall
  den översta delen på penis eller/och klitoris; glans penis/clitoris

olovlig /uːlˈoːvlɪɡ/ (adj)
aindílis
  olaga, olaglig, otillåten, utan lov, utan tillåtelse

olycka /ˈuːlykːˌa/ (n, ut)
timpiste
  negativ händelse som inträffar utan avsikt från de inblandade

olycklig /ˈuːlyklˌɪɡ/ (adj)
acaointeach

olycksbådande /ˈuːlyksbˌoːdandə/ (adj)
clé
  som ger förebud om kommande olycka

olycksfall /ˈuːlyksfˌal/ (n, neut)
timpiste
  händelse (fall) där någon skadar sig

olyckshändelse /ˈuːlykshˌɛndəlsə/ (n, ut)
timpiste
  negativ händelse som inträffar utan att någon inblandad aktivt arbetat för det

olydig /ˈuːlyːdˌɪɡ/ (adj)
aimhriarach

olydnad /ˈuːlydnˌad/ (n, ut)
aimhriar
  handlingen av att bryta mot reglerna

olympier /ˈuːlympˌiːər/ (n, ut)
Oilimpeach
  grekisk gud
  deltagare i olympiska spelen

olympiskt spel /ˈuːlympˌɪskt spˈeːl/ (n)
Cluichí Oilimpeacha
  världens största idrottsevenemang med idrottstävlingar som arrangeras i vinter- och sommarform med tävlande från länder över hela världen

oläte /ˈuːlɛːtə/ (n)
callán
  väsen, gap och skrik; oljud, oväsen

olönsam /uːlˈœnsam/ (adj)
neamhbhrabúsach
  inte lönsam

om /ˈɔm/ (conjunction)
má
  för att markera ett särskilt villkor som förutsätts i huvudsats

om och endast om /ɔm ɔk ˈɛndast ɔm/ (conjunction)
is gá agus is leor
  hela frasen utläses, men förkortas omm

omaka /ˈuːmakˌa/ (adj)
aisteach
  som inte utgör ett enhetligt par

omanier /ˈuːmanˌiːər/ (n, ut)
Ómanach
  invånare i Oman eller person med omansk härkomst

omanlig /ˈuːmanlˌɪɡ/ (adj)
mífhearúil
  som ej beter sig som normens män (ofta nedsättande, där normen hyllas); som ej förknippas med normens män

ombonad /ˈɔmbuːnˌad/ (adj)
clúid
  hemtrevlig och mysig, varm och bekväm

ombord /ˈɔmbuːrd/ (adv)
ar bord

ombud /ˈɔmbʉd/ (n, neut)
uiríollaí

omdöme /ˈɔmdøːmə/ (n, neut)
críonnacht
  urskillningsförmåga, förmåga att bedöma; fattningsgåva
beachtaíocht
  utlåtande, åsikt

omedelbar /ˈuːmeːdˌɛlbɑːr/ (adj)
deachtaigh
  som händer genast, utan fördröjning; direkt; omgående; ögonblicklig

omedelbarhet /ˈuːmeːdˌɛlbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
neasacht
  det att vara omedelbar

omedelbarligen /ˈuːmeːdˌɛlbɑːrlˌɪɡən/ (adv)
go díreach

omedelbart /ˈuːmeːdˌɛlbɑːt/ (adv)
láithreach

omelett /ˈuːməlˌɛt/ (n, ut)
uibheagán
  ägg som vispats till en smet – ofta med tillsats av vatten, mjölk, grädde, mjöl och kryddor – och stekts tills det stelnat

omen /ˈuːmən/ (n, neut)
droch-tuar
  förebud eller tecken på något

omfamna /ˈɔmfamnˌa/ (v)
cuach

omgivning /ˈɔmjɪvnˌɪŋ/ (n, ut)
timpeallacht
  det som finns nära något

omhulda /ˈɔmhɵldˌa/ (v)
tabhair aire do
  visa godhet eller välvilja; kärleksfullt vårda sig om någon; tillgodose någons behov eller intressen; omfatta något med kärlek eller intresse

omikron /ˈuːmɪkrˌuːn/ (n)
oimiocrón
  den grekiska bokstaven Ο (gemen: ο)

omkrets /ˈɔmkrəts/ (n, ut)
timpeall
  en sluten kurva som går runt en figur i ett koordinatsystem; i synnerhet längden av denna kurva
  omgivningar; området inom ett visst avstånd (radien) runt en plats

omkring /ˈɔmkrɪŋ/ (adv)
thart
  inte exakt, men inte långt ifrån, vanligen om tal; ungefär
i dtrátha
  i närheten av tidpunkt eller plats i rummet

omloppsbana /ˈɔmlɔpsbˌana/ (n, ut)
fithisigh
  den väg eller bana ett föremål färdas utmed i samband med omlopp kring ett annat föremål

omnipotens /ˈɔmniːpˌuːtəns/ (n, ut)
uilechumhacht

omnipotent /ˈɔmniːpˌuːtənt/ (adj)
mórchumhachtach

omnämna /ˈɔmnəmnˌa/ (v)
trácht ar
  nämna, omtala

omogen /ˈuːmuːjən/ (adj)
glas
  med bristande förmåga, asocial; som kännetecknas av avvikande beteende av en grad som samhället överlag inte accepterar; som bryter mot samhällets normer eller som inte klarar av att anpassa sig (även möjligen outbildad eller som inte "står på egna ben"). Man är omogen om man tex skriker i ett argument och går på personangrepp och inte lyssnar på den andra.

omoralisk /ˈuːmuːrˌalɪsk/ (adj)
mímhorálta
  som bryter mot allmänna regler för rätt och orätt; karaktäriserad av omoral

omorganisation /ˌuːmɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n, ut)
atheagar
  förändring i sättet på vilket en organisation är uppbyggd

omorganisera /ˌuːmɔrɡanˈɪseːrˌa/ (v)
atheagraigh
  ändra sättet på vilket något är organiserat eller arrangerat

omringa /ˈɔmrɪŋˌa/ (v)
timpeallaigh
  (i grupp) placera sig runt något (som kan röra sig), oftast med målet att förhindra en flykt från den omringade

område /ˈɔmroːdə/ (n, neut)
ceantar
  avgränsad plats eller yta
brí
  (i städer) stadsdel, kvarter, distrikt, region

omröstning /ɔmrˈœstnɪŋ/ (n, ut)
vóta
  det att rösta (om något), procedur där flera personer (eller parter) var och en kan lägga en eller flera röster på något av de förelagda alternativen för att på så vis komma fram till vilket/vilka alternativ som får flest röster (vinner)

omskriva /ˈɔmskriːvˌa/ (v)
ciorclaigh
  rita runt omkring

omskuren /ˈɔmskʉrən/ (adj)
bain
  ; som omskurits

omskära /ˈɔmsxɛːrˌa/ (v)
imghearr
  det att hos pojke avlägsna hela eller stora delar av förhuden (av religiösa, kulturella, medicinska eller estetiska skäl)

omskärelse /ˈɔmsxɛːrˌɛlsə/ (n, ut)
imghearradh
  ingrepp på de yttre manliga könsorganen; bortopererande av en del av förhuden på penis
  ingrepp på de yttre kvinnliga könsorganen

omslag /ˈɔmslɑːɡ/ (n, neut)
clúdach
  något som fungerar som yttre hölje för något annat

omslagspapper /ˈɔmslɑːɡspˌapər/ (n, neut)
páipéar beartán

omsluta /ˈɔmslʉtˌa/ (v)
crioslaigh

omsorg /ɔmsˈɔrj/ (n, ut)
cúraimí
  aktivitet att vårda personer som kan det inte själv t.ex. barn, sjukar, handikappade personer eller att sköta djur
  noggrannhet, sorgfällighet

omsorgsfull /ɔmsˈɔrɡsfɵl/ (adj)
aireach
  som handlar med noggrannhet och eftertänksamhet

omsorgsfullhet /ɔmsˈɔrɡsfɵlhˌeːt/ (n, ut)
aire
  det att vara omsorgsfull

omstridd /ˈɔmstrɪd/ (adj)
aighneasach
  kontroversiell

omständighet /ˈɔmstəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
toisc
  faktiskt tillstånd som har betydelse i ett system av logiska förbindelser

omständlig /ˈɔmstəndlˌɪɡ/ (adj)
beacht
  (alltför) utförlig eller detaljerad; som omfattar flera (svåra) steg, vilket gör det arbetsamt eller svårt att utföra

omtvistad /ˈɔmtvɪstˌad/ (adj)
conspóideach
  som har ifrågasatts och diskuterats mycket; som det har tvistats kring

omtyckt /ˈɔmtykt/ (adj)
a chairde

omtänksam /ˈɔmtəŋksˌam/ (adj)
cásmhar

omvandla /ˈɔmvandlˌa/ (v)
iompaitheach

omväg /ˈɔmvɛːɡ/ (n, ut)
athbhealach
  inte den kortaste eller snabbaste vägen till ett visst mål

omvälva /ˈɔmvəlvˌa/ (v)
meath-thinneas
  omstörta, grundligt förändra, revolutionera

omvänd /ˈɔmvənd/ (adj)
aisiompaigh
  vänd åt annat (vanligen motsatt) håll

omvända /ˈɔmvəndˌa/ (v)
aisiompaigh
  påverka någon till att bli anhängare av ens egna religion, vanligen samtidigt som den gamla religionen vänds ryggen; generaliserat övertyga någon om förträffligheten hos en viss idé framför en konkurrerande

omvärld /ɔmvˈɛːrd/ (n, ut)
timpeallacht
  omgivning med dess sociala, materiella och miljömässiga organisation

omväxlande /ˈɔmvəkslˌandə/ (adj)
malartach
  som omväxlar

omväxling /ˈɔmvəkslˌɪŋ/ (n, ut)
ailtéarnú
  ombyte, förändring, det att omväxla

omätlig /ˈuːmətlˌɪɡ/ (adj)
neamhtheoranta
  som inte kan uppmätas, som övergår alla mått, som inte har några gränser

omättad /ˈuːmətːˌad/ (adj)
neamhsháithithe
  som har minst en dubbelbindning i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)
  som består av minst en omättad fettsyra

omåttlig /ˈuːmɔtlˌɪɡ/ (adj)
iomarcach
  som överskrider rimliga gränser; som besitter en egenskap i extremt eller alldeles för hög grad; inte (på långa vägar) måttlig

onani /ˈuːnanˌiː/ (n, ut)
glacaireacht

ond /ˈɔnd/ (adj)
tinn
  smärtsam, som relateras till smärta
aingí
  elakartad, svår
dona
  elak i sinnet, illvillig, eller fientlig
ciotach
  dålig, svår eller vansklig

ondsint /ˈɔndsɪnt/ (adj)
anchroíoch
  elak, ond, som menar illa

ondskefull /ˈɔndsxəfˌɵl/ (adj)
ainbhéasach
  som besitter ondska

onkel /ˈɔŋkəl/ (n, ut)
uncail

onkolog /ˌɔŋkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
oinceolaí
  person som sysslar med onkologi

onkologi /ˌɔŋkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
oinceolaíocht

online /(en)ˈɒnlaɪn(sv)/ (adj)
ar líne
  ansluten till internet

onomatopoesi /ˈuːnuːmˌɑːtuːpˌuːəsˌiː/ (n, ut)
fuaimfhoclaíocht

onomatopoetikon /ˌuːnuːmˌɑːtuːpˌuːətɪkˈoːn/ (n, ut)
fuaimfhoclaíocht

onormal /ˈuːnɔrmˌɑːl/ (adj)
mínormálta
  inte normal

onsdag /ˈʊnsdɑːɡ/ (n, ut)
Céadaoin, Dé Céadaoin

onsdagseftermiddag /ˈʊnsdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé Céadaoin
  eftermiddag på en onsdag

ont /ˈʊnt/ (n, neut)
adhascaideach

ontologi /ˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ointeolaíocht
  läran om tillvaron, gällande hur världen eller tingen är beskaffade, vilka deras väsensbetingade drag är

onus /ˈuːnʉs/ (n, neut)
dualgas
  börda, bevisbörda

onåd /ˈuːnoːd/ (n)
adhnáirigh
  det att vara ogillad av någon, det att vara skäl till någons missnöje

oordning /ˈuːuːrdnˌɪŋ/ (n, ut)
ainriail
  brist på ordning; röra

oorganisk /ˌuːɔrɡanˈɪsk/ (adj)
neamhorgánach
  inte av biologiskt ursprung
  som inte bygger på kolväten med funktionella grupper och andra strukturer som studeras inom den organiska kemin

oorganisk kemi /ˌuːɔrɡanˈɪsk ɕˈeːmiː/ (n)
ceimic neamhorgánach
  de delar av kemin som behandlar andra föreningar än kolföreningar

opal /ˈuːpal/ (n, ut)
ópal
  ett ädelstensskimrande mineral; en sorts ädelsten

opartisk /ˈuːpatˌɪsk/ (adj)
neamhlaofa
  inte partisk, som håller sig till ett (objektivt och neutralt) förhållningssätt utan att blanda in känslor/vinklade åsikter

opartiskhet /ˈuːpatˌɪskheːt/ (n, ut)
neamhchlaontacht
  det att vara opartisk

opera /ˈuːpərˌa/ (n, ut)
ceoldráma
  en form av musikteater, förknippad med den västerländska konstmusiken från barocken och framåt
  visst verk inom teaterformen opera

operahus /ˈuːpərˌahʉs/ (n, neut)
teach ceoldráma
  byggnad för scenkonst med traditionellt operarepertoar

operasångare /ˈuːpərˌasɔŋˌarə/ (n, ut)
amhránaí ceoldráma
  person som sjunger opera

operasångerska /ˈuːpərˌasɔŋˌɛʂka/ (n, ut)
amhránaí ceoldráma

operation /ˈɔpərˌatiːˌuːn/ (n, ut)
obráid
  handling, åtgärd eller utförande, särskilt av komplicerat slag
  matematisk procedur som verkar på matematiska objekt
cur faoi scian
  kirurgiskt ingrepp i kroppen

operativsystem /ˈɔpərˌatɪvsystˌeːm/ (n, neut)
córas oibriúcháin
  det datorprogram som utgör gränssnittet mellan datorns hårdvara och användaren samt tillåter exekvering av andra datorprogram

operativsystemskärna /ˈɔpərˌatɪvsystˌeːmsxərnˌa/ (n, ut)
eithne
  den innersta delen av ett operativsystem

opium /ˈuːpiːˌʉm/ (n, neut)
óipiam

opportun /ˈɔpɔtˌɵn/ (adj)
tráthúil
  läglig, lämplig

opportunist /ˈɔpɔtˌɵnɪst/ (n, ut)
brabúsaí
  person som anpassar sina handlingar och åsikter efter för tillfället rådande omständigheter och maktförhållanden

opportunistisk /ˈɔpɔtˌɵnɪstˌɪsk/ (adj)
brabúsaí
  som lyckas med något (negativt) genom att utnyttja en oväntad tillfällighet

opportunitet /ˈɔpɔtˌɵniːtˌeːt/ (n, ut)
deis
  möjlighet, tillfälle, chans; läglighet, lämplighet

opposition /ˌɔpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
urchomhaireacht
  de politiska partier som inte innehar regeringsmakten eller som står utanför riksdag

oprecis /ˈɔprəsˌiːs/ (adj)
neamhbheacht
  inte precis; med begränsad eller dålig precision eller exakthet; vars innebörd kan tolkas på flera olika sätt eller som innehåller lite information och få konkreta detaljer

opretentiös /ˈɔprətˌɛntiːˌøːs/ (adj)
neamh-mhóiréiseach
  ej pretentiös, anspråkslös

oproportionerlig /ˌɔpruːpuːsxˈuːnərlˌɪɡ/ (adj)
díréireach
  som har orimliga eller onaturliga proportioner (i förhållande till något annat)

optik /ˈɔptiːk/ (n, ut)
optaic
  läran om ljuset och dess egenskaper

optiker /ˈɔptiːkər/ (n, ut)
radharceolaí

optisk /ˈɔptɪsk/ (adj)
optach

opålitlig /ˈuːpoːlˌɪtlɪɡ/ (adj)
abhógach
  som inte går att lita på

oralsex /ˈuːralsˌɛks/ (n)
gnéas béil
  sexuell aktivitet under vilken munnen används för beröring av könsorgan

orange /ˈuːraŋə/ (adj)
oráiste
  som har en färg mellan rött och gult (som ofta förknippas med apelsiner)

orange /ˈuːraŋə/ (n)
dath oráiste
  färg som uppstår om man blandar rött och gult (och som återfinns på bland annat apelsiner)

orangutang /ˈuːraŋˌʉtaŋ/ (n, ut)
órang-útan

ord /ˈuːrd/ (n, neut)
focal
  (i talspråk) självständig språklig enhet (en del av en mening) bestående av språkljud (fonem) eller fixerad serie språkljud som uttalas i ett sammanhang (utan inre paus), och som följer språkets morfologiska regler, och som bär en fixerad, enhetlig betydelse (semantisk eller pragmatisk innebörd)), och som uppfyller en viss funktion i meningen

ordagrann /ˈuːrdɑːɡrˌan/ (adj)
focal ar fhocal
  exakt med avseende på ordalagen eller ordalydelsen; särskilt om återgivande eller översättning, som överensstämmer med det ursprungliga yttrandet eller texten, återger originalet ord för ord

ordagrant /ˈuːrdɑːɡrˌant/ (adv)
focal ar fhocal
  ; på ett ordagrant sätt

ordalag /ˈuːrdalˌɑːɡ/ (n, ut)
teanga
  uttryckssätt, sätt att uttrycka sig /i ord/

ordbok /ˈuːrdbuːk/ (n, ut)
foclóir

orden /ˈoːrdən/ (n, ut)
bail
  slutet samfund, ofta hemligt

order /ˈoːrdər/ (n, ut)
bail
  begäran om att få något, beställning

ordförande /ˈuːrdføːrˌandə/ (n, ut)
cathaoirleach
  person som leder ett möte

ordförandeklubba /ˈuːrdføːrˌandəklˌɵba/ (n, ut)
casúr
  liten hammare av trä som den som ansvarar för ett möte (eller en domstol eller en auktion) slår mot ett bord för att få folks uppmärksamhet

ordförråd /uːrdfˈœroːd/ (n, neut)
foclóirín
  de ord som en person kan och använder

ordinera /uːrdˈiːneːrˌa/ (v)
achtaigh
  viga till präst eller biskop

ordinär /ˈuːrdiːnˌɛːr/ (adj)
coitianta
  normal, vanlig, reguljär

ordklass /ˈuːrdklas/ (n, ut)
roinn chainte
  kategori av ord som delar ett antal (relevanta för språket i fråga) grammatiska särdrag (såsom vilka funktioner ordet kan fylla i satsen, hur ordet böjs eller sammanfogas med andra ord, o.s.v.)

ordlek /ˈuːrdlək/ (n, ut)
imeartas focal
  lek med ord

ordna /ˈuːrdna/ (v)
ceartaigh
  ställa i ordning

ordning /ˈuːrdnɪŋ/ (n, ut)
bail
  regelbundet inbördes förhållande mellan olika föremål, personer, händelser eller mer abstrakta företeelser
rialtas
  (inplacering i) kategori eller grupp som något tillhör med hänsyn till storlek, komplexitet, värde e.d., efter nivå på rangskala
  taxonomisk rang mellan klass och familj inom den biologiska systematiken

ordningsvakt /ˈuːrdnɪŋsvˌakt/ (n, ut)
garda slándála
  person som arbetar med att upprätthålla allmän ordning

ordspråk /ˈuːrdsproːk/ (n, neut)
seanfhocal

ordstam /ˈuːrdstam/ (n, ut)
fréamh
  del av ord, där böjningsaffix tagits bort

ordstäv /ˈuːrdstɛːv/ (n, neut)
seanfhocal

ordvits /ˈuːrdvɪts/ (n, ut)
imeartas focal
  ett skämt som baserar sig på en (medveten) sammanblandning av två ord som låter närapå likadant

oredlighet /ˈuːrədlˌɪɡheːt/ (n, ut)
ainionracas
  det att vara oredlig, även om handling

oregano /ˈuːrəɡˌanuː/ (n, ut)
máirtín fiáin
  en växtart (Origanum vulgare) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna ört

oregelbunden /ˈuːreːɡˌɛlbɵndən/ (adj)
mírialta
  icke regelbunden; som inte följer ett särskilt mönster

oregelbundenhet /ˈuːreːɡˌɛlbɵndˌeːnheːt/ (n, ut)
mírialtacht

oren /ˈuːrən/ (adj)
cáidheach
  inte ren, smutsig
  omoralisk, skamlig

orficism /ˈuːrfiːsˌɪsm/ (n, ut)
Oirféachas
  mystisk religion i det antika Grekland från 600-talet f.Kr. och framåt

organ /ˈɔrɡan/ (n, neut)
orgán
  del hos en utvecklad organism, funktionellt och fysiologisk avgränsad och bestående av flera vävnader
  en fristående, eller en del av en, organisation med en särskild funktion, ofta i fråga om statliga myndigheter och verk
comhlacht
  en organisations officiella tidskrift, nyhetsbrev eller liknande publikation

organell /ˈɔrɡanˌɛl/ (n, ut)
orgánaid

organisation /ˌɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n, ut)
eagraíocht

organisatorisk /ˌɔrɡanˈɪsatˌuːrɪsk/ (adj)
eagraíochtúil
  som rör organisation

organisk /ˌɔrɡanˈɪsk/ (adj)
orgánach
  levande; som har inre sammanhang
  hör till kolföreningarna
  som rör ett organ

organisk kemi /ˌɔrɡanˈɪsk ɕˈeːmiː/ (n)
ceimic orgánach

organism /ˌɔrɡanˈɪsm/ (n, ut)
orgánach
  en levande varelse, med en eller flera celler, vilken är uppbyggd på ett sådant sätt att den kan leva ett självständigt liv, samt har förmågan att föröka sig; exempel på organismer är mikroorganismer, svampar, växter och djur

organist /ˌɔrɡanˈɪst/ (n, ut)
orgánaí
  skicklig orgelspelare; kyrkomusiker som är utbildad vid musikhögskola eller motsvarande

orgasm /ˈɔrɡasm/ (n, ut)
súnás

orgel /ˈɔrjəl/ (n, ut)
orgán
  tangentinstrument och blåsinstrument, där ljudet framställs genom att luftströmmar sätter i svängning luften i ett rör

orientering /ˈuːriːˌɛnteːrˌɪŋ/ (n, ut)
rianadóireacht
  som går ut på att hitta utsatta kontroller med hjälp av en karta på kortast möjliga tid

origo /ˈuːriːɡˌuː/ (n)
bunphointe

ork /ˈɔrk/ (n, ut)
urrúntacht
  det att orka med något

orka /ˈɔrka/ (v)
cóip
  kunna förmå sig att göra någonting; ha krafter till något; ha energi nog att

orkan /ˈɔrkan/ (n, ut)
hairicín, spéirling
  väder med vindhastigheter över 32,7 meter per sekund

orkester /ˈɔrkəstər/ (n, ut)
ceolfhoireann

orkidé /ˌɔrkiːdˈeː/ (n, ut)
lus na magairlí
  individ av växtfamiljen orkidé

orm /ˈuːrm/ (n, ut)
nathair
  en reptil (kräldjur) av underordningen Serpentes

ormbunke /ˈuːrmbɵŋkə/ (n, ut)
raithneach
  individ av någon av arterna i divisionen ormbunksväxter

ormvråk /ˈuːrmvroːk/ (n, ut)
clamhán

ornitolog /ˌuːrniːtuːlˈoːɡ/ (n, ut)
éaneolaí
  person med expertkunskap inom ornitologi

ornitologi /ˌuːrniːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
éaneolaíocht
  läran om fåglar

ornitologisk /ˌuːrniːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
éaneolaíoch
  som avser ornitologi

oro /ˈuːruː/ (n, ut)
imní
  ängslan, rädsla, nervositet

orografi /ˈuːrɔɡrˌafiː/ (n, ut)
oragrafaíocht
  läran om formerna samt fördelningen av hög- och lågland, berg, dalar och slätter

orolig /ˈuːruːlˌɪɡ/ (adj)
imní a bheith ort
  som mår (lätt) dåligt, eller åtminstone har svårt att ta det lugnt, på grund av situationen ty något negativt kan inträffa

orosmål /ˈuːrɔsmˌoːl/ (n, neut)
cuir imní ar
  föremål för oro

orre /ˈɔrə/ (n, ut)
liathchearc
  en art (Tetrao tetrix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten orre

orsak /ˈuːʂak/ (n, ut)
réasún

orsak och verkan /ˈuːʂak ɔk vˈɛrkan/ (n)
cúis agus éifeacht
  två händelser eller saker där det den ena orsakar, leder till den andra

orsaka /ˈuːʂakˌa/ (v)
réasún

ort /ˈuːt/ (n, ut)
plás
  samhälle, plats där flera hushåll har sin bostad

ortnamn /ˈuːtnamn/ (n, neut)
logainm

ortodox /ˈuːtuːdˌuːks/ (adj)
ceartchreidmheach
  strikt överensstämmande med en viss lära

ortodoxi /ˈuːtuːdˌuːksiː/ (n, ut)
ceartchreideamh
  renlärighet
  en gren inoms flera religioner b.la. kristendom och judendom

ortogonal /ˌuːtuːɡɔnˈɑːl/ (adj)
ingearach
  vinkelrät
  vars inre produkt är lika med noll
  vars invers är lika med dess transponat, d.v.s. vars kolonner utgör en ON-bas
  helt orelaterade, irrelevanta i förhållande till, eller oberoende av varandra

ortogonalitet /ˈuːtuːɡˌɔnalˌɪteːt/ (n, ut)
ortagánacht
  det att vara ortogonal

ortografi /ˈuːtɔɡrˌafiː/ (n, ut)
ortagrafaíocht

ortografisk /ˈuːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
ortagrafach
  som har att göra med ortografi och stavning

ortsbo /ˈuːtsbuː/ (n, ut)
logánta
  lokalinvånare

ortsfrekvens /ˈuːtsfrəkvəns/ (n, ut)
spás-
  en storhet, anger förekomster (av något) per längdenhet; vanlig enhet är m-1 (per meter), mm-1 (per millimeter) eller "linjepar per millimeter"; inversen av periodlängden

orubblig /ˈuːrɵblˌɪɡ/ (adj)
diongbháilte
  om föremål: som ej går att rubba; som är helt fast och oflyttbar
adhmaint
  ståndaktig, obeveklig, bestämd; som ej byter åsikt

orädd /ˈuːrəd/ (adj)
is eagal le
  som inte är rädd

orätt /ˈuːrət/ (adj)
contráilte

orättvis /ˈuːrətvˌiːs/ (adj)
ainfhíréanta

osams /ˈuːsams/ (adj)
bruíon

osanning /ˈuːsanˌɪŋ/ (n, ut)
ainbhfíor

osannolik /ˈuːsanˌuːliːk/ (adj)
andóch

osannolikhet /ˈuːsanˌuːlɪkhˌeːt/ (n, ut)
andóigh
  det att vara osannolik; något som är osannolikt

osannolikt /ˈuːsanˌuːlɪkt/ (adv)
éagosúil
  avledning till adjektivet osannolik

oscillera /ˈɔssɪlˌeːra/ (v)
ascalaigh

osjälvisk /ˈɔsxəlvˌɪsk/ (adj)
flaithiúil
  inte självisk; som också tänker på andras behov och inte bara på sina egna (och även handlar därefter); som avsiktligt gagnar andra personer än aktören själv

oskiljaktig /ˈɔsxɪljˌaktɪɡ/ (adj)
níl dul idir
  som inte går att sära på, som inte går att separera från något annat

oskuld /ˈɔskɵld/ (n, ut)
maighdeanas
  det att aldrig ha haft sex med annan person
  oskyldighet, skuldlöshet, oerfarenhet, barnslighet, naivitet
maighdean
  person som aldrig haft sex med annan person

oskyldig /ˈɔsxyldˌɪɡ/ (adj)
neamhchiontach
  som inte begått något brott, som inte är skyldig
  (alltför) snäll, försvarslös

oslagbar /ˈɔslɑːɡbˌɑːr/ (adj)
dobhuailte
  som är så bra, skicklig (e.d.) så att ingen annan eller inget annat kan vara bättre, skickligare (e.d.)

osmansk /ˈɔsmansk/ (adj)
Otamánach
  som avser Turkiet under sultanernas tid

osmium /ˈɔsmiːˌʉm/ (n, neut)
oismiam

osmolalitet /ˈɔsmuːlˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
osmalálacht
  antal osmotiskt aktiva partiklar per massenhet, vanligen i enheten milliosmol per kilogram

osmos /ˈɔsmuːs/ (n, ut)
osmóis
  ett utbyte av mem mellan två grupper

osmotisk /ɔsmˈuːtɪsk/ (adj)
osmóiseach
  som har med osmos att göra

oss /ˈɔs/ (pronoun)
sinn

osset /ˈɔsət/ (n, ut)
Oiséatach
  medlem av ett folk i Kaukasus, huvudsakligen i Ossetien

ossetisk /ˈɔsətˌɪsk/ (adj)
Oiséatach
  som rör osseterna, ossetiska språket eller Ossetien

ossetiska /ˈɔsətˌɪska/ (n, ut)
Oiséitis
  indoiranskt språk hos osseterna i Kaukasus, främst i Ossetien

ossifikation /ˌɔsiːfˌiːkasxˈuːn/ (n, ut)
cnámhú
  process då ben bildas av brosk och andra benliknande vävnader

ost /ˈʊst/ (n, ut)
cáis
  mjölkprodukt bestående av mjölkproteiner som koagulerat och bildar en mer eller mindre fast massa

ostadig /ˈɔstadˌɪɡ/ (adj)
anacair
  inte stadig och stabil; som inte står stabilt stilla utan lätt oavsiktligt ändrar läge, förflyttas, välts omkull eller liknande; som kännetecknas av risk för oavsiktligt utfall, i synnerhet risk för fall (t.ex. det att snubbla eller ramla ihop); som plötsligt kan förändras (på ett nyckfullt sätt)

osteoblast /ˈɔstəˌɔblast/ (n, ut)
oistéablast
  enskild cell av en typ av celler som finns i benvävnad och bygger upp benvävnaden

osteoklast /ˈɔstəˌɔklast/ (n, ut)
oistéaclast
  enskild cell av en typ av celler som finns i benvävnad och bryter ner denna

ostron /ˈɔstruːn/ (n, neut)
oisre
  skalbeklätt vattenlevande blötdjur, ofta ansett som en delikatess inom mat

osympatisk /ˈuːsympˌatɪsk/ (adj)
antuisceanach
  inte sympatisk; otrevlig

osyrad /ˈuːsyːrˌad/ (adj)
slim
  bakad utan jäst

osäker /ˈuːsɛːkər/ (adj)
contúirteach
  som lätt orsakar eller leder till olyckor
cha
  som inte har gott självförtroende, som inte litar på sig själv, som tvekar (om sina kunskaper/sitt beteende) och är rädd för att begå misstag och därför undviker prövningar
éiginnte
  som inte har hög sannolikhet

osänkbar /ˈuːsəŋkbˌɑːr/ (adj)
dobháite
  som inte går att sänka, som inte kan sjunka

otidsenlig /ˈuːtiːdsˌeːnlɪɡ/ (adj)
mí-aimseartha
  som avviker från det vanliga under en tidsperiod (oftast den nuvarande), efter sin tid

otillgänglig /ˈuːtɪljˌɛŋlɪɡ/ (adj)
doshroichte
  inte tillgänglig; som inte kan nås eller brukas /på konventionellt eller enkelt sätt/ (både om geografiskt område och om person eller organisation); som inte finns i närheten eller är redo att användas

otrevlig /ˈɔtrəvlˌɪɡ/ (adj)
míphléisiúrtha
  som orsakar (lätt) lidande; som uppträder på ett sätt (t.ex. i tal) som snarare orsakar obehag än välbehag hos andra personer

otro /ˈɔtruː/ (n, ut)
ainchreideamh

otrogen /ˈɔtruːjən/ (adj)
a
  som (oärligt) har en annan partner vid sidan om i ett monogamt förhållande eller äktenskap
ainchreidmheach
  med avvikande tro eller med tro som anses felaktig; ej rättrogen

otrohet /ˈɔtruːhˌeːt/ (n, ut)
mídhílseacht

otrolig /ˈɔtruːlˌɪɡ/ (adj)
dochreidte
  inte trolig, mycket osannolik; inte väntad, mycket förvånande

otta /ˈɔtːa/ (n, ut)
breacadh an lae
  tidpunkten på dagen mellan natt och gryning; tidig morgonstund

ottomansk /ˈɔtːuːmˌansk/ (adj)
Otamánach
  som avser Turkiet under sultanernas tid

otur /ˈuːtʉr/ (n, ut)
mí-ádh

otvetydig /ˌɔtvətˈyːdɪɡ/ (adj)
gan athbhrí
  som bara kan tolkas på ett enda sätt; som bara kan vara en enda sak; tydlig, uppenbar

otydlig /uːtˈyːdlɪɡ/ (adj)
anfhollas
  som inte är tydlig; som kan tolkas på flera sätt, eller är svår att tolka över huvud taget; oskarp

otyg /uːtˈyːɡ/ (n, neut)
crá croí
  något (eller någon) som är otrevligt, otäckt, obehagligt eller på annat sätt inte önskvärt
anmhailís
  rackartyg

otyglad /uːtˈyːɡlɑːd/ (adj)
ainrianta
  som inte styrs eller kontrolleras

otymplig /ˈuːtymplˌɪɡ/ (adj)
anásta
  som är svår att arbeta med /på grund av den stora storleken/

otäck /ˈuːtək/ (adj)
scanrúil
  obehaglig, ful, skrämmande, som orsakar (lätt) rädsla
gránna
  dålig, särskilt om fysisk skada hos människor, sådan att den är obehaglig eller besvärlig att få bort

otämjbar /ˈuːtəmjbˌɑːr/ (adj)
dochloíte
  omöjlig att tämja

oumbärlig /ˈuːɵmbˌɛːrlɪɡ/ (adj)
riachtanach
  som /är så viktig att/ man inte kan vara utan /den/

oundgängligen /ˈuːɵndjˌɛŋlɪɡˌɛn/ (adv)
amach is amach

oupphörlig /ˌuːɵphˈœrlɪɡ/ (adj)
síor-
  som fortgår utan uppehåll eller utan att avstanna; oavbruten, oavlåtlig

ouppmärksam /ˈuːɵpmˌɛrksam/ (adj)
anaireach

outa /ˈuːʉtˌa/ (v)
amach
  offentliggöra en annans persons natur; exempelvis dennes sexuella läggning, religiösa tro, politiska åsikter, o.s.v. /mot dennes vilja/

outbildad /ˈuːʉtbˌɪldad/ (adj)
gan oideachas
  inte utbildad

outtömlig /ˌuːɵtːˈœmlɪɡ/ (adj)
do-ídithe
  som aldrig tar (eller tycks ta) slut; som har (eller tycks ha) obegränsat med innehåll; obegränsat stor, som aldrig tillfredsställs

oval /ˈuːval/ (adj)
ubhach

ovan /ˈuːvan/ (adj)
ainchleachta
  inte van

ovan /ˈuːvan/ (preposition)
os cionn
  i ett läge som är högre än en angiven punkt, i motsats till under, nedan, nedanför

ovana /ˈuːvanˌa/ (n, ut)
ainbhéas
  en dålig vana

ovanför /ˈuːvanfˌøːr/ (preposition)
thuas

ovanlig /ˈuːvanlˌɪɡ/ (adj)
annamh
  inte vanlig

ovannämnd /ˈuːvanˌɛmnd/ (adj)
thuasluaite
  som nämnts ovan

ovanpå /ˈuːvanpˌoː/ (preposition)
ar

overheadprojektor /ˌuːvərhəˌadprɔsxˈɛktɔr/ (n, ut)
osteilgeoir
  arbetsprojektor

ovilja /ˈuːvɪljˌa/ (n, ut)
drogall
  det att inte vilja något

ovillkorlig /ˈuːvɪlkˌoːrlɪɡ/ (adj)
gan choinníoll
  absolut, nödvändig, självklar, tvungen, undantagslös, instinktiv, omedveten; utan villkor eller undantag

oväder /ˈuːvɛːdər/ (n, neut)
anfa
  dåligt väder, kraftig blåst ofta i kombination med mycket regn, snöfall eller åska

ovän /ˈuːvɛːn/ (n, ut)
namhaid
  någon man inte tycker om; någon man (uttryckligen) inte är vän med

oväsen /ˈuːvɛːsən/ (n, neut)
callán
  ljud som inte uppskattas, ofta med hög volym, oljud

oväsende /ˈuːvɛːsˌɛndə/ (n, neut)
callán
  ljud som inte uppskattas, ofta med hög volym, oljud

oxe /ˈuːksə/ (n, ut)
damh
  en fullvuxen, kastrerad tjur

oxid /ˈuːksiːd/ (n, ut)
ocsaíd

oxstek /ˈɔkssteːk/ (n, ut)
mairteoil rósta
  stek av nötkött

oxyhemoglobin /ˌuːksyːhˌɛmɔɡluːbˈiːn/ (n, neut)
ocsahaemaglóibin
  hemoglobin med bundet syre (upp till fyra molekyler syrgas per hemoglobinmolekyl)

oxytocin /ˌuːksyːtuːsˈiːn/ (n, neut)
ocsaiteoisin
  ett peptidhormon och troligen en signalsubstans som huvudsakligen utsöndras från hypofysens baklob som verkar på cellerna i den glatta muskulaturen, t.ex. vid förlossning och mjölkutdrivning (vid amning)

ozelot /ˈuːsəlˌuːt/ (n, ut)
osalat

ozon /ˈuːsuːn/ (n, neut)
Ózón

oäkting /ˈuːəktˌɪŋ/ (n, ut)
tabhartha
  barn som fötts utom äktenskap

oändlig /ˈuːəndlˌɪɡ/ (adj)
éigríochta
  som aldrig tar slut, som inte har någon ände eller begränsning, som det finns obegränsat mycket av, som det finns mer av än varje tänkbart mätetal, som det finns fler av än varje heltal

oändlighet /ˈuːəndlˌɪɡheːt/ (n, ut)
éigríoch

oändligheten /ˈuːəndlˌɪɡheːtən/ (n, ut)
éigríoch

oärlig /ˈuːərlˌɪɡ/ (adj)
ainionraic
  som inte håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser (utan som ljuger eller undanhåller viktig information)

oåterkallelig /ˈuːoːtˌɛrkaləlˌɪɡ/ (adj)
dochúlaithe
  som ej går att göra ogjord eller ändra tillbaka

oåtkomlig /ˈuːoːtkˌɔmlɪɡ/ (adj)
doshroichte

oöverskådlig /ˈuːøːvˌɛʂkoːdlˌɪɡ/ (adj)
ábhal
  ej överskådlig

oövervinnelig /ˈuːøːvˌɛrvɪnəlˌɪɡ/ (adj)
dochloíte
  som inte kan övervinnas eller besegras

pacemaker /pˈɑːsəmˌakər/ (n, ut)
séadaire
  en liten elektrisk apparat som kan opereras in i en människas kropp och på konstgjord väg stimulera ett hjärtas muskelsammandragningar

pacificera /pˈɑːsɪfˌiːseːrˌa/ (v)
ceansaigh
  egentligen göra fredlig; (med maktmedel) återställa lugn och ordning

packa /pˈakːa/ (v)
dlúthaigh
  trycka ihop, göra att något tar mindre plats
pacáil
  lägga in viss (vanligen stor) mängd varor i någon behållare (t.ex. väska)

packad /pˈakːad/ (adj)
gorm
  kraftigt berusad

packning /pˈaknɪŋ/ (n, ut)
ribín seoil
  tunn, mjuk skiva som placeras mellan andra delar för att hålla tätt

padda /pˈada/ (n, ut)
buaf
  groddjur i familjen Äkta paddor (Bufonidae)

paddel /pˈadəl/ (n, ut)
maide rámha
  åra till kajaker, kanadensare, drakbåtar

paddla /pˈadla/ (v)
céaslaigh
  med muskelkraft ta sig fram i en kanot i vatten (t.ex. i en sjö) genom att med periodiska armrörelser föra en paddel genom vattnet

page /(en)pˈeɪdʒ(sv)/ (n, ut)
leathanach
  tjänare för hov eller adelfamilj under medeltiden

paj /pˈɑːj/ (n, ut)
pióg
  maträtt bakad av mjölbaserad deg i ugn, oftast innehållande någon sorts fyllning

pajas /pˈɑːjas/ (n, ut)
abhlóir
  komisk figur som roar andra genom att göra sig löjlig och förnedra sig (oftast på cirkus)

paket /pakˈeːt/ (n, neut)
pacáiste
  försändelse (större än brev) skickad med post eller liknande
  fil som används för att installera programvara på en dator

pakistanier /pˈɑːkɪstˌaniːər/ (n, ut)
Pacastánach
  person från Pakistan eller med pakistanska rötter

pakistansk /pˈɑːkɪstˌansk/ (adj)
Pacastánach
  som rör Pakistan eller det pakistanska folket

palatal /pˌɑːlatˈɑːl/ (n, ut)
carballach
  ljud som bildas med tungryggen mot hårda gommen (t ex i, j)

palatalisering /pˈɑːlatˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
caoile
  uttal (av en konsonant) med tungan mot gommen

palats /pˈɑːlats/ (n, neut)
pálás

palaver /pˈɑːlavər/ (n, ut)
plámás
  en mer eller mindre oordnad och animerad diskussion

paleocen /pˈɑːləˌuːsən/ (adj)
pailéicéineach
  som rör den geologiska epoken paleocen

paleontologi /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
pailé-ointeolaíocht
  läran om utdöda växter och djur

palindrom /pˈɑːlɪndrˌɔm/ (n, ut)
palandróm
  ord, fras, mening eller (flera) meningar vars bokstäver står i exakt samma ordning oavsett om man läser det framlänges eller baklänges

pall /pˈal/ (n, ut)
stól
  sittdon utan ryggstöd för en person

palla /pˈala/ (v)
lámhaigh
  sätta stöd under ett föremål
  orka, klara av
goid
  stjäla, knycka

palladium /pˈaladˌiːʉm/ (n, neut)
pallaidiam

pallplats /pˈalplats/ (n, ut)
póidiam
  första eller andra eller tredje plats i en sporttävling

palm /pˈalm/ (n, ut)
pailm
  träd eller buske i familjen palmer (Arecaceae)

palmitinsyra /pˈalmiːtˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad pailmíteach
  trivialnamn för hexadekansyra

palmsöndag /palmsˈœndɑːɡ/ (n, ut)
Domhnach na Pailme
  söndagen före stilla veckan

palsternacka /pˈalstərnˌakːa/ (n, ut)
meacan bán
  en art (Pastinaca sativa) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten palsternacka

pampig /pˈampɪɡ/ (adj)
galánta

panama /pˈɑːnamˌa/ (n)
Panama
  (egentligen hatt av halm från Panama) mjuk hatt av bastfibrer

panda /pˈanda/ (n, ut)
ollphanda
  (Ailuropoda melanoleuca), björnliknande djurart med vit färg och svarta områden som främst äter bambu

pandemi /pˈandəmˌiː/ (n, ut)
paindéim
  epidemi som sprider sig över stora områden

pandemisk /pˈandəmˌɪsk/ (adj)
paindéim
  som utmärker eller har avseende på en pandemi

panegyrik /pˈɑːnəjˌyːriːk/ (n, ut)
adhmholadh
  starkt berömmande (och ofta överdrivet smickrande) högtidstal eller lovtal hållet inför en festförsamling eller i skrift

panegyriker /pˈɑːnəjˌyːriːkər/ (n, ut)
adhmholadh
  person som (överdrivet smickrande) förhärligar någon eller något

panera /pˈɑːneːrˌa/ (v)
arán
  beklä (grönsaker, eller stycke kött eller fisk) med ströbröd eller liknande inför stekning

panflöjt /panflˈœjt/ (n, ut)
coinlín ceoil
  ett slags träblåsinstrument där tonerna bildas ur en rad olika långa rör

pang /pˈaŋ/ (interjection)
plab
  ljudhärmande uttryck för smäll, särskilt om knall vid skottlossning eller liknande ljud

panik /pˈɑːniːk/ (n, ut)
anbhá
  en plötslig och intensiv känsla av skräck och besinningslös oro

panisk /pˈɑːnɪsk/ (adj)
anbhách
  med panik

panka /pˈaŋka/ (n, ut)
míol leapa

pankreas /pˈaŋkrəˌas/ (n)
paincréas
  organ (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

pankreascancer /pˈaŋkrəˌaskansər/ (n, ut)
ailse phaincréis
  cancer (adenokarcinom) i exokrina bukspottkörteln
  någon cancerform i bukspottkörteln

pankreasgång /pˈaŋkrəˌasɡɔŋ/ (n, ut)
ducht paincréasach
  epitelbeklädd utförsgång (ductus pancreaticus) i (exokrina) pankreas (bukspottkörteln) som transporterar bukspottet till tolvfingertarmen

panna /pˈana/ (n, ut)
clár éadain
  del av huvudet mellan ögonbrynen och upp till hårfästet (eller där hårfästet skulle vara)

pannkaka /pˈaŋkɑːkˌa/ (n, ut)
pancóg
  en traditionell maträtt gjord på en smet av i huvudsak ägg, mjöl, mjölk och smör som steks till tunna kakor i stekpanna eller tillagas i ugn

pannlampa /pˈanlampˌa/ (n, ut)
ceannlampa
  batteridriven ljuskälla (inte helt olik en ficklampa fastsatt på någon slags elastiskt band) som kan fästas på huvudet på en person, och kan lysa upp omgivningen framför personen

pannlob /pˈanluːb/ (n, ut)
maothán tosaigh
  den del (lobus frontalis) av storhjärnsbarken som ligger ventralt om centralfåran

pansar /pˈansar/ (n, neut)
armúr
  hårt eller i högre grad skyddande material

pansarhandske /pˈansarhˌandsxə/ (n)
iarndóid

pansexuell /pˈansəksˌʉəl/ (adj)
ilghnéasach
  sexuellt eller känslomässigt kapabel att bli kär i alla könsidentiteter

pant /pˈant/ (n, ut)
sil-leagan
  säkerhet, något som överlämnas tills förpliktelse uppfyllt; penningsumma som betalas för behållaren en vara köps i (t.ex. en flaska eller burk) och som returneras då behållaren returneras

panta /pˈanta/ (v)
sil-leagan
  återlämna ett föremål till ett försäljningsställe mot en mindre ersättning, vanligtvis om förpackningar som burkar eller flaskor, för att föremålet sedan ska kunna gå till återvinning eller återanvändning
ceithearnach
  pantsätta en sak

pantalonger /pˈantalˌɔŋər/ (n, ut)
bríste
  långbyxor (efter Pantalone en komisk figur från commedia dell'arte)

pantbank /pˈantbaŋk/ (n, ut)
teach gill
  butik som lånar ut pengar (bank) med föremål (lösöre, antikviteter) som säkerhet (pant)

panterlo /pˈantərlˌuː/ (n, ut)
lincse Ibéarach
  en däggdjursart (Lynx pardinus) inom familjen kattdjur (Felidae) endemisk för Iberiska halvön; individ av denna art

papaya /pˈɑːpaˌyːa/ (n, ut)
pápá
  en tropisk växtart (Carica papaya) i familjen papajaväxter (Caricaceae); frukt från denna planta

papegoja /pˈɑːpəɡˌuːja/ (n, ut)
pearóid
  benämning på fågelarter i familjen äkta papegojor

papiljott /pˈɑːpɪljˌɔt/ (n, ut)
trilseachán
  rulle att linda upp håret på för att göra det lockigt

pappa /pˈapa/ (n, ut)
daid
  manlig förälder

papper /pˈapər/ (n, neut)
páipéar
  material, primärt format i tunna ark avsedda för skrift, vanligen tillverkat av växtfibrer
  dokument eller handling (som ska utgöra ett bevis på något)

pappersark /pˈapəʂˌark/ (n, neut)
leathanach
  stycke av fyrkantigt papper att skriva på

pappershandduk /pˈapəʂhˌandʉk/ (n, ut)
píosa páipéar cistine
  engångshandduk gjord av (kraftigt mjukt) papper, d.v.s. en bit mjukt papper som används vid ett tillfälle som handduk (vanligtvis för att torka händerna efter handtvätt) och sedan kastas (och som ofta finns på offentliga toaletter i speciella hållare som rymmer många sådana pappershanddukar och fylls på när toaletten städas)

papperskorg /pˈapəʂkˌɔrj/ (n, ut)
ciseán páipéir
  behållare på kontor och andra arbetsplatser, avsedd att förvara förbrukade papper och andra sopor innan dessa lämnas till avfallshantering

papperslapp /pˈapəʂlˌap/ (n, ut)
fuílleach

pappersmassa /pˈapəʂmˌasa/ (n, ut)
laíon páipéir
  fibermaterial som används vid framställning av papper, papp och kartong

papperstiger /pˈapəʂtˌiːjər/ (n, ut)
tíogar páipéir
  något som verkar mäktigt men som egentligen saknar makt och inflytande

papuan /pˈɑːpʉˌan/ (n, ut)
Papuach
  invånare i Papua Nya Guinea eller person med papuansk härkomst

papuansk /pˈɑːpʉˌansk/ (adj)
Papuach
  som rör Papua Nya Guinea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

par /pˈɑːr/ (n, neut)
cúpla
  två saker eller personer som hör ihop på något sätt (genom likhet eller något annat)
  två människor i ett mer eller mindre fast förhållande

para /pˈɑːra/ (v)
comrádaí

parabel /pˈɑːrabˌɛl/ (n, ut)
parabóil
  (den plana) grafen till en funktion f som ges av ett andragradsuttryck
  pedagogisk eller moralisk allegori med enkla motiv hämtade från åhörarens vardag, bildlig framställning, liknelse

parad /pˈɑːrad/ (n, ut)
paráid
  organiserad procession med av flertalet delar, teman, nummer etc. som i festlig anda visar upp sig genom att tåga längs gator kantade med publik

paradera /pˌɑːradˈeːra/ (v)
paráid
  gå, stå eller medverka i parad

paradis /pˈɑːradˌiːs/ (n, neut)
parthas

paragon /pˈɑːraɡˌɔn/ (n, ut)
eiseamláir
  föredöme, mönster; någon eller något som är bäst eller mest framträdande av sitt slag

paragraf /pˈɑːraɡrˌaf/ (n, ut)
rannóg
  (numrerad) avdelning i skriftligt formella sammanhang såsom lagtext, stadgar, dagordning eller dylikt

parakit /pˈɑːrakˌiːt/ (n, ut)
pearaicít
  vardagligt (ej vetenskapligt) namn för olika långsvansade arter inom ordningen papegoja

parallell /pˈɑːralˌɛl/ (adj)
comhthreomhar

parallellogram /pˌɑːraləlˈoːɡram/ (n, ut)
comhthreomharán

parallellt /pˈɑːralˌɛlt/ (adv)
comhuaineach
  ; på ett parallellt sätt, i samma riktning, med samma vinkel

paranoia /pˈɑːranˌuːiːˌa/ (n, ut)
paranóia

paranoid /pˈɑːranˌuːiːd/ (adj)
paranóiach

paranoiker /pˈɑːranˌuːiːkər/ (n, ut)
paranóiach
  person som lider av förföljelse- eller storhetsidéer

paranormal /pˈɑːranˌɔrmɑːl/ (adj)
paranormálta

paranöt /pˈɑːranˌøːt/ (n, ut)
cnó Brasaíleach
  en växtart (Bertholletia excelsa), i familjen paranötsväxter (Lecythidaceae); exemplar av denna art

paraply /pˈɑːraplˌyː/ (n)
scáth

parasit /pˈɑːrasˌɪt/ (n, ut)
diúgaire
  organism som helt eller delvis lever av att utnyttja en annan levande organism utan att värdorganismen direkt dör av detta

parasoll /pˈɑːrasˌɔl/ (n)
parasól

parentes /pˈarəntˌeːs/ (n, ut)
idiraisnéis
  båda parentestecknen samt innehållet i dessa

parera /pˈareːrˌa/ (v)
coisc
  avvärja fysiskt eller intellektuellt angrepp

parfym /pˈarfyːm/ (n, ut)
cumhrán
  vätska framställd för att skänka väldoft eller dölja annan odör

parisare /pˈɑːriːsˌarə/ (n, ut)
Párasach
  person, särskilt man, från Paris

pariserhjul /pˈɑːriːsˌɛrjʉl/ (n, neut)
roth mór
  vertikalt hjul som sakta roterar i luften med hängande gondoler för passagerare, återfinns vanligen på nöjesfält

parisisk /pˈɑːriːsˌɪsk/ (adj)
Párasach

parisiska /pˈɑːriːsˌɪska/ (n, ut)
Párasach
  kvinna som bor i eller kommer från staden Paris

park /pˈark/ (n, ut)
páirc
  liknande område (som 1 ovan) men med mindre betoning på naturupplevelse till förmån för annan mer specifik aktivitet

parkera /pˈarkərˌa/ (v)
loc

parkering /pˈarkeːrˌɪŋ/ (n, ut)
carrchlós
  anvisad plats, ofta markerad som en ruta på marken, avsedd för att parkera ett fordon på, eller ett större avgränsat område med sådana platser, och i regel med tillåten parkering i som längst 24 timmar under vardagar utom dag före söndag eller helgdag (om inget annat anges)

parkeringsbiljett /pˈarkeːrˌɪŋsbɪljˌɛt/ (n, ut)
ticéad páirceála

parkeringshus /pˈarkeːrˌɪŋshʉs/ (n, neut)
ilstórach

parkeringsplats /pˈarkeːrˌɪŋsplats/ (n, ut)
carrchlós
  större avgränsad yta där många fordon kan parkeras; med eller utan utmärkta rutor för enskilda fordon

parlament /pˈarlamˌɛnt/ (n, neut)
parlaimint

paroxysm /pˈɑːruːksˌysm/ (n, ut)
taom

parsec /pˈaʂək/ (n)
parsoic
  längdenhet som avser avståndet på vilken en astronomisk enhet upptar en betraktningsvinkel av en bågsekund, motsvarande ungefär 3,26 ljusår

part /pˈɑːt/ (n, ut)
comhluadar
  (an)del
  sida i en tvist; person, organisation eller grupp personer som deltar i ett rättsförhållande eller har någon relevans i detta

parti /pˈatiː/ (n, neut)
comhluadar
  politiskt parti

particip /pˈatiːsˌɪp/ (n, neut)
rangabháil

partiell /pˈatiːˌɛl/ (adj)
neamhuilíoch

partikel /pˈatiːkəl/ (n, ut)
páirteagal
  småord med en viss grammatisk funktion som inte tillhör någon ordklass

partikelfysik /pˈatiːkˌɛlfyːsˌiːk/ (n, ut)
fisic cháithníní

partisan /pˈatɪsˌan/ (n, ut)
claonpháirteach

partisk /pˈatɪsk/ (adj)
leataobhach

partner /pˈatnər/ (n, ut)
páirtnéir

partout /pˈatuːˌʉt/ (adv)
amach is amach
  till varje pris

party /pˈatyː/ (n, neut)
comhluadar
  fest

pass /pˈas/ (n)
pas
  identitetshandling (dokument) som erkänner innehavaren som medborgare; används även som legitimationshandling vid gränskontroller

passa /pˈasa/ (v)
bí i bhfeighil
  ta hand om /ett barn, en förvirrad patient etc./
meil
  (i lagbollsport) spela eller ge bollen eller pucken på ett regelrätt sätt /till/ /till någon/
  stå över; tacka nej; avstå /från ett erbjudande eller sin tur att agera (satsa, bjuda, dra, svara, fråga, handla, köpa, sälja eller spela)/
oiriúnaigh
  ha rätt egenskaper (särskilt storlek, särskilt på klädesplagg); vara lämplig
coisc
  heller inte satsa om någon annan inte satsat

passage /pˈasaɡə/ (n, ut)
pasáiste
  sammanhållen del av ett musikstycke

passagerarvagn /pˈasaɡˌeːrarvˌaŋn/ (n, ut)
cóiste paisinéirí
  järnvägsvagn avsedd för persontransport

passare /pˈasarə/ (n, ut)
compás
  verktyg som används för att rita cirklar med olika diameter och radie

passform /pasfˈɔrm/ (n, ut)
dathúil
  hur ett klädesplagg följer kroppens form

passion /pasxˈuːn/ (n, ut)
ainmhian
  stark eller nästan okontrollerbar känsla, tillstånd eller uttryck av sådan känsla, intensiv sexuell kärlek, intensiv åtrå eller entusiasm för någonting

passionsfrukt /pasxˈuːnsfrɵkt/ (n, ut)
páiseog
  gul eller mörkt violett frukt från växtarten passionsfrukt (Passiflora edulis)
  en fruktbärande växtart (Passiflora edulis) inom familjen passionsblommeväxter (Passifloraceae); planta av denna art

passivum /pˈasiːvˌʉm/ (n)
faí chéasta

pasta /pˈasta/ (n, ut)
pasta
  deg på durumvetemjöl, ägg och vatten som formas på olika sätt, torkas och kokas

pastor /pˈastɔr/ (n, ut)
aoire
  predikant inom flera frikyrkor

patcha /pˈatʃa/ (v)
paiste
  rätta till, göra en mindre uppdatering, lägga in en patch

patent /pˈɑːtənt/ (n, neut)
paiteanta

patentera /pˈɑːtəntˌeːra/ (v)
paiteanta
  ta patent (på)

patient /pˈɑːtiːˌɛnt/ (n, ut)
othar

patogen /pˈɑːtuːjən/ (n, ut)
pataigin

patologi /pˌɑːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
paiteolaíocht

patologisk /pˌɑːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
paiteolaíoch

patriark /pˈatriːˌark/ (n, ut)
ardathair
  biskopstitel inom ortodoxa kyrkan

patriot /pˈatriːˌuːt/ (n, ut)
tírghráthóir

patriotism /pˈatriːˌuːtɪsm/ (n, ut)
tírghrá

patron /pˈatruːn/ (n, ut)
urchar
  sammansatt stycke ammunition som består av projektil, laddning och tändsats
bos
  titel för ägare av bruk eller gods

patronrand /pˈatrɔnrˌand/ (n)
fonsa

patt /pˈat/ (n, ut)
leamhsháinn
  ställning i schackparti som ger oavgjord (remi) på grund av att en spelare inte kan utföra något giltigt drag medan hens kung inte står i schack

patwa /pˈatva/ (n, neut)
Iamácach

paus /pˈɑːʉs/ (n, ut)
fos
  bestämt intervall av tystnad i ett musikaliskt stycke

pausa /pˈɑːʉsˌa/ (v)
taca
  ta en paus; stanna upp för en liten stund

paviljong /pˈɑːvɪljˌɔŋ/ (n, ut)
puball
  ett slags byggnad med tältliknande tak eller för ett mera tillfälligt ändamål, särskilt avsedd för behagliga aktiviter och fritidssysslor

paxa /pˈaksa/ (v)
cuir in áirithe
  (vardagligt, informellt) muntligt reservera eller boka en sak, syssla e.d.

peaka /pˈeːakˌa/ (v)
píce
  nå högsta punkt, kulminera

ped /pˈeːd/ (n)
rothar
  cykel

pedagogik /pˈɛdɑːɡˌuːjiːk/ (n, ut)
oideolaíocht

pedofil /pˈeːduːfˌiːl/ (n, ut)
péidifileach

pedofili /pˈeːduːfˌiːliː/ (n, ut)
péidifilia

pejling /pˈɛjlɪŋ/ (n, ut)
méin
  det att pejla

peka /pˈeːka/ (v)
pointe ama
  rikta ett finger/handen (eller annat ofta avlångt föremål) mot något specifikt i syfte få uppmärksamhet ditåt

pelare /pˈeːlarə/ (n, ut)
colún
  stavformigt och upprättstående byggelement, kolonn, stolpe

pelargång /pˈeːlarɡˌɔŋ/ (n, ut)
colúnra
  gång som är kantad av pelare

pelikan /pˈeːliːkˌan/ (n, ut)
peileacán
  fågel av släktet Pelecanus och familjen Pelecanidae inom ordningen pelikanfåglar (Pelecaniformes)

pellagra /pˈɛlɑːɡrˌa/ (n)
peallagra
  bristsjukdom som uppstår vid brist på vitaminen niacin

pendla /pˈɛndla/ (v)
ascalaigh
  utföra pendelrörelser; svänga som en pendel

penetrera /pˈeːnətrˌeːra/ (v)
treáigh
  tränga igenom, tränga in i

peng /pˈɛŋ/ (n, ut)
airgead
  betalningsmedel, pengar
bonn
  mynt, penning, slant

pengar /pˈɛŋar/ (n, ut)
airgead
  allmänt accepterad värdemätare och betalningsmedel för handelsvaror och kommersiella tjänster, reglerad i tillgång, och som också används för att ackumulera och transferera värden t.ex. vid sparande, lön, skatt, lån, arv och gåvor

penis /pˈeːniːs/ (n, ut)
bod
  ett av mannens yttre könsorgan, vilket är beläget mellan benen och som hos mannen innehåller urinrörets mynning och dessutom innehåller erektil vävnad som gör penis styv så att organet vid samlag kan föras in i kvinnans slida (vagina) och vid utlösning (ejakulation) föra sperma in i de kvinnliga könsvägarna, vilket kan leda till befruktning av en äggcell, vilket är första steget i fortplantningen

penitens /pˈeːniːtəns/ (n, ut)
aithrí
  botgöring

penna /pˈɛna/ (n, ut)
peann
  verktyg som lämnar ett färgspår på en yta (vanligtvis papper) och används för att skriva och måla tecken och figurer

penning /pˈɛnɪŋ/ (n, ut)
airgead

penningpolitik /pˈɛnɪŋpˌuːliːtˌiːk/ (n, ut)
airgeadaíocht
  delområde inom den ekonomiska politiken som handlar om hur mycket pengar som ska finnas i ekonomin och hur hög räntan ska vara

pennkniv /pˈɛŋkniːv/ (n, ut)
scian phóca
  kniv för att vässa en penna (ursprungligen fjäderpenna, senare även blyertspenna), oftast i form av en fällkniv (fickkniv)

pennvässare /pˈɛnvəsˌarə/ (n, ut)
bioróir

pensel /pˈɛnsəl/ (n, ut)
cleiteán
  redskap med vilket man applicerar färg eller liknande på olika underlag

pensera /pˈɛnseːrˌa/ (v)
ceap

pensionering /pənsxˈuːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
scor
  avgång med pension; övergång från arbete till pension och livet som pensionär

pensionär /pənsxˈuːnˈɛːr/ (n, ut)
pinsinéir
  person som har slutat arbeta och i stället lever på pension (räntor, bidrag)

pensé /pənsˈeː/ (n, ut)
goirmín
  trädgårdsblomma

pentyl /pˈɛntyːl/ (n)
aimil
  en alkylgrupp bestående av fem kolatomer, samt motsvarande radikal

peppar /pˈɛpar/ (n, ut)
piobar

pepparkaka /pˈɛparkˌɑːka/ (n, ut)
arán sinséir
  bakverk innehållande liknande ingredienser som i (1.)

pepparkvarn /pˈɛparkvˌɑːrn/ (n, ut)
muileann piobair
  verktyg för att mala pepparkorn

pepparmynta /pˈɛparmˌynta/ (n, ut)
lus an phiobair
  en flerårig ört (Mentha × piperita) inom släktet myntor (Mentha), en hybrid mellan vattenmynta (Mentha aquatica) och gråmynta (Mentha longifolia), som blir mellan 30 till 70 centimeter hög och blommar från juli till september med rosalila blommor

pepparrot /pˈɛparˌuːt/ (n, ut)
raidis fhiáin
  en art (Armoracia rusticana) inom växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten pepparrot
  rot från växten pepparrot (1), som ofta används som krydda eller maträtt

peppra /pˈɛpra/ (v)
piobar
  krydda med peppar; tillsätta peppar
  med eldvapen skjuta ett stort antal skott mot ett mål

per /pˈɛːr/ (preposition)
ailm
  anger en kvot

perception /pˌɛrsəpsxˈuːn/ (n, ut)
braistint

perenn /pˈeːrən/ (n, ut)
ilbhliantúil
  en sorts flerårigt gräs, en växt med örtstam

perfekt /pˈɛrfəkt/ (adj)
foirfe

perfektion /pˌɛrfəksxˈuːn/ (n, ut)
foirfeacht
  fulländning

perfektparticip /pˈɛrfəktpˌatiːsˌɪp/ (n, neut)
rangabháil chaite

perforera /pˈɛrfuːrˌeːra/ (v)
toll

pergola /pˈɛrɡuːlˌa/ (n, ut)
gabhal
  lövsal, pelargång överväxt med slingerväxter; öppen hall

periferi /pˈɛriːfərˌiː/ (n, ut)
timpeall
  omkretsen för en cirkel

perigeum /pˈɛriːjəˌʉm/ (n)
peirigithe

perihelium /pˈɛriːhəlˌiːʉm/ (n)
peirihéilean

period /pˈɛriːˌuːd/ (n, ut)
peiriad
  sammanhängande tidsintervall

periodisk /pˈɛriːˌuːdɪsk/ (adj)
tréimhsiúil

periodiska systemet /pˈɛriːˌuːdɪskˌa systˈeːmət/ (n)
tábla peiriadach
  tabell över grundämnen

permeabel /pˈɛrməˌabəl/ (adj)
tréscaoilteach

permeabilitet /pˈɛrməˌabiːlˌiːteːt/ (n, ut)
tréscaoilteacht

persienn /pˈɛʂiːˌɛn/ (n, ut)
dallóg
  rörlig spjälgardin (i ett fönster)

persika /pˈɛʂiːka/ (n, ut)
péitseog
  stenfrukt från persikoträdet
  trä från persikoträdet

persikoträd /pˈɛʂiːkˌɔtrɛːd/ (n, neut)
crann péitseog
  en art (Prunus persica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av arten persika, träd som bär rödaktiga stenfrukter

persilja /pˈɛʂɪljˌa/ (n, ut)
peirsil
  en art (Petroselinum crispum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten persilja

persimon /pˈɛʂiːmˌuːn/ (n, ut)
dátphluma
  en växtart i släktet Diospyros och även dess frukt

persiska /pˈɛʂɪskˌa/ (n, ut)
Peirsis
  språket som talades i det forna Persien

person /pˈɛʂuːn/ (n, ut)
pearsa, duine
  en människa
  grammatisk böjningskategori som skiljer mellan den/de talande (första person), den/de tilltalade (andra person) eller den/de omtalade (tredje person)

personal /pˌɛʂuːnˈɑːl/ (n, ut)
foireann

personkonto /pˈɛʂɔŋkˌɔntuː/ (n, neut)
cuntas bainc
  ett personligt bankkonto som inte är för affärsbruk, men snarare där en individuell kund kan hantera sina egna personliga finanser (placera och utföra pengar) och ta emot betalningstransaktioner

personkult /pˈɛʂɔŋkˌɵlt/ (n, ut)
cultas pearsan
  dyrkan (vördnadsfull upphöjelse) av en person, exempelvis en diktator

personlig /pˈɛʂɔnlˌɪɡ/ (adj)
pearsanta
  som gäller eller tillhör enskilda individer; privat
  som rör någons privatliv; närgången, intim
  som ersätter namn eller benämning på subjekt eller objekt i en sats (om pronomen)

personlighet /pˈɛʂɔnlˌɪɡheːt/ (n, ut)
tréithe pearsanta
  egenskapen att vara person; de inre eller andliga egenskaperna hos en enskild människa, dennes självständiga individualitet

personlighetsstörning /pˌɛʂɔnlˌɪɡheːtstˈœrnɪŋ/ (n, ut)
neamhord pearsantachta
  psykisk sjukdom där en person vanligtvis beter sig på sätt som uppfattas som störande eller stötande

personligt pronomen /pˈɛʂɔnlˌɪkt prˈuːnuːmən/ (n)
forainm pearsanta

persvadera /pˈɛʂvadˌeːra/ (v)
cuir i bhfeidhm
  övertala

peruk /pˈeːrʉk/ (n, ut)
bréagfholt
  en uppsättning konstgjorda eller riktiga hårstrån som bärs på huvudet och ska efterlikna en mänsklig frisyr

pervers /pˈɛrvəʂ/ (adj)
adharcachán

pessar /pˈɛsar/ (n, neut)
diafram

pessimist /pˈɛsiːmˌɪst/ (n, ut)
duarcán
  person som har en negativ inställning

pest /pˈɛst/ (n, ut)
Plá bhúbónach, an Phlá Dhubh
  samlingsnamn för infektionsjukdomarna, lungpest, böldpest och blodpest som orsakas av Yersinia pestis

pestskråp /pˈɛstskroːp/ (n, ut)
borrán
  en art (Petasites hybridus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten pestskråp

peta /pˈɛta/ (v)
rúisc
  vidröra med fingrarna (ofta oförsiktigt)

petitess /pˈeːtiːtˌɛs/ (n, ut)
réadán
  småsak; något oviktigt eller försumbart

petition /pˌeːtiːsxˈuːn/ (n, ut)
achainí

petrokemisk /pˈɛtruːkəmˌɪsk/ (adj)
peitriceimiceach
  som har att göra med raffineringen av petroleum och naturgas

pi /pˈiː/ (n, neut)
Pi
  irrationell konstant som uttrycker kvoten mellan en cirkels omkrets och dess diameter; cirka 3,1415926536

pianist /pˈiːanˌɪst/ (n, ut)
oirfideach pianó
  person som spelar piano

piano /pˈiːanˌuː/ (n, neut)
pianó
  stränginstrument med tangenter som härstammar från hackbrädet och cembalon

piccolaflöjt /pˌɪksuːlaflˈœjt/ (n, ut)
fliúiteog
  ett träblåsinstrument; liten tvärflöjt

piedestal /pˌiːədəstˈɑːl/ (n, ut)
seastán
  pelarliknande underlag eller annat fotställ för t ex staty eller blomvas

pietet /pˈiːətət/ (n, ut)
oirmhinneach
  hänsynsfullhet; vördnad för det gamla

pietetsfull /pˈiːətˌɛtsfɵl/ (adj)
urramach

pigg /pˈɪɡ/ (adj)
aerach
  som inte känner ett behov av att vila eller sova
amhnas
  sugen på något, intresserad av något

pigg /pˈɪɡ/ (n, ut)
dias
  något utstickande

pigghaj /pˈɪɡhaj/ (n, ut)
fíogach gobach
  en hajart (Squalus acanthias) inom familjen pigghajar (Squalidae); individ av denna art

piggvar /pˈɪɡvar/ (n, ut)
turbard
  (Scophthalmus maximus), en art inom ordningen plattfiskar; individ av arten piggvar

pigment /pˈɪɡmənt/ (n, neut)
lí
  material eller substans som förändrar färgen hos något
  färg i en djur- eller växtcell

pik /pˈiːk/ (n, ut)
píce
  långt, spjutliknande stångvapen (använt främst under 1400- och 1500-talen)

piktiska /pˈɪktɪskˌa/ (n, ut)
Cruithneach
  ett utdött språk som talades av pikterna i dagens Skottland

pil /pˈiːl/ (n, ut)
saighead
  en långsmal projektil med vass spets i ena änden (avfyrad med båge)
  en symbol som anger riktning (ursprungligen föreställande projektilen)

pilbåge /pˈɪlboːjə/ (n, ut)
bogha
  vapen, som består av en böjd elastisk stav och en sträng, för att skjuta pilar

pilfink /pˈɪlfɪŋk/ (n, ut)
gealbhan crainn

pilgrimsfalk /pˈɪlɡrɪmsfˌalk/ (n, ut)
fabhcún gorm

pilgrimsfärd /pˈɪlɡrɪmsfˌɛːrd/ (n, ut)
oilithreacht
  vallfärd till helig plats

pilhöjd /pɪlhˈœjd/ (n, ut)
éirigh
  ett valvs eller brospanns höjd över stöden

pillemarisk /pˈɪləmˌarɪsk/ (adj)
aibéiseach
  illmarig, skälmsk

pillesnopp /pˈɪləsnˌɔp/ (n, ut)
pilibín
  mannens könsorgan, penisen, ofta om en liten pojkes

pilot /pˈiːluːt/ (n, ut)
píolóta
  person som sitter i, styr och är chef på ett flygplan; flygplanskapten

pimpa /pˈɪmpa/ (v)
máistir striapach
  snygga till, fräscha upp, piffa

pimpsten /pˈɪmpstən/ (n, ut)
slíogart
  en sten av en sorts porös vulkanisk bergart

pina /pˈiːna/ (v)
ciap
  förorsaka kroppsligt eller psykiskt lidande eller smärta

pincett /pˈɪnsət/ (n, ut)
pionsúirín
  gripverktyg (för små föremål)

pingis /pˈɪŋiːs/ (n, ut)
ping pang

pingstlilja /pˈɪŋstlɪljˌa/ (n, ut)
Adónas bliantúil
  en växtart (Narcissus poëticus) inom familjen amaryllisväxter (Amaryllidaceae); individ av denna art

pingvin /pɪŋvˈiːn/ (n, ut)
piongain

pinje /pˈɪnjə/ (n, ut)
péine
  ett sydeuropeiskt barrträd (Pinus pinea) med paraplyliknande krona; exemplar av detta trädslag

pinjenöt /pˈɪnjənˌøːt/ (n, ut)
cnó péine
  frukt och kärna från pinjeträdet (Pinus pinea)

pinka /pˈɪŋka/ (v)
mún

pinne /pˈɪnə/ (n, ut)
bata
  tunt, långsmalt trästycke; särskilt om avbruten eller nedfallen gren eller liknande

pinocytos /pˈiːnuːsˌyːtuːs/ (n, ut)
pinicíotóis
  en sorts endocytos för upptag av mindre mängder extracellulärt material

pinsam /pˈɪnsam/ (adj)
anásta
  som får en att skämmas

pip /pˈiːp/ (interjection)
gíog
  ljud som påminner om det från fågelungar, möss, eller liknande (även om elektroniska ljud)

pip /pˈiːp/ (n, neut)
gíog
  ljud som liknar fågelungens läte, pipande ljud; svagt ljud i högt tonläge

pipa /pˈiːpa/ (n, ut)
píb
  avlångt, ihåligt föremål genom vilket något, till exempel luft eller annan gas färdas
píopa
  anordning för tobaksrökning; ihåligt rör avsett för rökning, ofta med en skål i ena änden, men ibland av mer avancerad konstruktion

pipa /pˈiːpa/ (v)
gíog
  ge ifrån sig ett högfrekvent ljud

pipett /pˈiːpət/ (n, ut)
titimeán
  glasrör (med utbuktning) för uppsugning eller mätning av vätskor

piplärka /pˈɪplərkˌa/ (n, ut)
gobadán na cuaiche

piplök /pˈɪpløːk/ (n, ut)
ciobúl
  växt (amaryllisväxt, lök) av arten Allium fistulosum

pir /pˈiːr/ (n, ut)
cé
  bred brygga från en kaj (med lyftkranar, skjul m m); vågbrytare

pirat /pˈiːrɑːt/ (n, ut)
foghlaí mara
  anhängare till det svenska politiska partiet Piratpartiet eller annat parti med fildelning som kärnfråga

piraya /pˈiːraˌyːa/ (n, ut)
piorána

pirog /pˈiːruːɡ/ (n, ut)
pastae
  liten paj, maträtt med fyllning inbakad i deg, stor som en smörgås

piska /pˈɪska/ (n, ut)
fuip

piska /pˈɪska/ (v)
failp
  slå eller snärta till någon eller något med piska, ofta för att driva på eller bestraffa
buail
  slå (kläder, mattor, möbler) för att avlägsna damm

piska och morot /pˈɪska ɔk mˈuːruːt/ (n)
mealladh agus bagairt
  en blandad påverkningsstrategi som innehåller både belöning och bestraffning

piskande /pˈɪskandə/ (adj)
failpeadh
  presensparticip av piska

pissa /pˈɪsa/ (v)
peith
  urinera

pissoar /pˈɪsuːˌar/ (n, ut)
fualán
  utrymme där manliga personer kan urinera stående vid urinaler

pist /pˈɪst/ (n, ut)
ardú
  finare namn för skidbacke

pistasch /pˈɪstaʃ/ (n, ut)
piostáis
  nöt från detta träd

pistol /pˈɪstuːl/ (n, ut)
piostal
  ett slags till storleken mindre skjutvapen

pitt /pˈɪt/ (n, ut)
slat
  penis

pix /pˈiːks/ (n)
poc

pizza /pˈɪza/ (n, ut)
píotsa
  en bakad italiensk rätt med tunn eller tjock brödbotten normalt toppad med tomatsås, ost och andra ingredienser

pjäs /pjˈɛːs/ (n, ut)
dráma
  kortform av spelpjäs
  någon av spelpjäserna springare och löpare, ibland även torn, dam eller kung

pjäxa /pjˈɛːksa/ (n, ut)
bróg
  ett slags kraftigare skor; numera oftast använt för de skodon som används i samband med skid- eller snowboardåkning

placera /plˈɑːseːrˌa/ (v)
cuir

plafond /plɑːfˈoːnd/ (n, ut)
síleáil
  plant dekorerat innertak

plakat /plˈɑːkat/ (n, neut)
póstaer
  skylt med text

plan /plˈɑːn/ (adj)
plánach
  jämn, utan ojämnheter

plan /plˈɑːn/ (n)
plána
  platt yta; avgränsad (större) markyta utan betydande ojämnheter (och oftast utan nämnvärd lutning, d.v.s. markens normal är parallell med lodlinjen), ofta anlagd och inte sällan i formen av en rektangel

plan B /plˈɑːn bˈeː/ (n)
plean B
  alternativ plan som antas uti fall att den primära planen inte fungerar

planera /planˈeːra/ (v)
plean

planet /plˈɑːnət/ (n, ut)
pláinéad
  sfärisk, icke-fusionerande himlakropp i rymden i omloppsbana kring en stjärna

planetarisk /plˈɑːnətˌarɪsk/ (adj)
pláinéadach
  med planet sammanhörande

planetarium /plˈɑːnətˌariːˌʉm/ (n, neut)
oraire
  modell av solsystemet
pláinéadlann
  halvklotformig byggnad på vars innerväggar himlakroppars rörelser kan projicieras

planetsystem /plˈɑːnətsystˌeːm/ (n, neut)
córas pláinéadach
  planeter som kretsar kring samma stjärna

planka /plˈaŋka/ (n, ut)
clár
  lång skiva i trä som är tjockare än en bräda
  styrkeövning i vilken en (på tid) håller uppe kroppen i en armhävningsposition, med undantaget att armbågarna tar i marken snarare än handflatorna

plansch /plˈanʃ/ (n, ut)
póstaer
  bild (utan ram) som sätts upp på en vägg
pláta
  bild på hel sida i en bok

planschett /plˈanʃət/ (n, ut)
righneadóir
  böjlig stålfjäder i snörliv

planta /plˈanta/ (n, ut)
lus
  växt som planteras

plantera /plˈanteːrˌa/ (v)
lus
  sätta plantor i jorden

plants /plˈants/ (n, ut)
bar
  ämne till mynt; tjock skiva eller band (plåt, ten) av ädel metall

plasma /plˈasma/ (n)
fuilphlasma
  ett av materiens aggregationstillstånd (en joniserad gas); ämne i detta tillstånd
plasma
  blodplasma

plasmaskärm /plˌasmasxˈɛrm/ (n, ut)
taispeáint phlasma

plast /plˈast/ (n, ut)
plaisteach

plastfolie /plˈastfuːlˌiːə/ (n)
scannán cumhdaithe
  (ofta klibbig) folie av (oftast genomskinligt) plast som ofta köps på rulle och används för att tillfälligt packa in mat

plastförpackning /plastfˈœrpaknˌɪŋ/ (n, ut)
cásáil

plastikkirurgi /plˈastɪkkˌiːrɵrjˌiː/ (n, ut)
máinliacht phlaisteach
  operationer (kirurgi) för att ta ändra form och utseende (plastik), exempelvis för att dölja missbildningar

plastisk /plˈastɪsk/ (adj)
plaisteach

plastkasse /plˈastkasə/ (n, ut)
mála plaisteach
  bärkasse av plast (polyeten)

plastpåse /plˈastpoːsə/ (n, ut)
mála plaisteach
  påse av mjukplast

platan /plˈɑːtan/ (n, ut)
plána
  någon av de trädarter med lönnliknande blad som ingår i släktet plataner (Platanus); exemplar ur detta växtsläkte

platina /plˈɑːtiːnˌa/ (n, ut)
platanam
  ett grundämne med atomnummer 78, atommassa 195 och symbolen Pt

platinablond /plˈɑːtiːnˌablɔnd/ (adj)
fionnbhán
  en silvrig nyans av blond

platonsk /plˈɑːtʊnsk/ (adj)
Platónach
  som har att göra med den grekiska filosofen Platon eller hans filosofier

plats /plˈats/ (n, ut)
áit
  avgränsat område; även mer abstrakt
spás
  utrymme

platshållartext /plˈatshɔlˌatəkst/ (n, ut)
iasc
  text som används som utfyllnad vid layoutarbete och liknande (för att se hur t.ex. en tidningssida, en broschyr eller en webbsida kommer se ut, innan man har tillgång till den text som egentligen ska användas där)

platt /plˈat/ (adj)
cothrom
  med en slät och inte krökt yta betydligt större än tjockleken

platta till /plˈatːa tɪl/ (v)
puimcín

plattektonik /plˌatːəktˈoːniːk/ (n, ut)
teicteonaic phlátaí
  en geologisk teori om att jordskorpan är uppdelad i segment som (långsamt) förflyttas i förhållande till varandra

plattfisk /plˈatfɪsk/ (n, ut)
iasc leathógach
  fisk med platt kropp och ögonen på en sida

platthuvudkatt /plˈathʉvˌɵdkat/ (n, ut)
cat ceannleathan
  en art (Prionailurus planiceps) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten platthuvudkatt

platå /plˈɑːtoː/ (n, ut)
ardchlár

plektrum /plˈɛktrɵːm/ (n, neut)
pioc
  liten skiva av hårt material som används för att slå an strängarna på ett stränginstrument

pleonasm /plˈeːuːnˌasm/ (n, ut)
iomarcaíocht focal

plikt /plˈɪkt/ (n, ut)
dualgas
  skyldighet att utföra, eller låta bli att utföra, en viss handling

plocka /plˈɔkːa/ (v)
cluimhrigh
  skörda bär, frukt, svamp, blommor etc
  ta bort fjädrarna från en död fågel, såsom i jakt eller slakt
pioc
  (överfört) samla in saker

plogbill /plˈoːɡbɪl/ (n, ut)
iarnach
  skärblad på en plog

plombera /plˈɔmbərˌa/ (v)
rón
  försegla med plomb

plommon /plˈɔmuːn/ (n, neut)
pluma
  en sorts stenfrukt från trädet Prunus domestica

plugga /plˈɵɡa/ (v)
seomra staidéir
  studera, läsa intensivt
  studera
bolscaireacht a dhéanamh
  sätta i en plugg eller på annat vis fullständigt blockera ett hål

plugghäst /plˈɵɡhəst/ (n, ut)
pulc
  elev som studerar väl intensivt och inte unnar sig någon nämnvärd fritid

plundra /plˈɵndra/ (v)
creach
  utsätta för plundring, bortröva någons ägodelar

plundrare /plˈɵndrarə/ (n, ut)
argthóir
  person som plundrar

plural /plˈʉral/ (adj)
iolra
  som står i plural

plural /plˈʉral/ (n, ut)
iolra

pluralis /plˈʉralˌiːs/ (n, neut)
iolra

pluralism /plˈʉralˌɪsm/ (n, ut)
iolrachas
  filosofisk eller politisk åskådning som räknar med en mångfald olika principer (och inte en grundläggande enhet)

plurr /plˈɵr/ (n)
uisce
  vatten i sjö, hav e.d

plus /plˈʉs/ (adv)
móide
  ökat med

pluta /plˈʉta/ (v)
puisín a chur ort féin
  sticka ut läpparna (så att ansiktet får en ledsen grimas)

plutokrat /plˈʉtɔkrˌɑːt/ (n, ut)
maoinlathaí
  väldigt rik person

plutokrati /plˈʉtɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
maoinlathas
  penningvälde, rikemansvälde

plutonium /plʉtˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
plútóiniam

plywood /plˈyːvuːˌuːd/ (n, ut)
sraithadhmad
  kryssfaner

plätera /plˈɛːteːrˌa/ (v)
plátáil
  (till skydd) belägga en yta (vanligen av en metallsak) med ett tunt skikt av ett annat ämne (vanligen en ädlare metall)

plätt /plˈɛt/ (n, ut)
pancóg
  pannkaka (oavsett storlek)
paiste
  litet markområde

plåga /plˈoːɡa/ (n, ut)
ciap
  en ihållande smärta, besvär

plåga /plˈoːɡa/ (v)
ciap
  tillfoga smärta eller lidande

plånbok /plˈoːnbuːk/ (n, ut)
sparán
  mindre väska eller fodral för förvaring av pengar, kreditkort och liknande

plåster /plˈoːstər/ (n, neut)
greimlín
  självlimmande skydd för ett litet sår

plåt /plˈoːt/ (n, ut)
tráidire bácála
  metallskiva med låga eller lite högre kanter att baka bakverk på i ugn
baisc
  den sats som tillverkats eller tillretts på en plåt (1), till exempel småkakor
ticéad
  biljett

plöja /plˈøːja/ (v)
treabh
  bearbeta jord med plog

plös /plˈøːs/ (n, ut)
cailín dearg
  mjuk, tungformad del av sko som täcker foten eller benet under snörningen

plötslig /plˈœtslɪɡ/ (adj)
tobann
  som inträffar snabbt och/eller oväntat

plötsligen /plˈœtslɪɡˌɛn/ (adv)
de gheit

plötsligt /plˈœtslɪkt/ (adv)
go tobann

pneumatisk /pnˈeːʉmˌatɪsk/ (adj)
aer-

podcast /pˈɔdkast/ (n, ut)
podchraol
  form av ljudinspelning utformad liknande ett radioprogram som distribueras på nätet

podium /pˈuːdiːˌʉm/ (n, neut)
póidiam

poesi /pˈuːəsˌiː/ (n, ut)
filíocht
  lyrisk diktning

poet /pˈuːət/ (n, ut)
file, bard
  person som skriver poesi

poetinna /pˈuːətˌɪna/ (n, ut)
poetisa
  kvinnlig poet

poetissa /pˈuːətˌɪsa/ (n, ut)
banfhile
  kvinnlig poet

pojke /pˈɔjkə/ (n, ut)
buachaill, garsún
  barn av manligt kön

pojkflicka /pˈɔjkflɪkːˌa/ (n, ut)
cailín báire

pojkvän /pˈɔjkvɛːn/ (n, ut)
stócach
  man som ingår i en partnerrelation (ofta med sexuella inslag) med en annan person, oftast utan att dessa är gifta eller registrerat partnerskap

pol /pˈuːl/ (n, ut)
mol
  en av de två punkter på en himlakropp genom vilka himlakroppens rotationsaxel passerar (syftar ofta på någon av jordens poler)
  en ände av en magnet
  en punkt där gränsvärdet för en given funktion är oändligheten

polack /pˈuːlak/ (n, ut)
Polannach

polaritet /pˈuːlarˌiːteːt/ (n, ut)
polaraíocht

polarsken /pˈuːlɑːʂkən/ (n, neut)
gealán

polera /pˈuːleːrˌa/ (v)
díograiseoir
  göra viss yta på föremål glänsande, skinande och slät, ofta genom att gnida en duk eller liknande mot föremålet

policy /pˈuːlɪsˌyː/ (n, ut)
beartas

polis /pɔlˈiːs/ (n, ut)
póilíní, garda
  samhällsorganisation med uppgift att bekämpa brottslighet och att upprätthålla lag och ordning i en stat eller stad

poliskvinna /pɔlˈɪskvɪnˌa/ (n, ut)
bangharda
  kvinna som arbetar inom polisen

polisman /pɔlˈɪsman/ (n, ut)
garda
  polis, person med polisutbildning som är anställd (som polis) hos polisen

polisong /pɔlˈiːsɔŋ/ (n, ut)
féasóg leicinn
  kindskägg från tinningen och ned mot käkbenet

polisstation /pɔlˌɪstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún na bpéas

politik /pˈuːliːtˌiːk/ (n, ut)
polaitíocht
  den process som bestämmer hur den offentliga makten utövas

politiker /pˈuːliːtˌiːkər/ (n, ut)
polaiteoir
  person som arbetar med politik, person som (i en demokrati) är direkt eller indirekt folkvald att ingå i ett beslutande organ

politisk /pˈuːliːtˌɪsk/ (adj)
polaitiúil
  som rör politik

politisk vilde /pˈuːliːtˌɪsk vˈɪldə/ (n)
neamhspleách
  invald politiker som lämnat sitt parti och sitter partilös kvar på sitt mandat i församlingen

politiskt parti /pˈuːliːtˌɪskt pˈatiː/ (n)
páirtí polaítiochta
  organisation som söker politisk makt (oftast genom att ställa upp i allmänt val), politisk sammanslutning

polkagris /pˈɔlkaɡrˌiːs/ (n, ut)
cána candaí
  typ av hårt godis bestående av med pepparmint och smaksatt socker, klassiskt med ränder av röd smet

pollen /pˈɔlən/ (n, neut)
pailin
  frömjöl som växterna använder när de förökar sig

pollinera /pɔlˈiːneːrˌa/ (v)
pailnigh
  överföra frömjöl från ståndare till pistill

pollinering /pɔlˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
pailniú
  aktiviteten av att pollinera

polonium /pˈuːlɔnˌiːʉm/ (n, neut)
polóiniam

polonäs /pˈuːlɔnˌɛːs/ (n, ut)
polannach
  en sorts dans i 3/4 takt med polskt ursprung; musik i den sortens dansrytm

polsk /pˈɔlsk/ (adj)
Polannach
  som har att göra med Polen
  som har att göra med polacker
  som har att göra med det polska språket

polska /pˈɔlska/ (n, ut)
Polainnis
  det språk som talas i Polen

polyamori /pˈuːlyːˌamuːrˌiː/ (n, ut)
il-leannánacht
  utövandet, önskan om eller förmågan till flera samtidiga kärleksrelationer, med samtycke från alla inblandade

polyandri /pˈuːlyːˌandriː/ (n, ut)
polandras
  form av polygami där en kvinna är gift med flera män

polygam /pˈuːlyːɡˌam/ (adj)
polagamach

polygami /pˈuːlyːɡˌamiː/ (n, ut)
ilphósadh
  (sexuellt) partnerskap med flera personer samtidigt

polygon /pˈuːlyːɡˌɔn/ (n, ut)
polagán

polynom /pˈuːlyːnˌɔm/ (n, neut)
iltéarmach
  ett algebraiskt uttryck, summan av termer som består av en koefficient multiplicerad med en variabel upphöjd till ett naturligt tal, d.v.s. uttryck på formen a_0 + a_1 x + \cdots a_n x^n

polyteism /pˈuːlyːtəˌɪsm/ (n, ut)
ildiachas
  religionsåsikt som antager många gudar

polyteistisk /pˈuːlyːtəˌɪstɪsk/ (adj)
ildiach
  som kännetecknas av polyteism, som har fler än en gudom

pommes frites /pˈɔməs frˈiːtəs/ (n, ut)
sceallóga
  potatis serverad i långsmala strimlor, vanligtvis förvälld genom fritering

pompös /pˈɔmpøːs/ (adj)
mórchúiseach
  praktfull, prunkande

poncho /pˈɔnʃuː/ (n, ut)
painseó
  ett enkelt klädesplagg som träs över huvudet för att täcka överkroppen

ponny /pˈʊnyː/ (n, ut)
capaillín

pontonbro /pˈɔntɔnbrˌuː/ (n, ut)
droichead pontúin
  bro som vilar på pontoner

popcorn /pˈɔpkuːrn/ (n, neut)
grán rósta
  majskorn som värmts i olja så att skalet har sprängts itu

poppel /pˈɔpəl/ (n, ut)
poibleog
  (Populus); träd i familjen videväxter

populera /pˈɔpʉlˌeːra/ (v)
daoine
  förse med individer

populär /pˈɔpʉlˌɛːr/ (adj)
coiteann
  som många tycker om

por /pˈuːr/ (n, ut)
piochán
  mycket liten (ofta för blotta ögat osynlig) öppning

pornografi /pˈuːrnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
pornagrafaíocht
  avbildandet i bilder, rörliga bilder, ljud eller text av sexuella aktiviteter och föreställningar i njutningssyfte snarare än i fortplantningssyfte

pornografisk /pˈuːrnɔɡrˌafɪsk/ (adj)
pornagrafach
  som rör pornografi

porrsajt /pˈɔrʂajt/ (n, ut)
pornagrafach
  webbplats med pornografiskt innehåll

porslin /pɔʂlˈiːn/ (n, neut)
poirceallán
  keramiskt material
  husgeråd tillverkat av detta material, såsom tallrik, soppterrin, gräddsnipa, tefat, kaffekopp

port /pˈuːt/ (n, ut)
geata
  större öppning i vissa fall bestående av en dörr eller grind och normalt fungerande som ingång eller infart till en byggnad, en tunnel, en undergång eller liknande
méirscre
  en variant av ett datorprogram som avses att köras på en annan dator med annat operativsystem än det ursprungliga

porta /pˈuːta/ (v)
clébhord
  modifiera ett datorprogram så att det kan användas på ett annat system

portabel /pˈuːtabˌɛl/ (adj)
fón póca
  bärbar, medtagbar

portal /puːtˈɑːl/ (n, ut)
tairseach
  port eller dörr med omgivande utsmyckning
  webbplats eller webbsida som är avsedd som ingång till en större mängd innehåll

portion /puːsxˈuːn/ (n, ut)
cuid

portmonnä /pˈuːtmʊnˌɛː/ (n, ut)
vallait
  liten behållare för pengar

porträtt /pˈuːtrət/ (n, neut)
portráid
  avbildning av en bestämd människa genom att återge dennas individuella drag genom foto, måleri m.m.

porträttera /pˈuːtrətːˌeːra/ (v)
portráid
  göra porträtt av; avbilda

porträttör /pˈuːtrətːˌøːr/ (n, ut)
portráidí
  porträttmålare

portugis /pˈuːtʉjˌiːs/ (n, ut)
Portaingéalach
  person från Portugal

portugisisk /pˈuːtʉjˌiːsɪsk/ (adj)
Portaingéalach
  som har att göra med Portugal, portugiser eller det portugisiska språket

portugisiska /pˈuːtʉjˌiːsɪskˌa/ (n, ut)
Portaingéilis
  språk som talas bl.a. i Portugal och Brasilien

portvin /puːtvˈiːn/ (n, neut)
pórt
  sött starkvin från norra Portugal

pose /pˈuːsə/ (n, ut)
deasaigh
  kroppshållning, hur man håller upp kroppen; ställning, hållning

posera /pˈuːseːrˌa/ (v)
deasaigh thú féin

positionera /pˌuːsɪsxˈuːneːrˌa/ (v)
feidhmeannas
  ge något en position; bestämma (i båda betydelserna) platsen för något

positiv /pˈuːsɪtˌiːv/ (adj)
bunchéim
  som har en hoppfull sinnesstämning
  som har en brist på elektroner eller som kan producera ett underskott av elektroner
  att vara större än noll
  som ger utslag, innebärande att testet hittat något

positiv /pˈuːsɪtˌiːv/ (n)
bairille-orgán
  ett slags stor speldosa, som spelar enkla melodier
absalóid
  adjektivets grundform vid komparation (jämförelse)
bunchéim
  ett reellt tal som är större än noll

positron /pˈuːsɪtrˌuːn/ (n, ut)
posatrón
  elektronens antipartikel

possessiv /pˈɔsəsˌiːv/ (adj)
sealbhach

possessivt pronomen /pˈɔsəsˌɪvt prˈuːnuːmən/ (n, neut)
forainm sealbhach

post /pˈɔst/ (n, ut)
cuaille
  (förmedling av) brev, paket och andra försändelser
  lodrät dörr- eller fönsterstolpe
coinne
  position inom ett företag eller en organisation
iontráil
  bokfört belopp i räkenskaper

posta /pˈɔsta/ (v)
cuaille
  skicka iväg ett brev eller paket med posten
  publicera en text, vanligen en kommentar till en annan text

postkontor /pˌɔstkɔntˈuːr/ (n, neut)
oifig an phoist, oifig poist

postlåda /pˈɔstloːdˌa/ (n, ut)
bosca litreacha
  behållare för ankommande post och tidningar till en adressat, privat brevlåda

postmodernism /pˈɔstmuːdˌɛrnɪsm/ (n, ut)
iarnua-aoiseachas

postulat /pˈɔstʉlˌat/ (n, neut)
foshuíomh
  antagande; sats som varken kan eller behöver bevisas

postulera /pˈɔstʉlˌeːra/ (v)
foshuíomh

postum /pˈɔstʉm/ (adj)
iarbháis

potatis /pɔtˈɑːtɪs/ (n)
práta
  ätbar knöl på potatisens (örtens) rötter

potatischips /pɔtˈɑːtɪsʃˌɪps/ (n, neut)
briosc
  tunna, saltade, flottyrkokta potatisskivor, en sorts mellanting mellan snask och föda

potatismjöl /pɔtˈɑːtɪsmjˌøːl/ (n, neut)
stailc phrátaí
  mjöl av stärkelse som utvinns ur potatis, ofta använt i redningar

potatismos /pɔtˈɑːtɪsmˌuːs/ (n, neut)
brúitín
  ätbart mos gjort av potatis

potatisskal /pɔtˈɑːtɪsskˌal/ (n, neut)
fata

potens /pˈuːtəns/ (n, ut)
cumhacht
  produkten av ett antal lika faktorer; potensen där a är bas och b exponent betecknas ab och uttalas "a upphöjt till b"

potentiell /pˈuːtəntˌiːəl/ (adj)
féideartha

potentiell energi /pˈuːtəntˌiːəl ˈeːnərjˌiː/ (n)
fuinneamh poitéinsiúil
  energi som en kropp eller ett system har till följd av sitt läge i ett kraftfält eller sin konfiguration

potentiometer /pˈuːtəntˌiːuːmətər/ (n, ut)
poitéinsiméadar
  komponent med variabelt motstånd

poäng /pˈuːəŋ/ (n)
pointe
  enhet av (ofta siffer-) värde som anger framgång i ett spel, ett prov e. dyl.

poänglös /pˈuːəŋlˌøːs/ (adj)
fánach
  som saknar poäng, som inte är någon mening med

poängsumma /pˈuːəŋsˌɵma/ (n, ut)
scór

poängsätta /pˈuːəŋsˌɛtːa/ (v)
a

poängsättning /pˈuːəŋsˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
pointe ama

prakt /prˈakt/ (n, ut)
glóir
  imponerande skönhet genom dyrbara prydnader

praktfull /prˈaktfɵl/ (adj)
án
  som kännetecknas av prakt och skönhet

praktik /prˈaktiːk/ (n, ut)
crábhadh
  mottagning

praktikant /prˈaktiːkˌant/ (n, ut)
imtheorannaigh
  person som praktikerar

praktisera /prˈaktɪsˌeːra/ (v)
crábhadh

praktisk /prˈaktɪsk/ (adj)
abairt

praseodym /prˈɑːsəˌuːdyːm/ (n, neut)
praiséidimiam

prat /prˈɑːt/ (n, neut)
aighneas
  ljud producerat av pratande människor
amaidí
  nonsens

prata /prˈɑːta/ (v)
labhair
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst specifierat språk

pratande /prˈɑːtandə/ (n, neut)
caislín
  det att prata

pratbubbla /prˈɑːtbɵblˌa/ (n, ut)
bolgán cainte

pratglad /prˈɑːtɡlɑːd/ (adj)
béalráiteach

pratig /prˈɑːtɪɡ/ (adj)
béalráiteach

pratkvarn /prˈɑːtkvɑːrn/ (n, ut)
cabaire

pratsam /prˈɑːtsam/ (adj)
béalach

pratstund /prˈɑːtstɵnd/ (n, ut)
caislín

praxis /prˈaksiːs/ (n, ut)
crábhadh
  allmänt bruk, (normal) etikett, tradition

preambel /prˈeːambˌɛl/ (n, ut)
brollach

precis /prəsˈiːs/ (adj)
cruinn
  (om mätvärde etc.) exakt, angivet med stor noggrannhet, mycket nära (eller identiskt med) det egentliga värdet

precis /prəsˈiːs/ (adv)
go díreach
  med liten marginal
  (helt) nyligen, just

precis /prəsˈiːs/ (interjection)
go díreach

precisera /prəsˈɪseːrˌa/ (v)
sonraigh
  göra precisare, ange närmare, noggrannare eller mer detaljerat; begränsa innebörden

precision /prəsɪsxˈuːn/ (n, ut)
cruinneas
  det att vara precis, noggrannhet

predika /prˈeːdiːka/ (v)
soiscéalaigh
  föreläsa, hålla predikan; speciellt om en präst som föreläser över dagens bibeltext

predikan /prˈeːdiːkˌan/ (n, ut)
seanmóir

predikant /prˈeːdiːkˌant/ (n, ut)
seanmóirí
  den som predikar, präst, missionär

predikat /prˈeːdiːkat/ (n, neut)
faisnéis
  satsdel som betecknar handling eller aktion i en sats; i svenskan alltid ett verb

predikstol /prˈeːdɪkstˌuːl/ (n, ut)
crannóg
  talarstol i en kyrka, varifrån prästen håller predikan

preferera /prˈeːfərˌeːra/ (v)
is fearr le

prefix /prˈeːfiːks/ (n, neut)
réimír
  faktor som läggs till före en enhet, såsom "kilo-" ("tusen") före "meter" ger "kilometer" ("tusen meter")

prekambrisk /prˈeːkambrˌɪsk/ (adj)
Réamhchaimbriach
  som rör eller tillhör supereonen prekambrium

prematur /prˈeːmatˌʉr/ (adj)
anabaí

premie /prˈeːmiːə/ (n, ut)
duais
  belöning
táille
  avgift

premiera /prˈeːmiːərˌa/ (v)
gradam
  belöna /genom premier/ (t.ex. ett visst beteende)

premiärminister /prˈeːmiːˌɛrmiːnˌɪstər/ (n, ut)
taoiseach, príomh-Aire
  titel för regeringschefen i somliga länder, t.ex. i Storbritannien

prenumerant /prənˈʉmeːrˌant/ (n, ut)
foscríobhaí

prenumeration /prənˌʉmeːrasxˈuːn/ (n, ut)
liostáil
  mekanism för att få notiser om nytt innehåll, exempelvis via RSS-läsare eller e-postutskick

prenumerera /prənˈʉmərˌeːra/ (v)
foscríobh
  beställa upprepad och regelbunden leverans av något (ofta men inte enbart tidning eller liknande) med betalning i förväg eller löpande

preposition /prˌeːpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
réamhfhocal

presens /prˈeːsəns/ (n)
aimsir láithreach
  enkelt tempus som anger nutid
  närvarande, närvaro

present /prəsˈɛnt/ (n, ut)
bronntanas

presentation /prəsˈɛntasxˈuːn/ (n, ut)
láithreoireacht
  det att presentera

presentera /prəsˈɛnteːrˌa/ (v)
am i láthair
  ge en presentation; förevisa

president /prˈeːsiːdˌɛnt/ (n, ut)
uachtarán
  titel för statschef, vanligtvis i en republik, statsöverhuvud

presidentpost /prˈeːsiːdˌɛntpɔst/ (n, ut)
uachtaránacht
  post (ämbete) som president (t.ex. i en republik)

presidentval /prˈeːsiːdˌɛntval/ (n, neut)
toghchán
  val av president

press /prˈɛs/ (n, ut)
preas
  sammanfattande benämning för tidningsmediet

pressa /prˈɛsa/ (v)
prios
  tillämpa en stor kraft mot en yta, kanske för att försöka göra ytan mer jämn eller för att trycka ihop föremålet som ytan omsluter
brostaigh
  stressa en annan person genom att tjata på denne eller på annat sätt, med psykologiska metoder, försöka få denne att besluta sig för något, ofta på ett sätt som gör att personen mår dåligt

prestanda /prˈɛstandˌa/ (n, ut)
gníomhaíocht

prestigelös /prˈɛstiːjəlˌøːs/ (adj)
adhnáireach
  som har låga krav och är lättsam

pretendent /prˈeːtəndˌɛnt/ (n, ut)
geáitseálaí
  person som gör anspråk på något

pretention /prˌeːtənsxˈuːn/ (n, ut)
móiréis
  fordring, högt anspråk, högt ställt krav

pretentiös /prˈeːtəntˌiːøːs/ (adj)
gaisciúil
  mycket anspråksfull; som ställer mycket höga krav

preteritum /prˈeːtərˌiːtʉm/ (n, neut)
aimsir chaite
  enkelt tempus som anger att handlingen skedde tidigare än nu

preussare /prˈeːɵsˌarə/ (n, ut)
Prúiseach
  person (man, kvinna) som härrör från Preussen

preussisk /prˈeːɵsˌɪsk/ (adj)
Prúiseach
  som har att göra med Preussen

preussiska /prˈeːɵsˌɪska/ (n, ut)
Prúiseach
  ett sedan 1600-talet utdött språk i den baltiska språkfamiljen

preussiskt /prˈeːɵsˌɪskt/ (n)
Prúiseach

prevalens /prˈeːvaləns/ (n, ut)
leitheadúlacht
  inom epidemiologi den andel individer i en population som har en given sjukdom eller ett givet tillstånd; dominans

preventiv /prˈɛvəntˌiːv/ (adj)
toirmeascach
  som vidtar åtgärder för att någonting inte ska inträffa senare eller är ett led i sådana
  avsedd att motverka befarad negativ utveckling i fråga om hälsa
  avsedd att motverka befruktning vid samlag

priapism /prˈiːapˌɪsm/ (n)
biachacht
  långvarig och smärtsam erektion av penis, ej betingad av sexuell upphetsning eller extas

prick /prˈɪk/ (adv)
aithrinneach
  exakt, precis

prick /prˈɪk/ (n, ut)
ponc
  punkt; märke, synligt avtryck, speciell som mål för skytte

prickig /prˈɪkːɪɡ/ (adj)
ballach
  som åtminstone approximativt består av många fyllda cirklar med ett visst avstånd mellan cirklarna, ett vanligt mönster

pricksäkerhet /prɪksˈɛːkərhˌeːt/ (n, ut)
cruinneas
  det att vara pricksäker

prima /prˈiːma/ (adj)
aitreabúid
  av högsta kvalitet, förstklassig

primadonna /prˈiːmadˌɔna/ (n, ut)
primadonna
  särskilt framstående sångerska eller skådespelerska

primtal /prɪmtˈɑːl/ (n, neut)
uimhir phríomha

primtalsfaktor /prˈɪmtɑːlsfˌaktɔr/ (n, ut)
fachtóir príomha
  primtal som delar ett givet tal

primtalsfaktorisera /prˈɪmtɑːlsfˌaktuːrˌiːseːrˌa/ (v)
fachtóir príomha
  faktorisera i primtal, d.v.s. skriva ett heltal som en produkt av primtal

prins /prˈɪns/ (n, ut)
mac rí
  titel för en ej regerande manlig medlem av ett kunga- eller furstehus

prinsessa /prˈɪnsəsˌa/ (n, ut)
banphrionsa
  kvinnligt barn till monark

prion /prˈiːuːn/ (n, neut)
prión
  smittsamt ämne som utgörs av ett protein som kan veckas på ett felaktigt sätt och inducera denna felaktiga veckning hos andra proteiner

pris /prˈiːs/ (n)
praghas, costas
  det penningbelopp någon vill ha (eller slutligen får) för en vara eller tjänst, kostnad (även symbolisk), summa att betala
duais
  i förhand överenskommen belöning (i form av pokal, medalj, plakett, pengar eller annat) för en prestation (ofta i tävlingssammanhang)

prisa /prˈiːsa/ (v)
adhmhol
  säga uppskattande saker om; hylla

prislapp /prˈɪslap/ (n, ut)
praghaslipéad
  liten lapp (av papper) som sitter på en vara i butik och på vilken varans pris är angivet, inte sällan en approximativt rektangulär lapp på omkring halvannan gånger tre centimeter vilken är fastklistrad på produkten

prisma /prˈɪsma/ (n)
priosma
  kropp med två likformiga basytor och minst tre rektangelformiga sidoytor
  genomskinligt (och därför ljusbrytande) prisma med triangelformig genomskärning
ceapach
  bädden i en svarv (för trä)

prisvärd /prˈɪsvɛːrd/ (adj)
saibhreas
  med mycket kvalitet till ett lågt pris; mycket kvalitet per krona

privat /prˈɪvɑːt/ (adj)
príobháideach

privatföretag /prˈɪvɑːtfˌøːreːtˌɑːɡ/ (n, neut)
baill ghiniúna

privatisera /prˈɪvɑːtˌɪseːrˌa/ (v)
príobháidigh

privilegium /prˈiːviːləjˌiːʉm/ (n, neut)
pribhléid
  förmån

problem /prɔblˈeːm/ (n, neut)
fadhb
  tillstånd som inte är bra och som bör åtgärdas, och som vanligtvis går att lösa på något sätt
  övningsuppgift /i skolbok etc./

process /prʊsˈɛs/ (n, ut)
próiseas
  en serie händelser (aktiviteter) som leder till ett resultat
tástáil
  rättegång

processera /prʊsˈɛseːrˌa/ (v)
próiseáil
  analysera, ta in, gå genom något steg för steg för att fullskaligt begripa

producent /prɔdˈʉsənt/ (n, ut)
léiritheoir
  person, företag, organisation eller dylikt som skapar och säljer en produkt, producerar

producera /prɔdˈʉseːrˌa/ (v)
táirg

produkt /prɔdˈɵkt/ (n, ut)
iolrach
  producerad vara; resultat av tillverkning
  resultat av multiplikation (av tal eller andra matematiska objekt)

produktiv /prɔdɵktˈiːv/ (adj)
bisiúil
  som producerar mycket, aktiv, idog, verksam, arbetsduglig

produktivitet /prɔdɵktˈiːviːtˌeːt/ (n, ut)
bisiúlacht
  det att vara produktiv
  (ett effektivitetsmått inom näringsliv och offentlig förvaltning) förhållandet mellan produktionsvolym (produktionsmängd) och en eller flera insatsfaktorer (t ex antal arbetstimmar)
  möjlighet att förstå och konstruera språkliga satser som man inte tidigare inte har stötts på

professionell /prˌuːfəsxˈuːnəl/ (adj)
gairmiúil
  som utför något yrkesmässigt och med skicklighet; som tillhör eliten inom ett yrke

professor /prˈuːfəsˌɔr/ (n, ut)
ollamh

profet /prˈuːfət/ (n, ut)
fáidh
  person som anses förmedla ett budskap från Gud

profetia /prˈuːfətˌiːa/ (n, ut)
fáistine

profetissa /prˈuːfətˌɪsa/ (n, ut)
banfháidh

proffs /prˈɔfs/ (n, neut)
gairmí

profil /prˈuːfiːl/ (n, ut)
próifíl
  porträtt (av ett ansikte) från sidan; i profil från sidan
  person eller organisation med klart framträdande egna drag
  genomskärning (t.ex. genom en list), lodrätt tvärsnitt (t.ex. genom en byggnad)

progesteron /prˈuːjəstərˌuːn/ (n, neut)
prógaistéarón
  ett steroidhormon som räknas som ett kvinnligt könshormon

prognos /prˈɔŋnuːs/ (n, ut)
prognóis

prognostisera /prˈɔŋnɔstˌɪseːrˌa/ (v)
réamhaithris
  ställa prognos

program /prʊɡrˈam/ (n, neut)
clár
  lista med tidpunkter eller aktiviteter (som ska följas), exempelvis en plan, ett schema, ett manus eller agenda
  radio- eller tv-kanal
  datorprogram, arbetsplan för en dator

programledare /prˈɔɡramlˌeːdarə/ (n, ut)
láithreoir

programmera /prˈɔɡramˌeːra/ (v)
clár
  ange inställningar för en maskin
  skriva en källkod till ett datorprogram

programmeringsspråk /prˈɔɡramˌeːrɪŋsprˌoːk/ (n, neut)
teanga ríomhaire

programvara /prˈɔɡramvˌara/ (n, ut)
bogearraí
  (uppsättning) datorprogram

projekt /prɔsxˈɛkt/ (n, neut)
tionscadal

projektera /prɔsxˈɛkteːrˌa/ (v)
tionscadal

projektil /prɔsxˈɛktiːl/ (n, ut)
urchar
  föremål som slungas eller skjuts i väg, till exempel (kanon)kula

projektion /prɔsxˈɛksxˈuːn/ (n, ut)
caitheamh amach
  avbildning av ett föremål på en yta
  undermedvetet förläggande av egna egenskaper, tankar och känslor till yttervärlden (vanligen andra människor)

projektor /prɔsxˈɛktɔr/ (n, ut)
teilgeoir

projicera /prɔsxˈiːseːrˌa/ (v)
tionscadal
  utföra projektion

prokaryot /prˈuːkarˌyːuːt/ (n, ut)
prócarót
  encellig organism som saknar cellkärna (och andra membranomslutna organeller, såsom mitokondrier), tidigare en av två domäner

proklamation /prˌɔklamasxˈuːn/ (n, ut)
fógra
  högtidlig kungörelse

prolaktin /prˌuːlaktˈiːn/ (n, neut)
prólachtain
  ett hormon från adenohypofysen vilket bland annat stimulerar produktion av bröstmjölk i bröstkörtlarna

promenad /prˈuːmənˌad/ (n, ut)
siúl
  det att vara ute och gå, ofta i rekreations- och/eller träningssyfte
  centralt rum, utrymme eller gångbana främst avsett för flanerande

promenadkäpp /prˈuːmənˌadkəp/ (n, ut)
bata siúil
  käpp för promenad

promenera /prˈuːmənˌeːra/ (v)
ag triall ar

prometium /prˈuːmətˌiːʉm/ (n, neut)
próiméitiam, próméitiam

promiskuös /prˈuːmɪskˌʉøːs/ (adj)
ilchaidreamhach
  sexuellt frisläppt

promota /pruːmˈuːta/ (v)
cuir chun cinn

promulgera /prˈuːmɵljˌeːra/ (v)
achtaigh
  offentliggöra, utfärda (en av riksdagen tidigare antagen lag)

pronomen /prˈuːnuːmən/ (n, neut)
forainm

pronominell /prˈuːnuːmˌiːnəl/ (adj)
forainmneach
  som rör pronomen

propaganda /prˈuːpaɡˌanda/ (n, ut)
bolscaireacht

propagera /prˈuːpaɡˌeːra/ (v)
póraigh
  fortplanta sig; sprida sig

propeller /prˈuːpələr/ (n, ut)
aerscriú

proper /prˈuːpər/ (adj)
coimeádán

proposition /prˌuːpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
bille
  ett förslag från en regering eller föreningsstyrelse som läggs fram för parlamentet eller ett årsmöte eller dylikt

propp /prˈɔp/ (n, ut)
fiús
  säkring, skydd mot för hög elektrisk ström
bolscaireacht a dhéanamh
  föremål som används för att försluta en öppning
téachtán fola
  blodpropp

proppmätt /prˈɔpmət/ (adj)
iomlán
  som är väldigt mätt, som är fullständigt nöjd och belåten över att ha stillat sin hunger

proppskåp /prˈɔpskoːp/ (n, neut)
cóifrín fiúsanna
  skåp där proppar (säkringar) finns

proselyt /prˈuːsəlˌyːt/ (n, ut)
iompaitheach

prosit /prˈuːsɪt/ (interjection)
Dia linn
  sägs till den som just har nyst

prosodi /prˈuːsuːdˌiː/ (n, ut)
prosóid
  (läran om) ett språks ljudegenskaper såsom rytm, intonation och dynamik i förhållande till varandra, på stavelse-, ord-, fras- eller satsnivå

prostata /prˈɔstatˌa/ (n, ut)
próstatach
  körtel hos handjur, belägen runt urinrörets översta del, strax under urinblåsan, vilken producerar en del av det sekret som ingår i sädesvätskan

prostituera /prˈɔstiːtˌʉərˌa/ (v)
bean choiteann

protaktinium /prˈuːtaktˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
prótachtainiam

protein /prˌuːtəˈiːn/ (n, neut)
próitéin
  mycket stor molekyl bestående av en eller fler aminosyrakedjor

protektionism /prˌuːtəksxˈoːnɪsm/ (n, ut)
cosantachas
  (handels)politik som vill införa (eller behålla) skyddstullar

protest /prˈuːtəst/ (n, ut)
agóid

protestant /prˈuːtəstˌant/ (n, ut)
Protastúnach
  person som bekänner sig till protestantism, en inriktning inom kristendom

protestantisk /prˈuːtəstˌantɪsk/ (adj)
Protastúnach
  hörande till protestantismen; luthersk, som protesterar mot rådande katolska ordningen

protestantism /prˈuːtəstˌantɪsm/ (n, ut)
Protastúnachas
  en gren inom kristendomen

protestera /prˈuːtəstˌeːra/ (v)
agóid

protist /prˈuːtɪst/ (n, ut)
prótaisteach
  organism tillhörande vad som i äldre systematik räknades som riket Protista; enkel (ofta encellig) eukaryot organism

protokoll /prˈuːtuːkˌɔl/ (n, neut)
prótacal
  formellt nedtecknad beskrivning av ett sammanträde
  regler för uppförande och kommunikation i ett visst sammanhang
  uppsättning regler om hur två eller fler nätverksnoder eller datorprogram skall kommunicera med varandra; kommunikationsprotokoll

proton /prˈuːtuːn/ (n, ut)
prótón

prov /prˈuːv/ (n, neut)
tástáil
  examination, en prövning av kunskap, vanlig i utbildningssammanhang

prova /prˈuːva/ (v)
tástáil
  göra på prov, använda på prov: med praktiska metoder söka kunskap angående om och i sådana fall hur något fungerar

proviant /prˈuːviːˌant/ (n, ut)
lón
  (förråd av) mat

proviantera /prˈuːviːˌanteːrˌa/ (v)
oirchill
  anskaffa (förråd av) livsmedel

provins /prˈuːvɪns/ (n, ut)
cúige
  administrativ region, i vissa länder benämnd landskap; förvaltningsområde i allmänhet på en nivå närmast under den nationella nivån

provision /prˌuːviːsxˈuːn/ (n, ut)
coimisiún
  ersättning för förmedling av en affär, mäklararvode

provisorisk /prˌuːviːsˈɔrɪsk/ (adj)
sealadach

provning /prˈuːvnɪŋ/ (n, ut)
blaiseadh
  det att prova; tillfälle då något provas

provokation /prˌuːvuːkasxˈuːn/ (n, ut)
gríosú
  utmaning

provrör /prˈuːvrøːr/ (n, neut)
promhadán

prudentlig /prˈʉdəntlˌɪɡ/ (adj)
cúirialta
  överdrivet noggrann eller korrekt

prutgås /prˈʉtɡoːs/ (n, ut)
cadhan

prutt /prˈɵt/ (n, ut)
broim
  (oftast) ljudligt utsläpp av gaser genom ändtarmen

prutta /prˈɵtːa/ (v)
broim

pryda /prˈyːda/ (v)
barr maise a chur ar
  göra något fint; smycka ut något (med något), försköna

prydlig /prˈydlɪɡ/ (adj)
cúirialta
  som är välvårdad; proper och ordentlig i sitt utförande

prydnad /prˈydnad/ (n, ut)
breáthán

pryl /prˈyːl/ (n, ut)
yoke
  obestämd sak; föremål

prägla /prˈɛɡla/ (v)
buail
  tillverka mynt genom att stämpla in avbildning på metallstycke
sonraigh
  sätta sin prägel på, känneteckna

präktig /prˈɛːktɪɡ/ (adj)
án

prärietrana /prˈɛːriːˌɛtranˌa/ (n, ut)
grús Ceanadach
  en art (Grus canadensis) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten prärietrana

prärievarg /prˈɛːriːəvˌarj/ (n, ut)
cadhóit
  en art (Canis latrans) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten prärievarg

präst /prˈɛst/ (n, ut)
sagart
  person som är utbildad som ledare inom ett religiöst samfund, särskilt inom kristendomen

prästerlig /prˈɛstərlˌɪɡ/ (adj)
cléireachais
  som är för präster

prästerskap /prˈɛstəʂkˌɑːp/ (n, neut)
cléir
  samling av alla präster inom ett samfund

prästinna /prˈɛstɪnˌa/ (n, ut)
bansagart
  kvinnlig präst

prästkrage /prˈɛstkraɡə/ (n, ut)
coiléar
  särskild krage på prästkläder
nóinín
  en art (Leucanthemum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten prästkrage

pråm /prˈoːm/ (n, ut)
báirse
  båt med flat botten, ofta utan egen motor

pröjsa /prˈœjsa/ (v)
pá
  betala

pröva /prˈøːva/ (v)
tástáil
  testa, försöka, undersöka möjligheter

psalm /psˈalm/ (n, ut)
salm

pseudo- /psˈeːʉdˌuː/ (affix)
bréag-
  som inte är äkta eller egentlig; efterliknande, härmande, imitativ

pseudonym /psˈeːʉdˌɔnyːm/ (n, ut)
ainm bréige
  antaget författarnamn, främst använt i syfte att skapa anonymitet

psyke /psˈyːkə/ (n, neut)
intinn
  en individs själ eller medvetande samt upplevelser, sinne och beteenden

psykiater /psˈyːkiːˌatər/ (n, ut)
síciatraí

psykiatri /psˈyːkiːˌatriː/ (n, ut)
síciatracht
  medicinsk disciplin, som utgår från psykopatologi och kan betraktas som en avknoppning från neurologin

psykolog /psˌyːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
aigneolaí
  utbildad person som yrkesmässigt ägnar sig åt psykologi

psykologi /psˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
síceolaíocht

psykologisk /psˌyːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
síceolaíoch
  som rör psykologi

psykometri /psˈyːkuːmˌɛtriː/ (n, ut)
síciméadracht
  gren av psykologi som syftar till att mäta och kvantifiera psykiska egenskaper

psykopat /psˈyːkuːpˌat/ (n, ut)
síceapatach

psykopati /psˈyːkuːpˌatiː/ (n, ut)
síceapaite
  avvikelse från det normala i uppförande och värderingar till följd av störningar i känslo- och viljeliv

psykopatisk /psˈyːkuːpˌatɪsk/ (adj)
síceapatach
  som rör psykopati eller psykopater

psykos /psˈyːkuːs/ (n, ut)
síocóis
  allvarlig psykisk oro och avvikande beteende, med en tydligt störd personlighet och rubbad verklighetsuppfattning, oftast av tillfällig natur

psykosocial /psˈyːkuːsʊsˌɪal/ (adj)
síceasóisialta
  som avser kopplingen mellan människors psykiska inre och det sociala samspelet individer emellan

psykoterapi /psˈyːkuːtˌeːrapˌiː/ (n, ut)
síciteiripe
  sjukdomsbehandling med psykologiska metoder

pub /pˈʉb/ (n, ut)
teach tábhairne

pubeshår /pˌʉbəshˈoːr/ (n, neut)
bruis
  hår som växer runt könsorganen

publicera /pˈɵblɪsˌeːra/ (v)
foilsigh

publik /pˈɵbliːk/ (adj)
daoine

puckelrygg /pˈɵkːəlrˌyɡ/ (n, ut)
cruitíneach
  missbildad rygg som kröks efter nacken
  person med sådan rygg

pudel /pˈʉdəl/ (n, ut)
púdal
  intelligent och lättlärd medelstor hundras med hängande öron och ullig päls, ofta används beteckningen för dvärgpudel

pudelns kärna /pˈʉdeːlns ɕˈɛrna/ (n)
eithne
  det väsentliga i något, den verkliga innebörden

puder /pˈʉdər/ (n, neut)
púdar
  kosmetisk produkt bestående av färgad talk som används främst i ansiktet

puderdosa /pˈʉdərdˌuːsa/ (n, ut)
acht
  mindre behållare för förvaring av puder

puka /pˈʉka/ (n, ut)
citealdruma
  slagverksinstrument bestående av en kittel vanligen gjord av metall, med ett trumskinn spänt över

pulla /pˈɵla/ (n, ut)
muirneach
  tilltal till kvinna som man håller kär, kvinnlig sötnos

pulla /pˈɵla/ (v)
méar
  föra in fingrar och sexuellt stimulera ens egen eller en annan persons slida eller anus

pulpet /pˈɵlpət/ (n, ut)
deasc
  högre möbel för läsning och skrivning med en eller flera lutande skivor avsedd som stöd för bok eller papper, ofta med underskåp och ibland även åsyftandes tillhörande stol

puls /pˈɵls/ (n, ut)
cuisle
  växling av tryck i artär

pulsar /pˈɵlsar/ (n, ut)
pulsár
  roterande neutronstjärna som genererar regelbundna pulser av strålning

pulsera /pˈɵlseːrˌa/ (v)
frithbhuail
  röra sig rytmiskt (som pulsen), leva och röra sig hetsigt

pulver /pˈɵlvər/ (n, neut)
púdar
  ytterst finfördelat ämne

pulverisera /pˈɵlvərˌiːseːrˌa/ (v)
púdraigh
  krossa till pulver, även bildligt

pulversläckare /pˈɵlvəʂlˌɛkːarə/ (n, ut)
múchtóir dóiteáin
  brandsläckare som använder pulver som släckmedel

puma /pˈʉma/ (n, ut)
púma
  en art (Puma concolor) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten puma

pump /pˈɵmp/ (n, ut)
pumpa
  teknisk apparat som används för att förflytta en gas eller en vätska

pumpa /pˈɵmpa/ (n, ut)
puimcín
  en gurkväxt (släktet Cucurbita) från Amerika vars frukt används till mat

pund /pˈɵnd/ (n, neut)
punt
  gemensam benämning på valutorna i bland annat Storbritannien, Egypten, Libanon, Syrien och Sudan
  beteckning på vissa viktenheter

pung /pˈɵŋ/ (n, ut)
bosán
  hudpåse hos man (under penis) i vilken testiklarna och bitestiklarna är belägna

pungkula /pˈɵŋkʉlˌa/ (n, ut)
bál
  testikel

pungråtta /pˈɵŋrɔtːˌa/ (n, ut)
apasam
  typ av pungdjur som numera uteslutande förekommer i Amerika

pungvarg /pˈɵŋvarj/ (n, ut)
tílicín
  en utdöd djurart (Thylacinus cynocephalus) i ordningen rovlevande pungdjur (Dasyuromorphia); individ av denna art

punkt /pˈɵŋkt/ (interjection)
lánstad
  anger att ett tidigare påstående innehöll för mycket villkor och begränsningar

punkt /pˈɵŋkt/ (n, ut)
áit
  sammanhängande nolldimensionellt objekt; ett ställe i ett koordinatsystem eller i ett plan eller i tredimensionellt rum
  en måttenhet inom typografi som med dagens system mäter 0,3527 millimeter och bland annat används för att ange typgrad på tryckta tecken

punktlig /pɵŋktlˈɪɡ/ (adj)
pointeáilte
  som är noggrann med att hålla tiden, och att händelser sker precis vid den bestämda tidpunkten; som sker precis vid avsatt tid

puns /pˈɵns/ (n, ut)
anam
  huggjärn (stämpel) för att göra mönster i metall eller för att slå hål

pupill /pˈʉpɪl/ (n, ut)
mac imrisc
  den runda öppningen i ögats regnbågshinna

purjolök /pˈɵrjuːlˌøːk/ (n, ut)
cainneann
  en grönsak (Allium ampeloprasum) med mild smak inom familjen lök växter med långa blad och cylindrisk nederdel

purpur /pˈɵrpʉr/ (adj)
corcairghorm

puss /pˈɵs/ (n, ut)
póg
  det att en person trycker sina läppar mot något (vanligen en annan persons läppar) /och producerar ett kort ljud när läpparna öppnas/ som hälsning eller tecken på ömhet

pussa /pˈɵsa/ (v)
póg

pusta /pˈɵsta/ (v)
análaigh
  blåsa ut luft eller luftström, andas kraftigt, vanligen på grund av fysisk ansträngning
  vila efter utmattande aktivitet
  koppla av efter psykisk ansträngning; känna lättnad efter något besvärligt

puts /pˈʉts/ (n, ut)
brataigh
  tunt ytskikt av bruk på mur, vägg, innertak e.d.

putsa /pˈʉtsa/ (v)
ar fad
  göra något rent och ofta också blankt eller skinande, särskilt om skor
cuir feabhas ar
  förbättra

pygmé /pyɡmˈeː/ (n, ut)
pigmí
  ett samlingsnamn för flera kortvuxna folkslag, framför allt från centrala Afrika

pyjamas /pˈyːjamˌas/ (n, ut)
pitseámaí
  nattdräkt oftast bestående av jacka och byxor, men kan även innefatta en nattmössa

pylon /pˈyːlɔn/ (n, ut)
túr
  högt torn eller bärande pelare, exempelvis de torn som håller uppe en hängbro

pynt /pˈynt/ (n, neut)
suaitheantas
  prydnader

pynta /pˈynta/ (v)
maisigh
  göra fin genom att dekorera eller utsmycka (särskilt inför jul)

pyramid /pˈyːramˌiːd/ (n, ut)
pirimid
  en geometrisk figur med en basyta och tre eller flera andra ytor som möts i samma punkt
  byggnad med formen av en geometrisk pyramid

pyton /pˈyːtuːn/ (n, ut)
píotón
  en jätteorm

pytonorm /pˌyːtuːnˈɔrm/ (n, ut)
píotón
  individ av någon art inom ormfamiljen pytonormar (Pythonidae)

päls /pˈɛls/ (n, ut)
bian
  klädesplagg tillverkat av pälsverk från djur eller av fuskpäls

pär /pˈɛːr/ (n, ut)
bantiarna
  medlem av överhuset i Storbritannien

pärla /pˈɛrla/ (n, ut)
péarla
  kula av pärlemor, hårt runt skinande objekt använt i halsband och örhängen

pärlemor /pˈɛrləmˌuːr/ (n, ut)
néamhann
  det inre glänsande lagret i ett musselskal

pärlhyacint /pˈɛrlhyːˌasɪnt/ (n, ut)
bú fíniúna
  blomma av släktet Muscari (vanligen avses arten Muscari botryoides)

pärlhöns /pərlhˈœns/ (n, neut)
cearc ghuine
  fågel av familjen Numididae, pärlhöna

pärluggla /pˈɛrlɵɡlˌa/ (n, ut)
ulchabhán bóireach

pärm /pˈɛrm/ (n, ut)
fillteán

päron /pˈɛːruːn/ (n, neut)
péire
  frukt från päronträdet
piorra
  förälder, föräldrar

päronträd /pˈɛːrɔntrˌɛːd/ (n, neut)
piorra
  träd som det växer päron på

på /pˈoː/ (preposition)
ar
  ovanpå, vidrörande ovansidan av annat föremål
ag
  inom eller under en angiven tidsperiod

på fläcken /poː flˈɛkːən/ (adv)
ar an ásc sin
  på stället, genast, ögonblickligen, med detsamma

på förhand /poː fˈœrhand/ (adv)
roimh ré

på grund av /poː ɡrˈɵnd ɑːv/ (preposition)
mar gheall ar
  som ett resultat av

på håret /poː hˈoːrət/ (adv)
idir cleith agus ursain
  mycket nära

på nytt /poː nˈyt/ (adv)
arís
  igen

på sin höjd /poː sɪn hˈœjd/ (adv)
ar a mhéad
  absolut inte mer

på tiden /poː tˈiːdən/ (adv)
is mithid

på tvären /poː tvˈɛːrən/ (adv)
sall
  i en riktning vinkelrätt mot den huvudsakliga, tvärt, tvärsemot

på väg /poː vˈɛːɡ/ (adv)
ar tí
  i processen, men inte ha avslutat den ännu

påbud /pˈoːbʉd/ (n, neut)
gá

påbörja /poːbˈœrja/ (v)
tosaigh

påfyllning /pˈoːfylnˌɪŋ/ (n, ut)
athlíon
  det att, vanligen i restaurang, fylla på ett (sitt) dryckeskärl sedan man druckit ur det en eller flera gång tidigare vid samma måltid

påfågel /pˈoːfoːjəl/ (n, ut)
péacóg
  en fågelart (Pavo cristatus) i familjen fälthöns (Phasianidae) känd för sin spektakulära fjäderskrud; individ av denna art

påföljd /poːfˈœljd/ (n, ut)
iarmhairt

pågå /pˈoːɡoː/ (v)
tarlaigh
  hända

påhitt /pˈoːhɪt/ (n, neut)
ficsean
  någonting som inte är sant
barúil
  en idé

pålitlig /pˈoːlɪtlˌɪɡ/ (adj)
barántúil
  som kan bli litad på utan (större) risk för besvikelse; som tros klara av något

pålitlighet /pˈoːlɪtlˌɪɡheːt/ (n, ut)
dílseacht
  det att vara pålitlig

pålägg /pˈoːləɡ/ (n, neut)
leath
  mat som läggs på smörgås

påläggskalv /pˈoːləɡskˌalv/ (n)
duine
  framtidsperson som man satsar på; person som utväljs till att senare användas för viss (ansvarsfull) uppgift och som därför erhåller meriterande uppdrag

påminna /pˈoːmɪnˌa/ (v)
cuir i gcuimhne
  hjälpa någon att dra sig till minnes något

pånyttfödelse /pˈoːnytfˌøːdəlsə/ (n, ut)
athbheochan
  det att födas till ett nytt andligt och evigt liv (av Gud); specifik aspekt av frälsning

påse /pˈoːsə/ (n, ut)
cailleach

påsk /pˈoːsk/ (n, ut)
Cásca, An Cháisc

påskafton /pˈoːskaftˌuːn/ (n, ut)
Satharn Cásca

påskhare /pˈoːskharə/ (n, ut)
coinín na Cásca

påsklilja /pˈoːsklɪljˌa/ (n, ut)
lus an chromchinn
  en lökväxt som blommar runt påsk med gul blomma (Narcissus pseudonarcissus).

påskveckan /pˈoːskvəkːˌan/ (n)
Seachtain Mhór
  den vecka som börjar med påskdagen och följer fram till den närmaste lördagen, som firar Jesu återuppståndelse

påskägg /pˈoːsxəɡ/ (n, neut)
clúdóg
  behållare formad som ett (stort) ägg innehållande presenter, vanligen godis, och som företrädesvis ges till barn av deras föräldrar på påskafton i bland annat den svenska kulturen
  chokladägg; choklad formad som ett ägg, ofta försedd med ett tunt hölje av (färglagd) aluminiumfolie
  gömd och ofta högst oväntad funktionalitet i ett datorprogram, infogad av utvecklaren som en form av humor, t.ex. en credits-visare eller något enkelt spel

påstå /pˈoːstoː/ (v)
sonraigh
  yttra som faktum, vanligtvis utan att ge belägg för att det är sant och särskilt då någon misstänker att det är falskt
  pågå

påtaglig /pˈoːtɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
follasach
  tydligt märkbar

påträffa /pˈoːtrəfˌa/ (v)
fáigh
  träffa på, stöta på

påve /pˈoːvə/ (n, ut)
pápa
  romersk-katolska kyrkans högsta ledare

påver /pˈoːvər/ (adj)
bocht

påverka /pˈoːvərkˌa/ (v)
téigh i bhfeidhm ar
  inverka på (ändra någon aspekt i) någon eller något

pöbelaktig /pˈøːbəlˌaktɪɡ/ (adj)
aibéiseach
  som beter sig som pöbeln; vulgär, obildad

pöl /pˈøːl/ (n, ut)
lathach
  mindre vätskeansamling, oftast på marken

pösa /pˈøːsa/ (v)
mórtas
  plötsligt utvidgas (på grund av luft)

pösig /pˈøːsɪɡ/ (adj)
mórchúiseach
  uppblåst, dryg

quechua /kwˈɛʃʉˌa/ (n, ut)
Ceatsuais
  ett språk eller språkfamilj som talas av indianbefolkningen i Peru, Ecuador, Bolivia, Chile och i de argentinska Anderna

queer /kwˈeːər/ (adj)
aiteach
  som kritiskt analyserar och ifrågasätter samhällets normer kring könsidentitet och sexualitet

quinoa /kwˈiːnuːˌa/ (n, ut)
cuineo
  sydamerikansk ört (Chenopodium quinoa) vars näringsrika frön används i matlagning

rabarber /rˈabɑːrbər/ (n, ut)
biabhóg
  en art i familjen slideväxter; grönsak där bladskaften är ätliga; odlas också i Sverige; (Rheum rhabarbarum)

rabatt /rˈabat/ (n, ut)
ceapach bláthanna
  samling prydnadsväxter i en avlång jordremsa
lacáiste
  (tillfällig) sänkning av ordinarie pris på en vara eller tjänst, exempelvis i syfte att marknadsföra, öka försäljningen eller att subventionera

rabbin /rabˈiːn/ (n, ut)
raibí
  religiös förkunnare och lärare inom judendomen

rabiat /rˈɑːbiːˌat/ (adj)
confach

rabies /rˈɑːbiːəs/ (n)
confadh

race /rˈɑːsə/ (n, neut)
caise
  lopp, tävling

rackare /rˈakːarə/ (n, ut)
alfraits
  lymmelaktig person som gör ofog

rackartyg /rˌakːatˈyːɡ/ (n, neut)
anmhailís
  busiga påhitt med småelakt uppsåt

racket /rˈakət/ (n, ut)
raicéad
  redskap som används i somliga bollspel för att slå bollar, består av ett skaft som används som handtag, och en bredare, plan del, i vissa bollspel med strängar eller annat fjädrande material

rad /rˈɑːd/ (n, ut)
líne
  uppställning i en mer eller mindre rak linje (i flertal ofta parallellt med andra rader)
uaibhreach
  en horisontell rad med rutor ("fält") på schackbrädet; på motsvarande vis kallas de vertikalt ordnade rutorna för linjer

radband /rˈadband/ (n, neut)
paidrín
  snöre med kulor eller pärlor för räkning av visst antal böner

radera /radˈeːra/ (v)
glan
  ta bort, sudda ut

radergummi /rˈadərɡˌɵmiː/ (n, neut)
scriosán
  gummiliknande föremål (ofta av plast) som används för att ta bort färg på papper som kommit från exempelvis blyertspennor

radian /rˈɑːdiːˌan/ (n, ut)
raidian

radie /rˈɑːdiːə/ (n, ut)
ga
  avståndet mellan en cirkels mittpunkt och dess rand

radikal /rˈɑːdiːkal/ (adj)
radacach, raidiciúil
  som innebär stora, grundläggande förändringar (som lösningar på ett problem)

radio /rˈɑːdiːˌuː/ (n, ut)
raidió
  tekniskt system för utsändande av information, underhållning eller annan data, särskilt i form av ljud via radiovågor
  radioapparat, apparat för mottagande av ljudsändningar via radiovågor
  teknik för att sända signaler mellan två punkter via radiovågor

radioaktiv /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːv/ (adj)
radaighníomhach

radioaktivitet /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
radaighníomhaíocht
  atomkärnornas spontan omvandling (sönderfall) under utsändande av strålning

radiobiologi /rˌɑːdiːˌuːbiːuːlˈoːɡiː/ (n)
radaibhitheolaíocht
  vetenskap vari effekterna av strålning på levande organismer avhandlas

radiolog /rˌɑːdiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
raideolaí
  läkare specialiserad inom radiologi

radiostation /rˌɑːdiːˌɔstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún raidió
  station för radio

radium /rˈɑːdiːˌʉm/ (n, neut)
raidiam

radon /rˈɑːdɔn/ (n, neut)
radón

ragata /rˈɑːɡɑːtˌa/ (n, ut)
tua chatha
  äldre argsint (och grälsjuk) kvinna

ragga /rˈaɡa/ (v)
pioc suas
  försöka få att bli (sexuellt) intresserad eller få att bli intresserad av ett (sexuellt) förhållande

ragla /rˈaɡla/ (v)
tuisligh
  gå vingligt

raisa /rˈɑːiːsˌa/ (v)
ardaigh

raise /rˈɑːiːsə/ (n, ut)
ardaigh

rak /rˈɑːk/ (adj)
díreach
  som föjer en och samma riktning likadant som en stråle gör, utan kurvor eller vinklar
gorm
  full, berusad av alkohol (eller annan drog)
deachtaigh
  som handlar efter egna känslor och talar uppriktigt, utan omskrivningar eller omsvep

raka /rˈɑːka/ (v)
bearr
  med ett vasst blad skära bort hår alldeles intill huden

rakapparat /rˈɑːkapˌarɑːt/ (n, ut)
leictreach

rakblad /rˈakblɑːd/ (n, neut)
lainne rásúir
  tunt stycke av stål med vass kant som används vid rakning

raket /rˈɑːkət/ (n, ut)
roicéad
  projektil eller farkost som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en omloppsbana eller helt lämna Jordens gravitationsfält
  en sorts fyrverkeripjäs som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en höjd på tiotals meter

raketgevär /rˈɑːkətjəvˌɛːr/ (n, neut)
teilgeoir roicéad
  vapen som kan bäras av enskilda soldater och användas för att avfyra raketer

rakhyvel /rˈakhyːvəl/ (n, ut)
rásúr
  instrument för att raka av hår från kroppen

rakning /rˈaknɪŋ/ (n, ut)
bearr

rakt /rˈakt/ (adv)
díreach

rakvatten /rˈakvatːən/ (n, neut)
lóis iarbhearrtha
  flytande medel som används efter rakning för att mildra hudens irritation, och som i regel också innehåller parfym

raljera /rˈaljərˌa/ (v)
ráille
  retsamt skämta, vara raljant

rall /rˈal/ (n, ut)
ráille
  fågel inom familjen rallar (Rallidae)

ram /rˈɑːm/ (n, ut)
cuir i bhfráma
  fyrkantig anordning runt tavla som medger upphängning
ciumhais
  omslutande bård
crág
  björnens framtass/främre delen av frambenet

rama /rˈɑːma/ (v)
cuir i bhfráma
  sätta en ram runt något

rama in /rˈɑːma ˈɪn/ (v)
cuir i bhfráma
  sätta (en tavla) i en ram
  ange sammanhang och gränser för något

ramslök /rˈamsløːk/ (n, ut)
creamh
  art (Allium ursinum) inom lökväxterna

rand /rˈand/ (n, ut)
síog
  enskild linje i ett mönster av parallella linjer
ciumhais
  kant av något, gräns; även bildligt: "vara på randen att"

randig /rˈandɪɡ/ (adj)
riabhach
  som har ett mönster som åtminstone ungefär består av många smala och (obegränsat) långa rektanglar bredvid varandra, med fixt avstånd mellan dem

rank /rˈaŋk/ (adj)
luaineach
  ostadig; särskilt om båt (ofta på grund av ringa bredd)

ranka /rˈaŋka/ (n, ut)
teannóg
  växtskott ovan jord

ranka /rˈaŋka/ (v)
uaibhreach
  bedöma hur väl en viss handling kan utföras av någon i förhållande till dennes konkurrenter; göra upp en lista över samtliga (tänkbara) deltagare ordnad efter hur väl de kan förväntas prestera
fótachóipeáil
  kopiera (med en Rank Xerox-kopiator)

rannsakan /rˈansakˌan/ (n, ut)
ceistiú

rapp /rˈap/ (adj)
mear
  snabb

rapp /rˈap/ (n)
béim
  ett (snärtigt) slag eller en smäll (med en piska, käpp eller dylikt)
dubh
  en häst med svart täckhår och skyddshår och mörkt skinn, hovar och ögon

rappakalja /rˈapakˌalja/ (n, ut)
amaidí
  struntprat, osannolika påståenden, ord utan innehåll, dravel

rappare /rˈaparə/ (n, ut)
ceoltóir rap
  person som rappar

raps /rˈaps/ (n, ut)
éignigh
  en underart (Brassica napus ssp. napus) av växtarten raps inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); mängd individer av arten raps

rapsolja /rˈapsɔljˌa/ (n, ut)
ola ráibe
  matolja från raps

rar /rˈar/ (adj)
binn
  ömsint snäll och vänlig
annamh
  ovanlig, sällsynt

raring /rˈɑːrɪŋ/ (n, ut)
ainsín
  rar person, någon som är ömsint och vänlig (även söt och fin)

raritet /rˈɑːriːtˌeːt/ (n, ut)
annaimhe
  sällsynthet

ras /rˈas/ (n)
cine
  gruppering av individer i en art beroende på ärftliga egenskaper, används huvudsakligen om människor och de djur som människan avlat fram olika raser på; (vetenskapligt) ibland om andra underarter, även om detta i strikt taxonomisk mening är felaktigt

rasa /rˈɑːsa/ (v)
aigeach
  störta omkull, falla, ramla
anfa
  vara arg, rasande, ursinnig

raseri /rˈɑːsərˌiː/ (n, neut)
aonachas
  tillstånd av stark ilska, att vara rasande

rasism /rˈɑːsɪsm/ (n, ut)
ciníochas
  ideologin att människor är indelade i människoraser uppdelade efter biologiska egenskaper såsom blodgrupp, hudfärg, ögonfärg, hårfärg och etnicitet, det att tillskriva vissa folkgrupper ett lägre värde

rask /rˈask/ (adj)
abúil
  som karaktäriseras av kvickhet och energifullhet

rast /rˈast/ (n, ut)
clúid
  (kortare) vila som utgör ett avbrott eller uppehåll i en verksamhet och efter vars slut verksamheten ånyo fortsättes; stundom: paus, uppehåll, andrum eller vilostund o. d.; särskilt om avbrott eller uppehåll i arbete eller under vandring eller färd som görs för vila eller för intagande av måltid eller förfriskningar o. d.; även bildligt

rasta /rˈasta/ (v)
taca
  ta en paus, ta igen sig

rastlös /rˈastløːs/ (adj)
aistreach
  som inte veta vad man ska göra, uttråkad

ratificera /rˈɑːtiːfˌiːseːrˌa/ (v)
daingnigh

rationalistisk /rɑːsxˈuːnalˌɪstɪsk/ (adj)
réasúnaíoch
  förnuftsmässig

rationalitet /rɑːsxˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
réasúnacht
  det att vara rationell

rationellt tal /rɑːsxˈuːnəlt tˈɑːl/ (n)
uimhir chóimheasta
  ett tal som kan skrivas på formen p/q där p och q är heltal och q är skilt från noll; mängden av de rationella talen betecknas ℚ eller Q

ratt /rˈɑːt/ (n, ut)
cnap
  vred på mindre apparater

ravin /rɑːvˈiːn/ (n, ut)
ailt

re- /rˈeː/ (affix)
a-
  ett förled som läggs till ord för att indikera återgång till tidigare tillstånd eller något som sker igen

rea /rˈeːa/ (n, ut)
sladmhargadh
  kortform för reaktion; jet

reagera /rˈeːaɡˌeːra/ (v)
imoibrigh
  (vid kontakt eller liknande villkor) starta en kemisk reaktion (med ett annat ämne)

reaktans /rˌeːaktˈans/ (n, ut)
imoibríocht

reaktion /rˌeːaksxˈuːn/ (n, ut)
frithghníomhaíocht
  något som inträffar, vanligen som svar på något tidigare inträffat
  den andra kraften som förekommer i Newtons tredje lag
  händelse där kemiska föreningar växelverkar med varandra, på så sätt att tillgänliga ämnen (reaktanterna) omvandlas till nya föreningar (produkter)

reaktiv /rˈeːaktˌiːv/ (adj)
imoibríoch
  som innebär eller uppträder som en reaktion på något
  som har med en reaktion att göra
  som har benägenhet att reagera

reaktor /rˈeːaktˌɔr/ (n, ut)
imoibreoir
  behållare för kontroll och styrning av kemiska processer
  kort för kärnreaktor, dvs anläggning för frigörande av kärnkraft

realisation /rˌeːalˌiːsasxˈuːn/ (n, ut)
sladmhargadh
  utförsäljning, omsättning av ett varulager i kontanta pengar

realisera /rˈeːalˌiːseːrˌa/ (v)
réadaigh
  förverkliga, omsätta i praktiken, implementera
  omsätta ett varulager i kontanta pengar, sälja ut, rea, sätta ner priset

realism /rˈeːalˌɪsm/ (n, ut)
réadúlacht

realist /rˈeːalˌɪst/ (n, ut)
réadúil

realistisk /rˈeːalˌɪstɪsk/ (adj)
réalaíoch

realitet /rˈeːalˌiːteːt/ (n, ut)
nithiúlacht

rebellisk /rˈeːbəlˌɪsk/ (adj)
easumhal

recentior /rˈɛsəntˌiːuːr/ (n, ut)
sionnach
  student under första året vid högskola

recept /rˈɛsəpt/ (n, neut)
oideas
  skriftligt intyg från läkare med anvisning på medicin

reception /rˌɛsəpsxˈuːn/ (n, ut)
deasc tosaigh
  avdelning på ett hotell, ett kontor eller i någon annan inrättning som tar emot gäster och kunder

receptionist /rˌɛsəpsxˈoːnɪst/ (n, ut)
fáilteoir

receptor /rˈɛsəptˌɔr/ (n, ut)
gabhdóir
  protein, ofta ett transmembrant eller intracellulärt sådant, som kan binda en (signal)molekyl (t.ex. ett hormon) och därefter (vanligen via en ändring i receptorns konformation) initiera en signalväg i en cell

recession /rˌɛsəsxˈuːn/ (n, ut)
cúlú
  lågkonjunktur

reda /rˈeːda/ (n, ut)
bail

redaktör /rˈɛdaktˌøːr/ (n, ut)
eagarthóir
  person som bestämmer och/eller redigerar innehåll i tidning, tidskrift eller bokverk

redan /rˈeːdan/ (adv)
cheana

redigera /rədɪsxˈeːra/ (v)
cuir in eagar

redo /rˈeːduː/ (adj)
réidh

redovisa /rˈeːduːvˌiːsa/ (v)
am i láthair
  noggrant förklara och berätta om något, särskilt i form av en rapport

redskap /rˈɛdskɑːp/ (n, neut)
acaire
  (inte alltför avancerat) föremål som används i syfte att underlätta ett arbete
deis
  föremål som används inom gymnastik

reducera /rˈeːdʉsˌeːra/ (v)
laghdaigh
  minska något

reducering /rˈeːdʉsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
laghdú
  det att reducera

reduktion /rˌeːdɵksxˈuːn/ (n, ut)
laghdú
  minskning eller indragning
  fenomen där en atom, molekyl eller jon upptar en eller flera elektroner, varvid oxidationstalet sjunker

redundant /rˈeːdɵndˌant/ (adj)
iomarcach
  överflödig; extra ordinarie; (något) som inte tillför något nytt

reellt tal /rˈeːəlt tˈɑːl/ (n)
réaduimhir
  tal som återfinns på en oändligt lång tallinje; mängden av alla reella tal betecknas ℝ eller R

refektorium /rˈeːfəktˌuːriːˌʉm/ (n)
proinnteach

reflektera /rˈɛfləktˌeːra/ (v)
athfhill
  tänka på; överväga
  absorbera och omedelbart återutsända

reflexion /rˈɛfləksˌiːuːn/ (n, ut)
frithchaitheamh
  återkastande av våg
  det att tänka noggrant eller djupt, eftertanke, begrundan

reflexiv /rˈɛfləksˌiːv/ (adj)
aisfhillteach
  som syftar tillbaka på sig själv
  sådan att x \sim x för varje x i mängden
  som syftar tillbaka på subjektet i satsen

reflux /rˈɛflʉks/ (n)
aife
  det att en kroppsvätska färdas i fel riktning (i ett rörsystem), i synnerhet det att magsaft passerar genom den övre magmunnen och kommer upp i matstrupen

reform /reːfˈɔrm/ (n, ut)
athchóiriú
  målinriktad förändring av villkoren inom något samhällsområde utan våldsinslag; förändring av förhållanden

reformation /reːfˈɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
athchóiriú
  kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl, se Reformationen

reformera /reːfˈɔrmeːrˌa/ (v)
leasaigh

refräng /rˈɛfrəŋ/ (n, ut)
loinneog
  återkommande stycke i låt
  återkommande tal i tal

refug /rˈeːfʉɡ/ (n, ut)
oileán tráchta
  upphöjd öliknande yta, byggd av kantstenar och normalt belägen mitt i en körbana på övergångsställen (för att ge gående möjlighet att korsa ett körfält åt gången) och/eller vid vägkorsningar (för att hindra körning över till fel sida av körbanan)

refusera /rˈeːfʉsˌeːra/ (v)
aife
  neka publicering

regel /rˈeːɡəl/ (n, ut)
riail
  någonting som definierar hur vissa situationer ska hanteras och ska följas

regelbunden /rˈeːɡəlbˌɵndən/ (adj)
rialta
  som följer en regel eller ett mönster
  som böjs regelbundet
  om en figur eller kropp där alla sidor och vinklar är lika stora

regelbundet /rˈeːɡəlbˌɵndət/ (adv)
de ghnáth
  ; på ett regelbundet sätt
go hiondúil
  då och då med jämna mellanrum

regelverk /rˈeːɡəlvˌɛrk/ (n, neut)
rialacháin
  (formell) uppsättning regler (inom någon organisation eller liknande)

regenerera /rəjənˈeːreːrˌa/ (v)
athghin
  återbilda, pånyttföda

regent /rˈɛjənt/ (n, ut)
rialtóir

regentskap /rˈɛjəntskˌɑːp/ (n, neut)
leasríocht
  det att vara regent, speciellt om ämbetet

regera /rəjˈeːra/ (v)
réim
  inneha politisk makt att styra ett land

regering /rəjˈeːrɪŋ/ (n, ut)
rialtas
  statsförvaltningens högsta ledningsorgan ofta med uppgift att bl a verkställa vad parlamentet anger samt lägga fram lag- och budgteförslag

regeringstid /rəjˈeːrɪŋstˌiːd/ (n, ut)
réimeas
  tid för en viss regering eller regent

regi /rəjˈiː/ (n, ut)
díriú

regim /rəjˈiːm/ (n, ut)
réimeas
  ledningen av ett land; det politiska systemet i ett land

regissera /rəjˈɪseːrˌa/ (v)
deachtaigh
  vara regissör för

regissör /rəjˈɪsøːr/ (n, ut)
stiúrthóir

registrera /rəjˈɪstreːrˌa/ (v)
cláraigh
  föra in i register

reglage /rəɡlˈɑːɡə/ (n, neut)
ceansaigh
  regleringsanordning

reglemente /rəɡlˈeːməntˌɛ/ (n, neut)
rialacháin
  stadga; bestämmelser för en myndighets verksamhet

reglera /rəɡlˈeːra/ (v)
ceansaigh
  styra och anpassa något i syfte att optimera dess funktion, särskilt om tekniska hjälpmedel
socraigh
  utjämna ett ekonomiskt (skuld)förhållande

regn /rˈəŋn/ (n, neut)
báisteach, fearthainn
  regnväder, regnskur; tidsperiod under vilken regn faller

regna /rəŋnˈa/ (v)
cuir (báisteach, fearthainn)

regnbåge /rəŋnbˈoːjə/ (n, ut)
bogha báistí, tuar ceatha
  optiskt fenomen som uppstår då solens ljus bryts i regndroppar och som visar sig på himmeln i form av ett cirkelbågformigt, färgat band

regnbågsflagga /rəŋnbˈoːɡsflaɡˌa/ (n, ut)
bratach bogha báistí
  regnbågsfärgad flagga som symboliserar priderörelsen (som verkar för HBTQ-personers rättigheter, d.v.s. för lika rättigheter oavsett sexuell läggning och könsidentitet)

regnig /rəŋnˈɪɡ/ (adj)
báistiúil, fearthainneach, fliuch
  under vilken nederbörd i form av regn föreligger (i stor omfattning); som präglas av regn

regnjacka /rəŋnjˈakːa/ (n, ut)
cóta báistí
  jacka anpassad för att skydda vid regnväder

regnkappa /rəŋŋkˈapa/ (n, ut)
cóta báistí
  vattentätt kappa att använda vid regnigt väder

regnrock /rəŋnrˈɔk/ (n, ut)
cóta báistí
  vattentätt rock som man använder vid regnigt väder

regnskog /rəŋnskˈuːɡ/ (n, ut)
foraois bháistí
  yppig, ständigt grön skog i troperna med i medel åtminstone 2000mm nederbörd per dygn

regression /rəɡrəsxˈuːn/ (n, ut)
aischéimniú

reguljär /rəɡˈɵljɛːr/ (adj)
rialta

rekapitulation /rˌeːkapˌiːtʉlasxˈuːn/ (n, ut)
achoimriú
  summering, avslutning, sammanfattning, snabbgenomgång, resultatet av att rekapitulera

reklam /rˈɛklam/ (n, ut)
fógraíocht
  media som skapas och publiceras för att marknadsföra en produkt, tjänst, varumärke eller event, d.v.s. för att locka personer att göra något (t.ex. köpa något), ofta i form av småfilmer på TV mellan ordinarie program, affischer uppsatta utomhus, annonsrutor i tidningar och på webbsidor, meddelanden som skickas direkt till tänkta konsumenter etc.

rekommendera /rˈeːkɔmˌɛndeːrˌa/ (v)
an
  till annan person eller grupp av personer hävda att något är bra och med fördel kan ses, användas eller utföras

rekonstruera /rˈeːkɔnstrˌʉərˌa/ (v)
atóg
  ombilda, omskapa, återskapa

rekord /rəkˈoːrd/ (n, neut)
curiarracht
  det extremaste resultat eller värde för en viss bedrift, särskilt i tävlingssammanhang

rekryt /rˈɛkryːt/ (n, ut)
earcach
  soldat i början på sin utbildning

rekrytera /rˈɛkryːtˌeːra/ (v)
earcaigh
  skaffa nya rekryter; anställa ny personal; värva nya medlemmar

rektal /rəktˈɑːl/ (adj)
reicteach
  som har med ändtarmen (rektum) att göra; som förekommer i eller som ges eller utförs via ändtarmen

rektangel /rˈɛktaŋəl/ (n, ut)
dronuilleog

rektificera /rˈɛktiːfˌiːseːrˌa/ (v)
ceartaigh
  räta ut

rektor /rˈɛktɔr/ (n, ut)
ardmháistir
  chef för skola eller universitet

rekvisita /rˈɛkviːsˌɪta/ (n, ut)
prapa
  tillbehör eller förnödenheter för teater

rekyl /rˈeːkyːl/ (n, ut)
frithbhuail
  stöt vid avfyring av skjutvapen; kraftig studs

relaterad /rˈeːlatˌeːrad/ (adj)
gaolmhar

relation /rˌeːlasxˈuːn/ (n, ut)
baint
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella eller äktenskapliga förhållanden
ceangal
  samband

relativ /rˈeːlatˌiːv/ (adj)
duine muinteartha

relativitet /rˈeːlatˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
coibhneasacht
  begränsad giltighet; beroende av olika omständigheter

relativt pronomen /rˈeːlatˌɪvt prˈuːnuːmən/ (n)
forainm coibhneasta
  benämning på ett ord som tillhör relativa pronomen

relegera /rˈeːləjˌeːra/ (v)
ruaig
  stänga av elev från skola för gott, utan chans att välkomnas tillbaka

relevans /rˌeːləvˈans/ (n, ut)
ábharthacht

relevant /rˈeːləvˌant/ (adj)
ábhartha

relief /rˈeːliːəf/ (n, ut)
rilíf
  tredimensionell bild som framträder från på ett plant underlag.

religion /rˈeːliːɡˌiːuːn/ (n, ut)
creideamh, reiligiún

religiositet /rˈeːliːɡˌiːuːsˌɪteːt/ (n, ut)
reiligiúnacht

relikskrin /rˌeːlɪkskrˈiːn/ (n, neut)
cathach
  skrin avsett för förvaring av en eller flera reliker

remsa /rˈɛmsa/ (n, ut)
climir
  lång, tunn och smal bit av visst material, eller land, ibland även trasa

ren /rˈeːn/ (adj)
glan
  fri från oönskade ämnen och partiklar

ren /rˈeːn/ (n, ut)
réinfhia
  en art (Rangifer tarandus) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten ren

rena /rˈeːna/ (v)
íonaigh

rena rama /rˈeːna rˈɑːma/ (adj)
mín
  ren, oförfalskad

rendera /rˈɛndeːrˌa/ (v)
leáigh
  resultera i, leda till, inbringa, medföra

renett /rˈeːnət/ (n, ut)
binid
  benämning på vissa sorters äpplen, som gemensamt har att fruktköttet är fast och fint, och att frukten har en utpräglad smak och ett korköverdrag över större eller mindre del av ytan

renfana /rˈɛnfanˌa/ (n, ut)
franclus
  en art (Tanacetum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten renfana

rengöra /rˈɛŋøːrˌa/ (v)
glan

rengöringsmedel /rˈɛŋøːrˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n, neut)
glantach

renrasig /rˈɛnrasˌɪɡ/ (adj)
pórghlan

rensa /rˈɛnsa/ (v)
goiligh
  ta bort innanmäte och ben från i samband med tillagning
donán
  riva upp ogräs från

rentav /rˈɛntav/ (adv)
fiú
  faktiskt, till och med

rentvå /rˈɛntvoː/ (v)
follas
  göra så att spekulationer eller misstankar om att någon eller något är eller har gjort något dåligt försvinner; ta bort dåligt rykte

renässans /rˌeːnəsˈans/ (n, ut)
Athbheochan
  epok kännetecknad av en kulturrörelse som strävade att återuppleva antikens ideal

rep /rˈeːp/ (n, neut)
téad, rópa
  grovt snöre, grovt tågvirke; kraftigt knippe tvinnade fibrer

repa /rˈeːpa/ (n, ut)
scríob
  rispa, ytligt märke på en yta

repa /rˈeːpa/ (v)
scríob
  åstadkomma en repa

reparation /rˌeːparɑːsxˈuːn/ (n, ut)
cuir caoi ar

reparera /rˈeːparˌeːra/ (v)
cuir caoi ar

repellera /rˈeːpəlˌeːra/ (v)
ruaig
  stöta ifrån

repetition /rˌeːpətiːsxˈuːn/ (n, ut)
atarlú
  upprepning, omtagning
  stilfigur där man upprepar ord, fraser, versrader eller strofer för att skapa en stilistisk eller retorisk effekt (exempelvis rytm eller betoning)

replik /rˈɛpliːk/ (n)
freagair
  svar, genmäle
clólíne
  en skådespelares yttrande i en teaterpjäs

representant /rˌɛprəsˈɛntant/ (n, ut)
uiríollaí
  person, ibland publikation, som representerar en person, grupp, organisation, åsikt, vetenskap o.dyl.
  exemplar som utgör ett typexempel på viss grupp

representativ /rˌɛprəsˈɛntatˌiːv/ (adj)
uiríollaí

repressalie /rˈɛprəsˌaliːə/ (n, ut)
díoltas
  konsekvens eller vedergällning till följd av en tidigare skadlig eller olovlig handling

reprimand /rˈɛpriːmˌand/ (n, ut)
achasán

reprimandera /rˈɛpriːmˌandeːrˌa/ (v)
achasán
  ge en reprimand

repslagare /rˈɛpslɑːɡˌarə/ (n, ut)
rópadóir
  traditionellt yrke för tillverkning av rep på en repslagarbana

repslageri /rˈɛpslɑːɡˌɛriː/ (n, neut)
rópadóireacht
  verksamhet där man slår rep, linor och kablar

repstege /rˈɛpstəjə/ (n, ut)
dréimire rópa
  stege av rep

republik /rˈeːpɵblˌiːk/ (n, ut)
poblacht
  ett statsskick i vilket statschefen väljs för en viss tidsperiod i taget

republikansk /rˌeːpɵblɪkˈɑːnsk/ (adj)
poblachtach
  som tillhör eller har att göra med det amerikanska politiska partiet Republikanska partiet
  som förespråkar republik som statsskick; som har med republikanism att göra

resa /rˈeːsa/ (n, ut)
aistear
  tillfälle när en eller flera personer (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflyttar sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)

resa /rˈeːsa/ (v)
taisteal
  (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflytta sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)
ardaigh
  höja upp (från ett liggande) till (mer) upprätt läge

researrangör /rˈeːsəˌaraŋˌøːr/ (n, ut)
tionscnóir turas
  företag som arrangerar resor för turister; charterbolag

resebyrå /rˈeːsəbˌyːroː/ (n, ut)
gníomhaireacht taistil
  företag som säljer resor

resenär /rˈeːsənˌɛːr/ (n, ut)
taistealaí
  person som är på resa

reserv /rˈeːsərv/ (n, ut)
cuir in áirithe
  något som kan träda in i stället för något annat vid behov
bean ionaid
  person som tar annans plats eller träder in i annans ställe

reservation /rˌeːsərvasxˈuːn/ (n, ut)
agús

reservera /rˈeːsərvərˌa/ (v)
cuir in áirithe

reservhjul /rˈeːsərvjˌʉl/ (n, neut)
bonn breise
  hjul i reserv (för byte vid punktering)

reservoarpenna /rˈeːsərvˌuːarpˌɛna/ (n, ut)
peann tobair
  penna som skriver med flytande bläck som kommer från en behållare (reservoar) inne i pennskaftet

residy /rˈeːsiːdˌyː/ (n, ut)
dríodar
  tal som beskriver beteendet hos kurvintegraler av meromorfa funktioner runt en singularitet

resignerad /rˈeːsɪŋnˌeːrad/ (adj)
fulangach
  perfektparticip av resignera

resistans /rˌeːsɪstˈans/ (n, ut)
friotóir

resistera /rˈeːsɪstˌeːra/ (v)
an fód a sheasamh
  motstå

resistor /rˈeːsɪstˌɔr/ (n, ut)
friotóir

reson /rˈeːsuːn/ (n, ut)
fáth

resonera /rˈeːsuːnˌeːra/ (v)
fáth

respass /rˈɛspas/ (n, neut)
pas
  resehandling som utfärdas till resenärer

respekt /rˈɛspəkt/ (n, ut)
meas

respektera /rˈɛspəktˌeːra/ (v)
meas
  anse att någon är (mycket) moraliskt eller intellektuellt begåvad (kanske än mer än sig själv); se upp till någon

respektfull /rˈɛspəktfˌɵl/ (adj)
measúil

respektive /rˈɛspəktˌiːvə/ (conjunction)
faoi seach

respektlös /rˈɛspəktlˌøːs/ (adj)
mí-urramach
  utan respekt, som inte visar någon respekt

respektlöshet /rˌɛspəktlˈœsheːt/ (n, ut)
anurraim

respiration /rˌɛspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
riospráid
  andning, andetag, andedräkt

respirator /rˈɛspiːrˌɑːtɔr/ (n, ut)
análaitheoir
  medicinskt hjälpmedel (maskin, luftpump) för att hjälpa patienter med andning

respiratorisk /rˈɛspiːrˌɑːtuːrˌɪsk/ (adj)
análach
  som har med andningen att göra

respons /rˈɛspʊns/ (n, ut)
freaga
  gensvar

rest /rˈɛst/ (n, ut)
fuílleach
  del som blir kvar när en (större) andel tagits bort
  heltal som återstår efter division eller rotutdragning när den operationen utförts på närmaste mindre heltal som ger heltalssvar

restaurang /rˈɛstaˌʉraŋ/ (n, ut)
bialann
  inrättning där man köper mat som man sedan äter på plats

restaurangvagn /rˈɛstaˌʉraŋvˌaŋn/ (n, ut)
bialann
  speciell form av personvagn i vissa persontåg, avsedd för servering

restlös /rˈɛstløːs/ (adj)
foirfe
  utan rest, fullständig, oinskränkt, allt inräknat, total

restriktion /rˌɛstrɪksxˈuːn/ (n, ut)
teorannú
  inskränkning, förbehåll

restringera /rˈɛstrɪŋˌeːra/ (v)
teorannaigh
  begränsa; införa restriktion; reducera (något tills det delvis eller helt och hållet försvinner)

resultat /rˈɛsɵltˌɑːt/ (n, neut)
iarmhairt
  det som erhålls efter en aktivitet (ett projekt, ett resonemang eller liknande)

resultera /rˈɛsɵltˌeːra/ (v)
iarmhairt

resumé /rˌeːsʉmˈeː/ (n, ut)
achoimre
  kort sammanfattning, överblick, sammandrag

resväska /rˈɛsvəskˌa/ (n, ut)
cás
  bärbar behållare (med handtag och ibland även hjul) avsedd främst för kläder, skor, hygienprodukter, bärbar konsumentelektronik, böcker etc., som en person behöver under en längre resa

resår /rˈeːsoːr/ (n, ut)
leaisteach
  elastisk del i (kanten av) ett klädesplagg, gjord genom resårstickning eller genom användande av resårband
earrach
  metallisk spiralfjäder som används i möbelunderreden, exempelvis i resårmadrasser.

reta /rˈeːta/ (v)
ciap
  (ofta på ett lekfullt sätt) försöka få någon (lätt) arg, irriterad eller avundsjuk, ofta i humoristiskt syfte
greannaigh
  stimulera något; försöka aktivera en reflex

reta upp /rˈeːta ˈɵp/ (v)
greannaigh
  göra irriterad eller arg (genom något agerande eller liknande)

retina /rˈeːtiːnˌa/ (n, ut)
reitine
  (exemplar av) den innersta hinnan i ögat vilken innehåller de ljuskänsliga tapparna och stavarna

retirera /rˈeːtiːrˌeːra/ (v)
cúlaigh

retorik /rˈeːtuːrˌiːk/ (n, ut)
reitric

retort /rˈeːtuːt/ (n, ut)
ailimic

retroaktiv /rˈɛtruːˌaktiːv/ (adj)
aisghníomhach

reträtt /rˈɛtrət/ (n, ut)
cúlaigh
  återtåg, det att dra sig tillbaka; övergivande av en tidigare ståndpunkt

retsam /rˈɛtsam/ (adj)
liosta
  som retar eller irriterar eller är ägnad att reta

rev /rˈeːv/ (n)
scairbh
  struktur under vattenytan som ofta erbjuder skydd för fiskar och andra djur
  del av segel, som samlas ihop vid revning för att minska segelytan

reva /rˈeːva/ (n, ut)
roiseadh
  uppriven urgröpning i material eller hud

revben /rˈɛvbən/ (n, neut)
easna

reverens /rˌɛvərˈans/ (n, ut)
oirmhinneach
  aktning

revisor /rˈeːviːsˌɔr/ (n, ut)
reachtaire

revolution /rˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
réabhlóid
  plötslig och stor omvälvning av de bestående förhållandena
  ett varv i ett mekaniskt system, särskilt i system rörande himlakroppar

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
réabhlóideach
  splitterny, omvälvande

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (n, ut)
réabhlóideach

revolver /rˈeːvɔlvər/ (n, ut)
gunnán
  ett slags pistol som som skiljer sig från andra pistoler genom det roterande magasinet

rhenium /rhˈeːniːˌʉm/ (n, neut)
réiniam

ribba /rˈɪba/ (n, ut)
trasnán
  den horisontella delen av målramen som hänger i luften och sitter ihop med de två stolparna
coisc
  den horisontella stolpen man ska ta sig över

ribonukleinsyra /rˈiːbuːnˌɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad ribeanúicléasach
  vanligen enkelsträngad nukleinsyra i form av en polymer av nukleotider med sockret ribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och uracil

ribosom /rˈiːbuːsˌɔm/ (n, ut)
ribeasóm
  organell bestående av två subenheter (en liten och en stor) bestående av protein och rRNA vilken sköter translationen av mRNA till protein

rida /rˈiːda/ (v)
síob
  transporteras sittande på en hästs (eller annat djurs) rygg

riddare /rˈɪdarə/ (n, ut)
ridire
  krigare, framför allt från medeltiden

ridderlig /rˈɪdərlˌɪɡ/ (adj)
ridiriúil
  som uppför sig eller har dragen som en riddare traditionellt ska ha; artig, ädel, modig, gentlemannamässig

ridderlighet /rˈɪdərlˌɪɡheːt/ (n, ut)
ridireacht
  det att vara ridderlig

ridhjälm /rˈɪdjəlm/ (n, ut)
buama
  hjälm som ryttare bär när denne rider (en häst)

ridå /rˈiːdoː/ (n, ut)
brat
  förhänge, förlåt; stort tygstycke som döljer teaterscen för salongen

rigga /rˈɪɡa/ (v)
cuir ar bun
  sätta upp, göra brukbar, göra klar
deasaigh
  klä (sig); särskilt: klä (sig) snyggt eller festligt

rik /rˈiːk/ (adj)
saibhir
  som har stora tillgångar, särskilt i fråga om pengar
  som består av en stor mängd; har stort innehåll
  artrik

rike /rˈiːkə/ (n, neut)
flaitheas
  stat som utgörs eller utgjorts av flera länder, nationer eller landskap, ofta styrt som en monarki, möjligen som kejsardöme eller imperium
  den näst högsta nivån (under domän) för systematisk indelning av organismer
ríocht
  (hela) Sverige
  övriga delar av Finland

riklig /rˈɪklɪɡ/ (adj)
fairsing

rikligen /rˈɪklɪɡˌɛn/ (adv)
flúirse
  i riklig mängd, i rikt mått

riksdag /rˈɪksdɑːɡ/ (n, ut)
parlaimint

rikta /rˈɪkta/ (v)
aimsiú
  ange en riktning eller ställa in något i en viss riktning
fíor
  göra rät

riktad graf /rˈɪktad ɡrˈɑːf/ (n)
délitir
  uppsättning noder kopplade samman med bågar av en definierad riktning

riktig /rˈɪktɪɡ/ (adj)
cóir
  korrekt, sann; som stämmer

riktning /rˈɪktnɪŋ/ (n, ut)
slí
  information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen

rimlig /rˈɪmlɪɡ/ (adj)
ciallmhar
  som det finns förnuftig anledning att tro på
  som har sådan omfattning som det finns förnuftig anledning att kräva

ring /rˈɪŋ/ (n, ut)
cró troda
  smycke som bärs kring ett finger
  en abelsk grupp (M,+) utrustad med en ytterligare binär operation: 'multiplikation' som både uppfyller den associativa lagen och att den post- samt predistribuerar över '+'
  arena där boxningsmatcher avgörs

ringa /rˈɪŋa/ (adj)
áilleagánacht
  liten, obetydlig, icke allvarlig, lindrig, (i princip) oskyldig, bagatelliserad

ringa /rˈɪŋa/ (v)
cró troda
  slå på en klocka; få en klocka att ge ljud ifrån sig
  avge en ringsignal på dörren
  telefonera; kontakta någon via telefon
  förse med en ring eller ringar, dra en ring kring

ringand /rˈɪŋand/ (n, ut)
lacha mhuinceach

ringduva /rˈɪŋdʉvˌa/ (n, ut)
colm coille

ringfinger /rˈɪŋfɪŋər/ (n)
mac an daba
  det fjärde fingret räknat från tummen på en människohand

ringformig /rɪŋfˈɔrmɪɡ/ (adj)
annalach
  formad som en ring

ringklocka /rˈɪŋklɔkːˌa/ (n, ut)
clog
  klocka att ringa i: dörrklocka eller cykelklocka

ringmärka /rˈɪŋmərkˌa/ (v)
banda
  fästa en ring med identitetsmärkning på en fågels ben; utföra ringmärkning

ringtrast /rˈɪŋtrast/ (n, ut)
lon creige

rinna /rˈɪna/ (v)
sileadh
  (om vätska eller material bestående av många små korn) förflytta sig framåt, ofta under inverkan av gravitationskraften

rippa /rˈɪpa/ (v)
rois

ris /rˈiːs/ (n, neut)
rís
  lågvuxna växter med vedartad stam som ljung eller lingon
  matvara bestående av frön till växterna Oryza sativa (asiatiskt ris) och Oryza glaberrima (afrikanskt ris); den viktigaste spannmålen i världen

risgryn /rˈɪsɡryːn/ (n, neut)
rís
  gryn av ris

risgrynsgröt /rˈɪsɡrynsɡrˌøːt/ (n, ut)
maróg ríse
  gröt gjord på risgryn och mjölk

riskokare /rɪskˈuːkarə/ (n, ut)
cócaireán ríse
  hushållsapparat som kokar ris, en gryta med inbyggt elektriskt värmeaggregat

rispa /rˈɪspa/ (n, ut)
scríob
  lättare repa eller skråma

rispa /rˈɪspa/ (v)
scríob
  göra rispa i

ristning /rˈɪstnɪŋ/ (n, ut)
snoiteán
  det att rista
  ristat föremål

ritning /rˈɪtnɪŋ/ (n, ut)
dearadh

ritual /rˈiːtʉˌal/ (n, ut)
deasghnáth

rituell /rˈiːtʉˌɛl/ (adj)
deasghnáth
  som hör samman med rit eller ritual

riva /rˈiːva/ (v)
meil
  döda genom att bita eller klösa till döds
rois
  dra eller slita i ett plant föremål så att det delas i två eller flera delar

rivalitet /rˈiːvalˌɪteːt/ (n, ut)
coimhlint
  tävlan

ro /rˈuː/ (v)
iomair
  framföra mindre båt eller liknande med åror

roa /rˈuːa/ (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  underhålla; göra att någon har roligt

robot /rˈuːbuːt/ (n, ut)
diúracán
  maskin för invecklade arbetsuppgifter som kan programmeras och omprogrammeras av en människa
  obemannade självgående föremål som avskjuts, utslungas eller fälls, avsedda att röra sig i en bana helt eller delvis över jordens yta, styrt genom signaler utifrån eller från inbyggda egna organ
róbat
  maskin som i vissa avseenden kan likna en människa

rock /rˈɔk/ (n, ut)
cóta
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar
rac-cheol
  en sorts rytmisk musikstil, vanligen associerad med elektriska musikinstrument

rocka /rˈɔkːa/ (n, ut)
roc
  individ inom överordning broskfiskar, med stark avplattad kropp och stora bröstfenor som är sammanvuxen med huvudet samt en piskartad stjärt

rocka /rˈɔkːa/ (v)
carraig
  vara talangmässigt överlägsen; vara tuffast, fräckast och skickligast
  spela rockmusik, särskilt med mycket energi och talang

rockera /rˈɔkːərˌa/ (v)
caisligh
  utföra en rockad

rockmusik /rˌɔkmʉsˈiːk/ (n, ut)
rac-cheol
  rock, en musikstil

rodd /rˈɔd/ (n, ut)
rámhaíocht
  det att ro
  roddsport

roddare /rˈɔdarə/ (n, ut)
iomróir
  person som ror i en roddbåt

roddbåt /rˈɔdboːt/ (n, ut)
bád rámhaíochta

roder /rˈuːdər/ (n, neut)
stiúir
  styranordning på båt och flygplan

rodium /rˈuːdiːˌʉm/ (n, neut)
róidiam

rodna /rˈɔdna/ (v)
rúibín
  få en rödaktig färg (snabbt övergående eller mer varaktigt), rodnande = ung. mognande om frukter och bär, i beskrivande namn (rodnande)

rododendron /rˈuːduːdˌɛndruːn/ (n, ut)
ródaidéandran
  någon av flera buskartade växtarter i rododendronsläktet (Rhododendron) inom familjen ljungväxter (Ericaceae)

rojalist /rˈuːjalˌɪst/ (n, ut)
ríogaí

rolig /rˈuːlɪɡ/ (adj)
aiteas
  som anses stimulerande och ger välmående
greannmhar
  humoristisk

roll /rˈɔl/ (n, ut)
ról
  gestaltning av person i en film eller pjäs

rom /rˈɔm/ (n, ut)
rum
  spritdryck från Västindien, gjord på jäst saft eller melass från sockerrör
Romanaí
  person av folkgruppen romer

roman /rˈuːman/ (n, ut)
úrscéal

romanförfattare /rˌuːmanfˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
úrscéalaí
  författare av en roman

romani /rˈuːmanˌiː/ (n, ut)
Romanaí

romans /ruːmˈans/ (n, ut)
scéal ridireachta
  kärleksaffär, förälskelse

romansallat /rˈuːmansˌalat/ (n, ut)
cósleitís

romantik /rˈuːmantˌiːk/ (n, ut)
rómánsaíocht
  litterär och konstnärlig epok som inleddes under slutet av 1700-talet, efter upplysningen

romare /rˈuːmarə/ (n, ut)
Rómhánach
  person från romarriket som hade romersk medborgarrätt
  person som är född och uppvuxen i staden Rom

romb /rˈɔmb/ (n, ut)
rombas

romersk /rˈuːməʂk/ (adj)
Rómhánach

romersk siffra /rˈuːməʂk sˈɪfra/ (n)
uimhir Rómhánach
  ett tal representerat med det romerska systemet som bygger på bokstäverna I, V, X, L, C, D, och M

rond /rˈɔnd/ (n, ut)
buail
  rundtur, runda; sjukvårdspersonals rutinkontroll av alla patienter på en avdelning
cruinn
  tidsperiod
  omgång

rop /rˈuːp/ (n, neut)
glao
  skrik, maning, kall

ropa /rˈuːpa/ (v)
glaoigh
  säga något med stark röst för att det ska höras på avstånd större än vid vanliga samtal

ros /rˈuːs/ (n)
rós
  växt av släktet Rosa

rosa /rˈuːsa/ (adj)
bándearg
  som har färgen rosa:

rosenfink /rˈuːsənfˌɪŋk/ (n, ut)
rósghlasán scarlóideach

rosenkrans /rˌuːsəŋkrˈans/ (n, ut)
Coróin Mhuire
  ett speciellt radband som hjälper den bedjande att hålla reda på rosenkransens repetitionsmönster och som består av ett sextiotal kulor som är uppträdda runt om på en tråd samt en sträng med ett kors

rosentärna /rˌuːsəntˈɛːrna/ (n, ut)
geabhróg rósach

rosett /rˈuːsət/ (n, ut)
bogha
  band som är knutet för att bilda en fjärilsformad ögla

rosfeber /rˈɔsfəbər/ (n, ut)
arasaipil
  en bakteriesjukdom orsakad av betahemolyserande streptokocker

rosmarin /rˌɔsmarˈiːn/ (n, ut)
marós
  en aromatisk växtart (Rosmarinus officinalis) med ljusvioletta blommor i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

rossig /rˈɔsɪɡ/ (adj)
alpartha
  kraftigt byggd, storvuxen samt muskulös, även bastant, stundom även korpulent
díograiseoir
  mycket muskulös, biffig etc

rost /rˈɔst/ (n, ut)
meirg
  ett brunrött poröst material bestående av järn som oxiderat i närvaro av syre

rosta /rˈɔsta/ (v)
caoch rua
  bli överdragen med rost
tósta
  värma något (speciellt bröd) så att det blir knaprigt

rostfri /rˈɔstfriː/ (adj)
inoxidábel
  som inte rostar (speciellt om stålföremål som tillverkats på speciellt vis för att undvika rost)

rostig /rˈɔstɪɡ/ (adj)
meirgeach
  som har rostat

rosé /ruːsˈeː/ (n, ut)
fíon rosé
  ljusrött vin

rosévin /ruːsˈeːvˈiːn/ (n, neut)
fíon rosé
  ljusrött vin

rot /rˈuːt/ (n, ut)
fréamh
  del av en växt som förankrar växten i underlaget, och har som uppgift att ta upp näring och vatten
  källa, ultimat orsak; ursprung, varifrån något är härlett
  lösning av en ekvation; ibland även nollställe till en funktion

rota /rˈuːta/ (v)
tiomsaigh
  leta efter något genom att (ovarsamt och ibland olovligen) röra runt bland föremål (på en viss plats)

rote /rˈuːtə/ (n, ut)
beirt
  samverkande enhet bestående av två samflygande stridsflygplan

rotera /rˈuːteːrˌa/ (v)
cas
  röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana
  låta ett objekt röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana

roterdörr /rˌuːtərdˈœr/ (n, ut)
doras imrothlach
  dörr som roterar (snurrar)

rotfrukt /rˈɔtfrɵkt/ (n, ut)
meacan
  ätbar, odlad, normalt ganska tjock rot, som kan användas som grönsak

rotting /rˈɔtːɪŋ/ (n, ut)
ratán
  naturmaterial som används bland annat vid tillverkning av korgmöbler

rotunda /rˈuːtɵndˌa/ (n, ut)
cruinnteach
  cylindrisk byggnad, ofta täckt med kupol

rotvälska /rˈɔtvəlskˌa/ (n, ut)
gibiris
  obegripligt och/eller förvirrande språkbruk, eller ibland mer specifikt om visst språk eller viss dialekt

rov /rˈuːv/ (n, neut)
eitilt
  föremål som har rövats bort
creach
  fångst av djur

rova /rˈuːva/ (n, ut)
tornapa
  en gammal kulturväxt med ätlig köttig rot
oinniún
  större fickur

rovdjur /rɔvjˈʉr/ (n, neut)
creachadóir
  däggdjur i ordningen Carnivora, som livnär sig på andra djur

rubb /rˈɵb/ (n, neut)
gach rud
  allt, alltihop, alltsammans

rubel /rˈʉbəl/ (n)
rúbal

rubidium /rˈʉbiːdˌiːʉm/ (n, neut)
rubaidiam, rúbaidiam

rubin /rʉbˈiːn/ (n, ut)
rúibín
  en röd (eller rosa) ädelsten

rubrik /rɵbrˈiːk/ (n, ut)
ceannscríbhinn
  överskrift; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

ruckel /rˈɵkːəl/ (n, neut)
bothán
  (övergivet) hus i mycket dåligt skick

rucola /rˈʉkuːlˌa/ (n, ut)
ruachán
  en art (Eruca vesicaria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten rucola

rugby /rˈɵɡbyː/ (n, ut)
rugbaí
  en bollsport som spelas mellan två lag på en rektangulär spelplan med en oval boll vilken till skillnad från vanlig fotboll får bäras och kastas

ruggig /rˈɵɡɪɡ/ (adj)
mosach
  hoptovad och tilltrasslad, som befinner sig i oordning
amh
  kall och otrivsam
gráiniúil
  skrämmande och obehaglig

ruin /rʉˈiːn/ (n, ut)
scrios
  lämning av byggnadsverk

ruinera /rʉˈiːneːrˌa/ (v)
creach

rulla /rˈɵla/ (v)
roll
  med hjälp av hjul förflytta något längs markytan
  röra sig längs markytan genom att rotera kring en axel
  kontinuerligt böja ett plant föremål så att det erhåller formen av en ihålig cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet

rullator /rˈɵlatˌɔr/ (n, ut)
siúladán
  vagnliknande hjälpmedel för personer som har svårt att gå, med mellan två och fyra hjul, en sits att sitta och vila på, och en korg för mindre bagage

rulle /rˈɵlə/ (n, ut)
scóig
  rörelse/verksamhet i full/hög takt, intensitet eller stämning

rullstol /rˈɵlstuːl/ (n, ut)
cathaoir rothaí

rulltrappa /rˈɵltrapˌa/ (n, ut)
staighre beo

rulltårta /rˈɵltoːtˌa/ (n, ut)
rollóg Eilvéiseach
  mjukt bakverk av sockerkaka inrullad med en fyllning av till exempel sylt eller smörkräm

rum /rˈɵːm/ (n, neut)
seomra
  avskilt utrymme i byggnad eller farkost med mera

rum och frukost /rˈɵːm ɔk frˈʉkɔst/ (n)
leaba agus bricfeasta
  boende där gäster kan övernatta och serveras frukost, ofta i ägarens privata bostad

rumpa /rˈɵmpa/ (n, ut)
sprioc
  bakdel, stjärt
eireaball
  svans

rumskompis /rˈɵmskɔmpˌiːs/ (n, ut)
comrádaí seomra
  person som en delar rum eller boende med (utan att ha en relation till denne)

rumslig /rˈɵmslɪɡ/ (adj)
spás-

rumstemperatur /rɵmstˈeːmpərˌatʉr/ (n, ut)
teocht an tseomra
  den temperatur som vanligtvis finns i ett rum, oftast mellan 20 °C och 25 °C

rumtid /rˈɵmtiːd/ (n, ut)
spás-am
  en sammanslagning av rummet och tiden till en enhet, där tiden bildar en extra fjärde dimension ihop med rummets tre vanliga dimensioner längd, bredd och höjd

rumän /rˈʉmɛːn/ (n, ut)
Rómáinis

rumänsk /rˈʉmənsk/ (adj)
Rómáinis

rumänska /rˈʉmənskˌa/ (n, ut)
Rómáinis
  språk som talas i Rumänien

runa /rˈɵna/ (n, ut)
rúnscríbhinn
  typ av skrivtecken tillhörande ett runalfabet (futhark) som främst brukades av germanska folk före introduktionen av (och sedan parallellt med) det latinska alfabetet

rund /rˈɵnd/ (adj)
cruinn
  formad som en cirkel, sfär eller liknande; som saknar markerade hörn

rundel /rˈɵndəl/ (n, ut)
cruinneán
  figur med rund form

rundradiera /rˈɵndradˌiːərˌa/ (v)
craol
  utsända i rundradio

rundradierad /rˈɵndradˌiːərˌad/ (adj)
craol
  utsänd i rundradio;

rundstall /rˈɵndstal/ (n, neut)
caschlár
  äldre typ av lokstall som byggdes halvcirkelformad runt en vändskiva

rundstav /rˈɵndstav/ (n, ut)
boilgeog
  stav (kort avsnitt med större diameter) med konvext rundade kanter

runt /rˈɵnt/ (preposition)
i dtrátha
  på flera sidor om; i närheten av; omslutande
  bortom en krök

runtomkring /rˈɵntɔmkrˌɪŋ/ (preposition)
thart
  som rör sig runt om något

rupie /rˈʉpiːə/ (n, ut)
rúipí
  namn på flera asiatiska valutor, i länder som Indien, Mauritius, Nepal, Pakistan, Seychellerna och Sri Lanka

rus /rˈʉs/ (n, neut)
feag
  (särskilt plötsligt, kortvarigt) tillslag av energi, glädje, hets
leannlus
  tillstånd av påverkan av någon drog (särskilt alkohol) som kännetecknas av förvirring och omtöckning;

rusa /rˈʉsa/ (v)
bain de
  skynda, jäkta
caise
  springa snabbt

rusch /rˈɵʃ/ (n, ut)
fiabhras
  liv och rörelse; livlig verksamhet

rusig /rˈʉsɪɡ/ (adj)
ar meisce
  som befinner sig i ett tillstånd av berusning, exempelvis på grund av förtäring av rusdrycker; även bildligt

ruska /rˈɵska/ (n)
géagaigh
  avhuggen gren med mindre grenar med barr eller löv

ruska /rˈɵska/ (v)
croith
  föra något/någon hastigt fram och tillbaka;

russin /rɵsˈiːn/ (n, neut)
rísín
  torkad vindruva
  något särskilt bra, en liten bra eller värdefull del av något
  pensionär; gammal människa (med rynkor som russin(1) har)

rustning /rˈɵstnɪŋ/ (n, ut)
armúr
  kroppstäckande pansar som riddare använde för att inte bli skadade av svärd, lansar och liknande stickvapen

ruta /rˈʉta/ (n, ut)
cearnóg
  (approximativ) rektangel eller tunt (approximativt) rätblock /av något/
  kvadratiskt område på ett schackbräde som rymmer enbart en pjäs
pána
  glasskiva i fönster
criathar
  tv-skärm, tv-ruta
muileata
  en bild med romb form

rutenium /rˈʉtənˌiːʉm/ (n, neut)
ruitéiniam

rutherfordium /rˈɵthərfˌuːrdiːˌʉm/ (n, neut)
rutarfoirdiam

rutig /rˈʉtɪɡ/ (adj)
ficheall
  som åtminstone approximativt består av många kvadrater sida vid sida, ett vanligt mönster

rutil /rˈʉtiːl/ (n, ut)
rúitíl
  slags mineral huvudsakligen bestående av titandioxid, TiO₂ med en vanligtvis svart, rödbrun eller röd färg och som har diamantglans; även om band av detta mineral insprängt i andra mineral

rutnät /rˈʉtnɛːt/ (n, neut)
eangach léarscáile

rutschkana /rˈʉtʃkanˌa/ (n, ut)
sleamhnán
  (för nöje inrättad) sluttande yta eller ränna, oftast metall eller plast, gjord för att glida nedför

rutt /rˈɵt/ (n, ut)
bóthar
  resväg, farled

rutten /rˈɵtːən/ (adj)
lofa
  som har ruttnat

ruttna /rˈɵtna/ (v)
lobh
  genom kemiska och biologiska processer förstöras

ruva /rˈʉva/ (v)
gor
  ligga på ägg för att hålla dem varma
  i hemlighet hysa något i tankarna; tänka djupt på något

rycka till /rˈykːa tɪl/ (v)
creathnaigh
  göra en snabb rörelse som reaktion på förskräckelse

rygg /rˈyɡ/ (n, ut)
droim
  del av kropp från spets i svansbenet till nacken, hos människan på sidan motsatt ögonen och bröstet, och hos de flesta djur på ovansidan av kroppen; kan även syfta på bakre sidan av något som exempelvis klädesplagg, stol eller bok
  ås, bergskam, krön, vanligen i form av bergsrygg

rygga /rˈyɡa/ (v)
frithbhuail
  hastigt dra sig bort av rädsla eller överraskning

ryggmärg /rˈyɡmərj/ (n, ut)
corda an dromlaigh
  rörformig förlängning (medulla spinalis) av det centrala nervsystemet från hjärnan längs ryggraden, från vilken perifera nerver utgår till nästan alla organ i kroppen

ryggrad /rˈyɡrad/ (n, ut)
cnámh droma
  hos ryggradsdjur en pelare av kotor i ryggen som sträcker sig från kraniet till svansen

ryggradslös /rˈyɡradslˌøːs/ (adj)
inveirteabrach
  som saknar ryggrad

ryggsim /rˈyɡsiːm/ (n, neut)
droim
  variant av simning med ryggen nedåt

ryggsäck /rˈyɡsək/ (n, ut)
mála droma

ryggtavla /rˈyɡtavlˌa/ (n, ut)
droim
  (bred) rygg sedd i hela sin bredd

ryktbar /rˈyktbɑːr/ (adj)
clúiteach
  berömd, välkänd, frejdad

rykte /rˈyːktə/ (n, neut)
scéal scéil
  en mera inofficell beskrivning av någon eller något som baserar sig på hörsägen

rymd /rˈymd/ (n, ut)
spás
  den enorma (oändliga) del av universum som befinner sig utanför vår planets atmosfär
  utrymme

rymden /rˈymdən/ (n, ut)
spásáil
  världsrymden, universum

rymdfarkost /rˈymdfarkˌɔst/ (n, ut)
spásárthach

rymdstation /rˌymdstasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún spáis
  plats byggd för astronauter att bo och arbeta i (som befinner sig i omloppsbana runt jorden)

rymlig /rˈymlɪɡ/ (adj)
spásmhar
  som rymmer mycket eller många; som har plats för mycket eller många

rymma /rˈyma/ (v)
caith
  ha plats för

rynka /rˈyŋka/ (n, ut)
furca
  långsmal hopdragning i hud

rynka /rˈyŋka/ (v)
furca
  göra rynkor i huden

rysk /rˈysk/ (adj)
Rúiseach
  som har att göra med Ryssland, ryssar eller det ryska språket

ryska /rˈyska/ (n, ut)
Rúisis
  slaviskt språk som talas främst i Ryssland

ryskt /rˈyskt/ (n)
Rúiseach

ryss /rˈys/ (n, ut)
Rúiseach
  person, främst man, från Ryssland

ryta /rˈyːta/ (v)
búir
  skrika upprört och kraftigt, högt och ovänligt

rytm /rˈytm/ (n, ut)
rithim

ryttare /rˈytːarə/ (n, ut)
marcach
  person som rider på häst

räcka /rˈɛkːa/ (n, ut)
rialtas
  en rad eller följd; ett (stort) antal föremål eller händelser som kommer efter varandra

räcka /rˈɛkːa/ (v)
ionsaigh
  nå; vara tillräckligt lång; kunna sträcka sig så att man når
lámh
  ge till, överlämna till (speciellt något som mottagaren inte når på egen hand)

räcke /rˈɛkːə/ (n, neut)
ráille
  upprättstående anordning bestående av en ledstång vilande på två eller flera stöd; särskilt sådan som är uppsatt som skydd längs kanten av exempelvis en trappa, balkong, bro eller väg eller längs en väg mellan de två körbanorna (som hinder mot körning över till körbanan avsedd för den mötande trafiken)

räckhåll /rˈɛkhɔl/ (n)
ionsaigh
  åtkomligt avstånd

räckvidd /rˈɛkvɪd/ (n, ut)
réim
  det avstånd från viss utgångspunkt som något har möjlighet att nå till (efter förutsättningar)

rädd /rˈɛd/ (adj)
eaglach

rädda /rˈɛda/ (v)
sábháil
  föra (någon) i säkerhet, bort från fara; hjälpa, undsätta; även om föremål eller situation
  fånga eller på annat vis blockera en boll/puck som annars omedelbart hade gått in i mål

räddning /rˈɛdnɪŋ/ (n, ut)
tarrtháil
  det att något eller någon räddas
sábháil
  det att en målvakt i en lagsport, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindrar att motståndarlaget får poäng genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför

räddningskår /rˈɛdnɪŋskˌoːr/ (n, ut)
briogáid dóiteáin

rädisa /rˈɛːdiːsˌa/ (n, ut)
raidis
  grönsak tillhörande arten Raphanus sativus var. sativus

rädsla /rˈɛdsla/ (n, ut)
eagla
  känsla förknippad med fara, ofta (väldigt) obehaglig

räka /rˈɛːka/ (n, ut)
cloicheán, séacla
  typ av kräftdjur som förekommer i både sötvatten och saltvatten, får ljusröd färg efter kokning

räkchips /rˈɛːkʃɪps/ (n, neut)
craicear cloicheán
  chips gjorda på räkor

räkcocktail /rˈɛːkkɔktˌaiːl/ (n, ut)
manglam cloicheán
  maträtt som består av räkor med sallad och sås (vanligen serverad som förrätt)

räkenskapens dag /rˈɛːkənskˌɑːpəns dˈɑːɡ/ (n)
lá an chuntais
  domedagen

räkenskapsår /rˈɛːkənskˌɑːpsoːr/ (n, neut)
bliain airgeadais
  bokföringsmässig redovisningsperiod normalt omfattande 12 månader, vid vilkens slut verksamheten upprättar bokslut

räkna /rˈɛːkna/ (v)
comhair
  bestämma (ta reda på) ett antal

räknare /rˈɛːknarə/ (n, ut)
áireamhán
  miniräknare
cuntar
  digital apparat som räknar antalet förekomster av något

räknas /rˈɛːknas/ (v)
comhair
  gillas, gälla; inkluderas, ingå i räkningen
damhna
  vara viktig, spela roll eller betyda mycket (för någon)

räknedosa /rˈɛːknədˌuːsa/ (n, ut)
póca

räknemaskin /rˌɛːknəmasxˈiːn/ (n, ut)
áireamhán

räkneord /rˈɛːknəˌuːrd/ (n, neut)
figiúr
  ordklass för ord som är tal

räkning /rˈɛːknɪŋ/ (n, ut)
sonrasc
  skriftligt krav på betalning; nota, faktura

räl /rˈɛːl/ (n, ut)
ráille
  en av de två skenorna som utgör en järnvägs eller spårvägs räls, även kallat spår, och är avsedd att framföra spårfordon som tåg eller spårvagnar på

räls /rˈɛls/ (n, ut)
ráille
  spår på järnväg eller spårväg bestående av ett par intilliggande skenor, kallade räler, som utgör färdväg för spårfordon såsom tåg och spårvagnar

ränna /rˈɛna/ (n, ut)
silteán
  anordning där vatten kan rinna

ränna /rˈɛna/ (v)
ruthag

rännil /rˈɛniːl/ (n, ut)
silteán
  mindre vattenflöde eller smalt vattendrag, särskilt om bäck eller tillflöde till en bäck; liten ström av annan vätska än vatten, särskilt om blod eller svett

rännsten /rˈɛnstən/ (n, ut)
silteán
  stenplatta med en infälld fördjupning, en ränna

ränta /rˈɛnta/ (n, ut)
ús
  pris på utlånad summa pengar, ofta angivet i procent på det utlånade beloppet (per år)

rät /rˈɛːt/ (adj)
deas
  som föjer en och samma riktning likadant som en stråle gör, utan kurvor eller vinklar
  som är en fjärdedels varv, 90°, π/2 radianer
  vars generatris är vinkelrät mot basytan, eller vars höjd träffar basytans tyngdpunkt i en rät vinkel

rät linje /rˈɛːt lˈɪnjə/ (n)
líne dhíreach
  idealiserat endimensionellt geometrisk objekt; rak och oändligt lång mängd punkter

rätblock /rˈɛtblɔk/ (n, neut)
ciúbóideach

rätlinjig /rˈɛtlɪnjˌɪɡ/ (adj)
dronlíneach
  som är eller kan beskrivas av en rät linje, d.v.s. en kurva som går raka vägen mellan varje par av punkter på den, som om den vore ritad med hjälp av en linjal

rätoromanska /rˈɛːtuːrˌuːmanskˌa/ (n, ut)
Raeta-Rómáinsis
  språk som (mestadels) talas i den Schweiziska kantonen Graubünden

rätt /rˈɛt/ (adj)
fíor
  som överensstämmer med eller ger uttryck åt verkliga förhållandet eller sanningen
ceart
  som är sådan den bör vara i moraliskt avseende; moraliskt eller etiskt riktig; som är rättskaffens eller rättsinnig eller hederlig

rätt /rˈɛt/ (adv)
réasúnta
  ganska

rätt /rˈɛt/ (n, ut)
ceart
  lag, juridik
binse breithimh
  domstol
pláta
  maträtt

rätt så /rˈɛt sˈoː/ (adv)
réasúnta

rätta /rˈɛtːa/ (v)
beachtaigh
  göra om något som är fel, så att det blir rätt
grád
  kontrollera och anmärka fel i något, särskilt ett skolarbete, ibland också betygsätta

rättegång /rˈɛtːəɡˌɔŋ/ (n, ut)
tástáil
  juridisk process (= rättslig gång), förhandling (sammanträde) i en domstol

rättelse /rˈɛtːəlsə/ (n, ut)
ceartú
  korrigering; ett nytt, korrigerat, påstående

rättfärdig /rˈɛtfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
gan on
  oförvitlig, fläckfri, oklanderlig, fri från synd och skuld; ytterst moralisk och dygdig

rättfärdiga /rˈɛtfɛːrdˌiːɡa/ (v)
follas
  försvara omtvistad handling; visa att någon handlat rätt

rättighet /rˈɛtːɪɡhˌeːt/ (n, ut)
ceart
  frihet att göra eller låta bli att göra något

rättslig /rˈɛtslɪɡ/ (adj)
dleathach
  juridisk, angående lag och rätt (juridik)

rättvis /rˈɛtviːs/ (adj)
réasúnta

rättvisa /rˈɛtviːsˌa/ (n, ut)
cothromas
  tillstånd under vilket folk behandlas på ett rättvist sätt

rättvist /rˈɛtvɪst/ (adv)
réasúnta
  avledning till adjektivet rättvis

rätvinklig /rˈɛtvɪŋklˌɪɡ/ (adj)
dronuilleach

rätvinklig triangel /rˈɛtvɪŋklˌɪɡ trˈiːaŋəl/ (n)
triantán dronuilleach
  en triangel där en vinkel är rät (90&deg;)

räv /rˈɛːv/ (n, ut)
sionnach, madra rua
  kortbent djur inom familjen hunddjur (Canidae), oftast inom något av följande släkten: Alopex, Cerdocyon, Dusicyon, Fennecus, Otocyon, Pseudalopex, Urocyon och Vulpes

rävhona /rˈɛvhuːnˌa/ (n, ut)
sionnach baineann

rå /rˈoː/ (adj)
amh
  inte tillagad eller bearbetad
  brutal

råbandsknop /rˈoːbandsknˌuːp/ (n, ut)
snaidhm chúrsála
  knop som används för att binda om något med ett rep

råbock /rˈoːbɔk/ (n, ut)
ruaphoc

råd /rˈoːd/ (n, neut)
airle
  tips, instruktion; rekommendation

råda /rˈoːda/ (v)
abhcóide
  ge råd
bí ann
  finnas, föreligga

rådande /rˈoːdandə/ (adj)
am i láthair

rådgivare /rˈoːdjiːvˌarə/ (n, ut)
comhairleoir
  person vars uppgift är att ge goda råd; erfaren och/eller specialiserad person från vilken högre politiker, ämbetsmän och företagsledare söker hjälp och förslag

rådhus /rˈoːdhʉs/ (n, neut)
hall an bhaile
  byggnad (hus) eller lokal där stadens råd (kommunstyrelse, rådhusrätt) samlas, stadshus

rådjur /roːjˈʉr/ (n, neut)
fia odhar

rådlig /rˈoːdlɪɡ/ (adj)
críonna
  som kan tillrådas eller rekommenderas, som kan anses lämplig, välbetänkt eller klok

råg /rˈoːɡ/ (n, ut)
seagal
  arten Secale cereale i familjen gräs (Poaceae)

råka /rˈoːka/ (n, ut)
rúcach

råma /rˈoːma/ (v)
géim
  låta som ett nötkreatur

råmjölk /roːmjˈœlk/ (n, ut)
gruth buí
  gulaktig, tjockflytande mjölk som avsöndras de första dagarna efter förlossning; oftast om råmjölk från ko

rån /rˈoːn/ (n, neut)
eitilt
  stöld med hjälp av våld eller hot

råna /rˈoːna/ (v)
goid

rånare /rˈoːnarə/ (n, ut)
gadaí

rånarluva /rˈoːnarlˌʉva/ (n, ut)
balacláva

råolja /rˈoːɔljˌa/ (n, ut)
amhola
  trögflytande svart substans främst bestående av långa kolkedjor som har bildats i jordskorpan av organiskt material och som utvinns för användning som utgångsämne vid framställning av bl.a. eldningsolja, asfalt, drivmedel, smörjmedel, plast, mm och vars förbränning bidrar till den globala uppvärmningen

råtta /rˈɔtːa/ (n, ut)
francach dubh, luch francach, luchóg mhor
  individ av någon art från släktet råttor (Rattus) i underfamiljen Gamla världens råttor och möss (Murinae) av familjen råttdjur (Muridae), inom däggdjursordningen gnagare (Rodentia); skadegörande gnagare med spetsig, hårig nos och lång svans

råvara /rˈoːvarˌa/ (n, ut)
amh-

röd /rˈøːd/ (adj)
dearg, rua
  som har färgen rött; som har samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; som har en färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret
  vänster eller revolutionär

röd dvärg /rˈøːd dvˈɛrj/ (n)
abhac dearg
  stjärna i huvudserien med en massa mellan 0,08 och 0,4 solmassor

röd flugsvamp /rˈøːd flˈɵɡsvamp/ (n)
agairg na gcuileanna
  en giftig svamp (Amanita muscaria) med stor klarröd hatt med vita prickar

röd glada /rˈøːd ɡlˈɑːda/ (n)
cúr rua

röd jätte /rˈøːd jˈɛtːə/ (n)
fathach dearg

röd jättekänguru /rˈøːd jˈɛtːəkˌɛŋʉrˌʉ/ (n)
cangarú rua

röd superjätte /rˈøːd sˈʉpərjˌɛtːə/ (n)
ollfhathach dearg

röd tråd /rˈøːd trˈoːd/ (n)
snáithe
  genomgående temat

röda hund /rˈøːda hˈɵnd/ (n)
bruitíneach dhearg

rödaktig /rˈøːdaktˌɪɡ/ (adj)
scothdhearg

rödbena /rˈœdbənˌa/ (n, ut)
cosdeargán

rödbeta /rˈœdbətˌa/ (n, ut)
biatas
  Beta vulgaris, rotfrukt med karaktäristisk röd färg

rödbrun /rˈœdbrɵn/ (adj)
donn

rödfalk /rˈœdfalk/ (n, ut)
mionphocaire gaoithe

rödhake /rˈœdhakə/ (n, ut)
spideog
  en art (Erithacus rubecula) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av arten rödhake

rödhårig /rˈœdhˈoːrɪɡ/ (adj)
rua
  som har rött hår

rödkål /rˈœdkoːl/ (n, neut)
cabáiste dearg
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. rubra) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten rödkål

rödljus /rˈœdjˈʉs/ (n, neut)
solas dearg
  stoppsignal; trafikljus eller trafiksignal (som visar röd färg och betyder stopp)

rödspov /rˈœdspuːv/ (n, ut)
guilbneach earrdhubh

rödspätta /rˈœdspətːˌa/ (n, ut)
leathóg bhallach
  en fiskart (Pleuronectes platessa) i ordningen plattfiskar

rödstjärt /rˈœdsxət/ (n, ut)
earrdheargán coiteann

rödtopp /rˈœdtɔp/ (n, ut)
bean rua
  person som har en röd hårfärg

rödtott /rˈœdtɔt/ (n, ut)
rua
  rödhårig person

rödtunga /rˈœdtɵŋˌa/ (n, ut)
báirseach
  en fiskart (Glyptocephalus cynoglossus) i ordningen plattfiskar (Pleuronectiformes); individ av denna art

rödvin /rˈœdvˈiːn/ (n, neut)
fíon dearg
  vin som vid tillverkningen fått en klar- eller mörkröd färg från druvskalen från blå vindruvor

rödvingetrast /rˈœdvɪŋˌɛtrast/ (n, ut)
deargán sneachta

röga /rˈøːɡa/ (v)
caith

röja /rˈøːja/ (v)
follas
  ta bort, plocka undan; rensa upp, städa (upp), föra bort (en del (onödiga) saker)
comhluadar
  festa, rumla

röjel /rˈøːjəl/ (n, ut)
ríoga

rök /rˈøːk/ (n, ut)
deatach, toit
  synliga små partiklar som uppstått då något brinner eller bränns

röka /rˈøːka/ (n, neut)
caith

röka /rˈøːka/ (v)
caith
  utsätta matvara eller liknande för rök för att konservera eller tillsätta smak, särskilt fisk och kött, vanligt i perfekt particip rökt lax, rökt korv, basturökt

rökare /rˈøːkarə/ (n, ut)
caiteoir tobac
  person som röker

rökelse /rˈøːkəlsə/ (n, ut)
túis

rökelsekar /rˈøːkəlsəkˌar/ (n, neut)
túiseán

rökfri /rˈœkfriː/ (adj)
cosc ar thobac
  utan eller fri från (tillåten) rökning, (om person) inte rökande

rökighet /rˈøːkɪɡhˌeːt/ (n, ut)
deatachas
  det att vara rökig

rökning /rˈœknɪŋ/ (n, ut)
caitheamh tobac
  inandning av (toxiska) gaser (vanligen med tobak) med hjälp av pipa, cigarr, cigarett eller liknande föremål /i njutningssyfte/; det att röka
  en metod att konservera och smaksätta olika livsmedel genom att röka dem.

rökt /rˈœkt/ (adj)
deataithe
  ; tillagad genom rökning

röllika /rˈœliːka/ (n, ut)
athair thalún
  en art (Achillea millefolium) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten röllika

rön /rˈøːn/ (n, neut)
eispéireas
  iakttagelse, observation, erfarenhet, kunskap, lärdom

rönn /rˈœn/ (n, ut)
caorthann
  ett trädslag (Sorbus aucuparia ssp. aucuparia) i släktet oxlar; individ av detta trädslag

röntga /rˈœntɡa/ (v)
X-ghathaigh
  ta eller få röntgenbilder tagna (av något i kroppens inre)

röntgenbild /rˈœntjənbˌɪld/ (n, ut)
radagraf
  avbildning av kroppens inre genom röntgenstrålning

röntgenium /rˈœntjənˌiːʉm/ (n, neut)
rointginiam

röntgenstråle /rˈœntjənstrˌoːlə/ (n, ut)
X-gha
  stråle av röntgenstrålning; en form av kortvågsstrålar som fått stor användning inom medicin (se röntgenbild) och teknik (för materialkontroll)

röntgenstrålning /rˈœntjənstrˌoːlnɪŋ/ (n, ut)
X-radaíocht
  joniserande elektromagnetisk strålning med kort våglängd (cirka 0,01–10&nbsp;nm) och höga fotonenergier

rör /rˈøːr/ (n, neut)
píopa
  långsmalt föremål med genomgående hålighet

röra /rˈøːra/ (n, ut)
praiseach
  brist på ordning, avsaknad av struktur
cumasc
  (medvetet) resultat av blandning

röra /rˈøːra/ (v)
bain do
  ta på, komma i kontakt med (något)
bog
  flytta, i synnerhet kroppsdel
corraigh
  bearbeta något i syfte att blanda

rörande /rˈøːrandə/ (adj)
coscrach
  ; som rör, som väcker känslor; gripande

rördrom /rˈœrdrɔm/ (n, ut)
bonnán

rörelse /rˈøːrəlsə/ (n, ut)
gluaisne
  grundläggande fenomen där föremål ändrar position i rymden

rörelseenergi /rˈøːrəlsəənˌɛrjiː/ (n, ut)
fuinneamh cinéiteach
  energi som en kropp har på grund av att den rör sig

rörelsemängd /rˈøːrəlsəmˌɛŋd/ (n, ut)
móiminteam

rörhöna /rˈœrhøːnˌa/ (n, ut)
cearc uisce

rörig /rˈøːrɪɡ/ (adj)
míshlachtmhar
  utan ordning

rörlighet /rˈœrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
luaineacht
  förmågan att vara rörlig; mobilitet, rörelseförmåga

rörmokare /rˈœrmuːkˌarə/ (n, ut)
pluiméir
  person som lagar och installerar anläggningar för vattenförsörjning och avlopp i byggnader

rörsocker /rˈœʂɔkːər/ (n, neut)
siúcra

röse /rˈøːsə/ (n, neut)
carn
  upplagd stenhög (ofta från forntid eller historisk tid)

röst /rˈœst/ (n, ut)
guth
  ljud frambringat ur människans talapparat; sådant karaktäristiskt ljud som kan knytas till en viss människa
vótáil
  rättighet för en person eller part att delta i ett kollektivt ställningstagande genom att förorda något av de framlagda alternativen; en utnyttjad sådan rättighet

rösta /rˈœsta/ (v)
vótáil

röstare /rˈœstarə/ (n, ut)
vóitéir
  person som röstar, person som avger en röst, person som deltar i en (om)röstning

röstbrevlåda /rˈœstbreːvlˌoːda/ (n, ut)
glórphost
  ett interaktivt datasystem för att lagra, behandla och återge röstmeddelanden som lämnats över en telefonlinje

röstskådespelare /rˈœstskoːdˌɛspeːlˌarə/ (n, ut)
aisteoir guth

röta /rˈøːta/ (n, ut)
lobh
  nedbrytning av levande vävnad, förstöring av organiskt ämne ofta framkallad av svampar eller bakterier; nedbrytning av samhällsmoral

rötmånad /rˈœtmoːnˌad/ (n, ut)
laethe madrúla

rött /rˈœt/ (n, neut)
dearg
  röd färg; samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med bland annat fara, förbud, eller kommunismen

rött kött /rˈœt ɕˈœt/ (n)
feoil dhearg
  kött med mörk eller rödaktig vävnad

röv /rˈøːv/ (n, ut)
tóin

röva /rˈøːva/ (v)
eitil

rövhål /rˈœvhoːl/ (n, neut)
clasán
  anus
  skitstövel

sabbat /sˈabat/ (n, ut)
Sabóid
  biblisk vilodag som iakttas i judendomen och av en del kristna, och som börjar på fredagskvällen och slutar ungefär ett dygn senare
  söndag; vilodag som iakttas av de flesta kristna

sabla /sˈabla/ (adj)
corcraigh

sablar /sˈablar/ (interjection)
blast

sabotage /sˈabuːtˌɑːɡə/ (n, neut)
sabaitéireacht

sabotera /sˈabuːtˌeːra/ (v)
creach
  förstöra för någon annan

sackaros /sˈakːarˌuːs/ (n, ut)
siúcrós
  disackarid bestående av en glukos- och en fruktosrest; används flitigt inom matlagningen som sötningsmedel

sadducé /sˌadʉkˈeː/ (n, ut)
Sadúcach
  medlem av religiöst parti på Nya testamentets tid i Palestina, motståndare till fariséerna

sadel /sˈadəl/ (n, ut)
diallait
  redskap som används vid ridning för att ryttaren ska få en bra sittställning

sadelknapp /sˈadəlknˌap/ (n, ut)
gread
  upphöjning framtill på sadel

sadelpåse /sˈadəlpˌoːsə/ (n, ut)
mála diallaite
  säck fäst vid en sadel avsedd att rymma packning

sadla /sˈadla/ (v)
droimín
  förse med sadel

saffran /sˈafran/ (n, neut)
cróch
  dyrbar krydda som utvinns ur saffranskrokus

safir /sˈɑːfiːr/ (n, ut)
saifír
  korund som vanligtvis är blå, men som också kan förekomma i andra färger utom röd

safirblå /sˈɑːfɪrblˌoː/ (adj)
saifír

saft /sˈaft/ (n, ut)
sú
  en dryck gjord på frukt eller bär, vatten och socker, oftast framställd genom kokning
  en naturlig vätska från en organism

saftig /sˈaftɪɡ/ (adj)
méith
  full av saft

saga /sˈɑːɡa/ (n, ut)
síscéal
  text av en litterär genre med overkliga, fiktiva berättelser, ofta för barn

sajt /sˈajt/ (n, ut)
suíomh gréasáin

sak /sˈɑːk/ (n, ut)
ní
  något som åsyftas på ett konkret plan
  något som åsyftas på ett abstrakt plan; något som bedöms, bevisas, eller pläderas för

sakna /sˈɑːkna/ (v)
airigh ó
  känna sorg eller längtan (för något eller någon man tidigare hade)
  vara utan någonting

sakrosankt /sˈakruːsˌaŋkt/ (adj)
dosháraithe
  helig; okränkbar, som ej får kränkas

salighet /sˈɑːlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
beannaitheacht
  det att vara salig

salinitet /sˈɑːliːnˌiːteːt/ (n, ut)
salandacht

saliv /sˈɑːliːv/ (n, ut)
seile

sallad /sˈalad/ (n, ut)
leitís
  grönsak som består av blad och som finns i många olika arter

salladslök /sˈaladslˌøːk/ (n, ut)
ciobúl
  lök inom släktet Allium som äts före den utvecklat en fullt utvecklad lök och därför en mildare smak som lämpar sig väl i olika sallader (vanligen av arten matlök men ibland även piplök)

sallat /sˈalat/ (n, ut)
leitís

salong /sˈɑːlɔŋ/ (n, ut)
carr
  utrymme för passagerare i en sittvagn utan skiljevägg

salpetersyra /sˈalpətˌɛʂyːrˌa/ (n, ut)
aigéad nítreach
  stark syra med formeln HNO₃

salt /sˈalt/ (n, neut)
salann
  vitt, kristalliskt ämne med samma smak som havsvatten och som är vanligt som smaksättare för mat; ett salt med kemiskt namn natriumklorid
  kemisk förening uppbyggd av joner

salta /sˈalta/ (v)
arbhar
  tillsätta salt till matvaror för att förbättra dess hållbarhet

salthaltig /sˈalthaltˌɪɡ/ (adj)
salanda
  som innehåller salt

saltlake /sˈaltlakə/ (n, ut)
sáile
  stark saltlösning, saltlag

saltsjö /sˈaltsxøː/ (n, ut)
loch salainn
  sjö med salt vatten; endorheisk sjö (utan avlopp)

saltsyra /sˈaltsyːrˌa/ (n, ut)
aigéad hidreaclórach
  stark syra med formeln HCl; vattenlösning av gasen väteklorid, HCl(g)

salva /sˈalva/ (n, ut)
ungadh
  lindrande eller läkande medel för utvärtes bruk

salvadoran /sˈalvadˌuːran/ (n, ut)
Salvadórach
  person från El Salvador eller med salvadoransk härkomst, i synnerhet om en man

salvia /sˈalviːˌa/ (n, ut)
sáiste

samarium /sˈamarˌiːʉm/ (n, neut)
samairiam

samband /sˈamband/ (n, neut)
ceangal
  abstrakt och ofta svårupptäckt förbindelse som knyter vissa företeelser till varandra

same /sˈɑːmə/ (n, ut)
Laplannach

samförstånd /samfˈœʂtoːnd/ (n, neut)
conradh
  enat tycke, det att två eller flera personer (eller stater eller dylikt) har uppnått en enighet om åsikter eller handlande

samhälle /sˈamhələ/ (n, neut)
cumann
  en samling rumsligt avgränsade organismer (i sin livsmiljö)
tsochaí, cumann
  intressegemenskap av personer (mestadels inom vetenskap eller skönlitteratur)

samhällelig /sˈamhələlˌɪɡ/ (adj)
sochaíoch
  åsyftande ett samhälle

samhörighet /sˈamhøːrˌɪɡheːt/ (n, ut)
cleamhnas

samisk /sˈɑːmɪsk/ (adj)
Laplainnise
  som rör samekulturen, samer, samiska eller Sameland.

samiska /sˈɑːmɪskˌa/ (n, ut)
Laplainnis
  grupp finsk-ugriska språk som talas i Sameland

samla /sˈamla/ (v)
bailigh
  i princip försöka erhålla så många föremål som möjligt av en viss typ, ofta av intresse

samlag /sˈamlɑːɡ/ (n, neut)
caidreamh collaí
  sexuellt umgänge mellan två parter: ha samlag, fullbordat samlag, avbrutet samlag, vaginalt/analt/oralt samlag

samlande /sˈamlandə/ (n, neut)
bailiúchán
  det att samla

samlare /sˈamlarə/ (n, ut)
bailitheoir

samling /sˈamlɪŋ/ (n, ut)
bailiúchán
  det att flera personer ser till att befinna sig tillsammans (samlas) på en viss plats vid en viss tidpunkt

samma /sˈama/ (pronoun)
ionann

sammaledes /sˈamalədəs/ (adv)
mar an gcéanna
  på samma sätt, likadant

sammalunda /sˈamalˌɵnda/ (adv)
mar an gcéanna
  på samma sätt, likadant

samman /sˈaman/ (adv)
le chéile
  till samma ställe

sammanbrott /sˈamanbrˌɔt/ (n, neut)
cliseadh

sammandrag /sˈamandrˌaɡ/ (n, neut)
achoimre
  översiktlig framställning

sammanfatta /sˈamanfˌatːa/ (v)
achoimrigh

sammanfattning /sˈamanfˌatnɪŋ/ (n, ut)
achoimre

sammanfattningsvis /sˈamanfˌatnɪŋsvˌiːs/ (adv)
achomair
  för att sammanfatta, för att dra slutsatser

sammanfläta /sˈamanflˌɛːta/ (v)
idirfhigh
  kombinera, knyta samman

sammanflöde /sˈamanflˌøːdə/ (n, neut)
suaithneamh
  händelsen att två floder rinner samman

sammanhang /sˈamanhˌaŋ/ (n, neut)
comhthéacs
  det som något hör ihop med; kontext

sammanlagt /sˈamanlˌɑːkt/ (adv)
ar fad
  tillsammans; ihopräknat; ihopslaget; ihop; allt som allt

sammansatt /sˈamansˌat/ (adj)
comh-
  ; som har förenats till en enhet

sammanställning /sˈamanstˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
tiomsú

sammansvärjning /sˈamansvˌɛrjnɪŋ/ (n, ut)
graf
  konspiration, komplott

sammansätta /sˈamansˌɛtːa/ (v)
cruinnigh
  sammanföra till en enhet

sammansättning /sˈamansˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
comhfhocal

sammelsurium /sˈaməlsˌʉriːˌʉm/ (n, neut)
meascán
  tillstånd av total oordning

sammet /sˈamət/ (n, ut)
veilbhit
  siden- eller bomullstyg med lugg på ena sidan

samoanska /sˈɑːmuːˌanska/ (n, ut)
x
  kvinna från Samoa

samordna /sˈɑːmuːrdnˌa/ (v)
comhordán

sampla /sˈampla/ (v)
tástáil

samspel /sˈamspeːl/ (n, neut)
caidreamh
  gemensamt handlande, i vilket två eller flera parter interagerar med varandra, särskilt vid gynnsam interaktion

samt /sˈamt/ (conjunction)
agus
  och därtill även; betecknar att någon eller något tillkommer, förutom de tidigare uppradade företeelserna, i vid längre uppräkningar eller där någon av företeelserna inkluderar ordet "och"

samtal /samtˈɑːl/ (n, neut)
caint
  session av informationsutbyte, vanligen mellan två eller fler människor

samtala /sˈamtalˌa/ (v)
aighneas
  prata, diskutera /med någon/; föra ett samtal med någon

samtida /sˈamtiːdˌa/ (adj)
comhaosta

samtidigt /sˈamtiːdˌɪkt/ (adv)
ag an am céanna
  på samma gång

samtycka /sˈamtykːˌa/ (v)
toiligh
  ge sitt samtycke (till något), gå med (på något)

samtycke /sˈamtykːə/ (n, neut)
deoin
  det att någon godkänner att någon gör något; det att samtycka

samuraj /sˈɑːmʉrˌaj/ (n, ut)
samúraí

samvete /sˈamvətə/ (n, neut)
coinsias
  en persons känsla av rätt och fel

sand /sˈand/ (n, ut)
gaineamh
  sten som blivit till små korn, antingen genom väder och vind eller på konstgjord väg

sandbank /sˈandbaŋk/ (n, ut)
oitir

sanddyn /sˈandyːn/ (n, ut)
dumhach
  dyn bildad av sand

sandlåda /sˈandloːdˌa/ (n, ut)
bosca gainimh
  leksandlåda; låda med sand för lek som brukar finnas på lekplatser

sandlöpare /sˈandløːpˌarə/ (n, ut)
luatharán

sandslott /sˈandslɔt/ (n, neut)
caisleán gainimh
  slott i miniatyr byggt av sand

sandsten /sˈandstən/ (n, ut)
cloch ghainimh
  en sedimentär bergart

sandtag /sˈandtɑːɡ/ (n, neut)
poll gainimh
  plats där man hämtar sand för industriell användning

sankt /sˈaŋkt/ (adj)
naoibh
  helig, som förklarats för helgon, används vanligen som attribut framför personnamn

sankt /sˈaŋkt/ (n, ut)
naoibh
  helgon, helig person

sanktuarium /sˈaŋktʉˌariːˌʉm/ (n, neut)
tearmann
  helig och skyddad plats, även mindre vanligt ord för kor, altarplats i kyrka

sann /sˈan/ (adj)
fíor
  som stämmer med verkligheten

sannerligen /sˈanərlˌɪɡən/ (adv)
ambaiste
  verkligen, minsann, förvisso; uttrycker medhållande

sanning /sˈanɪŋ/ (n, ut)
fírinne
  något som är sant; påstående som, enligt författaren eller talaren, är sant

sanningsenlig /sˈanɪŋsˌeːnlɪɡ/ (adj)
ceart
  som talar sanning; som beskriver sanningen; som håller sig till sanningen

sannolik /sˈanuːlˌiːk/ (adj)
dócha

sannolikhet /sˈanuːlˌɪkheːt/ (n, ut)
dóchúlacht

sanskrit /sˈanskriːt/ (n, ut)
Sanscrait
  indoariskt språk med många ålderdomliga drag som talas i Indien

saprofyt /sˈapruːfˌyːt/ (n, ut)
sapraifít

sard /sˈard/ (n, ut)
Sairdínis
  invånare på Sardinien

sardell /sˈardəl/ (n, ut)
ainseabhaí
  en inläggning av arten ansjovis (Engraulis encrasicolus) i familjen ansjovisfiskar

sardin /sardˈiːn/ (n, ut)
an pilséar
  en fiskart (Sardina pilchardus), inom familjen sillfiskar, (Clupeidae); individ av denna art

sardiska /sˈardɪskˌa/ (n, ut)
Sairdínis
  språk som talas bland annat på Sardinien

sarkasm /sˈarkasm/ (n, ut)
searbhas
  typ av humor och indirekt kritik då hånfull ironi används mot någon där man överdrivet säger motsatsen till vad man menar

sarkastisk /sˈarkastˌɪsk/ (adj)
searbhasach
  som kännetecknas av sarkasm

sarkofag /sˈarkuːfˌaɡ/ (n, ut)
sarcafagas

sarkom /sˈarkɔm/ (n, neut)
sarcóma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung hos mesenkymala celler (benvävnad, broskvävnad, fettvävnad, muskelvävnad, bindväv)

sarv /sˈarv/ (n, ut)
ruán
  en art (Scardinius erythrophthalmus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten sarv

satan /sˈɑːtan/ (n, ut)
An tAinspiorad
  namn för djävulen; representerar och personifierar det onda

satanisk /sˈɑːtanˌɪsk/ (adj)
sátanach

satellit /sˈɑːtəlˌiːt/ (n, ut)
satailít
  mindre objekt som kretsar runt ett annat, större objekt genom inverkan av en centripetalkraft
  mindre himlakropp som kretsar kring en större himlakropp under inverkan av gravitation

satir /satˈiːr/ (n, ut)
aoir
  (skrift som innehåller) hån och förlöjligande, kvick och elegant elakhet

satirisk /satˈiːrɪsk/ (adj)
aorach
  hånfull, kvick och bitande

sats /sˈats/ (n, ut)
clásal
  den minsta grammatiska enhet som fullständigt kan uttrycka ett faktiskt föreliggande sakförhållande (och därmed måste innehålla ett predikat), som (ofta) ensam kan utgöra en korrekt mening
  (programmering) den minsta fristående enhet i ett imperativt (högnivå)programmeringsspråk som definierar en fullständig handling (ett kommando, en variabeltilldelning eller programflödesstyrande handling)
teoirim
  ett formellt påstående som beskriver ett (förmodat) faktum; ett bevisat påstående

satsning /sˈatsnɪŋ/ (n, ut)
fuilleamh

sautera /sˈɑːʉtˌeːra/ (v)
sótáil
  hastigt steka (bryna) i små bitar

sav /sˈɑːv/ (n, ut)
sú
  näringsvätska i träd

sax /sˈaks/ (n, ut)
siosúr
  verktyg som används för att klippa

saxisk /sˈaksɪsk/ (adj)
Sacsanach
  som rör förbundslandet Sachsen, dess invånare eller kultur

saxofon /sˌaksuːfˈoːn/ (n, ut)
sacsafón
  ett träblåsinstrument av metall

saxofonist /sˌaksuːfˈoːnɪst/ (n, ut)
sacsafónaí
  person som spelar saxofon

scarf /skˈarf/ (n, ut)
cochall
  halsduk; kragskyddare

scen /ssˈeːn/ (n, ut)
ardán
  (oftast upphöjd) plats avsedd för uppförande av främst teaterpjäser eller musik inför publik

sch /ˌɛssˌeːhˈoː/ (interjection)
dún do bhéal
  var tyst

schablon /ʃˈablɔn/ (n, ut)
bos
  utskuret formstycke fungerande som en mall för produktion som utförs för hand

schack /ʃˈak/ (interjection)
ficheall
  påpekande att motståndarens kung hotas att slås

schack /ʃˈak/ (n)
ficheall
  slags strategispel för två personer, även om liknande spel
  ställning under ett parti schack (1) där en spelares kung hotas att slås

schacka /ʃˈakːa/ (v)
coisc

schackbräde /ʃˈakbrɛːdə/ (n, neut)
clár fichille
  platt skiva på vilket 64 rutor finns målade, varannan ljus, varannan mörk, och på vilket spel som schack eller dam spelas

schackpjäs /ʃˈakpjɛːs/ (n, ut)
fear fichille
  spelpjäs som används i schack

schackrutig /ʃˈakrʉtˌɪɡ/ (adj)
seicear
  mönstrad som ett schackbräde med ömsom vita (ljusa), ömsom svarta (mörka) rutor

schackspel /ʃˈakspeːl/ (n, neut)
ficheall

schackspelare /ʃˈakspeːlˌarə/ (n, ut)
ficheallaí
  person som spelar schack

schajas /ʃˈɑːjas/ (n, ut)
bithiúnach
  person med tveksam bakgrund, skabbigt utseende och syfte

schakal /ʃˈɑːkal/ (n, ut)
seacál
  individ av någon av ett flertal arter i släktet Canis inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae)

schalottenlök /ʃˈɑːlɔtːˌɛnløːk/ (n, ut)
seallóid
  en sortgrupp av matlök (Allium cepa) i familjen lökväxter

schamanism /ʃˈɑːmanˌɪsm/ (n, ut)
seamanachas
  religiös praktik som har sin grund i animismen

schampo /ʃˈampuː/ (n, neut)
seampú
  hygienartikel i form av en (trögflytande) vätska som tillsammans med vatten används för rengöring av hår och hårbotten (t.ex. vid dusch)

schamponera /ʃˈampuːnˌeːra/ (v)
seampú

schappa /ʃˈapa/ (v)
taosc
  fly, försvinna då det börjar bli farligt

scharlakansfeber /ʃˈarlakˌansfəbər/ (n, ut)
fiabhras dearg
  en viss infektionssjukdom som orsakas av streptokocker

scharlakansröd /ʃˈarlakˌansrøːd/ (adj)
scarlóideach

schas /ʃˈas/ (interjection)
hois
  stick!; försvinn!

schasa /ʃˈɑːsa/ (v)
hois

schavott /ʃˈɑːvɔt/ (n, ut)
croch
  stupstock, ställning där dödsdömda avrättades eller där brottslingar förevisades vid skampåle

schema /ʃˈɛma/ (n, neut)
amchlár
  tabell som visar vad en person eller grupp av personer har planerat att göra vid givna (framtida) tidpunkter

schibbolet /ʃˈɪbuːlət/ (n)
teagasc seanchaite
  skiljemärke, lösen

schilling /ʃˈɪlɪŋ/ (n, ut)
scilling
  benämning på den tidigare valutan i Österrike och på valutan i Kenya

schimpans /ʃɪmpˈans/ (n, ut)
simpeansaí
  däggdjursarten (Pan troglodytes) i släktet schimpanser (Pan) i familjen hominider (Hominidae) inom ordningen primater

schizofreni /ʃˈiːsɔfrənˌiː/ (n, ut)
scitsifréine
  en psykisk sjukdom

schizoid /ʃˈiːsuːˌiːd/ (adj)
sciotsóideach
  höggradigt schizotym på gränsen till schizofren

schweizare /ʃvˈeːiːsˌarə/ (n, ut)
Eilvéiseach
  person från Schweiz

schweizerost /ʃvˈeːiːsərˌɔst/ (n, ut)
cáis Eilvéiseach
  emmentaler

schweizisk /ʃvˈeːiːsˌɪsk/ (adj)
Eilvéiseach
  som har att göra med Schweiz eller schweizare

schweizisk armékniv /ʃvˈeːiːsˌɪsk armˈeːkniːv/ (n)
scian airm Eilvéiseach
  fickkniv (fällkniv) med många funktioner

schäfer /ʃˈɛːfər/ (n, ut)
alsáiseach
  hundras som ingår i [http://www.skk.se/sv/hundraser/?group=1 Grupp 1: Vall-, boskaps- och herdehundar], ursprungligen tyska vallhundsgruppen; rasen har bytt namn till [http://www.skk.se/sv/hundraser/tysk-schaferhund/ tysk schäferhund]

science fiction /ssˈɪənsə fɪksxˈuːn/ (n)
ficsean eolaíochta

scout /skˈuːʉt/ (n, ut)
treoraigh
  spejare

se /sˈeː/ (v)
feic
  uppfatta med hjälp av synen genom ett eller flera ögon
  uppfatta, förstå; inse

se upp /sˈeː ˈɵp/ (v)
tabhair aird
  vara uppmärksam, vara vaksam, vara på sin vakt

se ut /sˈeː ˈʉt/ (v)
amharc
  ha som utseende

seaborgium /sˈeːabˌɔrjiːˌʉm/ (n, neut)
seaboirgiam

sed /sˈeːd/ (n, ut)
béas
  vedertaget bruk

sedan /sˈeːdan/ (adv)
i ndiadh sin
  används för att beteckna att något inträffar efter en angiven tidpunkt

sedan /sˈeːdan/ (preposition)
ó

sedel /sˈeːdəl/ (n, ut)
bille
  peng gjord av papper, bomull eller plast

sedermera /sˈeːdərmˌeːra/ (adv)
tar éis
  längre fram i tiden

sedesam /sˈeːdəsˌam/ (adj)
gnaíúil
  som följer striktare normer; inte (för) utsvävande; anständig, skötsam, dygdesam, hövisk

sedeslös /sˈeːdəslˌøːs/ (adj)
mímhorálta
  utan (goda) seder; osedlig, omoralisk, lättsinnig

sedig /sˈeːdɪɡ/ (adj)
mín
  foglig, lugn, tålmodig

sedvanemässig /sˈɛdvanəmˌɛsɪɡ/ (adj)
gnásúil
  i enlighet med sedvana

sedvänja /sˈɛdvənjˌa/ (n, ut)
béas
  vedertaget bruk

seg /sˈeːɡ/ (adj)
righin
  uthållig, ihärdig, envis, trägen

segel /sˈeːɡəl/ (n, neut)
seol
  tygstycke som används för framdrivning av båt genom att fånga in vind

segelflygplan /sˈeːɡəlflˌyɡplan/ (n, neut)
faoileoir
  flygplan som primärt drivs framåt av tyngdkraft som omvandlas till fart framåt i en lång, flack dykning

seger /sˈeːjər/ (n, ut)
áitheas
  resultat som är positivtt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till men för en motståndare; vinst över en motståndare

segla /sˈeːɡla/ (v)
seol

segra /sˈɛɡra/ (v)
buaigh
  få ett till sin fördel positivt resultat /gentemot motståndare (i en tävling, en strid och dylikt)/

seismolog /sˌeːɪsmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
seismeolaí
  person med expertkunskap inom seismologi

seismologi /sˌeːɪsmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
seismeolaíocht

sej /sˈɛj/ (n, ut)
mangach

sejdel /sˈɛjdəl/ (n, ut)
tancard
  stort dryckeskärl främst i keramik eller glas, vanligen likformigt dryckeskanna (hänkel och lock), vardagligen avsett för öl; stundom använt om ölmugg (hänkel utan lock)

sekel /səkˈeːl/ (n, neut)
aois
  period av 100 år; 10 årtionden

sekreterare /səkrˈeːteːrˌarə/ (n, ut)
rúnaí
  person som arbetar under och assisterar en chef eller annan hög tjänsteman med t.ex. tidsplanering, mötes- och resebokning, telefon- och brevkommunikation; skrivare (person)
  kontorschef, butiksföreståndare, titeln för chefen i vissa organisationer; härav generalsekreterare

sekretess /səkrˈeːtəs/ (n, ut)
rúndacht

sekretär /səkreːtˈɛːr/ (n, ut)
rúnaí

sektion /səksxˈuːn/ (n, ut)
rannóg

sekularisera /səkˈʉlarˌiːseːrˌa/ (v)
dí-eaglaisigh

sekund /səkˈɵnd/ (n, ut)
soicind
  gradenhet motsvarande 1/60 bågminut

sekvens /səkvˈɛns/ (n, ut)
seicheamh
  ordningsföljd av föremål eller företeelser

selen /sˈeːlən/ (n, neut)
seiléiniam
  grundämne med atomnummer 34 och kemisk beteckning Se.

selfie /sˈɛlfiːə/ (n, ut)
féinphic
  fotografiskt självporträtt, typiskt fotograferad med en handhållen digitalkamera eller mobiltelefon

selleri /sˈɛlərˌiː/ (n, ut)
soilire
  en art (Apium graveolens) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten selleri

semester /səmˈɛstər/ (n, ut)
dul ar saoire
  avtalad ledighet

semesterdag /səmˈɛstərdˌɑːɡ/ (n, ut)
lá saor
  dag som en anställd får vara ledig från sitt jobb med full lön (utan att det är relaterat till sjukdom eller annan speciell omständighet)

semestra /səmˈɛstra/ (v)
laethanta saoire

semifinal /sˌeːmiːfiːnˈɑːl/ (n, ut)
cluiche leathcheannais

semikolon /sˈeːmiːkˌuːlɔn/ (n, neut)
leathstad
  skiljetecknet ;

semit /sˈeːmiːt/ (n, ut)
Seimíteach
  semitisk person

semitisk /sˈeːmiːtˌɪsk/ (adj)
Seimíteach
  som rör folkgrupper härstammande från sydvästra Asien och nordöstra Afrika
  som rör judar och judendom
  som rör den språkfamilj, semitiska språk, som sammanför flera av sydvästra Asien och nordöstra Afrikas folk

semla /sˈɛmla/ (n, ut)
rolla aráin
  skuren vetebulle med mandelmassa och vispad grädde emellan
  fralla, småfranska

sena /sˈeːna/ (n, ut)
teannán
  segt elastiskt band av fibrös bindväv som binder samman muskler med ben
sreang
  enstaka tråd med viss användning (exempelvis i en racket); ofta om imitation i annat material

senap /sˈeːnap/ (n, ut)
mustard
  krydda som är gjord av frön från växten senap (2.)
  individ av vissa arter från familjen korsblommiga växter
  sås smaksatt (främst) av senap (1)

senapsgas /sˈeːnapsɡˌas/ (n, ut)
gás mustaird
  en oljeliknande vätska använd som kemiskt stridsmedel under första världskriget

senapsgul /sˈeːnapsɡˌʉl/ (adj)
mustard
  varm och mättad nyans av gul färg som liknar färgen på senap

senare /sˈeːnarə/ (adv)
tar éis

senat /sˈeːnat/ (n, ut)
seanad
  rådsförsamlingen i antikens Rom
  folkrepresentationens första kammare i USA och vissa andra stater

senator /sˈeːnatˌɔr/ (n, ut)
seanadóir

sengångare /sˈɛŋɔŋˌarə/ (n, ut)
spadán
  något av de däggdjur som ingår i underordningen sengångare (1) (Folivora); individ av dessa djur

senil /sˈeːniːl/ (adj)
siabhránach
  som präglas av ålderdomssvaghet, vanligen om försämring av minne och logiskt tänkande

sensationalism /sˌɛnsasxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
céadfaíochas
  (stark) betoning av det sensationella

sensitiva /sˈɛnsɪtˌiːva/ (n, ut)
lus cigilteach
  en växtart (Mimosa pudica) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt

sensitivitet /sˈɛnsɪtˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
íogaireacht

sensor /sˈɛnsɔr/ (n, ut)
braiteoir

separat /səparˈɑːt/ (adj)
deighil

separat /səparˈɑːt/ (adv)
ar leith

separation /səparɑːsxˈuːn/ (n, ut)
deighilt
  avskiljande; skilsmässa

separera /səparˈeːra/ (v)
deighil
  avskilja; dela upp en mängd i enheter, vilka fungerar var för sig, oberoende av varandra; i tekniska sammanhang även särskilja i beståndsdelar
  (om gift person/par eller sambo/sambor) göra slut och flytta ifrån (varandra)
  behandla mjölk med separator för att avskilja grädde eller skummjölk

sepia /səpˈiːa/ (n, ut)
dúch cudail
  ett mörkbrunt färgämne från vissa bläckfiskar
  bläckfisk av släktet Sepia och/eller arten Sepia officinalis

september /səptˈɛmbər/ (n, ut)
Meán Fómhair, Méan Fómhair
  årets nionde (9.) månad

septisk /səptˈɪsk/ (adj)
seipteach
  som har att göra med förruttnelse

serb /sˈɛrb/ (n, ut)
Seirbiach
  person från Serbien

serbisk /sˈɛrbɪsk/ (adj)
Seirbiach

serbiska /sˈɛrbɪskˌa/ (n, ut)
Seirbis
  språk som talas i Serbien

serbokroatisk /sˈɛrbuːkrˌuːatˌɪsk/ (adj)
Seirbea-Chróitis
  som avser språket serbokroatiska

serbokroatiska /sˈɛrbuːkrˌuːatˌɪska/ (n, ut)
Seirbea-Chróitis
  det dominerande språket i forna Jugoslavien

sergeant /sˈɛrjəˌant/ (n, ut)
sáirsint
  grad inom det militära, i dag närmast över korpral och under förste sergeant, tidigare (före 2009) närmast över furir och under fänrik

seriell /sˈeːriːˌɛl/ (adj)
sraithiris

seriff /sˈeːrɪf/ (n, ut)
seiríf
  ett av de tvärstreck som avslutar längre streck på bokstäverna i en del typsnitt

seriös /sˈeːriːˌøːs/ (adj)
dáiríre
  allvarlig, obenägen att skämta och bete sig uppsluppet; som alltid beter sig strikt och korrekt
  allvarlig, som inte skämtar utan menar vad hon säger

serpentin /sˌɛrpəntˈiːn/ (n, ut)
nathairín
  ett (grönt) mineral

serve /sˈɛrvə/ (n, ut)
acaire
  slag med vilket bollen sätts i spel i sporter såsom tennis, bordtennis och volleyboll

server /sˈɛrvər/ (n, ut)
freastalaí
  dator eller program som erbjuder tjänster till andra datorer, program eller användare, antingen på samma dator eller över ett nätverk; värddator

serveroperativsystem /sˈɛrvərˌɔpərˌatɪvsystˌeːm/ (n, neut)
riarthóir
  operativsystem avsett att köras på en server

serveäss /sˈɛrvəˌɛs/ (n, neut)
cíoná
  en serve som ger omedelbar poäng

servil /sˈɛrviːl/ (adj)
moghach
  fjäskande, alltför tjänstvillig

servis /sˈɛrviːs/ (n, ut)
foireann
  uppassning, betjäning; personal vid t.ex. artilleripjäs

servitris /sˈɛrvɪtrˌiːs/ (n, ut)
banfhreastalaí
  kvinna eller flicka som arbetar med att servera på en restaurang, eller i ett privathem

servitör /sˈɛrviːtˌøːr/ (n, ut)
freastalaí

session /səsxˈuːn/ (n, ut)
seisiún

set /sˈeːt/ (n, neut)
foireann
  uppsättning, sammanhörande grupp
  del av match

sevärdhet /sˈeːvɛːrdhˌeːt/ (n, ut)
caithis
  något som är värt att se, ofta populärt bland turister

sex /sˈɛks/ (n, neut)
comhriachtain
  sexuellt umgänge

sex appeal /sˈɛks ˈapəˌal/ (n)
gnéasúlacht

sexig /sˈɛksɪɡ/ (adj)
gnéasúil, mealltach

sexighet /sˈɛksɪɡhˌeːt/ (n, ut)
gnéasúlacht
  det att vara sexig

sexism /sˈɛksɪsm/ (n, ut)
gnéasachas

sexist /sˈɛksɪst/ (n, ut)
gnéasaíoch

sexistisk /sˈɛksɪstˌɪsk/ (adj)
gnéasaíoch

sexleksak /sˈɛksləksˌak/ (n, ut)
bréagán gnéis
  föremål som används till att ge människan sexuell njutning

sexliv /sˈɛksliːv/ (n, neut)
saol gnéis
  sammantaget det som rör sex eller intima relationer i en persons liv

sextondel /sˈɛkstɔndəl/ (n, ut)
séú déag
  6,25 % av något; en av sexton lika stora delar

sexualisera /sˈɛksʉˌaliːsˌeːra/ (v)
gnéasaigh
  göra (mer) sexuell, ge en sexuell prägel

sexualitet /sˈɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
collaíocht

sexuell /sˈɛksʉˌɛl/ (adj)
gnéasach

sexuell läggning /sˈɛksʉˌɛl lˈɛɡnɪŋ/ (n)
claonadh gnéasach
  en persons inneboende preferens i fråga om dess partners kön

señor /sˈeːnɔr/ (n, ut)
an tuasal
  spansk eller spansktalande herre

sfär /sfˈɛːr/ (n, ut)
sféar
  tredimensionell form som ger maximal volym vid given yta; mängden av alla punkter som har samma avstånd till en given fix punkt (medelpunkten) i ett metriskt rum, speciellt i vektorrum av dimension tre eller högre; ytan på ett klot eller en boll

sfärisk /sfˈɛːrɪsk/ (adj)
sféarúil

sherry /sxˈɛryː/ (n, ut)
seiris
  ett spanskt starkvin

shetlandsponny /sxˈɛtlandspˌʊnyː/ (n, ut)
capaillín Sealtannach

shetlänning /sxˈɛtlənˌɪŋ/ (n, ut)
Sealtannach
  person från Shetland

shot /sxˈuːt/ (n, ut)
urchar
  liten (normalt 2-6 cl) servering av en dryck med oftast hög halt alkohol, ofta serverad i shotglas på en bar

siamesisk /sˈiːaməsˌɪsk/ (n)
comhcheangailte
  vars kropp har vuxit samman med sitt syskons innan födelsen

siare /sˈiːarə/ (n, ut)
fáidh

sibilant /sˈiːbiːlˌant/ (n, ut)
siosach
  ett visslande språkljud, en frikativa med särskilt "skarp”, visselliknande klang

sibirier /sˈiːbiːrˌiːər/ (n, ut)
Sibéarach
  person från Sibirien

sibirisk /sˈiːbiːrˌɪsk/ (adj)
Sibéarach

siciliansk /sˈiːsɪlˌiːansk/ (adj)
an tSicilis
  som rör Sicilien eller det sicilianska folket

sicilianskt /sˈiːsɪlˌiːanskt/ (n)
an tSicilis
  schacköppning som börjar med dragen 1. e4 c5

sick /sˈɪk/ (n, ut)
boilgeog
  inpressad ränna i plåt som är halvcirkelformad använd som prydnad eller för att öka plåtens stadga

sicksack /sˈɪksak/ (adj)
fiarlán

sida /sˈiːda/ (n, ut)
taobh
  en av de större delarna (oftast två) av ett visst område eller ett (ofta fysiskt uppdelat) föremål;
  egenskap (hos person)
  en av de begränsande linjerna i en 2-dimensionell polygon (ibland är det underförstått att "sidan" eller "sidorna" syftar på flera sidor)
  ett av de begränsande planen i 3-dimensionell figur
leathanach
  ena sidan (1.) av ett pappersblad i en bok

sida vid sida /sˈiːda viːd sˈiːda/ (adv)
le taobh a chéile
  intill varandra i samma riktning, på samma sida (i en konflikt)

siden /sˈiːdən/ (n, neut)
síoda
  ett tyg av silke

sidensvans /sˌiːdənsvˈans/ (n, ut)
síodeiteach Boihéamach

siderisk /sˈiːdərˌɪsk/ (adj)
réaltach

sidledes /sˈɪdlədəs/ (adv)
cliathánach
  i sidled

sidobana /sˈiːduːbˌana/ (n, ut)
géagaigh
  linje av mindre klass som förbinder mindre städer och byar med huvudbanorna. Anknytningen sker vid en järnvägsknut.

sidogata /sˈiːduːɡˌɑːta/ (n, ut)
taobhshráid
  tvärgata till större gata

sidovagn /sˈiːduːvˌaŋn/ (n, ut)
carr cliathánach
  extra säte med hjul till motorcykel

sierska /sˈiːəʂkˌa/ (n, ut)
banfháidh
  kvinnlig person som har förmågan att kunna se framtiden eller som arbetar med att spå

siffra /sˈɪfra/ (n, ut)
figiúr
  skrivtecken som betecknar ett heltal
  tal, speciellt om statistik och liknande

sifonera /siːfˈoːneːrˌa/ (v)
siofón
  överföra medelst sifon

signatur /sɪŋnˈatˈʉr/ (n, ut)
síniú
  namnteckning (oriktig tolkning: anglicism av typ falsk vän), underskrift

signera /sˈɪŋneːrˌa/ (v)
teanga chomharthaíochta

sikel /sˈiːkəl/ (n, ut)
seiceal
  en viktenhet som användes på över Orienten för vägning av ädelmetaller; även om mynt av denna (mellan platser och över tid varierande) vikt

sikt /sˈɪkt/ (n, ut)
feiceáil
  möjligheten att se, ofta då försämrad av dimma eller mörker
criathar
  redskap för mekanisk sortering av löst material efter kornstorlek

sikta /sˈɪkta/ (v)
aimsigh
  ställa in rätt riktning (på något), speciellt ett vapen
rill
  avskilja korn och klumpar

sil /sˈiːl/ (n, ut)
criathar
  köksredskap bestående av ett nät, som används för att skilja större beståndsdelar från mindre

sila /sˈiːla/ (v)
seacht
  använda en sil för att avskilja grova från fina beståndsdelar av en blandning
  befria en vätska från fasta partiklar

silhuett /sˈɪlhʉˌɛt/ (n, ut)
scáthchruth
  skuggbild (t ex klippt i svart papper)

silikon /sˌiːlɪkˈoːn/ (n, neut)
sileacón
  silikonelaster; ett samlingsnamn för i grunden oorganiska polymerer som är baserade på kedjor av kisel och syre

silke /sˈɪlkə/ (n, neut)
síoda
  tråd som silkesfjärilens larv spinner sin kokong av då den förpuppas

silkesmask /sˈɪlkəsmˌask/ (n, ut)
seiriceán
  larven av silkesfjäril (Bombyx mori); individ av dessa larver

sill /sˈɪl/ (n, ut)
scadán

silltrut /sˈɪltrʉt/ (n, ut)
droimneach beag

silur /sˈiːlʉr/ (n, ut)
an Siolúrach
  en geologisk period under den paleozoiska eran som omfattar tidsperioden ca 444 miljoner år sedan till 416 miljoner år sedan

silver /sˈɪlvər/ (n, neut)
airgead
  metalliskt, blänkande grundämne med atomnummer 47 och kemisk beteckning Ag

silvermedalj /sˈɪlvərmədˌalj/ (n, ut)
bonn airgid

silvertärna /sˌɪlvətˈɛːrna/ (n, ut)
geabhróg artach
  en art (Sterna paradisaea) inom fågelfamiljen tärnor (Sternidae); individ av arten silvertärna

silvrig /sˈɪlvrɪɡ/ (adj)
airgeadúil
  som liknar silver i färgen, ljust skinande; silveraktig, silverlik

sim-kort /sˈiːm kˈɔt/ (n, neut)
cárta SIM
  elektroniskt chip utfärdat av en mobiloperatör avsett att sättas in i en mobiltelefon e.dyl. för att koppla telefonen till rätt abonnemang

simbassäng /sˈɪmbasˌɛŋ/ (n, ut)
linn snámha
  bassäng avsedd att simma och bada i; större, öppen, konstgjord vattenbehållare, försänkt i golv eller mark, avsedd för bad

simblåsa /sɪmblˈoːsa/ (n, ut)
bolgán
  luft­fyllt organ hos många fiskarter

simdräkt /sˈɪmdrɛːkt/ (n, ut)
culaith shnámha
  baddräkt (lämplig för tävlingsbruk)

simhud /sˈɪmhʉd/ (n, ut)
scamall
  utspänd hud emellan tårna

simma /sˈɪma/ (v)
snámh
  ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen eller fast mark och utan att använda annan framdrivning än den egna kroppens rörelser

simmare /sˈɪmarə/ (n, ut)
snámhóir

simning /sˈɪmnɪŋ/ (n, ut)
snámh
  (om djur och människor) teknik för att ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen och utan att använda andra verktyg än naturliga kroppsdelar; teknik för att simma
  disciplin inom simsporten och samlingsbegrepp för olika simsportgrenar

simpel /sˈɪmpəl/ (adj)
aonarach
  enkel, som det endast finns en av
simplí
  enkel, lätt
coimín
  vanlig; tarvlig, torftig, låg, lågättad

sin /sˈɪn/ (pronoun)
a

singales /sˈɪŋaləs/ (n, ut)
Siolónach
  person av folkgruppen "singaleser" som utgör majoriteten av befolkningen i Sri Lanka (Ceylon)

singalesiska /sˈɪŋaləsˌɪska/ (n, ut)
Siolóinis
  ett indoariskt språk som talas på Sri Lanka av folkgruppen singaleser

singaporian /sˈɪŋapˌuːriːˌan/ (n, ut)
Singeapórach
  person från Singapore eller som har singaporianska rötter

singaporiansk /sˈɪŋapˌuːriːˌansk/ (adj)
Singeapórach
  som gäller Singapore eller singaporianer, som är från Singapore

singel /sˈɪŋəl/ (n, ut)
singil
  grammofonskiva med vanligen en låt på ena sidan och en på den andra
  låt som släpps och säljs för sig själv
  person som inte har ett kärleksförhållande

singular /sˈɪŋʉlˌar/ (n, neut)
uatha
  ental

singularis /sˈɪŋʉlˌariːs/ (n, neut)
uatha
  böjningsform som betecknar ental hos substantiv, adjektiv och pronomen

singulär /sˈɪŋʉlˌɛːr/ (adj)
uatha
  ensam i sitt slag; sällsynt
  som utgör en singularitet
  ej inverterbar
iasachta
  säregen, egendomlig, besynnerlig

sinka /sˈɪŋka/ (v)
seam
  sammanfoga med nitar, krampor, lask eller tappar

sinne /sˈɪnə/ (n, neut)
ciall
  sensorisk funktion som ett djur (eller liknande) har; funktion att uppfatta omvärlden

sinnebild /sˈɪnəbˌɪld/ (n, ut)
fáthchiall

sinnessjuk /sˈɪnəsjˌʉk/ (adj)
duine buile
  helt otroligt, galen

sinus /sˈiːnʉs/ (n)
síneas

sionism /sxˈuːnɪsm/ (n, ut)
Siónachas
  judisk nationalism

sippra /sˈɪpra/ (v)
sil

sirap /sˈiːrap/ (n, ut)
síoróip
  (tjock)flytande sockerprodukt

siren /sˈiːrən/ (n, ut)
Síréana
  havsnymf som i grekisk saga lockade seglare i fördärv; förförerska
  ljudsignalapparat som avger ljud med råmande ton och som används på till exempel utryckningsfordon

sist /sˈɪst/ (adv)
seo caite

sista /sˈɪsta/ (adj)
seo caite

sitar /sˈɪtar/ (n, ut)
siotár
  traditionellt indiskt stränginstrument med en resonanslåda och en hals, försedd med en greppbräda och vanligen 17 till 18 strängar

sitta /sˈɪtːa/ (v)
suigh
  befinna sig i en kroppsposition där bakdelen vilar på ett underlag och bär upp överkroppen; om fåglar i vissa fall även om en snarast stående ställning

sitta uppe /sˈɪtːa ˈɵpə/ (v)
suí
  inte vara sängliggande; inte gå och lägga sig; vara vaken hela natten

sittning /sˈɪtnɪŋ/ (n, ut)
cruinniú
  möte, sammanträde

situation /sˌɪtʉasxˈuːn/ (n, ut)
cúrsaí

sjal /sxˈɑːl/ (n, ut)
seál

sjas /sxˈas/ (interjection)
hois
  stick!; försvinn!

sjok /sxˈuːk/ (n, neut)
leathanach
  lager av något mjukt
rannóg
  stycke, sammanhängande del något längre

sjua /sxˈʉa/ (n, ut)
seacht
  symbol som utgörs av siffran sju

sjuda /sxˈʉda/ (v)
suanbhruith
  koka lugnt precis under kokpunkten

sjuk /sxˈʉk/ (adj)
tinn
  negativt påverkad av mikroorganismer eller virus eller på annat sätt kroppsligt eller psykologiskt skadad, inte frisk

sjukdom /sxˈʉkdɔm/ (n, ut)
galar, aicíd

sjukförsäkring /sxʉkfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
árachas sláinte
  försäkring om ersättning för lön vid sjukdom

sjukhus /sxˈʉkhʉs/ (n, neut)
ospidéal
  större institution för vård av patienter med allvarligare sjukdomar eller skador, både med avseende på verksamheten och på byggnaden

sjuklig /sxˈʉklɪɡ/ (adj)
galrach
  som ofta drabbas av sjukdom, ofta av allvarligare slag

sjuksköterska /sxˈʉksxøːtˌɛʂka/ (n, ut)
altra
  person med högre utbildning som arbetar med människor avseende praktiskt inriktad hälso- och sjukvård

sjukvård /sxʉkvˈoːrd/ (n, ut)
altranas
  professionellt omhändertagande av sjuka och skadade

sjukvårdsförsäkring /sxʉkvˈoːrdsfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
árachas sláinte
  försäkring som betalar för sjukvård vid sjukdom

sjunde himmel /sxˈɵndə hˈɪməl/ (n)
scamall a naoi
  tillstånd av gränslös lycka

sjundedel /sxˈɵndədəl/ (n, ut)
seachtú

sjunga /sxˈɵŋa/ (v)
can
  frambringa melodier med rösten

sjunka /sxˈɵŋka/ (v)
doirteal
  röra sig ned i vätska eller dylikt, och inte hålla sig på ytan
  minska

sjunkbomb /sxɵŋkbˈɔmb/ (n, ut)
lánán doimhneachta
  en sprängladdning (bomb) byggd för att detonera när den sjunkit i vatten till ett visst vattentryck (djup), ett vapen mot ubåtar

sjurygg /sxˈʉryɡ/ (n, ut)
léasán leice
  en art, Cyclopterus lumpus, i familjen sjuryggar, Cyclopteridae

sjyst /sxˈyst/ (adj)
ceart
  ärlig och rättvis, hederlig, reko, som håller sig till vad som är överenskommet
fuaraigh
  bra, häftig
deas
  hygglig, snäll

själ /sxˈɛːl/ (n, ut)
anam
  människans inre odödliga väsen

själsfrände /sxˈɛlsfrəndə/ (n, ut)
anamchara
  någon som en har en extra nära, nästan andlig relation till

själv /sxˈɛlv/ (adv)
aonraic
  ensam, på egen hand, ohjälpt

själv /sxˈɛlv/ (n, neut)
féin
  ens person, personlighet

själv /sxˈɛlv/ (pronoun)
mise
  pronomen som styr disjunktiv
céanna
  pronomen som styr reflexiv

självbelåtenhet /sxˈɛlvbəlˌoːteːnhˌeːt/ (n, ut)
bogás
  det att vara självbelåten, stolthet, mallighet

självbestämmande /sxˈɛlvbəstˌɛmandə/ (n, neut)
féinchinneadh
  rätt att bestämma över sig själv

självbetjäning /sxˈɛlvbəɕˌɛːnɪŋ/ (n, ut)
féinfhreastal
  förändring av försäljning av varor eller tjänster (i butik, restaurang, bank, bensinstation) där uppgifter som tidigare utförts av säljarens personal (betjäning) tas över av kunden själv

självbevarelsedrift /sxˈɛlvbəvˌarəlsˌɛdrɪft/ (n, ut)
féinchaomhnú
  instinkt (drift) att överleva och bevara sig själv (sin egen existens)

självbild /sxˈɛlvbɪld/ (n, ut)
féiníomhá
  bild (uppfattning) av sig själv

självbiografi /sxˈɛlvbiːˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
dírbheathaisnéis
  redogörelse (berättelse) om en persons liv skapad av personen själv

självdisciplin /sxˌɛlvdɪssɪplˈiːn/ (n, ut)
féin-araíonacht

självförsörjande /sxəlvfˈœʂˈœrjandə/ (adj)
neamhthuilleamaíoch
  kapabel att försörja sig själv

självförtroende /sxəlvfˈœtruːˌɛndə/ (n, neut)
féinmhuinín
  nöjdhet med och tro på sig själv, sina kunskaper och färdigheter

självgod /sxˈɛlvɡuːd/ (adj)
ainiontach
  mycket bra och förträfflig i egna ögon

självgodhet /sxˈɛlvɡuːdhˌeːt/ (n, ut)
andóchas
  egenskapen att vara självgod, viljan att framstå som god hellre än att uträtta det som är gott

självinsikt /sxˈɛlvɪnsˌɪkt/ (n, ut)
féinfheasacht
  egenskapen hos en person som uppfattar sig själv på ett realistiskt vis

självisk /sxˈɛlvɪsk/ (adj)
cóngarach duit féin

självklart /sxˈɛlvklɑːt/ (adv)
ar ndóigh

självkänsla /sxˈɛlvɕənslˌa/ (n, ut)
féinmheas
  upplevelse eller uppfattning om sig själv, om ens egenskaper och färdigheter

självmant /sxˈɛlvmant/ (adj)
spontáineach
  som utförs utan maning eller fordran

självmord /sxˈɛlvmuːrd/ (n, neut)
féinmharú
  det att en individ (avsiktligt) dödar sig själv, vilket kan vara ett resultat av psykisk ohälsa

självmordsbenägen /sxˈɛlvmuːrdsbənˌɛːjən/ (adj)
i riocht tú fein a mharú
  benägen att begå självmord, som har ökad risk att begå självmord, som funderar på självmord och med nämnvärd eller betydande sannolikhet skulle kunna begå det

självmördare /sxəlvmˈœrdarə/ (n, ut)
féinmharfóir

självporträtt /sxˈɛlvpuːtrˌɛt/ (n, neut)
féinphortráid

självrisk /sxˈɛlvrɪsk/ (n, ut)
ainmheasarthacht
  den del av skadan som försäkringstagaren själv får stå för

självrättfärdig /sxˈɛlvrətfˌɛːrdɪɡ/ (adj)
ceartaiseach
  övertygad om att de har rätt i sin övertygelse eller attityder eller beteende (och att andra människor har fel), som tror att sina egna idéer är moraliskt bättre än andra människors

självstyre /sxˈɛlvstyːrə/ (n, neut)
féinriail
  det att vara självständig och styra sitt land utan andra staters inblandning

självständig /sxˈɛlvstəndˌɪɡ/ (adj)
neamhspleách
  oberoende; som har förmågan att ta beslut utan att först be om godkännande hos någon annan stat eller som har begärt och fått egna diplomatiska förbindelser med andra länder eller som av andra länder "erkänns" vara självständigt
  oberoende; som agerar efter eget kynne utan att (ständigt) fråga andra till råds

självständighet /sxˈɛlvstəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
neamhspleáchas

självsäker /sxˈɛlvsɛːkər/ (adj)
féinmhuiníneach

sjättedel /sxˈɛtːədəl/ (n, ut)
séú

sjö /sxˈøː/ (n, ut)
loch
  större ansamling av vatten

sjöborre /sxˈøːbɔrə/ (n, ut)
cuán mara
  individ inom den taxonomiska klassen sjöborrar (Ophiuroidea) som omfattar cirka 950 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjögräs /sxˈœɡrɛːs/ (n, neut)
feamainn
  samlingsnamn för fyra växtfamiljer av blomväxter som lever i vatten

sjögurka /sxˈøːɡɵrkˌa/ (n, ut)
súmaire cladaigh
  individ inom den taxonomiska klassen sjögurkor (Holothuroidea) som omfattar drygt 1 700 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjöhäst /sxˈøːhəst/ (n, ut)
capall mara

sjöjungfru /sxˈøːjɵŋfrˌʉ/ (n, ut)
maighdean mhara
  mytologiskt naturväsen med en kvinnas överkropp och en fisks underkropp

sjölejon /sxˈøːləjˌuːn/ (n, neut)
mór-rón
  individ av någon av fem arter sälar i familjen öronsälar (Otariidae); individ av denna art

sjöman /sxˈøːman/ (n, ut)
maraí
  person som jobbar ombord på ett fartyg

sjörövare /sxˈøːrøːvˌarə/ (n, ut)
píoráid

sjösjuka /sxˈœsxʉkˌa/ (n, ut)
tinneas farraige
  illamående på grund av sjögång

sjöstjärna /sxˈœsxərnˌa/ (n, ut)
crosóg, crosóg mhara
  individ av den taxonomiska klassen sjöstjärnor (Asteroidea) som omfattar cirka 2 000 arter marina djur med utstickande armliknande kroppsdelar; individ av dessa arter

sjösätta /sxˈøːsətːˌa/ (v)
lainse
  sätta en båt i vatten (från plats på land)

sjötunga /sxˈøːtɵŋˌa/ (n, ut)
sól coiteann
  fiskart (Solea solea) ur ordningen plattfiskar

skada /skˈɑːda/ (n, ut)
damáiste, díobháil

skadedjur /skˌɑːdəjˈʉr/ (n, neut)
míolra
  något av alla slags djur (inte sällan insekter) som vållar skada eller irritation för människor

skadegörelse /skˈɑːdəjˌøːrəlsə/ (n, ut)
loitiméireacht
  det att göra skada (på någon egendom)

skadestånd /skˈɑːdəstˌoːnd/ (n, neut)
dleathach

skadlig /skˈɑːdlɪɡ/ (adj)
aimhleasach
  förmögen att skada

skadlighet /skˈɑːdlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
urchóideacht
  det att vara skadlig; något som är skadligt

skaffa /skˈafa/ (v)
faigh

skafferi /skˈafərˌiː/ (n, neut)
bialann
  skåp eller förråd för förvaring av matvaror som kan lagras vid rumstemperatur

skaft /skˈaft/ (n, neut)
lámhaigh
  avlång del av ett föremål; ofta för att hålla i (handtag)

skaka /skˈɑːka/ (v)
croith
  få (något) att med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen
  med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen

skaka galler /skˈɑːka ɡˈalər/ (v)
carcair
  sitta i fängelse

skakning /skˈɑːknɪŋ/ (n, ut)
creathán
  det att skaka

skal /skˈɑːl/ (n, neut)
barr brutha
  hölje eller yta som döljer eller skyddar något
sliogán
  hårt yttre skelett hos många djur

skala /skˈɑːla/ (n, ut)
scála
  ordnad följd av toner i viss tonart

skala /skˈɑːla/ (v)
snamh
  avlägsna skalet eller annat hölje från något (t.ex. potatis)

skalbagge /skˈalbaɡə/ (n, ut)
ciaróg
  individ inom taxonomiska ordningen skalbaggar (Coleoptera) som kännetecknas av deras hårda, skallika främre täckvingar vilka täcker och skyddar ett par bakre flygvingar vid vilotillstånd

skald /skˈald/ (n, ut)
bard
  diktare, poet

skaldjur /skaljˈʉr/ (n, neut)
sliogán
  djur med yttre skelett ofta kallat skal

skall /skˈal/ (n, neut)
sceamh
  det starka ljud en hund eller varg frambringar via munnen

skalla /skˈala/ (v)
poc leis an gceann
  stöta till med huvudet

skalle /skˈalə/ (n, ut)
cráiniam
  del av ett ryggradsdjurs skelett som utgör huvudet

skallerorm /skˈalərˌuːrm/ (n, ut)
nathair shligreach

skallig /skˈalɪɡ/ (adj)
maol
  som har ringa eller inget hår på hjässan

skallning /skˈalnɪŋ/ (n, ut)
poc leis an gceann
  det att skalla

skallra /skˈalra/ (n, ut)
gligín
  leksak för spädbarn som fungerar på samma sätt som musikinstrument

skallra /skˈalra/ (v)
gligín
  göra ljud som en skallra, skramla, rassla

skalp /skˈalp/ (n, ut)
craiceann an chinn
  huvudsvål, ofta även med avseende på vidhängande hår

skam /skˈɑːm/ (n, ut)
náire
  djupt rotad känsla av att bli utsatt för allmän missaktning eller allmänt förakt (ofta med åtföljande känslor av mindervärdighet och blygsel); känsla av blygsel (och mindervärdighet) över att inte duga till eller förkastlig handling

skamlös /skˈamløːs/ (n)
dínáireach

skamma /skˈama/ (v)
adhnáire
  (försöka) få någon skämmas, att känna skam

skamsen /skˈamsən/ (adj)
is náir leat

skandinav /skˈandiːnˌav/ (n, ut)
Lochlannach

skandinavisk /skˈandiːnˌavɪsk/ (adj)
Lochlannach

skandinaviskt /skˈandiːnˌavɪskt/ (n)
Lochlannach

skandium /skˈandiːˌʉm/ (n, neut)
scaindiam

skans /skˈans/ (n, ut)
sconsa
  militär försvarsanläggning konstruerad i trä, sten eller i form av en jordvall

skapad /skˈɑːpad/ (adj)
-chruthach
  tillverkad, gjord, författad

skaplig /skˈɑːplɪɡ/ (adj)
réasúnta

skara /skˈɑːra/ (n, ut)
cuire

skarabé /skˌɑːrabˈeː/ (n, ut)
scarab

skarn /skˈɑːrn/ (n, neut)
meirdreach
  prostituerad, sköka, hora

skarpsill /skˈarpsɪl/ (n, ut)
bioránach
  en art (Sprattus sprattus) inom fiskfamiljen sillfiskar (Clupeidae); individ av arten skarpsill

skarpskytt /skˈarpsxyt/ (n, ut)
aimsitheoir
  person som är särskilt skicklig på att skjuta

skarv /skˈarv/ (n, ut)
síog
  en sammanfogning av två bitar av något material; en plats där två konsekutiva materialbitar möts
broigheall
  individ inom fågelfamiljen Phalacrocoracidae i ordningen pelikanfåglar

skarvyxa /skˈarvyːksˌa/ (n, ut)
tál

skata /skatˈa/ (n, ut)
snag breac, meaig
  en art (Pica pica) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten skata

skatbo /skˈatbuː/ (n, neut)
meaig
  fågelbo byggt av skator

skateboard /skˈɑːtəbˌuːard/ (n, ut)
clár scátála
  bräda med fyra hjul avsedd för att skejta

skatt /skˈat/ (n, ut)
cáin
  obligatorisk avgift, som skall betalas av fysiska personer och företag till myndigheter
taisce
  samlade dyrbarheter; samling av dyrbarheter

skattefri /skˈatːəfrˌiː/ (adj)
díolmhaithe ó cháin
  fri från skatt

skatteparadis /skˈatːəparˌadiːs/ (n, neut)
tearmann cánach

skava /skˈava/ (v)
cuimil
  skrapa, gnida; nöta; utöva friktion mot något

skavank /skˈavaŋk/ (n, ut)
neamhfhoirfeacht
  mindre skada eller fel

ske /sxˈeː/ (v)
rith le

sked /sxˈeːd/ (n, ut)
spúnóg

skedand /sxˈeːdand/ (n, ut)
spadalach tuaisceartach

skede /sxˈeːdə/ (n, neut)
ardán

skejta /sxˈɛjta/ (v)
clárscátáil
  åka skateboard eller longboard

skeleton /sxˈeːlətˌuːn/ (n)
creatlach
  en sport där man liggande på mage ska ta sig ned för en isbana så fort som möjligt

skelett /sxˈeːlət/ (n, neut)
creatlach
  fast, hård stomme som håller uppe högre stående djurs kroppar, och utgör en central del i rörelseapparaten

sken /sxˈeːn/ (n, neut)
bán-
  (starkt) ljus som lyser upp stor del av ett begränsat rum; överfört även om intensiva ansiktsuttryck
  intryck (som inte är felaktigt) som ger insikt om något
aithnid
  illusion, falskt intryck, som synes vara något annat än det verkligen är

skena /sxˈeːna/ (n, ut)
ráille
  långsmal anordning

skena /sxˈeːna/ (v)
bolta
  rusa okontrollerat (framåt), oftast om hästar och p.g.a. skrämsel, men även bildligt

skenbar /sxˈeːnbɑːr/ (adj)
dealramhach
  bara till synes verklig eller riktig; som inte är vad det tycks vara

skenbar magnitud /sxˈeːnbɑːr mˈaŋniːtˌʉd/ (n)
méid dhealraitheach

skenben /sxˈɛnbən/ (n, neut)
lorga
  ben i underbenet som sitter framför vadbenet.

skendöd /sxˈɛndøːd/ (n, ut)
plúchadh
  skenbar (felaktigt förmodad) död

skenhelig /sxˈɛnhəlˌɪɡ/ (adj)
bréagchráifeach
  som falskt uppger sig vara eller framställer sig vara from, gudfruktig eller moraliskt högtstående

skenhelighet /sxˈɛnhəlˌɪɡheːt/ (n, ut)
beannaíocht
  det att vara skenhelig

skenmanöver /sxˈɛnmanˌøːvər/ (n, ut)
athbhealach
  handling utförd i syfte att missleda

skepnad /sxˈɛpnad/ (n, ut)
amhailt
  (mystisk) gestalt
déanamh
  (uppenbarelse) form

skepp /sxˈɛp/ (n, neut)
corp na heaglaise
  större fartyg (enligt svensk definition över 24 meter)
  enskild del av ett fartyg
  endera av de delarna som uppstår när en byggnad delas längs längdaxeln med t.ex. kolonner eller pelare
long
  mindre typ av hylla, cirka 1-2 meter hög, för exponering av varor, ofta placerad i en bredare gång eller vid ett torg

skeppa /sxˈɛpa/ (v)
long
  transportera per båt

skeppare /sxˈɛparə/ (n, ut)
captaen
  befälhavare (kapten) på (mindre) fartyg (båt)

skeptiker /sxˈɛptiːkər/ (n, ut)
amhrasán

skeptisk /sxˈɛptɪsk/ (adj)
díchreidmheach
  tvivlande; misstrogen

skev /sxˈeːv/ (adj)
aontaobhach
  så beskaffad att riktningen eller formen varken är vinkelrät, parallell eller symmetrisk, som böjer av eller viker åt sidan

skick /sxˈɪk/ (n, neut)
bail
  utformning, gestaltning, beskaffenhet, ordning eller tillstånd vari någon eller något uppträder eller befinner sig; yttre gestalt eller utseende; sådant tillstånd att någon eller något är (eller icke är) i stånd att göra något eller duger (eller icke duger) till något
béasa
  personligt sätt att uppträda, bete eller uppföra sig
custam
  allmänt eller vedertaget bruk inom ett kollektiv av personer (land, samhälle, krets)

skicka /sxˈɪkːa/ (v)
cuir
  ordna så att något (t.ex. brev, paket) eller någon kommer från en plats till en annan
  slänga; skrota
  bete sig (socialt) korrekt, uppföra sig
  anpassa sig, foga sig
  passa sig, lämpa sig

skicklig /sxˈɪklɪɡ/ (adj)
in ann

skicklighet /sxˈɪklɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cumas
  det att vara skicklig

skida /sxˈiːda/ (n, ut)
scí
  redskap för fortskaffning som används för att glida fram över underlaget, exempelvis snö eller vatten, avsett att fästas under en fot eller fordonskropp
truaill
  fodral för kniv, svärd och liknande större eggvapen

skida /sxˈiːda/ (v)
scí
  åka skidor

skidlift /sxˈɪdlɪft/ (n, ut)
ardaitheoir sciála
  maskin – vertikal persontransportinstallation – som transporterar åkare uppför skidbackar

skidskytte /sxˈɪdsxytːə/ (n, neut)
dé-atlan

skiffer /sxˈɪfər/ (n, ut)
scláta
  metamorf bergart bestående av finkornigt klastiskt sediment

skifta /sxˈɪfta/ (v)
tráchtáil
  förändra sig från ett tillstånd till ett annat, förändras, förvandlas
deighilt
  fördela i delar, grupper eller avdelningar; fördela något mellan olika personer; särskilt fördela en egendom mellan flera delägare, fördela död persons kvarlåtenskap mellan arvingar; uppdela ett rum, utrymme eller område

skiftnyckel /sxˈɪftnykːəl/ (n, ut)
Sasanach
  inställbart verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar

skikt /sxˈɪkt/ (n, neut)
sraith

skild /sxˈɪld/ (adj)
difriúil
  som har delats
  frånskild, som tidigare varit i ett äktenskap (eller registrerat partnerskap)

skildring /sxˈɪldrɪŋ/ (n, ut)
dreachadh
  framställning

skilja /sxˈɪlja/ (v)
dealaigh

skiljaktighet /sxˈɪljaktˌɪɡheːt/ (n, ut)
difear
  det att vara skiljaktig, skillnad, olikhet (vanligen i åsikt)

skiljas /sxˈɪljas/ (v)
colscaradh
  upplösa sitt äktenskap

skilling /sxˈɪlɪŋ/ (n, ut)
scilling
  litet mynt, skiljemynt; äldre svenskt mynt, 1/48-del av en riksdaler, förkortas sk.

skillnad /sxˈɪlnad/ (n, ut)
difríocht
  det att två eller flera föremål är eller ter sig olika; mer specifikt om just de punkter på vilka dessa skiljer sig åt

skilsmässa /sxˈɪlsməsˌa/ (n, ut)
colscaradh

skimra /sxˈɪmra/ (v)
loinnir
  lysa svagt, särskilt med flämtande ljus

skina /sxˈiːna/ (v)
taitin
  lysa starkt, ge ifrån sig ett sken

skingra /sxˈɪŋra/ (v)
easraigh

skinka /sxˈɪŋka/ (n, ut)
liamhás
  den del av svin som motsvarar andra djurs stek; grisens bakdel

skinn /sxˈɪn/ (n, neut)
seithe
  hud med eller utan hår; även om garvat läder avsett för exempelvis möblemang och kläder med mera

skinna /sxˈɪna/ (v)
barr brutha
  flå skinnet av ett dött djur
feann
  kräva någon på pengar "in på bara skinnet"

skiss /sxˈɪs/ (n, ut)
sceitse
  utkast till ett större arbete (t ex till en målning)

skissa /sxˈɪsa/ (v)
graf
  rita ut de grundläggande linjerna och kurvorna vid framställandet av en teckning; skapa en skiss

skit /sxˈiːt/ (n)
cac
  avföring; smuts

skita /sxˈiːta/ (n, ut)
anas
  anus

skita /sxˈiːta/ (v)
cac
  göra sig av med avföring

skitig /sxˈiːtɪɡ/ (adj)
cáidheach
  som är täckt av smuts (”skit”)

skitsnack /sxˈɪtsnak/ (n, neut)
cacamas
  lögner, påhitt, sanningslösa påståenden

skitstövel /sxˈɪtstøːvəl/ (n, ut)
amadán
  person som beter sig mycket illa

skiva /sxˈiːva/ (n, ut)
ceirnín
  inspelning, till exempel av ett antal musikstycken, på ett gripbart föremål såsom en grammofonskiva eller CD-skiva, vanligtvis avsedd att säljas

skivling /sxˈɪvlɪŋ/ (n, ut)
agairg

skjorta /ɕˈuːta/ (n, ut)
léine

skjul /ɕˈʉl/ (n, neut)
bothán
  mindre och enklare byggnad som ofta används för förvaring; även illa bygd bostad

skjuta /ɕˈʉta/ (v)
scaoil
  avfyra projektil(er) från vapen
  träffa med en projektil från ett vapen

skjuta ihjäl /ɕˈʉta ˈɪjɛːl/ (v)
beangán

skjuta upp /ɕˈʉta ˈɵp/ (v)
aníos
  avfyra något uppåt

skjutning /ɕˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
lámhach
  det att skjuta

skjuts /ɕˈʉts/ (n, ut)
síob
  det att en person eller en grupp av personer, vanligen kostnadsfritt, av annan part blir transporterad (vanligen med bil) till en given plats enligt personens/gruppens önskemål

skjutsa /ɕˈʉtsa/ (v)
tiomáin
  ge någon skjuts; transportera, utföra transport

skjutvapen /ɕˈʉtvapən/ (n, neut)
arm tine
  fjärrvapen som avger skott (som skjuter, avlossar eller avfyrar iväg projektil eller stråle för verkan)

skjuva /ɕˈʉva/ (v)
bearr

sklera /sklˈeːra/ (n)
gealacán
  (exemplar av) ögats yttre hinna, som framtill övergår i hornhinnan (kornea)

sko /skˈuː/ (n, ut)
bróg
  (ofta hårdare) fotbeklädnad

skock /skˈɔk/ (n, ut)
iarnach
  obestämt antal människor eller djur i en oordnad grupp eller samling

skodon /skˈoːdɔn/ (n, neut)
coisbheart
  fotbeklädnad

skoflickare /skˈɔflɪkːˌarə/ (n, ut)
gréasaí
  skomakare, en som reparerar (flickar, lappar, lagar) skor

skog /skˈuːɡ/ (n, ut)
coill
  en sorts graf bestående av flera träd

skogsbrand /skˈɔɡsbrand/ (n, ut)
dóiteán foraoise

skogsduva /skˈɔɡsdʉvˌa/ (n, ut)
colm gorm

skogshuggare /skˈɔɡshɵɡˌarə/ (n, ut)
lománaí
  person som avverkar skogsträd

skogstjärn /skˈɔɡsxərn/ (n, ut)
turlach
  tjärn omvärvad av skog

skogsvetenskap /skˈɔɡsvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
cranneolaíocht
  läran om skogens utnyttjande och skogsråvarans förädling

skohorn /skˈuːhuːrn/ (n, neut)
ladar bróige

skoj /skˈuːj/ (n, neut)
spraoi
  sådant som är roligt

skoja /skˈuːja/ (v)
cleas
  skämta, gäcka

skojig /skˈuːjɪɡ/ (adj)
aiteas
  rolig, som ger välmående
greannmhar
  humoristisk

skola /skˈuːla/ (n, ut)
scoil
  institution för utbildning, i synnerhet av barn, och i synnerhet om det samhällssystem för ofta obligatorisk utbildning av barnen i ett givet lands befolkning eller om en enskild lokal institution i detta system
  byggnad avsedd att bedriva utbildning i

skolbarn /skˈɔlbɑːrn/ (n, neut)
páiste scoile

skolbok /skˈɔlbuːk/ (n, ut)
leabhar scoile
  bok som används i skolan

skolflicka /skˈɔlflɪkːˌa/ (n, ut)
cailín scoile
  flicka som /är i den åldern då flickor/ går i skola (främst grundskolan)

skolmatsal /skˈɔlmatsˌal/ (n, ut)
proinnteach

skolmästare /skˈɔlməstˌarə/ (n, ut)
reachtaire
  rektor, huvudlärare

skolpojke /skˈɔlpɔjkə/ (n, ut)
buachaill scoile
  pojke som /är i den åldern då pojkar/ går i skola (främst grundskolan)

skoluniform /skɔlˌɵniːfˈɔrm/ (n, ut)
éide scoile
  enhetlig klädsel som bärs obligatoriskt av skolelever

skolår /skˈuːloːr/ (n, neut)
bliain acadúil
  tidsperiod i samband med en skolas verksamhet som börjar i samband med höstterminens start (ofta i augusti) och slutar i samband med vårterminens slut (ofta i juni eller juli)

skomakare /skˈuːmakˌarə/ (n, ut)
gréasaí
  hantverkare som tillverkar (eller lagar) skor

skomakeri /skˈuːmakərˌiː/ (n, neut)
gréasaíocht
  tillverkning eller lagning av skor

skonare /skˈuːnarə/ (n, ut)
scúnar
  segelfartyg av västerländsk typ med stormasten som andra mast förifrån, riggat i huvudsak med snedsegel

skoningslös /skˈoːnɪŋslˌøːs/ (adj)
neamhthrócaireach

skonsam /skˈɔnsam/ (adj)
neamhdhíobhálach

skopa /skˈuːpa/ (n, ut)
ladar
  mindre eller större (halvklotformat) kärl med handtag, avsett att ösa med

skorpion /skˌuːrpɪˈuːn/ (n, ut)
scairp
  djur i ordningen (Scorpiones) tillhörande klassen spindeldjur (Scorpionidea) vars underkäkar är försedda med saxklor och en svansliknande, rörlig bakkropp som ytterst utrustats med en spetsig, krökt giftklo; individ av dessa djur
Scairp
  person född i stjärntecknet Skorpionen

skorsten /skˈɔʂtən/ (n, ut)
simléar
  vertikal rör (fristående eller inbyggt) för att leda bort rök

skosnöre /skˈɔsnøːrə/ (n, neut)
barriall
  snöre som används för att bättre (hårdare) fästa skor runt fötter, vanligtvis genom att snöret dras genom öglor på skons båda sidor och sedan knyts ihop i båda ändarna

skot /skˈuːt/ (n, neut)
leathanach
  lina att sköta segel med

skota /skˈuːta/ (v)
leathanach
  sträcka ett (segel med hjälp av ett) skot

skoter /skˈuːtər/ (n, ut)
scútar
  en typ av moped eller motorcykel med små hjul, vindskydd framför knäna och inbyggd motor

skotsk /skˈɔtsk/ (adj)
Albanach
  som rör den dialekt av (standard)engelska som talas i Skottland

skotsk gäliska /skˈɔtsk jˈɛːlɪskˌa/ (n)
Gaeilge na hAlban
  keltiskt språk, nära besläktat med iriska och som främst talas i Skottland

skotska /skˈɔtska/ (n, ut)
Albainis
  skotsk gäliska; ett keltiskt språk, nära besläktat med iriska, och som talas främst i Skottland
Béarla Albanach
  den dialekt av engelska som talas i Skottland

skotskt /skˈɔtskt/ (n)
fuisce na hAlban

skott /skˈɔt/ (n, neut)
urchar
  det som avskjuts med hjälp av någon form av vapen;
eascróg
  del av växt som oftast bär anlag till blommor eller blad
bulcaid
  skiljevägg på fartyg;

skotta /skˈɔtːa/ (v)
sluaisteáil
  medelst en skyffel eller dylikt flytta bort snö som ligger i vägen

skottdag /skˈɔtdɑːɡ/ (n, ut)
lá bisigh

skotte /skˈɔtːə/ (n, ut)
Albanach
  person, särskilt man, från Skottland

skottkärra /skˈɔtkərˌa/ (n, ut)
barra rotha
  vagn med ett hjul avsedd att skjutas av en människa

skottlossning /skˈɔtlɔsnˌɪŋ/ (n, ut)
lámhach
  det att någon skjuter med ett vapen, särskilt i samband med kriminell aktivitet

skottår /skˈɔtːoːr/ (n, neut)
bliain bhisigh

skral /skrˈɑːl/ (adj)
bocht
  underhaltig; som har (mycket) låg kvalitet

skrapa /skrˈɑːpa/ (n, ut)
léacht
  näsknäpp, tillrättavisning

skraplott /skrˈaplɔt/ (n, ut)
scríobchárta
  lott där eventuell vinst är dold bakom en yta som måste skrapas bort

skratt /skrˈɑːt/ (n, neut)
gáire
  det att skratta, skrattande; oregelbundet ljud producerat av en människas talorgan i syfte att delge en känsla av humor eller (mindre vanligt) stress

skratta /skrˈɑːtːa/ (v)
gáir
  visa uttryck för något man finner humoristiskt genom att producera oregelbundna ljud med talorganen

skrattmås /skrˈɑːtmoːs/ (n, ut)
droimneach beag

skrev /skrˈeːv/ (n, neut)
gabhal
  området mellan innanlåren (där könsorganen sitter)
  motsvarande område på ett par byxor där de delar sig till två byxben

skri /skrˈiː/ (n, neut)
scread
  skrik, vrål

skribent /skrˈiːbənt/ (n, ut)
scríbhneoir

skridsko /skrˈɪdskuː/ (n, ut)
sciata

skrift /skrˈɪft/ (n, ut)
teachtaireacht
  (längre) skriven text
admháil
  ett kyrkligt sakrament

skriftlig /skrˈɪftlɪɡ/ (adj)
scríofa

skriftställare /skrˈɪftstəlˌarə/ (n, ut)
scríbhneoir
  person som författar litteratur

skrik /skrˈiːk/ (n, neut)
scread

skrika /skrˈiːka/ (v)
béic
  med hjälp av hög och kraftig röst frambringa starka ljud

skrikhals /skrˈɪkhals/ (n, ut)
trumpadóir
  person som skriker mycket

skrinna /skrˈɪna/ (v)
sciata
  åka skridskor

skriva /skrˈiːva/ (v)
scríobh
  skapa ((en) text, exempelvis en artikel, uppsats, roman, novell, krönika, dikt etc.) för hand, med skrivmaskin eller ordbehandlare etc., exempelvis för publikation som en bok, tidning etc.

skriva ut /skrˈiːva ˈʉt/ (v)
clóbhuail
  med hjälp av en elektronisk skrivare få färg på ett papper, ofta svart text
urscaoil
  skriftligen avregistrera någon från inrättning

skrivare /skrˈiːvarə/ (n, ut)
clóire
  enhet för anslutning till dator, minneskort, digitalkamera, scanner etc. för pappersutskrift av digitalt dokument

skrivbok /skrˈiːvbuːk/ (n, ut)
leabhar nótaí

skrivbord /skrˈiːvbuːrd/ (n, neut)
deasc
  bord avsett för människor att sitta och arbeta vid, exempelvis med papper och penna eller en dator
  bakgrunden i ett operativsystems grafiska gränssnitt, det som visas bakom fönstren

skrivbordsdator /skrˈiːvbuːrdsdˌɑːtɔr/ (n, ut)
ríomhaire deisce
  stationär dator gjord för att stå på ett skrivbord

skrivbordsunderlägg /skrˈiːvbuːrdsˌɵndərlˌɛɡ/ (n, neut)
páipéar balla
  plastskiva som läggs på skrivbord i dekorativt eller skyddande syfte
  bakgrundsbild på skrivbordet

skriven /skrˈiːvən/ (adj)
scríofa
  författad

skrivfel /skrˈiːvfəl/ (n, neut)
botún cló
  fel vid skrivning

skrivmaskin /skrˌiːvmasxˈiːn/ (n, ut)
clóscríobhán
  (äldre) enklare apparat för att via inmatning från ett mekaniskt tangentbord trycka bokstäver och andra tecken på papper

skrivning /skrˈiːvnɪŋ/ (n, ut)
scríbhneoireacht
  det att skriva
  sätt att skriva

skrivregel /skrˈiːvreːɡˌɛl/ (n, ut)
treoir stíle
  samling av enskilda regler till ett dokument (handbok, guide)

skrockfull /skrˈɔkfɵl/ (adj)
piseogach
  som tror på skrock

skrot /skrˈuːt/ (n, ut)
urchar
  (historiskt) ammunition bestående av metallkulor eller mindre metallfragment

skrota /skrˈuːta/ (v)
fuílleach
  göra av med genom att omvandla något till skrot
criadóir
  fördriva tid utan ett bestämt mål

skrov /skrˈuːv/ (n, neut)
cabhail
  (skelett av) bål eller kropp hos djur

skrubbskädda /skrˈɵbsxədˌa/ (n, ut)
leadhbóg

skrud /skrˈʉd/ (n, ut)
gúna
  praktfull dräkt som används vid festliga tillfällen eller högtidliga ceremonier; även överfört

skruv /skrˈʉv/ (n, ut)
scriú
  gängad liten metallstav, med en ände vanligen spetsig och den andra försedd med någon form av förtjockning (benämnd huvud)

skruva /skrˈʉva/ (v)
scriú
  vrida skruv
bí ag lúbarnaíl
  vrida för att orsaka viss effekt

skruvmejsel /skrˈɵvməjsəl/ (n, ut)
scriúire
  handverktyg som används för att skruva fast och loss skruvar

skruvnyckel /skrˈɵvnykːəl/ (n, ut)
freang
  verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar.

skrynkla /skrˈyŋkla/ (n, ut)
furca
  veck, ojämnhet (i en yta som annars borde vara slät)

skrynkla /skrˈyŋkla/ (v)
furca
  göra skrynklig, åsamka skrynklor
  bli skrynklig, få skrynklor

skryt /skrˈyːt/ (n, neut)
braig
  skrytsamt yttrande eller beteende

skryta /skrˈyːta/ (v)
braigeáil
  (i alltför stor utsträckning) tala om hur bra man själv är

skrytmåns /skrˈytmoːns/ (n, ut)
bladhmaire
  person som skryter (för) mycket

skrytsam /skrˈytsam/ (adj)
mórfhoclach
  som skryter mycket

skrytsamhet /skrˈytsamhˌeːt/ (n, ut)
mórtas
  det att vara skrytsam; det att skryta mycket

skräck /skrˈɛk/ (n, ut)
eagla
  stark känsla av akut rädsla

skräckinjagande /skrˈɛkːɪnjˌaɡandə/ (adj)
scanrúil

skräddare /skrˈɛdarə/ (n, ut)
táilliúir
  (manlig) person som yrkesmässigt syr eller lagar kläder

skräll /skrˈɛl/ (n, ut)
meath-thinneas
  sensation, överraskning, oväntat resultat

skrämma /skrˈɛma/ (v)
cuir eagla ar
  göra rädd

skrämmande /skrˈɛmandə/ (adj)
scanrúil
  som orsakar rädsla

skrämsel /skrˈɛmsəl/ (n, ut)
scanradh
  det att bli skrämd eller förskräckt, eller förhindra skräcken.

skränfock /skrˈɛnfɔk/ (n, ut)
trumpadóir
  gaphals, skrikhals

skränka /skrˈɛŋka/ (v)
foireann
  böja ut sågtänder växelvis åt ena och andra hållet

skräp /skrˈɛːp/ (n, neut)
bruscar
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges

skräpa ner /skrˈɛːpa nˈeːr/ (v)
ál

skräpmat /skrˈɛpmat/ (n, ut)
mearbhia
  ohälsosam mat som innehåller få näringsämnen och bara mättar för stunden, ofta med höga halter mättat fett

skräppost /skrˈɛpɔst/ (n, ut)
turscar

skrå /skrˈoː/ (n, neut)
cuallacht
  yrkeskår eller gille, ofta sammanslaget med namnet på ett hantverk eller yrke; i överförd betydelse också om samfund och brödraskap

skråma /skrˈoːma/ (n, ut)
scríob
  rispa i huden, sår, skavsår

skröplig /skrˈœplɪɡ/ (adj)
aibrisc
  svag, klen, bräcklig

skuffelse /skˈɵfəlsə/ (n, ut)
díomá

skugga /skˈɵɡa/ (n, ut)
scáth
  mörkare (och ofta svalare) område (än omgivningen) som förekommer på motsatt sida av ett föremål med utgångspunkt från en ljuskälla (ofta solen)

skuld /skˈɵld/ (n, ut)
ciontacht
  (lånad) penningsumma som man är skyldig att betala (tillbaka)
  det att (medvetet) vara orsak (till något som är fel, dåligt eller olagligt), ansvar för en felaktig, dålig eller olaglig handling
  handling som anses stå i strid med kristen eller annan religiös förkunnelse
  uppgifter och arbetsmoment som borde ha utförts men inte blivit gjorda

skulderblad /skˈɵldərblˌɑːd/ (n, neut)
slinneán
  plant, trekantigt ben i skuldra

skuldkänsla /skˈɵldɕənslˌa/ (n, ut)
ciontacht

skuldra /skˈɵldra/ (n, ut)
gualainn

skulptera /skˈɵlpteːrˌa/ (v)
dealbhaigh
  forma bilder; forma till skulptur

skulptur /skˈɵlptʉr/ (n, ut)
dealbhóireacht
  konstverk i tre dimensioner

skulptör /skˈɵlptøːr/ (n, ut)
dealbhóir
  konstnär som är specialiserad på att skapa tredimensionella föremål såsom skulpturer, statyer och reliefer; person som skulpterar

skum /skˈʉm/ (adj)
doilbhir
  dåligt upplyst
foscúil
  misstänkt eller med dolda eller tveksamma motiv

skum /skˈʉm/ (n, neut)
cúr

skumgummi /skˈɵmɡɵmˌiː/ (n, neut)
cúr
  material för stoppning av madrasser och liknande

skummig /skˈɵmɪɡ/ (adj)
sobalach
  täckt av skum

skumögd /skʉmˈœɡd/ (adj)
caoch
  med svag syn

skunk /skˈɵŋk/ (n, ut)
scúnc
  individ från däggdjursfamiljen skunkar (Mephitidae)

skur /skˈʉr/ (n, ut)
cith
  plötsligt, kortvarigt regn
rois
  stor mängd, svärm

skurk /skˈɵrk/ (n, ut)
bithiúnach

skurkaktig /skˈɵrkɑːktˌɪɡ/ (adj)
bithiúnta
  lömsk och bedräglig; som en skurk

skurkstat /skˈɵrkstat/ (n, ut)
stát bradach
  stat vars politik anses hota världsfreden

skvaller /skvˈalər/ (n, neut)
scéalaíocht

skvallerbytta /skvˈalərbˌytːa/ (n, ut)
ráflálaí

skvallra /skvˈalra/ (v)
scéalaíocht
  i hög omfattning för olika personer berätta irrelevanta påståenden om andra personer
  berätta något för någon trots att detta i någon mening inte anses lämpligt

skvär /skvˈɛːr/ (n, ut)
cearnóg
  liten öppen plats i en stad, litet torg, plantering

skvätta /skvˈɛtːa/ (n, ut)
caislín
  en viss art inom fågelfamiljen tättingar

sky /sxˈyː/ (n, ut)
scamall
  moln, ofta ett tunt och ljust sådant; molnliknande töcken, dis
spéir
  himmel, som den scen på vilken vädret äger rum
anlann
  saft ur kött som steks, sorts klar sås

skyblå /sxˈybloː/ (adj)
spéirghorm
  ljust blå

skydd /sxˈyd/ (n, neut)
anacal
  försvarande; skyddande
  föremål som ser till att något eller någon behålls i nuvarande tillstånd, det vill säga inte kommer till skada, stjäls eller liknande

skydda /sxˈyda/ (v)
ainic

skyddshelgon /sxˈydshəlɡˌɔn/ (n, neut)
éarlamh
  helgon som skyddar (t.ex. en yrkesgrupp)

skyddsomslag /sxˈydsɔmslˌɑːɡ/ (n, neut)
léine
  papper (omslag) runt pärmarna på en inbunden bok

skyddsängel /sxˈydsəŋəl/ (n, ut)
aingeal coimhdeachta
  ängel som skyddar (en person)

skyfall /sxˈyːfal/ (n, neut)
maidhm bháistí

skygg /sxˈyɡ/ (adj)
faiteach
  blyg, osäker tillsammans med andra, som skyr andra människor (t.ex. främlingar eller personer av motsatt kön)

skyhög /sxˈyːhøːɡ/ (adj)
as cuimse ard

skyla /sxˈyːla/ (v)
araoid
  dölja, hölja; gömma

skyldig /sxˈyldɪɡ/ (adj)
ciontach
  som begått ett brott, eller något annat som (vanligen) anses negativt

skyldighet /sxˈyldɪɡhˌeːt/ (n, ut)
dualgas

skylla /sxˈyla/ (v)
a
  kasta skulden på någon

skylt /sxˈylt/ (n, ut)
fógra
  platta (formad som en geometrisk figur) med information

skyltdocka /sxˈyltdɔkːˌa/ (n, ut)
mainicín
  docka som ställs upp i skyltfönster

skyltfönster /sxyltfˈœnstər/ (n, neut)
fuinneog

skymf /sxˈymf/ (n, ut)
tarcaisne
  förolämpning, kränkning, hån

skymfa /sxˈymfa/ (v)
aithisigh
  förolämpa

skymma /sxˈyma/ (v)
coisc
  göra osynlig(t) genom att blockera eller vara (i vägen) framför
ísligh
  fördunkla, dölja

skymning /sxˈymnɪŋ/ (n, ut)
clapsholas

skymta /sxˈymta/ (v)
spléachadh
  (transitivt) se (något) otydligt eller flyktigt, men tillräckligt tydligt så att man kan vara ganska säker på vad det är

skynda /sxˈynda/ (v)
éascaigh
  försöka ta sig fram fort; göra något snabbt

skynke /sxˈyŋkə/ (n, neut)
araoid
  stort, enkelt och tunt tygstycke, särskilt sådant som används för att skydda eller dölja något (förhänge) eller som klädesplagg (tunn rock)

skyskrapa /sxˈyskrapˌa/ (n, ut)
teach spéire, ilstórach
  mycket hög byggnad

skysås /sxˈyːsoːs/ (n, ut)
súlach
  sås som tillagas av steksky (vanligen från det som såsen serveras till)

skytisk /sxˈyːtɪsk/ (adj)
Scitiach
  hörande till det antika folkslaget skyter och landet Skytien

skytt /sxˈyt/ (n, ut)
gunnadóir
  person som ägnar sig åt skytte; person som skjuter
Saighdeoir
  person född i Skyttens stjärntecken
  en som skjuter d.v.s. avlossar ett skott i T.ex. fotboll, innebandy, ishockey m.fl.

skyttegrav /sxˈytːəɡrˌav/ (n, ut)
díog
  dike i vilket soldater kan gömma sig och skjuta från utan att själva bli träffade av fienden

skägg /sxˈɛɡ/ (n, neut)
féasóg, meigeall
  ansiktsbehåring, i synnerhet på haka och kinder hos män

skäggdopping /sxˈɛɡdɔpˌɪŋ/ (n, ut)
foitheach mór

skäggig /sxˈɛɡɪɡ/ (adj)
féasógach
  full av skägg; som det växer skägg från

skägglös /sxˈɛɡløːs/ (adj)
amhulchach

skäggprydd /sxˈɛɡpryd/ (adj)
féasógach

skäggstubb /sxˈɛɡstɵb/ (n, ut)
snab
  kort, grov, ansiktsbehåring

skäkta /sxˈɛkta/ (n, ut)
bruíon
  armborstpil

skäl /sxˈɛːl/ (n, neut)
ábhar
  anledning, orsak, grund
sil
  ställe där förgrening sker
  den öppning mellan de längsgående trådarna (varpen) där skytteln löper fram och tillbaka

skälig /sxˈɛːlɪɡ/ (adj)
ciallmhar

skäll /sxˈɛl/ (n, neut)
amhastraigh
  det ljud en hund frambringar via munnen, hundskall

skälla /sxˈɛla/ (n, ut)
clog
  liten öppen klocka som hängs under halsen på husdjur för att kunna lokalisera det

skälla /sxˈɛla/ (v)
amhastraigh
  avge det ljud en hund frambringar: vov

skälla ut /sxˈɛla ˈʉt/ (v)
sceamh ar

skällsord /sxəlsˈɔrd/ (n, neut)
achasán

skälva /sxˈɛlva/ (v)
creath
  skaka häftigt: med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen

skälvning /sxˈɛlvnɪŋ/ (n, ut)
crith
  det att skälva

skämma /sxˈɛma/ (v)
aicseam
  vanställa, vanpryda, misskläda; fördärva eller förstöra

skämma bort /sxˈɛma bˈɔrt/ (v)
aicseam
  göra någon bortskämd genom att ge för mycket hjälp, gåvor eller tjänster

skämmas /sxˈɛmas/ (v)
an
  må dåligt emedan man anser sig ha handlat /moraliskt/ fel, t ex om man gjort någon annan person ledsen eller om man begått ett misstag som orsakat besvär för andra, speciellt om misstaget var "pinsamt"; känna skam

skämt /sxˈɛmt/ (n, neut)
cleas
  handling eller yttrande med syfte att vara humoristisk och kanske t.o.m. få andra att reagera känslomässigt, t.ex. genom skratt
  något som inte förtjänar att tas på allvar

skämta /sxˈɛmta/ (v)
cleas

skända /sxˈɛnda/ (v)
truailligh
  bringa skam eller vanära över någon eller något

skäppa /sxˈɛpa/ (n, ut)
buiséal

skär /sxˈɛːr/ (n, neut)
sceir
  klippa eller mindre klippö som höjer sig blott en liten bit över vattnet

skära /sxˈɛːra/ (n, ut)
corrán
  handverktyg för att bl.a. skörda vete

skära upp /sxˈɛːra ˈɵp/ (v)
bain
  skära av och lyfta upp; t.ex. skörda en gröda, skivor av en stek
rois
  öppna genom att skära; t.ex. sidorna i en bok, öglorna i plysch, en kropp under obduktion

skärande /sxˈɛːrandə/ (adj)
gearrthóireacht
  som skär;
garg
  (bildligt, ofta om ljud) som gör ont som om det skar i en

skärbräda /sxˈɛrbrɛːdˌa/ (n, ut)
clár aráin

skärgård /sxˈɛːrɡoːrd/ (n, ut)
oileánra

skärkniv /sxˈɛrkniːv/ (n, ut)
gabhar
  en fiskart (Pelecus cultratus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

skärm /sxˈɛrm/ (n, ut)
scáileán
  bildskärm, dator- eller TV-skärm
  en viss vy som visas på en bildskärm
  tunt föremål som bilder projiceras på
  ofta tunn anordning som placeras mellan något störande och det man önskar skydda, exempelvis mot insyn, starkt ljus eller buller

skärmsläckare /sxˈɛrmsləkːˌarə/ (n, ut)
spárálaí scáileáin
  datorprogram som, ofta visandes visuellt tilltalande bilder, körs när datorn varit inaktiv ett visst antal minuter

skärning /sxˈɛrnɪŋ/ (n, ut)
gearrthóireacht
  ställe där en väg eller järnväg eller dylikt ligger i ett dike nedanför terrängens omgivande eller ursprungliga yta

skärp /sxˈɛrp/ (n, neut)
buille
  bälte; en rem av tyg eller läder som binds om midjan för att hjälpa till att hålla uppe byxorna eller hålla ihop en kappa eller en rock

skärpa /sxˈɛrpa/ (v)
faobhraigh
  vässa, göra vassare

skärra /sxˈɛra/ (v)
scanradh
  skrämma upp, oroa

skärsnäppa /sxˈɛʂnəpˌa/ (n, ut)
gobadán cosbhuí

skärtorsdag /sxˈɛtɔʂdˌɑːɡ/ (n, ut)
Déardaoin Mandála
  kristen högtidsdag som infaller torsdagen före påsk; som firas till minnet av Jesu sista måltid tillsammans med sina lärjungar då han före måltiden tvättade deras fötter och under måltiden instiftade nattvarden; en reningsdag inom romersk-katolska kyrkan då botgörare förr renades och återupptogs i kyrkan

skärva /sxˈɛrva/ (n, ut)
scealp
  bit av sönderslaget glas eller annat hårt material
boim
  brottstycke av något

skäva /sxˈɛːva/ (n, ut)
cáith
  del av vedartad halm från strå av lin; avfall vid linberedning, mest i plural

skåda /skˈoːda/ (v)
cathais
  betrakta, se

skådespel /skˈoːdəspˌeːl/ (n, neut)
dráma
  teaterföreställning (framförandet), cirkuskonster, spektakel
  teaterpjäs (det skrivna dramat)

skådespelare /skˈoːdəspˌeːlarə/ (n, ut)
aisteoir
  person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

skådespeleri /skˈoːdəspˌeːlərˌiː/ (n, neut)
aisteoireacht
  teaterkonster, handlingen att spela teater

skådespelerska /skˈoːdəspˌeːləʂkˌa/ (n, ut)
aisteoir mná
  skådespelare av kvinnligt kön

skål /skˈoːl/ (interjection)
sláinte
  utrop varpå man dricker tillsammans

skål /skˈoːl/ (n, ut)
babhla, cuach
  mindre uppåt öppet kärl, ofta av porslin eller glas och med platt undersida för placering på plan yta, ofta i syfte att hålla mat (ofta godsaker) eller andra mindre föremål på ett bord

skåla /skˈoːla/ (v)
tósta
  utbringa en skål

skåp /skˈoːp/ (n, neut)
almóir
  slutet förvaringsutrymme med vertikal dörr

skåpbil /skˈoːpbiːl/ (n, ut)
veain
  paketbil, lite större bil (inte helt olik en vanlig personbil) med stort förvaringsutrymme (helt inuti bilen) baktill, vilket nås från (oftast två) skåpdörrar baktill på fordonet, eller via dörrar på sidan av fordonet, typiskt med två säten framtill och resten av fordonet reserverat till förvaringsutrymmet

sköka /sxˈøːka/ (n, ut)
drúth
  prostituerad kvinna

sköld /sxˈœld/ (n, ut)
sciath
  ett på framsidan ofta något konvext skyddsvapen bestående av en skiva eller platta av något hårt material
  huvudbeståndsdelen i ett heraldiskt vapen på vilken sköldmärken placeras; vapensköld

skölda /sxˈœlda/ (v)
sciath

sköldkörtel /sxˈœldkˈœtəl/ (n, ut)
faireog thíoróideach
  endokrin (hormonproducerande) körtel (glandula thyreoidea) som sitter i halsen, strax nedanför struphuvudet, och som producerar tyreoideahormoner (trijodtyronin (T3) och tyroxin (T4)) och kalcitonin

sköldpadda /sxˈœldpadˌa/ (n, ut)
turtar
  en reptil med ett skyddande skal som täcker större delarna av kroppen, och som kan leva antingen i vatten eller på land, beroende på art

skön /sxˈøːn/ (adj)
compordach
  med en tilltalande (fysisk) känsla, angenäm
dathúil
  vacker
deas
  tilltalande om företeelser och situationer
  cool, häftig, tuff
  dum, korkad

skönhet /sxˈœnheːt/ (n, ut)
ainnir
  det att vara skön eller vacker; föremål som uppfattas som vackert
  kvinna som uppfattas som vacker

skönhetsbehandling /sxˈœnhətsbəhˌandlɪŋ/ (n, ut)
ainnir
  kosmetisk behandling för att förbättra eller bevara en persons, ofta kvinnas, utseende

skönhetstävling /sxˈœnhətstˌɛvlɪŋ/ (n, ut)
comórtas áilleachta

skönlitteratur /sxˈœnlɪtːˌeːratˌʉr/ (n, ut)
ficsean
  litteratur som berättar en inte nödvändigtvis verklig historia i syfte att underhålla eller väcka diskussion

skönmåla /sxˈœnmoːlˌa/ (v)
bladair
  framställa som bättre än i verkligheten, ge en alltför fördelaktig eller positiv bild av

skör /sxˈøːr/ (adj)
briosc
  ömtålig, som lätt kan gå i bitar eller gå av

skörbjugg /sxˈœrbjɵɡ/ (n, ut)
scorbach
  sjukdom som orsakas av brist på C-vitamin

skörd /sxˈœrd/ (n, ut)
fómhar
  processen att ta tillvara på odlad växtlighet för användning
  odlad växtlighet som har insamlats för användning
  det att möta framgång

skörda /sxˈœrda/ (v)
bain

skörhet /sxˈœrheːt/ (n, ut)
leochaileacht
  det att vara skör

sköta /sxˈøːta/ (v)
bainistigh
  (ofta följt av ordet om) (på ett gott sätt) ta hand om eller ta vara på
iompair
  göra som man får eller blir påbjuden

sköterska /sxˈøːtəʂkˌa/ (n, ut)
buime
  sjuksköterska

skötevän /sxˈøːtəvˌɛːn/ (n)
cara cnis

skötsel /sxˈœtsəl/ (n, ut)
aire
  tillsyn av någon eller något, och vid behov behandling eller underhåll

slackt /slˈakt/ (adv)
leibideach
  avledning till adjektivet slack

sladd /slˈad/ (n, ut)
ruóg
  elkabel eller elledning; i de flesta fall en trådliknande kabel eller vajer avsedd att leda elektricitet till en apparat eller maskin för att försörja den med (elektrisk) energi

sladder /slˈadər/ (n, neut)
scéalaíocht
  skvaller, löst prat (om andra personer)

slafsig /slˈafsɪɡ/ (adj)
anaireach
  som saknar styvhet

slag /slˈɑːɡ/ (n, neut)
buille
  hård träff mot någon eller något (ofta av hand eller föremål i handen)
bomaite
  en kort tidsrymd
sórt
  en variant
bóna
  den del av kavajen nedanför kragen som är framvikt på bröstet
cath
  en militär konfrontation

slaga /slˈɑːɡa/ (n, ut)
súiste
  en sorts enkelt gammalt tröskverktyg

slagfalk /slˈɑːɡfalk/ (n, ut)
fabhcún lanner
  en fågelart (Falco biarmicus)som ingår i familjen falkfåglar (Falconidae); individ av denna art

slagfält /slˈɑːɡfəlt/ (n, neut)
blár catha
  fält (plats) där ett slag äger rum

slagg /slˈaɡɡ/ (n)
cacamas
  restprodukt vid malmsmältning

slagsmål /slˈɑːɡsmoːl/ (n, neut)
afrasc

slagträ /slˈɑːɡtrɛː/ (n, neut)
amadáinín
  klubba som används av slagmannen för tillslag av boll

slagverk /slˈɑːɡvərk/ (n, neut)
cnaguirlis
  samlingsnamn för musikinstrument som man skall slå på, antingen med handen eller med ett verktyg (t.ex. en trumpinne), för att få fram det önskade ljudet

slagverkare /slˈɑːɡvərkˌarə/ (n, ut)
cnagcheoltóir
  musiker på slagverk

slakt /slˈakt/ (n)
eirleach
  det att slakta

slakta /slˈakta/ (v)
eirleach
  döda djur för att ha som mat

slaktare /slˈaktarə/ (n, ut)
búistéir
  person som slaktar

slaktmånad /slˈaktmoːnˌad/ (n, ut)
deireadh fómhair
  oktober, oktobermånad

slam /slˈɑːm/ (n)
láib
  bottenfällning, sörja, mörja

slampa /slˈampa/ (n, ut)
striapach

slang /slˈaŋ/ (n, ut)
píobán
  böjligt rör, vanligen av plast eller gummi

slank /slˈaŋk/ (adj)
caol
  smal

slankhet /slˈaŋkheːt/ (n, ut)
caoile
  det att vara slank

slant /slˈant/ (n, ut)
bonn
  mynt

slapp /slˈap/ (adj)
anábhailleach
  lat, som inte orkar eller är villig att utföra arbete eller hjälpa till

slappa /slˈapa/ (v)
lig do scíth
  vara overksam, ta det lugnt

slapphet /slˈapheːt/ (n, ut)
aimhleisce
  det att vara slapp

slappna av /slˈapna ɑːv/ (v)
lig do scíth
  lugna ner sig, koppla av, bli mindre spänd

slapptask /(en)slˈaptask(sv)/ (n, ut)
giolla na leisce
  oföretagsam person som föredrar att slappa framför viktigare sysslor

slarv /slˈarv/ (n, neut)
leibideacht
  det att något inte görs tillräckligt noggrant, t.ex. av lathet, tidsbrist eller ovarsamhet

slarvig /slˈarvɪɡ/ (adj)
anaireach
  inte noggrann eller genomtänksam; som slarvar (relativt mycket)
  gjord utan noggrannhet eller genomtänksamhet

slask /slˈask/ (n, neut)
flichshneachta

slav /slˈɑːv/ (n, ut)
Slavacha
  person som kan associeras till en slavisk folkgrupp

slavarbete /slˈavarbˌeːtə/ (n, neut)
sclábhaíocht
  arbete utfört av slavar

slaveri /slˈɑːvərˌiː/ (n, neut)
sclábhaíocht

slavisk /slˈɑːvɪsk/ (adj)
Slavach
  som rör folkgruppen slaver eller dess språk språk
moghach
  som har att göra med slaveri, tvång eller tvångsmässighet; som liknar slavars typiska beteende

slaviskt /slˈɑːvɪskt/ (n)
Slavacha

slemhinna /slˈɛmhɪnˌa/ (n, ut)
scannán ronnach
  slemtäckt hinna av epitel och underliggande bindväv vilken täcker kroppslig hålighet eller kanal

slentrian /slˈɛntriːˌan/ (n, ut)
béas

slick /slˈɪk/ (n, neut)
ligh
  rörelse där tungan dras emot något

slicka /slˈɪkːa/ (v)
ligh
  dra tungan längs något, speciellt för att få i sig vätska från föremålets yta

slickepinne /slˈɪkːəpˌɪnə/ (n, ut)
líreacán

slickepott /slˈɪkːəpˌɔt/ (n, ut)
spadal
  köksredskap med plastblad som används för att skrapa ur de sista smetresterna ur en bunke

slida /slˈiːda/ (n, ut)
faighin
  vagina
  fodral till dolk, kniv, svärd, värja och dylikt, främst buren med gehäng i bälte

slidkrans /slɪdkrˈans/ (n, ut)
dlaoi
  krans av slemhinneveck omkring en centimeter innanför slidans mynning

slinga /slˈɪŋa/ (n, ut)
dol
  krök, vindling, ögla

slingra /slˈɪŋra/ (v)
bí ag lúbarnaíl
  försöka undvika att ta ansvar för konsekvenserna av sitt handlande

slinka /slˈɪŋka/ (n, ut)
abarlach

slinka /slˈɪŋka/ (v)
fo-ghúna
  omärkligt förflytta sig

slinta /slˈɪnta/ (v)
sleamhnaigh
  plötsligt förlora fotfästet

sliper /slˈiːpər/ (n, ut)
fáinne cluaise simplí
  underlag (bjälke eller balk av betong eller järn) varpå ett järnvägsspårs skenor fästes

slipfas /slˈɪpfas/ (n, ut)
faobhar beibhealta
  den fas (kant) intill en egg som slipstenen bearbetar

slipmassa /slˈɪpmasˌa/ (n, ut)
garr
  mekanisk massa som framställs genom att ved slipas ned mot en (grov) slipsten

slippa /slˈɪpa/ (v)
seachain
  inte behöva göra något eller stå ut med något som man inte vill göra eller på annat vis tycker illa om

slipprig /slˈɪprɪɡ/ (adj)
sciorrach
  hal

slips /slˈɪps/ (n, ut)
carbhat
  avlångt klädesplagg som vanligen för affärsverksamhet eller finare tillställningar uppklädda eller av vikt ansedda män och pojkar knyter fast runt halsen så att det hänger över bröstet i utsmyckningssyfte snarare än något praktiskt syfte

slira /slˈiːra/ (v)
sníomh
  glida, sladda; glida utan att få fäste på körbanan
fo-ghúna
  glida; glida mot axel eller drivrem utan att få fäste

slit /slˈiːt/ (n, neut)
sclábhaíocht
  mycket hårt arbete eller stort ansträngning; det att slita

slita /slˈiːta/ (v)
freang
  rycka och dra hårt
caith
  nöta genom långvarig användning; så småningom skada, göra oanvändbar eller förstöra
sclábhaíocht
  arbeta hårt; anstränga sig väldigt mycket

slitage /slˈiːtɑːɡə/ (n, neut)
caith

slitstark /slˈɪtstark/ (adj)
buanfasach
  tålig, som inte går sönder lätt vid (fysisk) användning; som tål mycket

sloke /slʊkˈeː/ (n, neut)
glasarnacht
  någon av de växtarter som hör till släktet sloken (Porphyra) i divisionen rödalger (Rhodophyta)

slopa /slˈuːpa/ (v)
fuílleach

slott /slˈɔt/ (n, neut)
cathair
  påkostad stor och praktfull byggnad, ofta av sten och ägd av kungligheter eller staten, numera även större privatägd herrgårdsbyggnad

slovak /slˈoːvak/ (n, ut)
Slóvacach

slovakisk /slˈoːvakˌɪsk/ (adj)
Slóvacach

slovakiska /slˈoːvakˌɪska/ (n, ut)
Slóvaicis
  språk som talas i Slovakien

sloven /slˈoːvən/ (n, ut)
Slóivéanach

sloveniska /slˈoːvənˌɪska/ (n)
Slóivéinis
  språk som talas i Slovenien

slovensk /slˈoːvənsk/ (adj)
Slóivéanach

slovenska /slˈoːvənskˌa/ (n, ut)
Slóivéinis
  ett slaviskt språk som främst talas i Slovenien
  kvinna från Slovenien

sluddra /slˈɵdra/ (v)
aithisigh
  tala mycket otydligt och svårförståeligt med dålig artikulation

slug /slˈʉɡ/ (adj)
bradach
  skicklig på att nå sina mål genom att utnyttja sina gåvor och finna okonventionella lösningar på problem; ofta ett mått av bedräglighet underförstått

sluka /slˈʉka/ (v)
alp
  svälja något stort, ofta i princip utan att tugga

slumpmässig /slˈɵmpməsˌɪɡ/ (adj)
fánach
  som beror på chans

slunga /slˈɵŋa/ (n, ut)
crann tabhaill
  okomplicerat kastredskap som är avsett för att skjuta iväg projektiler
lártheifneoir
  centrifug för honung

slunga /slˈɵŋa/ (v)
spallaíocht
  kasta snabbt och våldsamt

slurk /slˈɵrk/ (n, ut)
bolgam

sluss /slˈɵs/ (n, ut)
glas
  vattenbassäng mellan två grindar med variabelt vattenstånd som används för att lyfta och sänka båtar och fartyg mellan olika vattennivåer

slut /slˈʉt/ (n, neut)
aidhm
  där något (i tid eller rum) upphör eller når en gräns; den sista delen av t ex en bok, en film, en sträcka, en kedja, en process

sluta /slˈʉta/ (v)
stad
  upphöra med handling som utförs just nu
  upphöra med en vana
dún
  stänga (om en dörr, lucka eller liknande)

sluta fred /slˈʉta frˈeːd/ (v)
cineál

sluta upp /slˈʉta ˈɵp/ (v)
coisc
  upphöra
dlúthaigh
  samlas, ansluta sig

slutare /slˈʉtarə/ (n, ut)
comhla
  del av en kamera som tillåter att ljus når den ljuskänsliga ytan som registrerar bilden

sluten /slˈʉtən/ (adj)
druidte
  fåordig, förtegen
  ; stängd, avgränsad
  sådan att varje randpunkt tillhör mängden
  om en operator som verkar på en mängd, så att resultatet alltid tillhör denna mängd
  om en yta som saknar rand men har ändlig storlek

slutföra /slˈʉtføːrˌa/ (v)
críochnaigh
  utföra de sista delarna i en arbetsuppgift, ett projekt eller liknande, så att inget mer återstår att göra med uppgiften (projektet)

slutgiltig /slˈʉtjɪltˌɪɡ/ (adj)
ceannchluiche
  som inte kommer att ändras någon mer gång (som är den sista versionen av något, den som kommer att användas)

slutlig /slˈʉtlɪɡ/ (adj)
ceannchluiche

slutligen /slˈʉtlɪɡˌɛn/ (adv)
i ndeireadh na dála

slutta /slˈɵtːa/ (v)
maig
  luta nedåt

slyna /slˈyːna/ (n, ut)
abarlach

släcka /slˈɛkːa/ (v)
múch
  göra så att något slutar att brinna; få att slockna
cas as
  göra så att en lampa slutar att lysa; få att slockna
cosc
  stilla något, få något att upphöra (särskilt om törst)

slägga /slˈɛɡa/ (n, ut)
ord
  tyngre handverktyg som liknar hammare fast tyngre och som används t.ex. för att slå ner stolpar i jorden
casúr
  kast­redskap

släkt /slˈɛkt/ (adj)
gaolmhar
  som tillhör samma släkt

släkt /slˈɛkt/ (n, ut)
dream
  personer som har en gemensam härstamning

släkte /slˈɛːktə/ (n, neut)
géineas
  taxonomisk rang mellan art och familj; en grupp arter (djur, växter eller andra organismer) inom en familj i Carl von Linnés sexualsystem

släktforskare /slˈɛktfɔʂkˌarə/ (n, ut)
rianaí
  person som ägnar sig åt släktforskning

släkting /slˈɛktɪŋ/ (n, ut)
duine muinteartha

släktklenod /slˈɛktklənˌuːd/ (n, ut)
airnéis oidhreach
  dyrbarhet eller annat på något vis värdefullt föremål som gått i arv inom en släkt i flera generationer

släktnamn /slˈɛktnamn/ (n, neut)
sloinne
  efternamn som ärvs vidare i en släkt

släktträd /slˈɛktrɛːd/ (n, neut)
craobh ghinealaigh

slända /slˈɛnda/ (n, ut)
eiteán, fearsaid
  fristående spinnredskap (käpp som snurras) som används för att spinna tråd manuellt

sländtrissa /slˈɛndtrɪsˌa/ (n, ut)
roithleán eiteáin
  roterande tyngd (svänghjul) på en slända

slänga /slˈɛŋa/ (v)
caith
  kasta bort; kasta i soporna; göra sig av med; kassera
luascán
  dingla eller svänga fram och tillbaka som en pendel med stora, oregelbundna rörelser

släntra /slˈɛntra/ (v)
meallac
  gå och driva (sysslolös), strosa

släp /slˈɛːp/ (n, neut)
eireaball
  kortform av släpfordon/släpvagn

släpfordon /slˈɛpfuːrdˌɔn/ (n, neut)
eireaball

släppa /slˈɛpa/ (v)
scaoil
  sluta hålla eller lossa; låta röra sig fritt
  ge ut, publicera, börja sälja
  tillkännage, offentliggöra, publicera information om

slät /slˈɛːt/ (adj)
réidh
  glatt

släta /slˈɛːta/ (v)
slíoc
  göra slät(are)

slätt /slˈɛt/ (n, ut)
machaire
  större område som består av ett platt öppet landskap

slå /slˈoː/ (n, ut)
bar
  trästav eller ribba, vanligen av trä, som förstärker byggnadskonstruktion

slå /slˈoː/ (v)
gread
  ge någon eller något en smäll med handen eller föremål som hålls i den
  besegra; vinna över; överträffa
  kortform av beslå
téigh i bhfeidhm ar
  nå fram till ett visst klockslag (eller annan tidpunkt); vanligen en jämn timme
  göra illa sig, få en smäll, få ont på grund av yttre våld mot kroppen
  ge idéer; påverka starkt
bain
  ta en av motståndarens pjäser ur spel genom att placera en egen pjäs på en ruta som upptogs av motståndarens pjäs

slå an /slˈoː ˈɑːn/ (v)
treo
  börja spela

slå ihjäl /slˈoː ˈɪjɛːl/ (v)
meil
  slösa bort tid på något som inte ger något riktigt utbyte

slå in /slˈoː ˈɪn/ (v)
iontráil
  föra in i ett (datoriserat) register; skriva in på en kassaapparat
bris
  forcera; demolera

slå lock /slˈoː lˈɔk/ (v)
pléasc
  jämna ut lufttrycket genom att örontrumpeten öppnas

slå på /slˈoː poː/ (v)
cuir ar siúl
  starta

slå sig ner /slˈoː sˈɛj nˈeːr/ (v)
suigh
  sätta sig
socraigh
  bosätta sig

slå två flugor i en smäll /slˈoː tvˈoː flˈʉɡʊr iː ɛn smˈɛl/ (v)
dhá éan a mharú leis an urchar amháin

slå upp /slˈoː ˈɵp/ (v)
oscailteach
  använda en informationskälla, såsom ett uppslagsverk, en ordbok, lärobok eller annan bok, en databas eller liknande, för att inhämta en bestämd bit information

slående /slˈoːəndə/ (adj)
greasáil
  som slår
garbh
  som gör ett starkt intryck

slån /slˈoːn/ (n)
airneog
  ett buskslag (Prunus spinosa) i släktet prunusar i familjen rosväxter (Rosaceae)

slåss /slˈɔs/ (v)
bruíon
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma, skada eller döda sin motståndare
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma varandra, skada varandra eller försöka döda varandra; slå varandra
  (regelbundet) vara i slagsmål

slåttermaskin /slˌɔtːərmasxˈiːn/ (n, ut)
buainteoir
  maskin som används för att slå gräs eller säd

slö /slˈøː/ (adj)
anábhailleach
  trött, orkeslös
múisiamach
  ovass, trubbig

slöhet /slˈøːheːt/ (n, ut)
sácráilteacht
  det att vara slö

slöja /slˈøːja/ (n, ut)
seol
  tunt tyg för att dölja ansiktet med

slöjd /slˈœjd/ (n, ut)
ceardaíocht
  hantverk, handarbete, husflit, hantverksmässig tillverkning; grenar av hantverk och handarbete

slösa /slˈøːsa/ (v)
caill

slösaktig /slˈøːsaktˌɪɡ/ (adj)
caifeach

slösaktighet /slˈøːsaktˌɪɡheːt/ (n, ut)
caifeachas
  egenskapen att vara slösaktig; det att slösa med någon (begränsad) resurs (ofta pengar)

slöseri /slˈøːsərˌiː/ (n, neut)
vásta

smak /smˈɑːk/ (n, ut)
blas
  uppfattningen av smaksinnet (och luktsinnet)
  grundsmak
  preferens, läggning

smaka /smˈɑːka/ (v)
tástáil
  använda smaksinnet för att analysera en kemikalie genom att erhålla en smak

smakcell /smˈaksəl/ (n, ut)
gabhdóir
  sinnescell som finns i smaklök och via sina kemoreceptorer i cellens mikrovilli reagerar på kemiska ämnen lösta i saliven

smaklös /smˈakløːs/ (adj)
leamh
  som saknar smak (både bokstavligt och bildligt)

smaksinne /smˈaksɪnə/ (n, neut)
blas

smaksätta /smˈaksətːˌa/ (v)
leasaigh
  ge viss smak åt maträtt genom små tillägg, exempelvis kryddor, örter m.m.

smal /smˈɑːl/ (adj)
séimhigh
caol
  som har (relativt) liten utsträckning i sidled
  liten; obetydlig, ringa; knapp, torftig, mager, klen, svag;

smaragd /smˈɑːraɡd/ (n, ut)
smaragaid

smaragdgrön /smˈɑːraɡdɡrˌøːn/ (adj)
smaragaid
  som har samma gröna färg som en smaragd

smart /smˈɑːt/ (adj)
cliste

smarttelefon /smˌɑːtːələfˈoːn/ (n, ut)
fón cliste
  mobiltelefon med egenskaper som liknar de hos en dator

smed /smˈeːd/ (n, ut)
gabha

smedja /smˈɛdja/ (n, ut)
ceárta

smeka /smˈeːka/ (v)
muirnigh
  stryka lätt med handen; klappa

smekmånad /smˈɛkmoːnˌad/ (n, ut)
mí na meala
  månaden för ett brudpar efter deras bröllop, som oftast brukar innebära resa och samlag för första gången för religiösa

smeknamn /smˈɛknamn/ (n, neut)
forainm

smet /smˈeːt/ (n)
fuidreamh
  en flytande blandning av framför allt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller stekas

smicker /smˈɪkːər/ (n, neut)
bladar
  inställsamt beröm

smickra /smˈɪkra/ (v)
bladair
  ge smicker

smickrare /smˈɪkrarə/ (n, ut)
líodóir
  person som ger inställsamt beröm

smida /smˈiːda/ (v)
ceárta
  tillverka /något av metall/ genom att värma det och sedan forma det
  skapa, formulera
  skriva, skapa

smida medan järnet är varmt /smˈiːda mˈeːdan jˈɛrnət ɛːr vˈarmt/ (v)
buail an t-iarann te

smidig /smˈiːdɪɡ/ (adj)
aclaí
  böjlig, spänstig; formbar, elastisk
acrach
  som är enkel att hantera; lättmanövrerad
réidh
  som fungerar väl, som är utan (större) svårigheter eller problem; flexibel

smidighet /smˈiːdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
aclaíocht
  det att vara smidig; flexibilitet

smilis /smˈiːliːs/ (n, ut)
straoiseog

smink /smˈɪŋk/ (n, neut)
dreachadh

smisk /smˈɪsk/ (n, neut)
ghreadadh
  slag på rumpan, ofta med öppen hand, vanligen i uppfostringssyfte

smiska /smˈɪska/ (v)
gread na mása ag
  att i uppfostrande syfte (oftast upprepade gånger) slå med öppen handflata på rumpan

smita /smˈiːta/ (v)
íocaíocht
  ta sig bort från en plats där man borde vara, eller undvika att göra något man borde göra

smita före /smˈiːta fˈøːrə/ (v)
an scuaine a shárú
  orätt ta sig plats (smita) före någon annan i en kö

smitta /smˈɪtːa/ (n, ut)
gabhálacht
  sjukdom som smittar

smitta /smˈɪtːa/ (v)
galraigh

smittad /smˈɪtːad/ (adj)
galrach
  perfektparticip av smitta

smittkoppor /smˈɪtkɔpˌuːr/ (n, ut)
bolgach
  en smittsam sjukdom

smittsam /smˈɪtsam/ (adj)
gabhálach
  som kan smitta, som kan överföras från en individ till en annan

smittspårning /smˈɪtspoːrnˌɪŋ/ (n, ut)
rianú teagmhálacha
  spårning av smittsam sjukdom

smog /smˈuːɡ/ (n, ut)
toitcheo
  förorenad dimma

smoking /smˈuːkɪŋ/ (n, ut)
seaicéad dinnéir
  slags finare festdräkt för män

smolt /smˈɔlt/ (n, ut)
gealóg

smula /smˈʉla/ (n, ut)
fuílleach
  en liten bit; lite grand
bruscar
  en (mycket) liten del av något, särskilt bröd eller något annat bakverk

smula /smˈʉla/ (v)
ruainne
  dela i mycket små delar; göra smulor av

smultronträd /smˈɵltrɔntrˌɛːd/ (n, neut)
caithne
  en fruktbärande växtart (Arbutus unedo) inom familjen ljungväxter (Ericaceae); exemplar av denna art

smuts /smˈʉts/ (n, ut)
brocamas

smutsa ner /smˈʉtsa nˈeːr/ (v)
salaigh
  göra smutsig

smutsig /smˈʉtsɪɡ/ (adj)
salach
  som har oönskade ämnen och partiklar (smuts) på sig

smutsig bomb /smˈʉtsɪɡ bˈɔmb/ (n)
buama salach
  bomb som sprider radioaktivitet utan att vara en atombomb

smutskasta /smˈʉtskastˌa/ (v)
smearadh
  kasta smuts på någon eller något, vanligen bildligt

smutt /smˈɵt/ (n, ut)
bolgam
  en liten klunk, ett litet smakprov på dryck

smutta /smˈɵtːa/ (v)
bolgam
  ta en smutt av en dryck, dricka lite

smycka /smˈykːa/ (v)
breáthán

smällkyss /smˈɛlkys/ (n, ut)
póg
  kyss som producerar ett kraftigt och häftigt ljud

smälta /smˈɛlta/ (v)
leáigh
  övergå från fast form till flytande form
  få att övergå från fast form till flytande form

smältvatten /smˈɛltvatːən/ (n, neut)
leá-uisce
  vatten från smältande is eller snö

smärre /smˈɛrə/ (adj)
mionaoiseach
  liten, obetydlig

smärta /smˈɛta/ (n, ut)
pian
  skarp fysisk känsla av obehag, vanligen som en varning om ett akut problem

smärtsam /smˈɛtsam/ (adj)
léanmhar
  som orsakar smärta (kroppslig eller själslig)

smärtsamhet /smˈɛtsamhˌeːt/ (n, ut)
dócúlacht
  det att vara smärtsam

småbarn /smˈoːbɑːrn/ (n, neut)
imeachtaí linbh

småbonde /smˈoːbɔndə/ (n, ut)
tuathánach

smådopping /smˈoːdɔpˌɪŋ/ (n, ut)
lapairín locha

smågodis /smˈoːɡuːdˌiːs/ (n)
milseáin
  små blandade godisbitar

småkaka /smˈoːkɑːkˌa/ (n, ut)
briosca
  litet, sött och sprött bakverk, ofta gjort på mördeg

småkoka /smoːkˈuːka/ (v)
suanbhruith
  koka med låg tillförsel av energi

småningom /smˈoːnɪŋˌɔm/ (adv)
i ndeireadh na dála

småplanet /smˈoːplanət/ (n, ut)
fophláinéad
  mindre planetliknande himlakropp

småpojke /smˈoːpɔjkə/ (n, ut)
buachaill
  liten pojke

småprat /smˈoːprɑːt/ (n, neut)
cabaireacht
  kontaktskapande prat om oväsentligheter

småprata /smˈoːprɑːtˌa/ (v)
caislín
  prata med någon eller några utan direkt syfte, utan endast som tidsfördriv eller dylikt

småsnål /smˈoːsnoːl/ (adj)
ceachartha
  som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt

småspov /smˈoːspuːv/ (n, ut)
crotach eanaigh

småstad /smˈoːstad/ (n, ut)
baile

småsten /smˈoːstən/ (n, ut)
méaróg
  litet stycke sten

smått /smˈɔt/ (adj)
beag
  litet

småtärna /smoːtˈɛːrna/ (n, ut)
geabhróg bhídeach

småäta /smˈoːɛːtˌa/ (v)
raisín
  under en period med korta mellanrum äta mindre mängder (ofta godisartad) mat

smör /smˈøːr/ (n, neut)
im

smöra /smˈøːra/ (v)
im
  bestryka, gnugga eller pensla (en ugnsform, bakform eller bakplåt) med smör (för att det som tillagas eller bakas inte ska fastna) alternativt anbringa smör på en macka.
bladair
  fjäska, vara överdrivet inställsam

smörblomma /smˈœrblɔmˌa/ (n, ut)
fearbán féir

smörboll /smˈœrbɔl/ (n, ut)
leolach
  växtart (Trollius europaeus) i ranunkelfamiljen; individ av denna art

smördeg /smˈœrdəɡ/ (n, ut)
puth-thaosrán
  deg av vatten, mjöl och ägg som upprepade gånger hopviks och kavlas ut med smör mellan varven; används till wienerbröd och liknande

smörgås /smˈœrɡoːs/ (n, ut)
ceapaire
  brödskiva med smör eller margarin samt ofta med något pålägg som ost eller skinka

smörgåskrasse /smˈœrɡoːskrˌasə/ (n, ut)
biolar garraí
  Lepidium sativum; ört som tillhör släktet krassingar

smörjmedel /smˈœrjmeːdˌɛl/ (n, neut)
bealadh
  /flytande/ ämne som genom applikation används för att minska friktionen mellan två ytor (särskilt om maskindelar)

snabb /snˈab/ (adj)
luath
  egenskapen att röras eller förändras fort
  som inte tar lång tid, hastig, kort

snabbfotad /snˈabfuːtˌad/ (adj)
éasca

snabbhet /snˈabheːt/ (n, ut)
aibéil
  det att vara snabb

snabbköp /snˈabɕøːp/ (n, neut)
ollmhargadh
  butik (vanligen livsmedelsbutik) med självbetjäning där kunden går runt bland öppna hyllor och plockar varor i en varukorg eller kundvagn

snabbmat /snˈabmat/ (n, ut)
bia áise
  (standardiserad) mat som kan tillagas och serveras snabbt

snabbschack /snˈabʃak/ (n, neut)
fánsruth
  typ av schack där varje spelares betänketid är mer än tio minuter men mindre än en timme

snabbt /snˈabt/ (adv)
aibéil

snabel /snˈɑːbəl/ (n, ut)
búit
  förlängd nos med andningsöppningar vid nosens spets hos däggdjur (särskilt elefant)
trumpa
  rörformigt sugorgan som sitter nära eller i munnen hos ryggradslösa djur (t.ex. insekter)

snack /snˈak/ (n, neut)
aighneas

snapa /snˈɑːpa/ (v)
pléasc
  skicka bilder i mobilapplikationen Snapchat

snappa /snˈapa/ (v)
pléasc
  (snabbt) plocka till sig, rycka till sig; fånga plötsligt; stjäla

snara /snˈɑːra/ (n, ut)
dol
  rep med ögla i ena änden, som används bl.a. för att försöka fånga ett djur, och som vid fångst drages åt hårdare och hårdare ju mer djuret försöker komma loss

snarka /snˈarka/ (v)
srann
  andas högljutt under sömn på grund av vibrationer i gomseglet

snart /snˈɑːt/ (adv)
go haibéil
  ; inom nära framtid

snattare /snˈatːarə/ (n, ut)
gadaí
  person som snattar

snatterand /snˈatːeːrˌand/ (n, ut)
gadual

snatteri /snˈatːərˌiː/ (n, neut)
bradaíocht siopa
  det att snatta; det att (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar (av ringa värde) man inte äger

snava /snˈava/ (v)
tuisligh
  snubbla /på något/

snedstreck /snˈeːdstrək/ (n, neut)
fleasc

snefitta /snˈeːfɪtːˌa/ (n)
brat reatha

snickare /snˈɪkːarə/ (n, ut)
siúinéir
  hantverkare som arbetar med träkonstruktioner vid byggnation, person som tillverkar föremål och möbler av trä

snickeri /snˈɪkːərˌiː/ (n, neut)
siúinéireacht
  verkstad där snickare arbetar

snicksnack /snˈɪksnak/ (interjection)
amaidí
  uttrycker bristande samtycke mot det som någon just sagt

snideri /snˈiːdərˌiː/ (n, neut)
snoiteán
  det att snida; slöjdform som innebär bearbetande av trä med verktyg som till exempel kniv, bildhuggarjärn, yxa, borr och såg

snigel /snˈiːjəl/ (n, ut)
drúchtín
  individ ur infraordningen sniglar, Stylommatophora (undergrupp till klassen Gastropoda); landsnäcka utan skal
  individ ur ordningen snäckor, Gastropoda

snippa /snˈɪpa/ (n, ut)
faighin
  neutral benämning på det kvinnliga könsorganet

snitt /snˈɪt/ (n)
bain
  resultatet av att skära, tillskära, avskära
  kortform av genomsnitt
  ytan som bildas när en kropp genomskärs

sno /snˈuː/ (v)
bí ag lúbarnaíl
  vira flera trådar runt varandra för att få en kraftigare snodd
goid
  stjäla, knycka, snatta
brostaigh (ar)
  skynda sig

snok /snˈuːk/ (n, ut)
nathair féir
  (exemplar av) en art (Natrix natrix) av ovannämnda familj; vanligt förekommande i Sverige

snooker /snˈuːuːkər/ (n, ut)
snúcar
  en form av biljard

snopp /snˈɔp/ (n, ut)
bod
  neutralt ord för mannens könsorgan, penisen

snorkel /snˈɔrkəl/ (n, ut)
tiúba
  andningsrör för simmare under vatten

snorkråka /snˈɔrkroːkˌa/ (n, ut)
bógaí
  en bit torkat snor

snowboard /snˈɔvbuːˌard/ (n)
clársciáil
  en sport där brädan ovan används

snubbla /snˈɵbla/ (v)
tuisligh
  vid gång eller löpning tappa balansen och (ofta) också falla omkull, särskilt då man (oväntat) stött emot något

snurra /snˈɵra/ (n, ut)
caiseal
  leksak som står på en spets och roterar

snurra /snˈɵra/ (v)
cas
  rotera
  få något att rotera

snuskig /snˈɵskɪɡ/ (adj)
salach
  smutsig, ohygienisk

snut /snˈʉt/ (n, ut)
copar
  poliskonstapel, en polis

snygg /snˈyɡ/ (adj)
dathúil
  med ett utseende som åstadkommer välmående hos betraktaren; med ett utseende som betraktaren önskar; med ett tilltalande utseende

snygging /snˈyɡɪŋ/ (n, ut)
ainnir
  attraktiv person, någon som är snygg

snyte /snˈyːtə/ (n)
aghaidh
  mun, trut

snäcka /snˈɛkːa/ (n, ut)
seilide
  djur tillhörande en av ca 70'000 arter inom klassen Gastropoda (snäckor) inom fylumet Mollusca (blötdjur)

snäckskal /snˈɛkskal/ (n, neut)
sceall
  vanligtvis spiralformat skal av kalk på snäcka, som skydd mot uttorkning och predation, även använt som fodertillskott till värphöns

snäll /snˈɛl/ (adj)
cineálta
  vänlig, godmodig
béasach
  som har egenskaper som gör det lätt att studera objektet; som inte innebär extra komplikationer i ett avseende som egentligen inte är av intresse i den föreliggande studien

snälla /snˈɛla/ (interjection)
le do thoil
  uppmaning eller fråga med betydelsen "kan jag inte få som jag vill?"

snällt /snˈɛlt/ (adv)
duiniúil

snäpp /snˈɛp/ (n, neut)
scór
  steg, grad, läge

snäppa /snˈɛpa/ (n, ut)
naoscach
  individ inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae)

snärja /snˈɛrja/ (n, ut)
clamhán
  Cuscuta; typ av slingerväxt utan blad

snål /snˈoːl/ (adj)
ceachartha
  sparsam; som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt
gearrthóireacht
  pinande och kall

snålblåst /snoːlblˈoːst/ (n, ut)
gaoth
  pinande blåst;

snåljåp /snˈoːljoːp/ (n, ut)
cníopaire

snår /snˈoːr/ (n, neut)
rosán
  tät, relativt lågvuxen, risig, svår- eller ogenomtränglig vegetation; en samling buskar

snö /snˈøː/ (n, ut)
sneachta
  nederbörd i form av iskristaller som sitter ihop och som faller eller fallit till marken

snöa /snˈøːa/ (v)
sneachta a chur

snöbär /snˈøːbɛːr/ (n, neut)
póirín sneachta
  släkte i familje kaprifolväxter; buske av samma släktet
  vit frukt från samma busken

snöd /snˈøːd/ (adj)
salach

snödroppe /snˈœdrɔpə/ (n, ut)
plúirín sneachta
  någon av arterna i släktet Galanthus, en tidigt vårblommande lökväxt med små, gräddvita klockor

snöfall /snˈøːfal/ (n, neut)
titim sneachta

snöflinga /snˈœflɪŋˌa/ (n, ut)
calóg shneachta

snögubbe /snˈøːɡɵbə/ (n, ut)
fear sneachta
  figur av snö som liknar människa

snöig /snˈøːɪɡ/ (adj)
sneachtach
  täckt med snö; ser ut som snö; kännetecknas en trakt som får rikligt med snö

snöklocka /snˈœklɔkːˌa/ (n, ut)
calóg shneachta
  (Leucojum vernum); vårblomma som optiskt liknar snödroppen

snöleopard /snˈøːləˌuːpard/ (n, ut)
liopard sneachta
  en djurart (Panthera uncia) inom familjen kattdjur (Felidae); individ av denna art

snöplig /snˈœplɪɡ/ (adj)
brónach
  som är sämre än förväntat och därmed gör någon snopen; bedrövlig, sorglig

snöplog /snˈœplˈoːɡ/ (n, ut)
céachta sneachta
  fordon för att ta bort snö från vägar

snöra /snˈøːra/ (v)
sreang
  binda fast med snöre

snöre /snˈøːrə/ (n, neut)
sreang
  långt, tunt tvinnat rep eller liknande flätad eller virkad produkt, som kan användas för att binda (knyta) ihop andra föremål

snösparv /snˈœsparv/ (n, ut)
gealóg shneachta

snöstorm /snˈœstɔrm/ (n, ut)
síobadh sneachta

so /sˈuː/ (n, ut)
cráin

social /sʊsˈɪal/ (adj)
caidreamhach
  som har att göra med samverkan människor emellan
sóisialta
  som bildar samhällen, som lever i samhällen

social distansering /sʊsˈɪal dˈɪstansˌeːrɪŋ/ (n)
scaradh sóisialta
  att hålla distans till andra personer för att undvika smitta

social manipulation /sʊsˈɪal mˌaniːpˌʉlasxˈuːn/ (n)
innealtóireacht shóisialta
  förfarandet att manipulera personer till att utföra handlingar eller avslöja konfidentiell information

socialdemokrat /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːt/ (n, ut)
daonlathaí sóisialta

socialdemokrati /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
daonlathas sóisialta
  en politisk ideologi som har sitt ursprung i socialismen

socialism /sʊsˈɪalˌɪsm/ (n, ut)
sóisialachas

socialist /sʊsˈɪalˌɪst/ (n, ut)
sóisialaí

socialistisk /sʊsˈɪalˌɪstɪsk/ (adj)
sóisialach
  som präglas av socialism

socialpolitisk /sʊsˈɪalpˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
sochpholaitiúil
  som rör socialpolitik

sociolekt /sʊsˈɪuːlˌɛkt/ (n, ut)
urlabhra aicme

sociolog /sʊsˌɪuːlˈoːɡ/ (n, ut)
socheolaí
  specialist på sociologi

sociologi /sʊsˌɪuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
socheolaíocht
  akademiskt ämne med forskning och undervisning om sociala relationer och förhållandet mellan individ, grupp och samhälle

sociologisk /sʊsˌɪuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
socheolaíoch
  som avser sociologi

sociopat /sʊsˈɪuːpˌat/ (n, ut)
sochapatach
  socialt missanpassad person

socka /sˈɔkːa/ (n, ut)
soc
  tjockare, ofta stickad strumpa

socken /sˈɔkːən/ (n, ut)
paróiste

sockenkyrka /sˈɔkːəŋkˌyrka/ (n, ut)
eaglais an pharóiste
  kyrka central för dess socken

socker /sˈɔkːər/ (n, neut)
siúcra
  organiskt ämne av typen kolhydrat

sockerkaka /sˈɔkːərkˌɑːka/ (n, ut)
císte spúinse
  mjuk kaka med socker i degen

sockertopp /sˈɔkːətˌɔp/ (n, ut)
mil
  söt person, smeknamn på någon för att visa sitt omtyckt och kärlek

soffa /sˈɔfa/ (n, ut)
tolg
  sittmöbel avsedd för flera personer, med rygg- och armstöd

softa /sˈɔfta/ (v)
lig do scíth

softboll /sˈɔftbɔl/ (n)
láimhe
  lagsport som spelas med en medelstor boll och slagträ

soja /sˈuːja/ (n, ut)
anlann soighe
  en sås som framställs av bönan, sojasås

sojaböna /sˈuːjabˌøːna/ (n, ut)
pónaire shoighe
  buskartad, oljerik ärtväxt
  säd från sojabönan

sojamjölk /sˌuːjamjˈœlk/ (n, ut)
bainne soighe
  dryck framställd av sojabönor, som i karaktären är påminnande om animalisk mjölk

sol /sˈuːl/ (n, ut)
Ghrain, grian
  relativt vanlig typ av gul stjärna, särskilt om planeter kretsar kring denna, och speciellt ofta om stjärnan som jorden kretsar kring, då vanligen i bestämd form solen
grian
  solsken; det att en sol (synligt) lyser (vanligen sett från en planet), själva ljuset eller område som blir belyst av solsken

sola /sˈuːla/ (v)
déan bolg le gréin
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solbada /sˈɔlbadˌa/ (v)
déan bolg le gréin
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solbrun /sˈɔlbrɵn/ (adj)
coirtithe
  som fått en pigmentökning av att vistas i solljus (exempelvis solbad)

solbränd /sˈɔlbrənd/ (adj)
coirtithe
  som fått en solbränna (pigmentökning) av solbad

solbränna /sˈɔlbrənˌa/ (n, ut)
dath
  pigmentökning i huden som ger den brunare färg och som uppkommit genom exponering av ultravioletta strålar, ofta solning
dó gréine
  ha bränt sig i solen

soldat /sˈɔldat/ (n, ut)
saighdiúir

soldäck /sˈɔldək/ (n, neut)
deic gréine

solen /sˈuːlən/ (n, ut)
Ghrian
  stjärnan, som jorden eller planeten Tellus kretsar kring

solid /sˈuːliːd/ (adj)
soladach
  som saknar håligheter och är av samma ämne rakt igenom

solidaritet /sˈuːliːdˌariːtˌeːt/ (n, ut)
dlúthchomhar

solig /sˈuːlɪɡ/ (adj)
grianmhar
  med solen synlig, med himmel utan eller med få moln
  glad

solkräm /sˈɔlkrɛːm/ (n, ut)
grianbhac
  hudkräm som under ett par timmar gör huden mindre känslig mot solljuset, för att undvika att bränna sig

solros /sˈɔlruːs/ (n, ut)
lus na gréine
  en art (Helianthus annuus) inom familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten solros

solsken /sˈɔlsxən/ (n, neut)
taitneamh na gréine
  ljuset och värmen från solen när den inte är skymd av moln

solskyddskräm /sˈɔlsxydskrˌɛːm/ (n, ut)
grianbhac
  kräm som smörjs in på huden som skydd mot UV-strålning

solstråle /sˈɔlstroːlə/ (n, ut)
dealramh gréine
  uppskattande smeknamn, särskilt om någon som med gladlynt (ofta om barn)

solstånd /sˈɔlstoːnd/ (n, neut)
grianstad
  någon av de två tidpunkter på året då solen antar sin största respektive minsta deklination, det vill säga årets ljusaste respektive mörkaste dag

solsystem /sˈɔlsystˌeːm/ (n, neut)
grianchóras

solsystemet /sˈɔlsystˌeːmət/ (n, neut)
grianchóras
  namn på det solsystem som vi befinner oss i

soluppgång /sˈuːlɵpɡˌɔŋ/ (n, ut)
éirí na gréine

solv /sˈɔlv/ (n, neut)
úim
  trådar som används i vävstolar

solvera /sˈɔlvərˌa/ (v)
fuascail
  bestämma samtliga sidor och vinklar
  lösa, upplösa

solvind /sˈɔlvɪnd/ (n, ut)
grianghaoth
  den stjärnvind av joniserad gas (rymdplasma) ständigt flödar ut rakt genom solsystemet från vår stjärna solen

som /sˈɔm/ (conjunction)
chomh
  uttrycker jämförelse, vanligen i konstruktionerna så ... som eller lika ... som

som /sˈɔm/ (preposition)
chomh
  preposition i jämförandefras

som /sˈɔm/ (pronoun)
a
  (relativt pronomen) syftar tillbaka på ett korrelat (substantiv, pronomen eller sats)

somalier /sˈuːmalˌiːər/ (n, ut)
Somálach
  person från Somalia eller som har somaliska rötter

somalisk /sˈuːmalˌɪsk/ (adj)
Somálach
  som rör Somalia eller somalierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

somaliska /sˈuːmalˌɪska/ (n, ut)
Somáilis
  språk som talas i Somalia

sommar /sˈɔmar/ (n, ut)
samhradh
  den varmaste årstiden, vilken följer våren och kommer innan hösten

sommargylling /sˈɔmarjˌylɪŋ/ (n, ut)
óiréal órga
  en art (Oriolus oriolus) inom fågelfamiljen gyllingar (Oriolidae); individ av arten sommargylling

sommarläger /sˈɔmarlˌɛːɡər/ (n, neut)
campa samhraidh
  plats där barn kan tillbringa sitt sommarlov

sommarmånad /sˈɔmarmˌoːnad/ (n, ut)
Meitheamh
  juni; midsommarmånad

sommarsolstånd /sˈɔmaʂˌɔlstoːnd/ (n, neut)
grianstad an tsamhraidh
  tidpunkt på året då solen antar sin största deklination, det vill säga då årets ljusaste natt infaller då solen står som högst på himlen på norra halvklotet, norr om kräftans vändkrets

sommartid /sˈɔmatˌiːd/ (n, ut)
am sanhraidh
  typ av tidsangivelse (i ett samhälle) där klockan är framflyttad (t ex en timme) jämfört med normaltid; period av året då sådan tidsangivelse råder

somnambulism /sˈɔmnambˌʉlɪsm/ (n, ut)
suansiúl

son /sˈoːn/ (n, ut)
mac
  manlig avkomma; barn av hankön till en förälder

sona /sˈuːna/ (v)
fuascail

sonat /sˈuːnat/ (n, ut)
sonáid
  ett slags instrumentalmusikstycke

sondotter /sˈɔndɔtːər/ (n, ut)
gariníon

sonett /sˈuːnət/ (n, ut)
soinéad

sonson /sˈʊnsuːn/ (n, ut)
garmhac

sopa /sˈuːpa/ (v)
scuab

sopbil /sˈɔpbiːl/ (n, ut)
leoraí bruscair
  (oftast större och specialanpassad) bil som regelbundet kör runt och samlar in avfall (sopor) från bland annat privata hushåll

sopor /sˈuːpuːr/ (n, ut)
bruscar
  massa oönskade föremål eller oönskat (fast) material som blir kvar efter att något har producerats, nyttjats eller förbrukats

soppa /sˈɔpa/ (n, ut)
anraith
  maträtt som är mestadels flytande

sopskyffel /sˈɔpsxyfəl/ (n, ut)
sluasaidín
  tunt och plant föremål som har upphöjda kanter förutom längs en rak långsida, vanligen med ett kort handtag eller ett långt skaft förbundet med den plana ytan på den upphöjda kanten mittemot den centrala punkten på den öppna långsidan, och som används vid städning för att samla upp och tillfälligt förvara smuts som med hjälp av en sopborste förs upp från marken på den plana ytan längs den öppna långsidan som ligger tätt an mot marken

soptipp /sˈɔptɪp/ (n, ut)
láithreán líonadh talún

soptunna /sˈɔptɵnˌa/ (n, ut)
bruscar
  förvaringskärl för sopor

sorbiska /sˈɔrbɪskˌa/ (n, ut)
Soirbis
  västslaviskt språk som talas i kring de tyska städerna Bautzen och Cottbus

sordin /sˈɔrdˈiːn/ (n, ut)
balbh
  ljuddämpare hos ett musikinstrument

sorg /sˈɔrj/ (n, ut)
brón
  (ofta mycket påtaglig) negativ känsla av ledsamhet eller saknad, särskilt av en avliden närastående

sorglig /sˈɔrɡlɪɡ/ (adj)
acaointeach

sorgsenhet /sˈɔrɡseːnhˌeːt/ (n, ut)
brón
  det att vara sorgsen

sork /sˈɔrk/ (n, ut)
vól
  individ av någon art inom underfamiljen sorkar (Arvicolinae) av däggdjursfamiljen hamsterartade gnagare (Cricetidae) i ordningen gnagare (Rodentia); råttlikt djur med klumpig kroppsform och med dolda eller bara obetydligt synliga öron och kort hårbeklädd svans

sorla /sˈɔrla/ (v)
lúb iompaithe
  åstadkomma ett oregelbundet, brusande ljud
  åstadkomma ett kontinuerligt ljud av många röster som blandas samman

sort /sˈɔt/ (n, ut)
gné
  typ, slag
saothróg
  framodlad variant av en art av en växt, kultivar

sortera /sˈɔteːrˌa/ (v)
togh
  ordna föremål i grupper
  ordna i viss ordningsföljd, ofta alfabetiskt, numeriskt eller kronologiskt

sorteringsalgoritm /sˈɔteːrˌɪŋsalɡˌʊrɪtm/ (n, ut)
sórt
  (specifik) algoritm för att sortera en följd av dataposter enligt något kriterium

sorti /sˈɔtiː/ (n, ut)
slí amach
  utgång, utträde

sot /sˈuːt/ (n)
súiche
  förbrända rester av kol
galar
  sjukdom

sota /sˈuːta/ (v)
pá
  lida för någontings konsekvenser; betala

sotare /sˈuːtarə/ (n, ut)
glantóir simléar
  person som gör rent skorstenar

sothöna /sˈɔthøːnˌa/ (n, ut)
cearc cheannann

sousafon /sˌuːʉsafˈoːn/ (n, ut)
súsafón
  ett bleckblåsinstrument med framåtvänt klockstycke som är stämd som en bastuba

souvenir /sˈuːʉvənˌiːr/ (n, ut)
cuimhneachán

sova /sˈuːva/ (v)
codail
  vila i ett tillstånd av nedsatt medvetenhet

sova in /sˈuːva ˈɪn/ (v)
codail
  sova länge (t.ex. på en arbetsfri dag)

sova som en stock /sˈuːva sɔm ɛn stˈɔk/ (v)
codladh an róin a dhéanadh
  vara insjunken i djup sömn

sovande /sˈuːvandə/ (adj)
codladh
  presensparticip av sova

sovjet /sˈɔvjət/ (n, ut)
sóivéid
  råd i Sovjetunionen

sovjetisk /sˈɔvjətˌɪsk/ (adj)
sóivéid

sovra /sˈɔvra/ (v)
rill
  sortera bort mindre viktiga eller mindre användbara delar ur något

sovrum /sˈɔvrɵːm/ (n, neut)
seomra codlata, seomra leapa
  rum i en bostad som främst används för att sova i

sovsäck /sˈɔvsək/ (n, ut)
mála codlata

sovvagn /sˈʊvaŋn/ (n, ut)
cóiste codlata
  järnvägsvagn utrustad med sängar vilken främst är avsedd att användas i persontåg under natten

spade /spˈadə/ (n, ut)
spád
  handredskap för att främst gräva i marken med

spader /spˈadər/ (n, ut)
spéireata

spagat /spˈɑːɡat/ (n)
deighil
  kroppens position där benen är i linje med varandra och sträcker sig i motsatta riktningar (fram och bakåt, eller åt höger och vänster eller vertikalt)

spagetti /spˈɑːɡətːˌiː/ (n, ut)
spaigití
  pasta i trådform

spak /spˈɑːk/ (adj)
ceansaigh
  svag, utmattad, orkeslös, svarslös, tam

spak /spˈɑːk/ (n, ut)
luamhán
  reglage, handtag, knapp

spalt /spˈalt/ (n, ut)
colún
  vertikalt gående del på textsida

spam /spˈɑːm/ (n, neut)
turscar
  skräppost; massutskick av oönskade e-postmeddelanden, vanligen reklam eller skojeri

spamma /spˈama/ (v)
turscar

spanjor /spˈanjuːr/ (n, ut)
Spáinnis
  person, vanligen man, från Spanien

spankulera /spˈaŋkʉlˌeːra/ (v)
meallac

spann /spˈan/ (n)
réise
  del av en bro eller annan horisontell konstruktion som överbryggar distansen mellan två stödpunkter
  intervall; kontinuerlig mängd möjliga värden mellan ett minimum och ett maximum
  alla möjliga linjärkombinationer av en mängd vektorer (i ett linjärt rum)
  längdmått: på en utsträckt hand avståndet från tummens yttersta del till spetsen på pekfingret (litet spann), eller till spetsen av långfingret (stort spann)
cuingir
  serie dragdjur som är spända för vagn, släde e.d.
buicéad
  öppet bärbart kärl som ursprungligen tillverkades av hopspända träband men numera tillverkas vanligen av plast eller metall

spansk /spˈansk/ (adj)
Spáinneach
  som har att göra med Spanien, spanjorer eller det spanska språket

spansk sparv /spˈansk spˈarv/ (n)
gealbhan Easpáinneach
  en art (Passer hispaniolensis) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten spansk sparv

spanska /spˈanska/ (n, ut)
Spáinnis, Caistílis
  språk som framförallt talas i Spanien och Sydamerika

spanskt /spˈanskt/ (n)
Spáinneach

spara /spˈɑːra/ (v)
ainic
  behålla något och se till att det kommer att existera även i framtiden; inte kasta bort eller förstöra det
  (tillfälligt eller för lång tid) lagra (skriva) information (en fil), såsom ett dokument, på ett lagringsmedium, såsom en hårddisk, så att informationen kan hämtas (laddas) vid ett senare tillfälle
  (upprepande) lägga undan pengar för att använda dessa i framtiden; ackumulera pengar (ibland i syfte att få ihop ett givet belopp som räcker för något)
  undvika att slösa med; använda mindre av något

sparbank /spˈarbaŋk/ (n, ut)
banc taisce
  form av bank som karaktäriseras av att de, i likhet med en stiftelse, saknar egentliga ägare

spargris /spˈarɡriːs/ (n, ut)
muicín taisce
  sparbössa med formen av en gris

sparka /spˈarka/ (v)
ciceáil
  slå/stöta till med fot
  röra foten/fötterna i luften

sparkcykel /spˈarksyːkəl/ (n, ut)
scútar
  cykelliknande fordon som består av hjul, en platta att stå på och styre

sparre /spˈarə/ (n, ut)
rachta
  en detalj i takkonstruktioner
rachtán
  en symbol inom heraldiken

sparris /spˈariːs/ (n, ut)
lus súch
  vit eller grön avlång grönsak

sparsam /spˈaʂam/ (adj)
eacnamaíoch
  som hushållar med resurserna; återhållsam (med utgifter); (nästan) snål

sparv /spˈarv/ (n, ut)
gealbhan
  småfågel i synnerhet inom familjen sparvfinkar (Passeridae) eller familjen fältsparvar (Emberizidae)

sparvhök /spˈarvhøːk/ (n, ut)
speirsheabhac, spioróg

spatial /spˈɑːtiːˌal/ (adj)
spás-

spatiös /spˈɑːtiːˌøːs/ (adj)
spásmhar

specialerbjudande /spəsˈɪalˌɛrbjʉdˌandə/ (n, neut)
conradh

speciell /spəsˈɪəl/ (adj)
ar leith
  som har vissa väl preciserade egenskaper, form, innehåll; avsedd för visst ändamål
  över det vanliga
  som utpekas som något specifikt
eisceachtúil
  i särklass; något för sig

species /spəsˈɪəs/ (n, neut)
cineálta
  sort, slag, art

specificera /spəsˈɪfiːsˌeːra/ (v)
sonraigh
  ange något (i detalj)

specifik /spəsˈɪfiːk/ (adj)
sonrach
  som är tydligt specificerad och klart avgränsad
  som är utmärkande för en bestämd företeelse

spegel /spˈeːɡəl/ (n, ut)
scáthán, scathán

spegelbild /spˈeːɡəlbˌɪld/ (n, ut)
athmhachnamh
  bild som syns i spegel eller liknande yta

spegla /spˈeːɡla/ (v)
athfhill
  reflektera ljus /från/ (så att en tydbar bild erhålles), ofta i passivum
  säga något (relevant) om något (en helhet); berätta någots karaktär; återge något

speglande /spˈeːɡlandə/ (adj)
frithchaiteach
  presensparticip av spegla

spektakel /spˈɛktakəl/ (n, neut)
airí an mhagaidh
  oreda, kaos, oväsen; pinsam eller löjeväckande situation
clár
  hemsk, dramatisk eller kaotisk åsyn
  föreställning, skådespel

spektral /spˈɛktral/ (adj)
taibhsiúil
  som rör spektrum

spektralklass /spˈɛktralklˌas/ (n, ut)
aicme speictreach

spektrum /spˈɛktrɵːm/ (n, neut)
speictream
  band av färger av ljus (som kan synliggöras genom refraktion) eller övriga elektromagnetiska vågor; uppdelning av elektromagnetisk strålning (eller annan typ av vågrörelse) i olika våglängder eller frekvenser

spekulation /spˌeːkʉlasxˈuːn/ (n, ut)
amhantraíocht
  fritt och fantasifullt reflekterande
  investering avsedd att ge avkastning på kort sikt
  försök att genom erfarenhetsoberoende tänkande upptäcka den högsta sanningen

spel /spˈeːl/ (n, neut)
cluiche
  evenemang som följer förutbestämda regler och där deltagande personer eller lag eftersträvar en vinst, och som medför underhållning för deltagare och åskådare
  trakterande av musikinstrument vilket ger upphov till musik
  kortform för diverse musikinstrument som har "spel" som efterled, såsom dragspel och munspel
imirt
  agerande i teater eller film; föreställning av annan karaktär

spela /spˈeːla/ (v)
seinn
  hantera ett musikinstrument och på så sätt frambringa angenämt ljud, musicera (med hjälp av)
  framföra ett eller flera musikstycke(n) under en konsert
  utöva vissa sporter och lekar där två lag eller två eller fler enskilda personer förflyttar en boll eller liknande objekt, eller hanterar kort, pjäser eller andra föremäl enligt fasta regler och på så sätt samlar poäng och till sist avgör vem som blir vinnare
  medverka i teaterstycke eller film

spela in /spˈeːla ˈɪn/ (v)
taifead

spela roll /spˈeːla rˈɔl/ (v)
miste
  vara av betydelse, vara relevant

spela upp /spˈeːla ˈɵp/ (v)
seinn
  med hjälp av bildskärm och/eller högtalare (via dator, bandspelare etc.) producera bilder och ljud lagrade på hårddisk, flashminne, optisk skiva, band etc.

spelare /spˈeːlarə/ (n, ut)
imreoir
  person som deltar i lek, idrott eller sällskapsspel

spelautomat /spˈeːlaˌʉtuːmˌɑːt/ (n, ut)
meaisín sliotáin
  maskin som erbjuder hasardspel mot avgift

speldosa /spˈeːlduːsˌa/ (n, ut)
ceolbhosca
  ett mekaniskt musikinstrument som efter uppdragning spelar vissa musikstycken

spelkort /spˈeːlkoːt/ (n, neut)
cárta
  kort som ingår i en kortlek

spelman /spˈeːlman/ (n, ut)
fidléir
  person som spelar traditionell nordisk folkmusik

spelpjäs /spˈeːlpjɛːs/ (n, ut)
duine

spelplan /spˈeːlplan/ (n, ut)
airde
  tydligt begränsat område (på gräs, is, eller dylikt) där vissa sporter utövas; område som spelarna och bollen eller dylikt inte får lämna hur som helst

speltvete /spˈeːltvətə/ (n, neut)
speilt
  spelt, ett sädesslag; arten Triticum (aestivum) spelta

spelöppning /speːlˈœpnɪŋ/ (n, ut)
oscailt
  de första dragen i ett parti av något spel, exempelvis schack

spenat /spˈeːnat/ (n, ut)
spionáiste
  köksväxt, Spinacia oleracea, med ätbara blad; exemplar av denna art

spendera /spˈɛndeːrˌa/ (v)
caith
  använda något som så småningom tar slut på grund av användningen, särskilt pengar

sperma /spˈɛrma/ (n, ut)
speirm
  den trögflytande, transparenta/vitaktiga fluid innehållande spermier och sekret från prostata, sädesblåsor och Cowpers körtlar som vid ejakulation förs ut genom en hanes penis (via urinröret) och kan befrukta en äggcell i en hona

spermabank /spˈɛrmabˌaŋk/ (n, ut)
banc speirme
  plats där sperma från donatorer samlas in för framtida användning vid insemination

spermatogenes /spˈɛrmatˌuːjənəs/ (n, ut)
speirmitigineas
  process som förekommer i sädeskanalerna där speciella stamceller (spermatogonier) ger upphov till mogna spermier, via bland annat meios

spermie /spˈɛrmiːə/ (n, ut)
speirmiteasón

spets /spˈɛts/ (n, ut)
bior
  den punkt där sidorna hos något avsmalnande möts; även området närmast ena kortsidan av något avlångt
spitse
  en typ av tunna, genombrutna, mönstrade textilier
ladhar
  den ände av eggen som är längst från skaftet på en sned mejsel

spetsa /spˈɛtsa/ (v)
poll
  trycka in ett spetsigt/vasst, avlångt föremål i en kropp /som därmed går sönder/
dias
  /utan andras vetskap/ tillsätta alkohol eller annan berusande substans i dryck

spetsfundig /spˈɛtsfɵndˌɪɡ/ (adj)
caolchúiseach

spetsig /spˈɛtsɪɡ/ (adj)
aithrinneach

spett /spˈɛt/ (n, neut)
luamhán
  spetsig hävstång i metall, som används i byggnads- och jordbruksarbete, t.ex. för att flytta på stora stenar med hjälp av hävstångsprincipen
bior
  mindre stång av järn eller trä, på vilken matbitar träs upp för att grillas

spetälska /spˈeːtəlskˌa/ (n, ut)
lobhra
  infektionssjukdom orsakad av leprabacillen som kan leda till förstörelse av mänsklig vävnad; lepra

spik /spˈiːk/ (n)
tairne
  (kortare) metallstav, vässad i ena änden och den andra oftast försedd med platt huvud, avsedd att slås in i material med hammare, ofta för att sammanfoga två material

spika /spˈiːka/ (v)
ionga
  med hammare slå på en spik (för att driva in den i något material, vanligen ett stycke trä)
cíoná
  ha alla rätt på en tentamen

spikhuvud /spˈɪkhʉvˌʉd/ (n, neut)
ceann

spillkråka /spˈɪlkroːkˌa/ (n, ut)
cnagaire dubh
  en art (Dryocopus martius) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae), Europas största hackspett med en nästan helsvart dräkt; individ av arten spillkråka

spillra /spˈɪlra/ (n, ut)
smionagar
  flisa, skärva, splitter

spilta /spˈɪlta/ (n, ut)
bosca
  bås avsett för häst som är öppet mot stallgången

spindel /spˈɪndəl/ (n, ut)
damhán alla, fíodóir
  individ av ordningen spindlar
  datorprogram som genom att följa hyperlänkar på webbsidor kan hålla en förteckning över internets sidor uppdaterad
  en roterande maskindel
  (byggnadsdetaljer) – den bärande axelpelaren i en spiraltrappa

spindeldjur /spˌɪndəljˈʉr/ (n, neut)
araicnid
  art av klassen spindeldjur (1)

spindelnät /spˈɪndeːlnˌɛːt/ (n, neut)
líon damhán alla

spinn /spˈɪn/ (n, neut)
guairne
  elektronens egenrörelse

spinna /spˈɪna/ (v)
sníomh
  göra (ull eller liknande) till garn genom spinning
  göra spindeltråd (t.ex. till ett spindelnät) eller utsöndra liknande trådar (t.ex. av silkesmask)
  rotera fritt och relativt obehindrat; snurra runt
bí ag crónán
  avge surrande ljud som påminner om en spinnrocks ljud vid spinning

spinning /spˈɪnɪŋ/ (n, ut)
sníomh
  (grupp-)träningsform där man cyklar inomhus (tillsammans) på motionscyklar

spinnrock /spˈɪnrɔk/ (n, ut)
tuirne
  redskap för att spinna med slända som sätts i rotation av ett stort drivhjul som drivs genom trampning

spion /spɪˈuːn/ (n, ut)
spiaire

spionera /spɪˈuːneːrˌa/ (v)
brathadóir

spira /spˈiːra/ (n, ut)
spuaic
  högt, spetsigt takkonstruktion på exempelvis klockgavel eller torn
  uppspirande skott, stjälk, uppskjutande ungträd eller annan högt uppskjutande långsmal eller långsträckt och uppåt avsmalnande växt eller växtdel

spirituell /spˈiːriːtˌʉəl/ (adj)
aithrinneach
  kvicktänkt, fyndig och uttrycksfull

spirometri /spˈiːruːmˌɛtriː/ (n, ut)
spiriméadracht
  en lungfunktionsundersökning som ger information om lungvolymer, -kapaciteter och luftflöden och som vanligen utförs genom andning i munstycke med mätning av luftflöden och/eller utspädning, bland annat vid utredning av lung- och luftvägssjukdomar

spis /spˈiːs/ (n, ut)
bruthaire
  anordning som ger hög värme, vanligen genom att elda ved, kol/koks eller stadsgas alternativt använda el, med syfte att använda vid matlagning; inkluderar vanligtvis en eller flera ytor (plattor) på vilka man kan ställa grytor eller stekplåtar vilka blir uppvärmda underifrån, samt en ugn där värmen finns runt hela kärlet, häll

spiselvrå /spˈiːsəlvrˌoː/ (n, ut)
clúid
  vrå (liten plats) intill spisel (vedspis, öppen spis)

spjut /spjˈʉt/ (n, neut)
ga
  lång stav med en vass spets i ena änden, använt som vapen

spjälka /spjˈɛlka/ (v)
smiot
  sönderdela eller klyva i långa och tunna stycken (särskilt om föremål av trä)

spjäll /spjˈɛl/ (n, neut)
plúch
  klaff, lucka som hindrar draget i en skorsten eller lufttillförseln till en förgasare;

spjärna /spjˈɛrna/ (v)
an fód a sheasamh
  (kraftfullt) göra motstånd mot något

splintved /splˈɪntvəd/ (n, ut)
sú-adhmad
  yngre och yttre delen av en trädstam; ved som i levande träd innehåller levande vedceller (parenkymceller) och vari vatten- och näringstransport sker

splitterny /splˈɪtːərnˌyː/ (adj)
amach ón deil
  alldeles ny

splittra /splˈɪtra/ (v)
deighil
  /förstöra genom att/ dela upp i mindre delar

spoila /spˈuːiːlˌa/ (v)
aicseam
  berätta vad som ska hända i en film, bok, datorspel e.dyl. till någon som har tänkt att börja men inte hunnit än

spola /spˈuːla/ (v)
sruthlaigh
  skölja (med vatten)
gaoth
  linda upp tråd på en spole

spole /spˈuːlə/ (n, ut)
ionduchtóir
  passiv elektrisk komponent vars främsta egenskap är induktans; komponent som spärrar mer eller mindre för växelström men släpper igenom likström

spondé /spɔndˈeː/ (n, ut)
spoindé
  versfot med två betonade stavelser

sponk /spˈɔŋk/ (n)
deoch

sponken /spˈɔŋkən/ (n)
deoch

sponsor /spˈʊnsɔr/ (n, ut)
urraigh
  person eller företag som ekonomiskt stöder en annan verksamhet utan att få någon särskild motprestation utöver reklam- och annat marknadsföringsvärde

sponsra /spˈʊnsra/ (v)
urraigh
  stödja finansiellt utan att få någon särskild motprestation utöver reklam- och marknadsföringsvärde

spoon /spˈuːuːn/ (n, ut)
spiún
  träklubba med ett rätt smalt klubbhuvud i jämförhet med driverns

spor /spˈuːr/ (n, ut)
spór

sporra /spˈɔra/ (v)
spreag
  uppmuntra, stimulera eller inspirera någon till att göra något eller göra det bättre; stimulera något

sport /spˈɔt/ (n, ut)
spórt

spott /spˈɔt/ (n)
seile
  saliv och slem från munhålan, särskilt om att detta spottas ut
  klump av saliv

spotta /spˈɔtːa/ (v)
caith seile
  skjuta ut något (exempelvis saliv eller något man vill bli av med) från munnen

spovsnäppa /spˈɔvsnəpˌa/ (n, ut)
gobadáinín crotaigh

spratt /sprˈɑːt/ (n, neut)
cleas
  skämtsamt upptåg som lurar någon

sprattelgubbe /sprˈɑːtːəlɡˌɵbə/ (n, ut)
puipéad
  person som (i betydande omfattning) agerar enligt någon annans vilja (i stället för att göra självständiga val)

spricka /sprˈɪkːa/ (n, ut)
pléasc
  långsmal delning i material bildad av påfrestning på hårt och ofta sprött material

spricka /sprˈɪkːa/ (v)
pléasc

sprida /sprˈiːda/ (v)
leath
  få (något) att ligga på olika ställen (ofta sprida ut)
  få (något) att öka fort
  föröka
  (om grupper) dela på (sig), sprida ut (sig)

spridning /sprˈɪdnɪŋ/ (n, ut)
leath
  utveckling som medför att något sprids till nya platser
  avvikelse från genomsnittligt värde, även mer vardagligt om fördelning över spektrum i allmänhet
  kontinentalplattornas rörelse bort från varandra
idirleathadh
  fenomen att ljus eller andra vågor avlänkas vid kontakt med materia eller partiklar

springa /sprˈɪŋa/ (v)
rith
  utföra viss typ av snabba benrörelser som vanligtvis innebär förflyttning i förhållandevis hög hastighet

springare /sprˈɪŋarə/ (n, ut)
ridire
  pjäs som flyttar två steg åt ett håll och ett steg åt ett annat, vinkelrätt håll

sprit /sprˈiːt/ (n, ut)
alcól
  etanol
  en vattenlösning av etanol, ofta avsedd för förtäring
  alkohol, i synnerhet i fråga om användning som lösningsmedel

sprita /sprˈiːta/ (v)
ól
  konsumera alkoholhaltig (=etanolhaltig) dryck; supa

spritt /sprˈɪt/ (adv)
amach is amach
  splitter, alldeles, alldeles fullständigt

spruta /sprˈʉta/ (n, ut)
steallaire
  medicinskt redskap bestående av ett ihåligt rör (kanyl) och en vätskebehållare som används för att injicera läkemedel eller droger genom huden direkt in i blodomloppet
inneall dóiteáin
  apparat för uppsugande eller utsprutande av vätska

spruta /sprˈʉta/ (v)
scaird
  pressa en vätska ut genom en mynning
  flöda ut genom en mynning
  få utlösning

spräcka /sprˈɛkːa/ (v)
pléasc
  orsaka att något spricker (får en spricka) eller slits itu

spränga /sprˈɛŋa/ (v)
pléasc
  orsaka en explosion som förstör något
busta
  stoppa en kriminell verksamhet

sprängning /sprˈɛŋnɪŋ/ (n, ut)
pléasc
  explosion, det att spränga något, eller ett sådant tillfälle

sprätta /sprˈɛtːa/ (v)
síog
  med sax, kniv eller bara dragkraft förstöra sömmar; ta upp sömmar; skära av trådar eller knappar

språk /sprˈoːk/ (n, neut)
teanga
  kommunikationsmedium medelst mänskligt tal eller andra symboler

språkbarriär /sprˈoːkbarˌiːɛːr/ (n, ut)
bacainn teanga
  språkligt hinder som begränsar möjligheten mellan två eller fler parter att uttrycka sig så att de blir förstådda

språkkod /sprˈoːkkoːd/ (n, ut)
cód teanga
  kort alfabetisk eller numerisk beteckning för att identifiera ett språk

språklig /sprˈoːklɪɡ/ (adj)
teangach

språng /sprˈɔŋ/ (n, neut)
léim
  långt hopp

spröd /sprˈøːd/ (adj)
aibrisc
  som lätt brister; mör, knaprig, frasig; bräcklig, skör, ömtålig; klen; svag

sprödhet /sprˈœdheːt/ (n, ut)
aibrisce
  det att vara spröd

spurt /spˈɵt/ (n, ut)
pléasc
  plötslig, kortvarig rusning eller kraftansträngning; särskilt fartökning i avslutningen eller slutfas

spy /spˈyː/ (v)
aisig

spya /spˈyːa/ (n, ut)
aiseag

späck /spˈɛk/ (n, neut)
blonag

späcka /spˈɛkːa/ (v)
blonag
  fylla där det finns utrymme; förse med, ibland med innebörden att det är välfyllt eller närmar sig bristningsgränsen
  införa strimlor av späck från svin i stek för att göra denna mer fet och välsmakande

späckhuggare /spˈɛkhɵɡˌarə/ (n, ut)
cráin dhubh
  Orcinus orca; en art (den största) inom delfinfamiljen (Delphinidae)

späd /spˈɛːd/ (adj)
beag
  som befinner sig i början av sin utveckling

späda /spˈɛːda/ (v)
caol
  blanda ut med vätska för att göra annan vätska mindre koncentrerad

spädbarn /spˈɛdbɑːrn/ (n, neut)
babaí

spänn /spˈɛn/ (n, ut)
poc
  krona, enkrona

spänna /spˈɛna/ (v)
fáisc
  göra något spänt, sträcka något med stor kraft

spänning /spˈɛnɪŋ/ (n, ut)
difríocht poitéinsil
  det att något är spännande; förhållandet att vara fylld av spänt intresse eller spänd förhoppning eller nyfikenhet

spänstig /spˈɛnstɪɡ/ (adj)
bríomhar
  stark och smidig; rask och rörlig, vid god fysisk vigör; som har en vältränad eller vältrimmad kropp eller god kondition; som har väl bevarad elasticitet eller smidighet

spärra /spˈɛra/ (v)
druid
  stoppa framfart eller tillträde med fysiskt hinder;

spå /spˈoː/ (v)
réamhaisnéis

spån /spˈoːn/ (n, neut)
smiot
  flisa, speciellt träflisa

spånskiva /spˈoːnsxiːvˌa/ (n, ut)
slischlár
  spånplatta; skiva gjord av sågspån blandat med lim som pressats ihop

spår /spˈoːr/ (n, neut)
slí
  märke, fördjupning, fåra, linje, avbildning, förändring som gjorts (oavsiktligt) av person eller djur som har passerat en plats
  väg som järnvägståg eller spårvagnar åker på, bestående huvudsakligen av två räler och enligt behov övriga konstruktionselement som sliprar eller banvall
  skidspår, motionsspår

spåra /spˈoːra/ (v)
slí
  leta efter med hjälp av spår/ledtrådar

spårvagn /spˈoːrvaŋn/ (n, ut)
tram
  bussliknande spårbundet fordon som körs på spår i (vanligtvis) stadsmiljö, så kallad spårväg

spårväg /spˈoːrvɛːɡ/ (n, ut)
trambhealach
  transportmedel som utgörs av bussliknande spårbundna (numera normalt elektriskt drivna) så kallade spårvagnar, som normalt har plats för en spårvagnsförare och åtskilliga passagerare per vagn och framförs på utlagt spår i stadsmiljö för lokal kommunikation inom staden, antingen på samma väg som biltrafiken eller på egen banvall, eller, mer konkret, (en del av) ett sådant spårsystem eller en organisation för sådan (kollektiv)trafik

spårväxel /spˈoːrvəksəl/ (n, ut)
ladhróg
  anordning för förgrening av järnvägsspår

spåtistel /spˈoːtɪstəl/ (n, ut)
feochadán baineann
  en art (Carlina vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten spåtistel
  individ någon art inom släktet spåtistlar (Carlina)

spö /spˈøː/ (n, neut)
liúr
  längre, tunn och böjlig käpp, vidja, kvist e.d.; sådant redskap använt för bestraffning genom piskning

spöa /spˈøːa/ (v)
buail
  ge stryk; misshandla
  vinna över

spökboll /spˈœkbɔl/ (n, ut)
seachain
  bollsport med två lag vars respektive mål är att eliminera motståndarna, vilka befinner sig på den andra av två planhalvor, genom att kasta en boll på dem

spöke /spˈøːkə/ (n, neut)
taibhse
  uppenbarelse av en död varelse; mytisk varelse som oftast beskrivs som svävande ovanför marken

spökhistoria /spˈœkhɪstˌuːriːˌa/ (n, ut)
scéal taibhsí
  kortare (påhittad) berättelse (med eller utan spöken) avsedd att skrämma lyssnaren eller läsaren

spökstad /spˈœkstad/ (n, ut)
baile tréigthe
  övergiven stad

spörsmål /spˈœʂmoːl/ (n, neut)
fiosrúchán
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende
ceist
  aktuellt ärende som bör diskuteras

spöstraff /spˈœstraf/ (n, neut)
failpeadh
  straff som involverar piskning av den som straffas med en käpp av trä

squash /skwˈash/ (n, ut)
puimcín
  bollsport där två spelare turas om att med racket slå bollen mot en vägg

stab /stˈɑːb/ (n, ut)
foireann

stabil /stˈɑːbiːl/ (adj)
diongbháilte

stabilisera /stˈɑːbiːlˌiːseːrˌa/ (v)
cobhsaigh

stabilitet /stˈɑːbiːlˌiːteːt/ (n, ut)
diongbháil

stackare /stˈakːarə/ (n, ut)
créatúr

stackars /stˈakːaʂ/ (adj)
bocht
  som det är synd om

stad /stˈɑːd/ (n, ut)
baile, cathair
  tätort (oftast med många invånare och med förorter inräknade)

stadga /stˈadɡa/ (n, ut)
fodhlí
  intern regel som gäller för exempelvis en förening

stadga /stˈadɡa/ (v)
cobhsaigh
  stötta, stabilisera

stadig /stˈɑːdɪɡ/ (adj)
diongbháilte
  som varaktigt uppehåller sig i sitt nuvarande tillstånd

stadion /stˈɑːdiːˌuːn/ (n)
staid
  arena framför allt avsedd för idrott

stadium /stˈɑːdiːˌʉm/ (n, neut)
sonraigh
  fas eller steg i utveckling

stadsbo /stˈadsbuː/ (n, ut)
duine cathrach

stadsdel /stˈadsdəl/ (n, ut)
ceathrú

stadshus /stˈadshʉs/ (n, neut)
hall an bhaile
  byggnad som uppförts för en stads förvaltning och representation

stadskärna /stˈadsxərnˌa/ (n, ut)
lár
  centrum av en (vanligtvis större) tätort

stadsport /stˈadspɔt/ (n, ut)
geata
  dörr i stadsmur

stadsstat /stˈadstat/ (n, ut)
cathairstáit

stafett /stˈɑːfət/ (n, ut)
eachlach
  kurir, ilbud
smachtín
  stafettlöpning

stag /stˈɑːɡ/ (n, neut)
fan
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast eller stolpe; inom sjöfart de som löper framåt eller bakåt

stagflation /stˌɑːɡflasxˈuːn/ (n, ut)
marbh-bhoilsciú
  situation då både inflationen och arbetslösheten är hög

staka /stˈɑːka/ (v)
tuisligh
  göra fel vid högläsning

stake /stˈɑːkə/ (n, ut)
cuaille
  stång, avlångt föremål, påle
coinnleoir
  ljusstake
adharc
  erektion

staket /stˈɑːkət/ (n, neut)
airbhe

stalagmit /stˈɑːlɑːɡmˌiːt/ (n, ut)
aolchoinneal
  uppstående droppsten

stalaktit /stˈɑːlaktˌiːt/ (n, ut)
aolchuisne
  nedhängande droppsten

stalkare /stˈɑːlkarə/ (n, ut)
stalcaire
  någon som stalkar

stall /stˈal/ (n)
stábla
  byggnad avsedd för hästar att vistas i
droichead
  del på stränginstrument

stam /stˈɑːm/ (n, ut)
stoc
  den vertikala delen av ett träd, på vilken grenarna växer ut
treibh
  (äldre benämning) naturfolks etniska tillhörighet
coisc
  del av ord, där böjningsaffix tagits bort

stamma /stˈama/ (v)
beith ag stadaireacht
  artikulera på ett stötigt sätt

stamtavla /stˈamtavlˌa/ (n, ut)
craobh ghinealaigh

standar /stˈandar/ (n, neut)
caighdeán
  fälttecken; fana (broderad duk) som hänger ned från en stång

standard /stˈandard/ (n, ut)
caighdeánach

stank /stˈaŋk/ (n, ut)
bréantas

stanna /stˈana/ (v)
coisc
  avsluta en rörelse och vara stillastående; erhålla hastigheten 0 relativt något referenssystem
  få att stanna eller få stopp på rörligt föremål; stoppa
fan
  förlänga en vistelse; befinna sig kvar på en viss plats under en längre tid

stare /stˈarə/ (n, ut)
druid
  en art (Sturnus vulgaris) inom fågelfamiljen starar (Sturnidae); individ av arten stare
  individ inom fågelfamiljen starar

stark /stˈark/ (adj)
bríomhar
  som har förmåga att ge upphov till stora krafter
  som klarar att utföra mycket (gott) trots stress, bakslag etc.
  som tål stora krafter utan att gå sönder; hållbar
  med hög koncentration
  som har hög sannolikhet att protolysera
  med hög intensitet
  som har förmåga att orsaka stora effekter
  sannolik
  viktig
  hög
  het på grund av mycket kryddning
  som har vokalväxling i verbstammen när det böjs

start /stˈɑːt/ (n, ut)
preab
  början

starta /stˈɑːta/ (v)
preab

startsida /stˈɑːtsiːdˌa/ (n, ut)
leathanach baile

starva /stˈarva/ (v)
tinneas clainne
  arbeta (hårt), slita

stat /stˈat/ (n, ut)
tír
  suverän (självstyrande) politisk enhet; ett land

station /stasxˈuːn/ (n, ut)
stáisiún
  särskild plats, ibland kallad terminal, som normalt är belägen längs en järnväg eller spårväg och består av en plattform men kan också vara belägen på gatumark och bestå av (oftast) ett större antal hållplatser för bussar, och är avsedd för tåg, spårvagnar eller bussar (eller om möjligt lastbilar) att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av eller låta gods lastas på eller av (om det är en godsstation eller laststation)

statist /statˈɪst/ (n, ut)
aisteoir breise

statistik /statˈɪstiːk/ (n, ut)
figiúr
  sammanställning av numeriska mätvärden

stativ /statˈiːv/ (n, neut)
branra
  stöd med två eller fler ben för att hålla instrument stabila, exempelvis för kameror eller vapen

statlig /stˈatlɪɡ/ (adj)
poiblí
  som rör staten; som ägs av staten; som upprätthålls av staten; som ordnats av staten

statsbesök /stˈatsbəsˌøːk/ (n, neut)
cuairt stáit

statschef /stˈatʃɛːf/ (n, ut)
ceann stáit
  en stats högste företrädare och formella överhuvud

statslös /stˈatsløːs/ (adj)
gan stát

statsminister /stˈatsmiːnˌɪstər/ (n, ut)
príomh-aire
  titel för chefen för regeringen i de nordiska länderna

statsvetenskap /stˈatsvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
eolaíocht pholaitiúil
  studiet av politiska processer och offentlig förvaltning, läran om politik

statsöverhuvud /stˈatsøːvˌɛrhʉvˌʉd/ (n, neut)
ceann stáit
  statschef

staty /stˈɑːtyː/ (n, ut)
dealbh
  skulptur av person i helfigur

statyett /stˈɑːtyːˌɛt/ (n, ut)
deilbhín
  liten staty

stav /stˈɑːv/ (n, ut)
bata
  tunt, långsmalt (trä)stycke, men längre och stadigare än en pinne; särskilt sådan som är tillverkad just för dessa egenskaper; ofta sådan som hålls i handen och används som stöd för kroppen
liúr
  synnerligen ljuskänslig cell i näthinna (varje näthinna innehåller omkring 100 miljoner stavar)

stava /stˈava/ (v)
litrigh
  ange en följd av bokstäver sådan att de utläst bildar ett givet ord; i synnerhet att ange den följd som allmänt anses vara "rätt" för just detta ord

stavelse /stˈɑːvəlsə/ (n, ut)
siolla

stavfel /stˈavfəl/ (n, neut)
botún cló
  fel i stavning av ett ord

stavning /stˈavnɪŋ/ (n, ut)
litriú

stavningsvariant /stˈavnɪŋsvˌariːˌant/ (n, ut)
litriú
  ord med en annan men snarlik stavning, dock med bibehållet uttal och bibehållen betydelse

stearinljus /stˌeːarɪnjˈʉs/ (n, neut)
coinneal

stege /stˈeːjə/ (n, ut)
dréimire
  flyttbart hjälpmedel eller fast installerad struktur för vertikal eller nästan vertikal förflyttning av personer, bestående av korta tvärstag att kliva på placerade med jämna mellanrum mellan två längre stänger eller rep

stegla /stˈɛɡla/ (v)
croch
  lemlästa (någon) och sätta upp kroppsdelarna på ett stegel (som straff); bildligt om att utdela ett strängt straff

steglits /stˈɛɡlɪts/ (n, ut)
coinnleoir Muire

stegosaurus /stˈeːɡuːsˌaʉrˌʉs/ (n, ut)
steigeasár
  någon av flera utdöda växtätande arter av dinosaurier i infraordningen Stegosauria, med två rader av höga plattor löpande längs ryggen
  art av den utdöda växtätande dinosaurien inom släktet Stegosaurus, inom infraordningen Stegosauria

stegvis /stˈɛɡviːs/ (adj)
dréimreach
  skeende under längre tid i flera steg

stek /stˈeːk/ (n)
rósta
  bit kött, oftast av nöt avsedd som mänsklig föda biffstek

steka /stˈeːka/ (v)
frioch
  tillaga mat i hög värme med matfett med lite eller inget vatten, vanligen i stekpanna eller gryta eller på någon form av häll steka kött, steka potatis; även i allmänhet om att hetta upp mat; i överförd betydelse om att utsätta för stark värme; (vardagligt, i perfekt particip) bli utsatt för negativ handling

stekpanna /stˈeːkpanˌa/ (n, ut)
scilléad
  köksredskap av metall (t.ex. gjutjärn) att steka mat i

stel /stˈeːl/ (adj)
stalcánta
  styv, oböjlig
beacht
  strikt och mycket formell; som ej går utanför rutiner eller regler

stelkramp /stˈɛlkramp/ (n, ut)
teiteanas
  infektionssjukdom som orsakas av bakterien Clostridium tetani

stellär /stˈɛlɛːr/ (adj)
réaltach

stelna /stˈɛlna/ (v)
reoigh

sten /stˈeːn/ (n, ut)
cloch
  typ av mineraliskt material
  jämförbar med en lös bit av mineraliskt material

stena /stˈeːna/ (v)
cloch
  utsätta för stening (avrättning genom stenkastning)

stenblock /stˈɛnblɔk/ (n, neut)
bollán
  stor sten

stenbrott /stˈɛnbrɔt/ (n, neut)
cairéal
  ställe där stenbrytning utförs

stendöd /stˈɛndøːd/ (adj)
chomh marbh le hart
  helt livlös; helt ur funktion, trasig eller avstängd

stenfalk /stˈɛnfalk/ (n, ut)
meirliún

stenfrukt /stˈɛnfrɵkt/ (n, ut)
eithneachán
  frukt som endast innehåller ett frö, omgivet av ett skal, i sin tur omgivet av fruktkött

stenhuggare /stˈɛnhɵɡˌarə/ (n, ut)
saor cloiche
  person som hugger sten, som utövar stenhuggeri, skulptör

stenhård /stənhˈoːrd/ (adj)
crua
  mycket sträng eller tuff

stenkista /stˈɛŋkɪstˌa/ (n, ut)
vaigín armlóin
  ram av trä (kista) fylld med sten, använd som fundament under vatten för bro eller brygga

stenknäck /stˈɛŋknək/ (n, ut)
glasán gobmhór

stenkol /stˈɛŋkuːl/ (n, neut)
gual
  fossila bränslet kol

stenmård /stˈɛnmoːrd/ (n, ut)
cat crainn clochra
  en djurart (Martes foina) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

stenografi /stˈeːnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
luathscríbhneoireacht
  snabbskrift med hjälp av tecken och förkortningar

stenskvätta /stˈɛnskvətːˌa/ (n, ut)
clochrán

stenålder /stˈeːnoːldər/ (n, ut)
clochaois
  den tidsepok som inleds när människan börjar tillverka verktyg (av sten)

stereotyp /stˈeːrəˌuːtyːp/ (n, ut)
steiréitiopa
  mall för gjutning av typer
  förenklade föreställningar av en grupp och dess medlemmar

steril /stˈeːriːl/ (adj)
steiriúil
  ofruktsam; utan idéer och uppslag

sterilitet /stˈeːriːlˌiːteːt/ (n, ut)
neamhthorthúlacht
  det att vara infertil och således inte kunna fortplanta sig

steroid /stˈeːruːˌiːd/ (n, ut)
stéaróideach
  lipid med fyra sammanlänkade cykloalkanringar

stetoskop /stˈeːtɔskˌuːp/ (n, neut)
steiteascóp
  instrument för avlyssning av hjärta och lungor

sticka /stˈɪkːa/ (n, ut)
scealp
  liten (vass) träflisa eller liknande
biorán cniotála
  pinne att sticka med; verktyg för stickning

sticka /stˈɪkːa/ (v)
cniotáil
  tillverka vävnad av garn för hand medelst en (rund-) eller flera stickor
bolscaireacht a dhéanamh
  föra in, stoppa
cealg
  ge upphov till en känsla som av ett stort antal spetsiga föremål trycks in; ge en stickande känsla
teith
  dra; gå (iväg, bortåt); smita; ge sig iväg

stickling /stˈɪklɪŋ/ (n, ut)
fo-ghúna
  del av växt innehållande meristem som avlägsnas från värdplanta för att klona eller föröka en växt

stickning /stˈɪknɪŋ/ (n, ut)
cniotáil
  det att fläta samman maskor av garn till tygstycke (klädesplagg) med hjälp av två stickor

stickpropp /stˈɪkprɔp/ (n, ut)
bolscaireacht a dhéanamh
  del av elektrisk kontakt som kan stickas in i en annan del

stickprov /stˈɪkpruːv/ (n, neut)
tástáil
  urval, prov i mängden
  mängd observationer inom en statistisk undersökning

stickreplik /stˈɪkrəplˌiːk/ (n, ut)
cú
  ord som avslutar en replik (och därigenom signalerar att nästa skådespelare ska göra något)

stift /stˈɪft/ (n, neut)
bata
  avlång behållare vars innehåll skjuts eller skruvas fram
deoise
  kyrkostift, biskopsdöme, område av kyrkan som leds av en biskop
stíl
  skaft av en pistill, förbindande märket med fruktämnet

stiftelse /stˈɪftəlsə/ (n, ut)
bunsraith
  juridisk person utan medlemmar och ägare som förvaltar en ekonomisk förmögenhet

stiftpenna /stˈɪftpənˌa/ (n, ut)
peann luaidhe meicniúil

stig /stˈɪɡ/ (n, ut)
séad

stiga /stˈiːɡa/ (v)
éirigh
  flytta sig uppåt, få en högre höjd (i något koordinatsystem)

stiga på /stˈiːɡa poː/ (v)
iontráil
  gå in i

stigbygel /stˈɪɡbyːɡəl/ (n, ut)
stíoróip
  envar av de två byglar i stiglädren på ömse sidor av sadel, som används som stöd for foten vid uppsittning och ridning

stiglucka /stˈɪɡlɵkːˌa/ (n, ut)
urtheach reilige
  överbyggd port till kyrkogård

stigma /stˈɪɡma/ (n, neut)
smál
  den grekiska bokstaven Ϛ (gemen: ϛ)
  sårmärke
  vanärande kännetecken

stil /stˈiːl/ (n, ut)
stíl

stilfull /stˈɪlfɵl/ (adj)
galánta
  som har (fin) stil

stilig /stˈiːlɪɡ/ (adj)
dathúil

stilla /stˈɪla/ (adj)
féithchiúin
  inte i rörelse; inte livlig

stilla /stˈɪla/ (v)
féithchiúin
  få still(are), dämpa, lugna

stilla veckan /stˈɪla vˈɛkːan/ (n)
Seachtain Mhór
  veckan närmast före påskdagen, från palmsöndagen till påskafton; som firas till minne av Kristi lidande och död på korset

stillasittande /stˈɪlasˌɪtːandə/ (adj)
neamhaistreach
  ; som inte får mycket motion, d.v.s. som sitter och ligger mycket, men inte alls står, går, springer och rör på sig mycket

stillbild /stˈɪlbɪld/ (n, ut)
ar fad
  fotografi, foto (i motsats till rörlig bild)

stilleben /stˈɪləbən/ (n, neut)
neamhbheo
  en kategori motiv inom måleri och fotografi som inriktar sig på måleri och fotografi, ofta av hushållsattiraljer, på nära håll

stillhet /stˈɪlheːt/ (n, ut)
calma
  /njutbart/ lugn /med tystnad/, avsaknad av stressiga stimuli

stilmall /stˈɪlmal/ (n, ut)
bileog stíle

stilnivå /stˈɪlniːvˌoː/ (n, ut)
sainréim teanga
  stilistisk nivå hos ett ord eller en text

stim /stˈiːm/ (n, neut)
báire
  större grupp av fiskar som simmar nära varandra

stimulans /stˌiːmʉlˈans/ (n, ut)
spreagadh

stinga /stˈɪŋa/ (v)
cealg
  sticka, bita

stipendiat /stˈiːpəndˌiːat/ (n, ut)
coimeádán

stipendium /stˈiːpəndˌiːʉm/ (n, neut)
scoláireacht
  penningunderstöd för studier

stjäla /sxˈɛːla/ (v)
goid
  göra sig skyldig till stöld; (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar som ägs av annan än en själv

stjälpa /sxˈɛlpa/ (v)
beangán
  falla åt sidan, vältas omkull
  slå omkull, välta omkull; vända upp och ner
  omintetgöra plan eller dylikt

stjärna /sxˈɛrna/ (n, ut)
réalta
  stor lysande himlakropp som genomför kärnfusion
  slags geometrisk (oftast tvådimensionell) form; stiliserad avbildning av himlakroppen med tre eller flera uddar utstickande från centrum
  benämning på populär, mycket känd person

stjärnbild /sxˈɛrnbɪld/ (n, ut)
réaltbhuíon
  ett antal stjärnor som med lite fantasi kan tolkas utgöra en bild på himlavalvet

stjärnhop /sxˈɛrnhuːp/ (n, ut)
réaltbhraisle
  samling näraliggande stjärnor

stjärntecken /sxˈɛrntəkːən/ (n, neut)
comhartha an Stoidiaca

stjärt /sxˈɛt/ (n, ut)
íochtar
  bakdel (på människa), anus
eireaball
  den bakersta delen av ett flygplan

stjärtmes /sxˈɛtməs/ (n, ut)
meantán earrfhada

sto /stˈuː/ (n, neut)
láir

stock /stˈɔk/ (n, ut)
bloc
  avverkad trädstam eller sågtimmer

stockros /stˈɔkruːs/ (n, ut)
gorm
  blomma av släktet Alcea, i synnerhet arten Alcea rosea ("vanlig stockros")

stoft /stˈɔft/ (n, neut)
deannach

stol /stˈuːl/ (n, ut)
cathaoir
  en möbel på vilken man sitter

stollig /stˈɔlɪɡ/ (adj)
duine buile

stolpe /stˈɔlpə/ (n, ut)
cuaille
  vertikal linje över vapnet

stolpiller /stˈɔlpɪlər/ (n, neut)
sopastóir

stolt /stˈɔlt/ (adj)
bródúil

stolthet /stˈɔltheːt/ (n, ut)
anumhlaíocht

stoltsera /stˈɔltseːrˌa/ (v)
mustar

stopp /stˈɔp/ (n)
stop
  stockning, stillestånd, spärr, propp (i röret el.dyl.)

stoppa /stˈɔpa/ (v)
coisc
  få att sluta; göra så att något slutar att ske eller göra så att någon slutar att göra något; få en rörelse, process eller ett skeende att upphöra
sáith
  fylla med något mjukt (särskilt om korv, pipa)
dearnáil
  laga hål i textil (särskilt om strumpor)

stoppdatum /stˈɔpdatˌɵm/ (n, neut)
sprioc-am
  datum fram till vilket man kan lämna bidrag (till en tidskrift)

stoppnål /stˈɔpnoːl/ (n, ut)
snáthaid chléithe
  nål som används för att stoppa (laga) hål i textil

stoppskylt /stˈɔpsxylt/ (n, ut)
comhartha stop
  vägmärke som meddelar att fordonsförare har stopplikt

stor /stˈuːr/ (adj)
mór
  med ett mått eller i utsträckning som överskrider genomsnittet (ej att förväxla med #2)
mór, ábhal
  ansedd som bättre än de flesta; åstadkommande mycket

storartad /stˈuːratˌad/ (adj)
iontach
  som imponerar med sin storhet

storasyster /stˈuːrasystər/ (n, ut)
deirfiúr

storaxel /stˈuːraksəl/ (n, ut)
mór-ais

storebror /stˈuːrəbrˌuːr/ (n, ut)
bráthair

storhertig /stˈuːrhətˌɪɡ/ (n, ut)
ard-diúc.
  manlig statschef i monarki (storhertigdöme)

storhet /stˈuːrheːt/ (n, ut)
cainníocht fhisiceach
  egenskapen att vara stor

storhetstid /stˈuːrhətstˌiːd/ (n, ut)
pósadh
  glanstid

storhetsvansinne /stˈuːrhətsvˌansɪnə/ (n, neut)
mustar gan ghustal
  överdriven självuppskattning; det att man (kanske efter framgångar i makt eller social status) tror sig vara större eller viktigare än vad man egentligen är /och att man därför kan bete sig hur som helst och göra vad som helst/

storhjärna /stˈuːrjərnˌa/ (n, ut)
ceirbream
  (exemplar av) den största och översta delen (cerebrum) av människans hjärna som bland annat innehåller storhjärnsbarken (cortex cerebri) ytterst och förknippas med högre funktioner som medveten sinnesupplevelse, viljestyrd motorik, intellekt och språk

storhjärnsbark /stˈuːrjərnsbˌɑːrk/ (n, ut)
coirtéis cheirbreach
  det kraftigt veckade yttersta lagret (cortex cerebri) hos storhjärnan (cerebrum), vilket förknippas med medveten sinnesperception, frivillga muskelrörelser och högre intellektuella funktioner som abstrakt och logiskt tänkande, minne, planering och språk

stork /stˈɔrk/ (n, ut)
storc, corr bhán
  fågel ur familjen storkfåglar

storlek /stˈuːrlək/ (n, ut)
méid

storleksordning /stˌuːrləksˈɔrdnɪŋ/ (n, ut)
ord méadaíochta
  approximativ storlek, (grov) approximation av ett numeriskt värde /men åtminstone med ungefär rätt (tio)logaritm/; tänkt (större) intervall kring ett givet värde, inom vilket en numerisk storhet befinner sig; avrundat heltalsvärde av tiologaritm.

storm /stˈɔrm/ (n, ut)
stoirm
  hård vind; oväder

storm i ett vattenglas /stˈɔrm iː ˈɛt vˈatːəŋlˌas/ (n)
focail mhóra agus mogaill fholmha
  stor uppståndelse för något som inte kräver det

storma /stˈɔrma/ (v)
anfa
  blåsa som en storm
  kraftigt anfalla (en förskansing)

stormarknad /stˈɔrmarknˌad/ (n, ut)
hipearmhargadh
  ett stort snabbköp (typiskt 10&nbsp;000 m²)

stormhatt /stˈɔrmhat/ (n, ut)
dáthabha
  växt av släktet Aconitum

stormig /stˈɔrmɪɡ/ (adj)
anfach
  mycket blåsig

stormlykta /stˈɔrmlyktˌa/ (n, ut)
laindéar doininne
  lykta (med fotogen och platt veke) som tål storm

stormästare /stˈɔrməstˌarə/ (n, ut)
Ardmháistir
  schacktitel som näst efter världsmästare är den högsta titel en schackspelare kan få

storpotatis /stˌuːrpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
boc mór
  mycket mäktig och betydelsefull person på hög position i arbetslivet

storsint /stˈɔʂɪnt/ (adj)
gartach
  överseende, förlåtande

storskalig /stˈɔʂkalˌɪɡ/ (adj)
mórscála
  som har stor räckvidd, som sker i stor skala

storskarv /stˈɔʂkarv/ (n, ut)
broigheall
  en art (Phalacrocorax carbo) inom fågelfamiljen skarvar (Phalacrocoracidae); individ av arten storskarv

storslagen /stˈɔʂlɑːɡən/ (adj)
galánta
  imponerande, mäktig

storspov /stˈɔʂpuːv/ (n, ut)
crotach
  en art (Numenius arquata) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten storspov

storstad /stˈɔʂtad/ (n, ut)
ceannchathair
  tätort (oftast med förorter) med många invånare

storsäl /stˈɔʂɛːl/ (n, ut)
rón féasógach
  sälart som lever i Norra ishavet (Erignathus barbatus)

stortå /stˈuːtoː/ (n, ut)
ordóg

storvuxen /stˈuːrvɵksən/ (adj)
alpartha

straff /strˈaf/ (n)
pionós
  åtgärd som utföres med person som gjort något fel, ofta något som är negativt för personens (omedelbara) välmående; speciellt fängelse, böter, skyddstillsyn eller annat påföljd som utföres med en person som begått ett lagbrott
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka, kasta eller slå bollen från en bestämd punkt rakt framför målet, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget begått ett regelbrott i eget straff- eller målområde
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt genom att från spelplanens mittpunkt ta bollen eller pucken och sedan simulera ett friläge där boll- eller puckhållaren ej får dra bollen eller pucken bakåt
  det att ena laget får kasta bollen i avsikt att träffa korgen från en fast punkt efter att motståndarna har begått en foul på defensiv planhalva

straffa /strˈafa/ (v)
aifir
  utdela ett straff, t.ex. för ett regelbrott

straffläggning /strˈafləɡnˌɪŋ/ (n, ut)
ciceanna éirice
  när en match avgörs av att bägge lagen lägger varsina straffar tills ett av lagen leder och därav vinner matchen; kommer oftast av att matchen avslutas oavgjort och måste av diverse anlendningar avgöras

straffrättslig /strˈafrətslˌɪɡ/ (adj)
coirpeach
  som rör straffrätt

straffspark /strˈafspark/ (n, ut)
pionós
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka bollen från straffpunkten, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget brutit mot reglerna, till exempel att någon utespelare tagit bollen med händerna innanför det egna målområdet

strala /strˈala/ (v)
goid
  olovligen och olagligen ta eller tillskansa sig annans egendom

strand /strˈand/ (n, ut)
trá

stranda /strˈanda/ (v)
trá
  förlisa, lider skeppsbrott med ett fartyg

strategi /strˈatəjˌiː/ (n, ut)
straitéis
  plan i stora drag, till skillnad från taktik

streaka /strˈeːakˌa/ (v)
síog
  klä av sig och löpa naken i syfte att väcka uppståndelse

streama /strˈeːamˌa/ (v)
sruth
  strömma, spela upp direkt över internet

streck /strˈɛk/ (n, neut)
béim

streckgubbe /strˈɛkɡɵbə/ (n, ut)
duine cipíneach
  plan figur föreställande en människa skapad endast med hjälp av enkla streck

strejk /strˈɛjk/ (n, ut)
stailc
  arbetsnedläggelse; det att anställda som protestaktion avstår från att arbeta för arbetsgivaren

strejkbrytare /strˈɛjkbryːtˌarə/ (n, ut)
iora
  person som olovligt arbetar trots att det pågår en strejk

stress /strˈɛs/ (n, ut)
béim

stressa /strˈɛsa/ (v)
béim
  göra någon stressad

strid /strˈiːd/ (n, ut)
cath
  sammandrabbning av två fientliga (väpnade) parter

strida /strˈiːda/ (v)
bruíon
  utkämpa en strid, kämpa, drabba samman; föra krig; slåss
  kämpa för, försvara
  konkurrera; tävla
  tvista

stridslysten /strˈɪdslystən/ (adj)
trodach
  som söker strid

stridsrop /strˈɪdsruːp/ (n, neut)
rosc catha
  utrop vid strid, härskri

stridsslaga /strˈɪdslɑːɡˌa/ (n, ut)
súiste
  historiskt slagvapen som med långt taggförsett huvud som sitter ihop med skaftet genom en kedja eller liknande

stridsyxa /strˈɪdsyːksˌa/ (n, ut)
tua chatha
  ett slags huggvapen

strila /strˈiːla/ (v)
easraigh
  rinna i fina strålar eller droppar
  sprida en vätska i fina strålar eller droppar över en yta; fint fördela små bitar av ett fast ämne (t.ex. pulver)

strimla /strˈɪmla/ (n, ut)
climir
  långsmal avriven eller avskuren bit av något

strimla /strˈɪmla/ (v)
ruainne
  skära något i strimlor

string /strˈɪŋ/ (n, ut)
iall
  stringtrosa

strippa /strˈɪpa/ (n, ut)
gamhnach
  person som gör en striptease

strippa /strˈɪpa/ (v)
climir
  klä av sig naken inför en publik, göra en striptease

stroke /strˈuːkə/ (n, ut)
béim
  slaganfall, hjärnblödning

strontium /strˈɔntiːˌʉm/ (n, neut)
strointiam

strosa /strˈuːsa/ (v)
meallac
  ströva utan bestämt mål

struken /strˈʉkən/ (adj)
clúmhach
  målad, penslad, belagd med ett lager (en strykning) av målarfärg
céim
  exakt, utan råge

struktur /strˈɵktʉr/ (n, ut)
struchtúr

strukturell /strˈɵktʉrˌɛl/ (adj)
imchruthach
  som har att göra med strukturen

struma /strˈʉma/ (n, ut)
ainglis
  sjuklig förstoring av sköldkörteln

strumpa /strˈɵmpa/ (n, ut)
stoca
  mjukt klädesplagg som bärs på fötterna och ibland räcker upp till knät

strumpbyxor /strˈɵmpbyːksˌuːr/ (n, ut)
riteoga
  ett underplagg som utgörs av långa strumpor som upptill är utformade som en byxa med midjeresår

strumpeband /strˈɵmpəbˌand/ (n, neut)
glúin-chrios
  ofta elastiskt band som hänger ner från en strumpebandshållare och som fästs i till exempel nylonstrumpor
  dekorativt spetsband som träs på ett strumpbeklätt ben

strunt /strˈɵnt/ (n)
cáis
  något som är oviktigt, irrelevant eller rent nonsens

strunta i /strˈɵnta iː/ (v)
aire
  inte bry sig om (alls, över huvudtaget, ett dugg)

struntprat /strˈɵntprɑːt/ (n, neut)
amaidí

strupe /strˈʉpə/ (n, ut)
scornach
  halsens framsida
  halsens inre; endera av halsens två kanaler, matstrupen och luftstrupen

struphuvud /strˈɵphʉvˌʉd/ (n, neut)
laraing
  rörformat organ (larynx) i halsen på däggdjur, vilket förbinder svalget (farynx) med luftstrupen (trakea), och vars funktion är att skydda de nedre andningsorganen samt att frambringa ljud

strut /strˈʉt/ (n, ut)
coirceog

struts /strˈʉts/ (n, ut)
ostrais
  en fågelart med det vetenskapliga namnet Struthio camelus i familjen strutsar (Struthionidae); individ av ovan nämnda art

stryk /strˈyːk/ (n, neut)
ghreadadh
  det att medvetet utsätta (någon) för fysisk skada eller det att medvetet utsättas för fysisk skada (av någon)

stryka /strˈyːka/ (v)
ciotóg trasna
  röra sig (eller befinna sig) nära över en yta; glida
slíoc
  dra med handen över en yta
iarann
  släta ut ett tygstycke eller klädesplagg genom att föra ett uppvärmt järn över ytan
treo
  dra ett streck över något skrivet (för att markera att det överstrukna inte gäller)
  plocka bort (t.ex. ur en text); utesluta

strykjärn /strˈyɕərn/ (n, neut)
iarann
  apparat som används för att göra textilier släta genom strykning

stryknin /stryknˈiːn/ (n, neut)
stricnín
  giftig alkaloid som bland annat förekommer i frön från rävkaketrädet (Strychnos nux-vomica)

strykpojke /strˈykpɔjkə/ (n, ut)
ceap milleáin
  någon som ständigt ges skulden

strypa /strˈyːpa/ (v)
tacht
  kväva genom att placera tryck på luftstrupen

sträcka /strˈɛkːa/ (v)
réimse
  göra mer utsträckt

sträckbänk /strˈɛkbəŋk/ (n, ut)
raca céasta
  ett tortyrredskap, med vars hjälp delinkventens kropp uttänjdes starkt i syfte att åstadkomma intensiv smärta

sträckning /strˈɛknɪŋ/ (n, ut)
slí
  förlopp av en vägsträcka

sträng /strˈɛŋ/ (adj)
beacht
  (om person, institution etc.) som håller hårt på regler eller har låg tolerans mot fel, misstag, lek, larv etc.

sträng /strˈɛŋ/ (n, ut)
sreangán
  spänd tråd, ofta på musikinstrument där trådens vibrationer skapar toner; även om andra trådliknande föremål
  ordnad följd av (skrivna) tecken

sträv /strˈɛːv/ (adj)
aindreanta
  fylld av små upphöjningar och fördjupningar
  kärv
  barsk

sträva /strˈɛːva/ (v)
bí ag coimhlint

strå /strˈoː/ (n, neut)
cochán
  stjälk av gräs eller andra gräsartade växter, t.ex. grässtrå, halmstrå; hårstrå

stråke /strˈoːkə/ (n, ut)
bogha
  redskap ofta av tagel som dras över strängarna i ett stråkinstrument för att skapa ljud

stråla /strˈoːla/ (v)
taitin
  avge (synlig eller osynlig) strålning; skina, lysa i en bestämd riktning, glänsa
bíoma
  vara märkbart mycket glad; le brett

strålande /strˈoːlandə/ (adj)
lonrach
  fantastiskt bra

strålben /strˈoːlbən/ (n, neut)
gaghéag
  ett ben i underarmen som sitter paralellt med armbågsbenet

stråle /strˈoːlə/ (n, ut)
ga
  del av en rät linje, begränsad av endast en ändpunkt, oändligt lång
  modell av ljus som används för att analysera ljusets väg genom ett optiskt system; ljus som rör sig längs en rät linje, i särskilda fall även längs en böjd linje, även om osynlig strålning
  partiklar som strömmar längs en rak (eller sällan böjd linje) efter att ha lämnat ett objekt
  vatten, annan vätska, gas eller granulärt material som strömmar längs en rak eller böjd linje efter att ha lämnat ett rör, en behållare eller annan objekt med hög hastighet

strålkastare /strˈoːlkastˌarə/ (n, ut)
teach solais
  lampa i fronten på ett fordon

strålning /strˈoːlnɪŋ/ (n, ut)
radaíocht

strö /strˈøː/ (v)
easraigh
  försiktigt eller utan större kraft kasta eller sprida så att något fördelar sig mer eller mindre jämnt

ström /strˈœm/ (n, ut)
sruth
  vattendrag, fors, ofta om ett relativt snabbt flytande

strömbrytare /strˈœmbryːtˌarə/ (n, ut)
lasc
  inrättning som genom ett handtag eller en knapp kan bryta eller sluta en elektrisk strömkrets

strömfåra /strˈœmfoːrˌa/ (n, ut)
lárshrutha
  snabbast rinnande del av vattendrag

strömlöja /strˈœmløːjˌa/ (n, ut)
táilliúir
  fiskart Alburnoides bipunctatus inom familjen karpfiskar som finns i södra och östra Europa samt Asien

strömma /strˈœma/ (v)
sruth
  spela upp direkt över internet

strössla /strˈœsla/ (v)
easraigh
  lägga strössel på något; sprida ut något likt strössel

ströva /strˈøːva/ (v)
meallac
  vandra för nöjes skull

stubbe /stˈɵbə/ (n, ut)
stoc
  den del av en trädstam som sitter kvar i marken efter att stammen kapats (sågats av) eller knäckts av vinden

stubin /stʉbˈiːn/ (n, ut)
aidhnín

student /stˈʉdənt/ (n, ut)
dalta
  person som tagit studentexamen, är behörig att studera på universitet
  person som studerar på universitet eller högskola

studenthem /stˈʉdənthˌɛm/ (n, neut)
teach mór

studera /stˈʉdeːrˌa/ (v)
seomra staidéir
  lära eller fördjupa sig i ett ämne, ofta på högskola/universitet
  lära sig mer om en specifik fråga, titta noggrant på, granska

studerande /stˈʉdeːrˌandə/ (n)
dalta
  person som studerar

studie /stˈʉdiːə/ (n, ut)
seomra staidéir
  inhämtandet av kunskap genom forskning
  konstverk skapat för att öva eller demonstrera ett visst ämne eller teknik

studsmatta /stˈɵdsmatːˌa/ (n, ut)
trampailín
  ställning med elastiskt material avsedd för att hoppa högt på

stuga /stˈʉɡa/ (n, ut)
teach beag
  mindre hus, ofta använt som fritidshus

stuka /stˈʉka/ (v)
leon
  skada led i fot eller hand genom kraftig vridning varvid leden svullnar

stum /stˈʉm/ (adj)
balbh
  tyst, mållös, som saknar talförmåga

stumfilm /stˈɵmfɪlm/ (n, ut)
scannán tostach

stump /stˈɵmp/ (n, ut)
stoc
  kort bit; återstående bit (av något som ursprungligen var längre)

stund /stˈɵnd/ (n, ut)
tamall

stuns /stˈɵns/ (n, ut)
aclaíocht
  fart, snits, kläm, sprätt, kraft, livsglädje, ös
cuannacht
  finess, stil, elegans

stup /stˈʉp/ (n, neut)
scairp
  brant, avgrund

stupa /stˈʉpa/ (v)
ardú
  luta tvärbrant
tit
  stupa i strid, omkomma under stridshandling

stuprör /stˈɵprøːr/ (n, neut)
píopa taosctha
  lodrätt rör som leder undan smält- och regnvatten från tak (där det oftast samlas i en hängränna) till en lägre nivå (oftast marknivå eller därunder)
  tajta långbyxor

stuteri /stˈʉtərˌiː/ (n, neut)
graíre
  gård som idkar hästuppfödning; hästgård; avelsgård

stuva /stˈʉva/ (v)
stobh
  göra stuvning (sås runt en maträtt)

stuveriarbetare /stˈʉvərˌiːarbˌeːtarə/ (n, ut)
stíbheadóir
  hamnarbetare, person som lastar och lossar fartyg

stuvning /stˈɵvnɪŋ/ (n, ut)
stobhach
  maträtt med omgivande sås, resultatet av att stuva

styck /stˈyk/ (n, neut)
boim
  enhet för antal

stycke /stˈykːə/ (n, neut)
píosa
  om något konkret som utgör en icke avskild del eller bit av något sammanhängande helt eller om del eller bit som ingår eller skall ingå i en helhet eller vari en helhet (i tanken) delas och som ofta uppfattas såsom en självständig enhet; även om något mer eller mindre abstrakt som utgör en del av något

stygg /stˈyːɡ/ (adj)
dona
  avsiktligt och illasinnat ovänlig, fientlig eller elak
dalba
  (om barn) som beter sig olydigt och busigt

styggelse /stˈyːɡəlsə/ (n, ut)
adhfhuafaireacht
  (moraliskt) förkastlig företeelse, som bör fördömas

stygn /stˈyːŋn/ (n, neut)
greim
  åtdragen ögla som bildas när man syr

stylta /stˈylta/ (n, ut)
cos croise
  stång med fotstöd, en för vardera foten, avsedd för gång en bit ovanför marken, mest använt som lekredskap

styltsnäppa /stˈyltsnəpˌa/ (n, ut)
gobadán scodalach

stympa /stˈympa/ (v)
loit
  vanställa genom avhuggning, hugga av lemmar

styngfluga /stˈyŋflʉɡˌa/ (n, ut)
boiteog
  någon av de arter av insekter som ingår i familjen styngflygor (Oestridae) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa arter

styra /stˈyːra/ (v)
ceansaigh
  föra (en farkost, fordon eller annat) i en eller annan riktning eller bana; manövrera/kontrollera fysikaliska, kemiska eller andra teknologiska processer

styrbord /stˈyrbuːrd/ (adj)
deasbhord
  på, i, vid eller i riktning mot styrbordssidan

styrbord /stˈyrbuːrd/ (n)
deasbhord
  (sett framåt från aktern) höger sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

styre /stˈyːrə/ (n, neut)
hanlaí
  något man styr med, särskilt om styrstång

styrelse /stˈyːrəlsə/ (n, ut)
clár

styrelseordförande /stˈyːrəlsəˌuːrdføːrˌandə/ (n, ut)
cathaoirleach

styrka /stˈyrka/ (n, ut)
fórsa
  det att vara stark; eller hur starkt något är
  (speciell) förmåga
  trupp (med bestämd uppgift)

styrka /stˈyrka/ (v)
daingnigh

styrkedemonstration /stˌyrkədəmˌʊnstrasxˈuːn/ (n, ut)
an

styrsel /stˈyʂəl/ (n)
fostacht

styrstång /stˈyʂtɔŋ/ (n, ut)
coisc
  stång som förbinder styre med framhjul

styv /stˈyːv/ (adj)
stiúgaí
  som är svår att böja; oböjlig

styv- /stˈyːv/ (affix)
leas-
  antyder att man inte är blodsligt släkt med personen

styva /stˈyːva/ (v)
stalc
  göra styv

styvbror /stˈyvbruːr/ (n, ut)
leasdeartháir
  styvson till ens biologiska förälder som inte är ens halvbror

styvdotter /stˈyvdɔtːər/ (n, ut)
leasiníon
  ens partners icke-gemensamma dotter

styvfader /stˈyvfadər/ (n, ut)
leasathair
  förälders make eller manliga partner

styvmor /stˈyvmuːr/ (n, ut)
leasmháthair
  förälders maka eller kvinnliga partner, som inte är ens moder

styvna /stˈyvna/ (v)
stalc
  bli (mer) styv

styvnackad /stˈyvnakːˌad/ (adj)
cruamhuineálach
  trotsig, tjurig, stursk, envis

styvsint /stˈyvsɪnt/ (adj)
ceanndána

styvson /stˈyvsuːn/ (n, ut)
leasmhac
  son från ens partners tidigare relation

styvsyster /stˈyvsystər/ (n, ut)
leasdeirfiúr
  dotter till ens styvförälder från en annan relation

städ /stˈɛːd/ (n, neut)
inneoin
  redskap av järn som tjänar som underlag vid smide
  (förekomst av) det andra av de tre hörselbenen (incus) i mellanörat

städa /stˈɛːda/ (v)
glan
  göra rent inuti exempelvis en byggnad eller en bil; ofta avses speciellt iordningställning av större föremål, ibland med borttagning av smuts

städerska /stˈɛːdəʂkˌa/ (n, ut)
ainnir

städsegrön /stˈɛdsəɡrˌøːn/ (adj)
síorghlas
  (om träd och buskar) som är grön året om

ställ /stˈɛl/ (n, neut)
fulaing
  konstruktion avsedd för att hålla något eller bjuda plats för något

ställa /stˈɛla/ (v)
cuir
  placera i upprätt eller stående läge, placera (någonstans)
fulaing
  inta en stående position där endast en eller fler fötter bär upp kroppen, resa sig (upp) från en sittande eller liggande position
foireann
  ange inställning; ordna (i förväg) att någon maskin gör något bestämt

ställa in /stˈɛla ˈɪn/ (v)
tiúin
  justera (radio eller liknande) så att önskad funktion uppnås
cealaigh
  /bestämma sig för att/ inte /längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

ställa upp /stˈɛla ˈɵp/ (v)
cabhair
  hjälpa till, stötta
rannpháirtigh
  delta
cuir ar bun
  höja upp från ett liggande till upprätt läge; resa
ceartaigh
  placera i viss ordning, organisera

ställa ut /stˈɛla ˈʉt/ (v)
taispeántas
  visa upp (till försäljning eller på en utställning)
ceist
  utfärda (handling)

ställe /stˈɛlə/ (n, neut)
plás
  plats
teach
  egendom, hus, hem

ställföreträdare /stˈɛlføːrˌɛtrɛːdˌarə/ (n, ut)
teachta
  person som uppfyller en befattning under begränsad tid under det att ordinarie personal är frånvarande

ställning /stˈɛlnɪŋ/ (n, ut)
fulaing
  (mer eller mindre vertikal) anordning som håller ett föremål stående eller i en viss (högre) position, eller uppfyller någon funktion
  position, läge, belägenhet, placering
  åsikt
  sätt på vilket man står; kroppsställning
  sätt på vilket något är ställt

stäm /stˈɛːm/ (n, ut)
déas
  en fiskart (Leuciscus leuciscus) i familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

stämjärn /stˈɛmjərn/ (n, neut)
siséal
  huggmejsel för trä

stämma /stˈɛma/ (n, ut)
guth
  röst
  linje i en musikalisk sats

stämma /stˈɛma/ (v)
aontaigh
  vara korrekt eller sann; överensstämma, gå ihop
tiúin
  ställa in tonerna /på ett instrument/
agair
  dra inför domstol, kalla inför rätta

stämma överens /stˈɛma ˌøːvərˈɛns/ (v)
aontaigh
  överensstämma

stämning /stˈɛmnɪŋ/ (n, ut)
tiúin
  tillstånd vari en människas känslor befinner sig inför ett visst föreställningsinnehåll; (tillfälligt) sinnestillstånd som sätter sin prägel på någons medvetande
  den anda, atmosfär eller ton som råder hos en grupp eller krets av personer vid en plats, ett evenemang e.d.
  åtgärd som utförs på ett instrument för att en musiker ska kunna spela rent på det

stämpla /stˈɛmpla/ (v)
gread
  förse med stämpelavtryck, sätta stämpel på

stämpling /stˈɛmplɪŋ/ (n, ut)
comhcheilg
  det att förbereda brott

stämskruv /stˈɛmskrʉv/ (n, ut)
biorán
  en skruv högst upp på ett stränginstrument som skruvas på för att stämma ett instrument

ständigt /stˈɛndɪkt/ (adv)
an [[t-am]] ar fad
  ; utan avbrott, hela tiden, alltid; evigt

stänga /stˈɛŋa/ (v)
dún
  göra så att en dörr eller annat (plant) föremål täpper till en öppning i en vägg eller möbel; ändra från öppet till stängt tillstånd; sluta (till), täppa till

stänga av /stˈɛŋa ɑːv/ (v)
coisc
  förbjuda (någon) att delta i en viss verksamhet
cuir as
  avbryta eltillförseln, bränsletillförseln, eller på ett annat sätt avaktivera en apparat eller anläggning

stängd /stˈɛŋd/ (adj)
druidte
  ; som inte är öppen

stängsel /stˈɛŋsəl/ (n, neut)
airbhe

stänka /stˈɛŋka/ (v)
dais
  sprida vätska/våt massa i droppar (på någon eller något)

stänkskärm /stəŋksxˈɛrm/ (n, ut)
cliathán

stäppvipa /stˈɛpviːpˌa/ (n, ut)
pilibín ealtúil

stärka /stˈɛːrka/ (v)
neartaigh

stärkelse /stˈɛːrkəlsə/ (n, ut)
stáirse
  polysackarid som bildas av växter, närmare bestämt en blandning av amylos och amylopektin; kolhydrat som är vanligt förekommande i mänsklig föda (t.ex. potatis, pasta, ris, mjöl, bröd)

stävja /stˈɛvja/ (v)
coisc
  motarbeta något som anses vara misshagligt, särskilt om något som befinner sig på ett tidigt stadium; hindra, hejda, stoppa
  hålla tillbaka, undertrycka

stå /stˈoː/ (v)
seas
  ha upprätt kroppsställning utan att förflytta sig

stå som spön i backen /stˈoː sɔm spˈøːn iː bˈakːən/ (v)
sceana gréasaí a chur
  förekomma ymnigt eller intensivt

stål /stˈoːl/ (n, neut)
cruach

stålar /stˈoːlar/ (n, ut)
saibhreas
  pengar

stålverk /stˈoːlvərk/ (n, neut)
cruachchearta
  industriell anläggning för järn- och stålproduktion

stånd /stˈoːnd/ (n, neut)
go dtí
  det att vara förmögen att utföra något; det att ha tillräcklig förmåga för att bli verklighet; det att kunna (göra) något
adharc
  erektion

ståndaktig /stˈoːndaktˌɪɡ/ (adj)
feirm
  som håller stånd mot yttre påverkan; som inte ger vika för frestelse, övertalning o.d.; fast i övertygelse

ståndare /stˈoːndarə/ (n, ut)
staimín
  manligt könsorgan (hanorgan) i en blomma

ståndarknapp /stˈoːndarknˌap/ (n, ut)
antar
  del längst ut på ståndare som bildar det befruktande pollenet

stång /stˈɔŋ/ (n, ut)
clébhandán

ståt /stˈoːt/ (n, ut)
caidéal
  överdådig, pompös prakt; pompa, glans

ståtlig /stˈoːtlɪɡ/ (adj)
státúil
  som utstrålar storhet, styrka, elegans och kanske lyx eller ära

stöd /stˈøːd/ (n, neut)
branra
  något som håller något på plats (så att det inte faller omkull)
  område där en funktion är nollskild

stöddig /stˈœdɪɡ/ (adj)
cruadhéanta
  stor och kraftig
diongbháilte
  alltför självsäker

stödhjul /stˈœdjʉl/ (n, neut)
cobhsaitheoir
  extra hjul som stöd på barncykel

stödja /stˈœdja/ (v)
iompair
  med hjälp av stöd hålla något uppe, bära upp något genom att fungera som underlag, ge stöd åt något, förse något med stöd, fungera eller tjäna som stöd åt/för något
  ge moraliskt, intellektuellt, ekonomiskt e.d. stöd; anse att det som någon arbetar med eller det något handlar om är bra, och önska framgång för detta; även verka för samma mål: hjälpa eller gagna eller främja, trösta någon
taca
  få stöd genom att vila eller luta sig mot något som fungerar som stöd i syfte att hålla sig uppe
uiríseal
  få stöd eller hjälp av något, grunda sig eller basera sig eller förlita sig på något

stödjepunkt /stˈœdjəpɵŋkt/ (n, ut)
uiríseal
  punkt som stödjer något, ofta bildligt om t.ex. område

stöld /stˈœld/ (n, ut)
eitilt
  det att olovligen ta en annan individs ägodelar till sina egna; det att stjäla, tjuvnad

stön /stˈøːn/ (n, neut)
ong
  (långdraget) dovt ljud från någon som lider kroppsligen; suck

stöna /stˈøːna/ (v)
éagaoin
  (av smärta, ansträngning, njutning e.d.) frambringa ett långdraget dovt ljud med rösten

stör /stˈøːr/ (n, ut)
bradán fearna
  fisk av släkten Acipenser (störar), i synnerhet arten Acipenser sturio (vanlig stör)

störning /stˈœrnɪŋ/ (n, ut)
anbhuain
  företeelse som avviker från det normala
éaradh
  företeelse som försvårar överförande av information

större hackspett /stˈœrə hˈakspət/ (n)
mórchnagaire breac

störta /stˈœta/ (v)
pléasc
  med kraft, okontrollerat och okontrollerbart falla ned mot marken och ofta skadas eller förstöras
dais
  snabbt och häftigt förflytta sig
comhdhlúthaigh
  få att falla med kraft och vanligen skadas eller förstöras; med våld eller andra icke lagenliga medel avsätta en makthavare

stöt /stˈøːt/ (n, ut)
suasán
  situation där en person (eller ett djur) utsätts för en elektrisk ström
gadaíocht
  välplanerat inbrott, rån e.d.

stöta på /stˈøːta poː/ (v)
fáigh
  hitta något

stötta /stˈœtːa/ (n, ut)
iompair
  enkel konstruktion (t.ex. en stolpe) som ska fungera som stöd under t.ex. ett bygge

stötta /stˈœtːa/ (v)
iompair
  stödja med hjälp av stöd (t.ex. stolpe) för att hålla något uppe
  hjälpa genom att finnas till hands; visa medkänsla för någon, särskilt vid sorg eller andra svårigheter

stöttande /stˈœtːandə/ (adj)
coinneálach
  som stöttar

stöttepelare /stˈœtːəpəlˌarə/ (n, ut)
comhla chatha
  (stabil och trygg) person som har stor hjälpande eller (inte minst känslomässigt) stöttande betydelse (för någon eller några)

stövel /stˈøːvəl/ (n, ut)
bróg
  hårdare fotbeklädnad som täcker fötter och anklarna, och ibland även knäna
  person som är helt okänslig för andras reaktioner på egna handlingar och därmed av omgivningen kan ses som socialt extremt klantig

stövla /stˈœvla/ (v)
stoc
  gå med tunga steg

subaltern /sˈʉbaltˌɛrn/ (n, ut)
fo-oifigeach
  löjtnant eller fänrik

subarktisk /sˈʉbɑːrktˌɪsk/ (adj)
fo-artach
  som har att göra med områden nära Arktis

subgenre /sˈɵbjənrə/ (n, ut)
fosheánra
  genre som utgör en undergrupp av en mer övergripande term

subjekt /sˈɵbjəkt/ (n, neut)
ainmní
  bärare av medvetandeupplevelser, person, medborgare, rättssubjekt

subkutan /sˈɵbkʉtˌan/ (adj)
fo-chraicneach

subskrajba /sˈɵbskrajbˌa/ (v)
foscríobh
  beställa regelbundet, ofta för något digitalt nyhetsbrev eller uppdateringar i sociala medier.

substans /sɵbstˈans/ (n, ut)
substaintí
  något som har konkret, fysisk existens men obestämd form; materia, ämne
damhna
  verkligt innehåll

substantiv /sˈɵbstantˌiːv/ (n, neut)
ainmfhocal
  ordklass omfattande ord som namnger människor, varelser, föremål, platser, material, tider, händelser, tillstånd, egenskaper, relationer och dylikt; ett ord i ovanstående ordklass

substantivisk /sˈɵbstantˌiːvɪsk/ (adj)
ainmfhoclach
  som har att göra med eller som liknar substantiv

substitut /sˈɵbstɪtˌʉt/ (n, neut)
bean ionaid

substrat /sˈɵbstrat/ (n, neut)
substráit
  det ämne som ett enzym verkar på

subsumera /sˈɵbsʉmˌeːra/ (v)
fo-ghlac
  innefatta, inbegripa, underordna

subtil /sˈɵbtiːl/ (adj)
caolchúiseach
  hårfin, nästan omärklig, utstuderad, raffinerad

subtropisk /sˈɵbtruːpˌɪsk/ (adj)
fo-theochriosach
  som hör samman med områdena närmast norr eller närmast söder om tropikerna

successiv /sˈɵksəsˌiːv/ (adj)
dréimreach

succé /sɵksˈeː/ (n, ut)
áitheas
  (stor) framgång

succéartad /sɵksˈeːatˌad/ (adj)
áitheasach
  som gör succé

suck /sˈɵk/ (n, ut)
cuach
  djup inandning med förträngd ljudspringa

sucka /sˈɵkːa/ (v)
osna a ligean

suckatcitron /sˈɵkːatsˌɪtruːn/ (n, ut)
ciotrón
  en växtart (Citrus medica) som utgör en av de ursprungliga arterna av citrusfrukter; exemplar av denna art; frukt av denna art

sudanes /sˈʉdanəs/ (n, ut)
Súdánach
  invånare i Sudan eller som har sudanesisk härkomst

sudanesisk /sˈʉdanəsˌɪsk/ (adj)
Súdánach

suddig /sˈɵdɪɡ/ (adj)
anfhollas
  oklar, vars gränser inte är definierade; luddig, diffus

sudoku /sˈʉdɔkˌʉ/ (n, neut)
Sūdoku

suffix /sˈɵfiːks/ (n, neut)
iarmhír

sufflör /sˈɵfløːr/ (n, ut)
leideoir
  medarbetare vid en teater med uppgift att viskande fylla i (sufflera) de repliker som en skådespelare är på väg att missa

sug /sˈʉɡ/ (n)
aimirne
  drag till någonting man vill åt

suga /sˈʉɡa/ (v)
súigh
  med hjälp av undertryck dra in, ner eller ut (särskilt om vätska)
  vara eller anses dålig, misslyckad eller av låg kvalitet

sugen /sˈʉjən/ (adj)
ainmhian
  fylld av begär, som gärna vill ha /något/

sugga /sˈɵɡa/ (n, ut)
cráin
  grishona

suggerera /sˈɵɡərˌeːra/ (v)
mol
  föreslå
tionchar
  påverka genom suggestion

sugmärke /sˈɵɡmərkə/ (n, neut)
plaicín suirí
  slags blåmärke som blivit till genom att ens mun pressats mot ens partners kropp och suga in huden

sugrör /sˈɵɡrøːr/ (n, neut)
sop
  smalt rör, oftast av plast, som används för att förtära vätska genom att suga i det

suicidal /sˈʉiːsˌɪdal/ (adj)
i riocht tú fein a mharú

sula /sˈʉla/ (n, ut)
bonn
  undersida på fot eller sko

sulfid /sˈɵlfiːd/ (n, ut)
suilfíd
  kemisk förening som innehåller svavel i oxidationstillstånd -2, ofta men inte alltid i form av sulfidjonen S-2

sulfit /sˈɵlfiːt/ (n)
suilfít
  salt eller ester av svavelsyrlighet

sultan /sˈɵltan/ (n, ut)
sabhdán
  islamsk härskartitel

sultanat /sˈɵltanˌat/ (n, neut)
sabhdánacht
  ett område vars härskare har titeln sultan

summa /sˈɵma/ (n, ut)
suim
  resultatet av en addition; det hela, delarna sammantagna

summarisk /sˈɵmarˌɪsk/ (adj)
achomair
  som endast innehåller huvuddragen

sump /sˈɵmp/ (n, ut)
féan guail
  sänkbar låda av trä med hål i sidorna för att hålla och spara fångad fisk och skaldjur levande

sumpkrokodil /sˈɵmpkruːkˌoːdiːl/ (n, ut)
mogar
  en djurart (Crocodylus palustris) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som förekommer i Indien, Pakistan, Sri Lanka, Bangladesh, Nepal, och Iran; individ av denna art

sund /sˈɵnd/ (adj)
bealach
  hälsosam
  klok; vettig

sund /sˈɵnd/ (n, neut)
bealach
  smalt vattenområde

sunnanvind /sˈɵnanvˌɪnd/ (n, ut)
gaoth aneas
  vind som blåser från söder, sydlig vind

sup /sˈʉp/ (n, ut)
urchar
  snaps

superb /sˈʉpərb/ (adj)
ar fheabhas

superdator /sˈʉpərdˌɑːtɔr/ (n, ut)
sár-ríomhaire

superhjälte /sˈʉpərjˌɛːltə/ (n, ut)
sárlaoch

superintendent /sˈʉpərˌɪntəndˌɛnt/ (n, ut)
maor
  föreståndare för ett kyrkligt stift, utan att vara fullvärdig biskop

superlativ /sˈʉpərlˌatiːv/ (adj)
sárchéim
  som avser superlativ

superlativ /sˈʉpərlˌatiːv/ (n, ut)
sárchéim
  ett adjektivs eller adverbs högsta komparationsgrad

supernova /sˈʉpərnˌuːva/ (n, ut)
ollnóva

superstitiös /sˈʉpəʂtˌiːtiːˌøːs/ (adj)
piseogach
  vidskeplig, skrockfull

supplement /sˈɵpləmˌɛnt/ (n, neut)
folíon
  tillägg

supplementvinkel /sˈɵpləmˌɛntvɪŋkəl/ (n, ut)
cúinne

supremati /sˈɵprəmˌatiː/ (n, ut)
ardcheannas
  överhöghet, övervälde, självstyre

sur /sˈʉr/ (adj)
géar
  tjurig, på dåligt humör
  med pH-värde lägre än 7
  som innehåller syra; smak som av citron eller ättika
fliuch
  genomvåt; blöt

surdeg /sˈɵrdəɡ/ (n, ut)
taos géar
  deg som man bakar surdegsbröd på; en blandning mellan mjöl och vatten

surfa /sˈɵrfa/ (v)
bruth
  med hjälp av en surfingbräda åka på vatten genom vågors kraft
  att använda Internet

surfaktant /sˈɵrfaktˌant/ (n, ut)
scamhógach
  protein- och fosfolipidrik utsöndring från typ 2-pneumocyter vilken reducerar ytspänningen i alveolen (och därmed motverkar kollaps av alveolen)

surfbräda /sˈɵrfbrɛːdˌa/ (n, ut)
clár toinne, tonnchlár
  bräda avsedd för att surfa

surfing /sˈɵrfɪŋ/ (n, ut)
marcaíocht toinne
  sporten att surfa, att på en bräda färdas på vågkammar

surhet /sˈɵrheːt/ (n, ut)
aigéadacht
  hur surt något är, egenskapen att vara sur (kemiskt, i smak, i humör)

surinamesiska /sˈʉriːnˌaməsˌɪska/ (n, ut)
Criól Shuranam
  ett kreolspråk som talas i Surinam med rötter i engelska och betydande influenser av nederländska och till viss del portugisiska och västafrikanska språk

surjektiv /sˈɵrjəktˌiːv/ (adj)
barrtheilgeach

surkörsbär /sɵrkˈœʂbɛːr/ (n, neut)
silín searbh
  frukt från surkörsbärsträdet (Prunus cerasus)

surmulen /sˈɵrmʉlən/ (adj)
púiceach
  som uttrycker misshumör passivt; butter och dyster

surra /sˈɵra/ (v)
gread
  foga samman med hjälp av rep eller snöre
andord
  frambringa ett lågt, kontinuerligt, brummande ljud, likt de ljud som vissa insekter framkallar med sina vingar

surt regn /sˈɵt rəŋn/ (n)
báisteach aigéadach
  regn som innehåller starka syror (H₂SO₄, HNO₃) i ringa koncentration vilket ändå räcker till att påtagligt skada vegetationen

susa /sˈʉsa/ (v)
bí ag feadaíl
  ge ifrån sig susande (svagt, tonlöst och utdraget) ljud

susceptibilitet /sˈɵssəptˌɪbɪlˌɪteːt/ (n, ut)
leochaileacht
  det att vara susceptibel
  ett materials egenskap att bli magnetisk i externa magnetfält

sushi /sˈɵshiː/ (n, ut)
súisí
  en japansk maträtt med kokt ris smaksatt med ingefära, vanligen även med rå fisk

suspensoar /sˈɵspənsˌuːar/ (n, ut)
bléinbheart

suspicion /sˈɵspiːsˌɪuːn/ (n, ut)
drochamhras

suspiciös /sˈɵspiːsˌɪøːs/ (adj)
amhrasach

sutan /sˈʉtan/ (n, ut)
casóg
  klädesplagg för präster

sutare /sˈʉtarə/ (n, ut)
cúramán
  fisk av arten Tinca tinca och familjen karpfiskar

suverän /sˈʉvərˌɛːn/ (adj)
ardcheannasach
  självstyrande, som inte lyder under någon främmande makt (ej komparerbart)

suveränitet /sˈʉvərˌɛːniːtˌeːt/ (n, ut)
ardcheannas

suzeränitet /sˈʉsərˌɛːniːtˌeːt/ (n, ut)
ardfhlaitheas
  länsherrens överhöghet gentemot läntagaren

svabba /svˈaba/ (v)
ceirt
  våttorka golv

svag /svˈɑːɡ/ (adj)
caol
  som har låg förmåga att ge upphov till stora krafter
  som dåligt klarar att utföra mycket (gott) vid stress, bakslag etc.
laige
  med låg intensitet

svaghet /svˈaɡheːt/ (n, ut)
aimhneart
  det att vara svag
  dålig egenskap

sval /svˈɑːl/ (adj)
fuarchúiseach
  av behagligt låg temperatur

svala /svˈɑːla/ (n, ut)
fáinleog
  fågel inom familjen svalor

svalg /svˈalj/ (n, neut)
faraing
  rörformigt organ som börjar vid skallbasen bakom näsan och sträcker sig ned till matstrupen (och struphuvudet, som övergår i luftstrupen)
anscoilt
  avgrund, klyfta

svall /svˈal/ (n, neut)
farraige
  häftig rörelse av en stor vattenmassa

svamp /svˈamp/ (n, ut)
beacán
  individ av svamp (1.); individ ur riket (Fungi)
  fruktkropp av svamp (2.) som kan plockas
beacán draíochta
  psykedelisk svamp, svamp som innehåller hallucinogener

svan /svˈɑːn/ (n, ut)
eala
  fågel i tribuset Cygnini

svana /svˈɑːna/ (n, ut)
eala
  svanhona

svanhona /svˈanhuːnˌa/ (n, ut)
cró
  hona av svan

svans /svˈans/ (n, ut)
eireaball
  utväxt från ryggslutet hos många djur

svar /svˈɑːr/ (n, neut)
freagra
  yttrande (i någon form, ofta tal) som följer en fråga, uppmaning eller meddelande
  utvidgad betydelse som (1), om handling (inte språkligt) som följer en annan handling, som reaktion på annan handling

svar på tal /svˈɑːr poː tˈɑːl/ (n)
aisfhreagra
  starkt motargument

svara /svˈɑːra/ (v)
freagair
  ge den information som begärts i en fråga

svart /svˈat/ (adj)
dubh
  som har färgen svart; som har samma eller liknande färg som kol eller björnbär har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) inget ljus; som har en yta som avger (nästan) inget ljus; färgen som ibland associeras med döden eller olaglighet

svart hål /svˈat hˈoːl/ (n)
dúpholl

svart låda /svˈat lˈoːda/ (n)
bosca dubh
  färdskrivare i ett flygplan eller i en helikopter

svart rödstjärt /svˈat rˈœdsxət/ (n)
earrdheargán dubh

svart svan /svˈat svˈɑːn/ (n)
eala dhubh
  en fågelart (Cygnus atratus) i familjen änder (Anatidae) hemmahörande i Australien; individ av denna art

svarta tavlan /svˈata tˈavlan/ (n)
cailc-chlár

svartbent strandpipare /svˈatbənt strˈandpiːpˌarə/ (n)
feadóigín chosdubh

svartbrynad albatross /svˈatbryːnˌad ˈalbatrˌɔs/ (n)
albatras dú-mhalach

svartfot /svˈatfuːt/ (n, ut)
gearbach
  strejkbrytare

svarthalsad dopping /svˈathalsˌad dˈɔpɪŋ/ (n)
foitheach píbdhubh

svarthätta /svˈathətːˌa/ (n, ut)
caipín dubh
  en art (Sylvia atricapilla) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten svarthätta

svarthårig /svathˈoːrɪɡ/ (adj)
ceanndubh
  som har svart hår

svartkonst /svˈatkɔnst/ (n, ut)
dubhealaín
  trolldom (till skada för någon)

svartmes /svˈatməs/ (n, ut)
meantán dubh

svartna /svˈatna/ (v)
dubhaigh

svartnäbbad islom /svˈatnəbˌad ˈɪslɔm/ (n)
lóma mór

svartpeppar /svˈatpəpˌar/ (n, ut)
piobar dubh
  torkade omogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

svartsjuk /svˈatsxʉk/ (adj)
éad a bheith agat/ort

svartsjuka /svˈatsxʉkˌa/ (n, ut)
formad
  det att vara svartsjuk

svarttärna /svatːˈɛːrna/ (n, ut)
geabhróg dhubh

svartvit /svˈatviːt/ (adj)
monacrómatach
  i gråskala, där endast färgerna svart, vit och olika nyanser i grått

svartvit flugsnappare /svˈatviːt flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
cuilire alabhreac

svarv /svˈɑːrv/ (n, ut)
deil

svastika /svˈastiːka/ (n, ut)
svaistice
  symbol bestående av ett kors (kan i text representeras av 卐 eller 卍), använt av många kulturer (bland annat inom hinduism) med olika betydelser såsom att representera solen (jämför solkors) eller som lyckosymbol; är i Västvärlden ofta förknippat med nazism

svavel /svˈɑːvəl/ (n, neut)
sulfar, ruibh
  ett grundämne med atomnummer 16, atommassa 32,06 och symbolen S

svaveldioxid /svˈɑːvəldˌiːuːksˌiːd/ (n, ut)
dé-ocsaíd sulfair
  kemisk förening av svavel och syre

svavelsyra /svˈɑːvəlsˌyːra/ (n, ut)
aigéad sulfarach
  stark syra med formeln H₂SO₄

sveda /svˈeːda/ (n, ut)
crá croí
  svidande smärta

sveda /svˈeːda/ (v)
tíor
  bränna något på ytan eller runt kanterna

svek /svˈeːk/ (n, neut)
anbhrath

svekfull /svˈeːkfɵl/ (adj)
braiteach
  som är full av svek; som ofta sviker

svensk /svˈɛnsk/ (adj)
Sualannach
  som rör landet Sverige, dess största språk svenska eller dess befolkning svenskar

svensk /svˈɛnsk/ (n, ut)
Sualannach
  person med svenskt medborgarskap

svenska /svˈɛnska/ (n, ut)
Sualainnis
  nordiskt språk som talas i Sverige och Finland (officiellt i båda länderna)

svenskspråkig /svˈɛnsksproːkˌɪɡ/ (adj)
Sualannach
  som är på språket svenska (används ibland för att särskilja att något inte är anknutet till Sverige utan endast det till svenska språket)

svetsa /svˈɛtsa/ (v)
táthaigh
  med speciell apparatur sammanfoga två metallstycken genom sammansmältning vid hög temperatur

svetsare /svˈɛtsarə/ (n, ut)
táthaire

svett /svˈɛt/ (n)
allas

svettas /svˈɛtːas/ (v)
allasaigh

svida /svˈiːda/ (v)
cealg
  orsaka brännande och stickande smärta
bruith
  kännas med denna smärta

svika /svˈiːka/ (v)
cuir díomá ar
  bryta ett förtroende; inte uppfylla sina förpliktelser; inte hålla vad som lovats; göra besviken
  inte nå upp till vad som förväntats av en; bli en besvikelse
tréig
  inte räcka till

svimma /svˈɪma/ (v)
tit i laige
  tillfälligt och plötsligt förlora medvetandet

svimning /svˈɪmnɪŋ/ (n, ut)
fanntais
  tillfällig och plötslig förlust av medvetandet; det att svimma

svin /svˈiːn/ (n, neut)
muc
  person som beter sig illa

svinga /svˈɪŋa/ (v)
luascán
  (med armarna) föra något i en stor båge, t.ex. sin kropp, en kroppsdel eller ett verktyg

svinmålla /svˈɪnmoːlˌa/ (n, ut)
blonagán bán
  en växtart (Chenopodium album) i familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna ört

svinn /svˈɪn/ (n, neut)
dríodar
  förlust, spill; (i synnerhet inom handel) minskning av varas vikt på grund av läckning, avdunstning eller ovarsamt hanterande, även på grund av stöld

svinstia /svˈɪnstiːˌa/ (n, ut)
cró muc
  byggnad där bönder håller grisar (svin)

svit /svˈiːt/ (n, ut)
cóisir
  musikverk som består av flera mindre delar, satser, efter varandra
  hotellrum som utgör en lägenhet
  serie i kortlek
  konsekvens, följd, följdverkan; se sviter

svordom /svˈuːrdɔm/ (n, ut)
crístín

svulstig /svˈɵlstɪɡ/ (adj)
mórchúiseach

svälja /svˈɛlja/ (v)
slog
  låta förtäring glida ned genom matstrupen

svälla /svˈɛla/ (v)
mórtas
  få större volym, öka i storlek genom att 'blåsas upp' av gas eller vätska

svält /svˈɛlt/ (n, ut)
gorta
  situation där flertal människor svälter

svämma över /svˈɛma ˈøːvər/ (v)
rabharta
  stiga över normal nivå och orsaka översvämning

svänga /svˈɛŋa/ (v)
cas
  rotera rörelseriktningen (vinkelrätt) i sidled eller 180 grader (om sväng för att vända)

svängdörr /svəŋdˈœr/ (n, ut)
doras luascach
  dörr som kan öppnas åt båda hållen
doras imrothlach
  möjlighet att komma och gå (och komma tillbaka) utan kontroll eller byta mellan roller som övervakare och övervakad

svängel /svˈɛŋəl/ (n, ut)
bar
  hävstång, hävarm, stång som svänger eller vrider sig

svängradie /svˈɛŋradˌiːə/ (n, ut)
caschiorcal
  ett mått som indikerar hur snäva svängar ett fordon kan göra; radien i den minsta cirkel inom vilken ett fordon kan vända om helt

svära /svˈɛːra/ (v)
oirbhire
  yttra svordomar eller förbannelser

svärd /svˈɛːrd/ (n, neut)
claíomh
  ett handvapen (av metall) avsett för att sticka och/eller hugga med

svärdfisk /svˈɛːrdfɪsk/ (n, ut)
colgán

svärdotter /svˈɛːrdɔtːər/ (n, ut)
banchliamhain

svärdsknapp /svˈɛːrdsknap/ (n, ut)
gread
  knapp (knopp, tyngd) i eftre hjaltet (efter greppet) av ett svärd

svärdslilja /svˈɛːrdslɪljˌa/ (n, ut)
feileastram
  en växtart (Iris pseudacorus) tillhörande familjen irisväxter (Iridaceae) och en traditionell trädgårdsväxt; individ av denna art

svärfar /svˈɛrfar/ (n, ut)
athair céile
  makes/makas far

svärm /svˈɛrm/ (n, ut)
saithe
  lokaliserad (luftburen) samling av otaliga individer /av insekter/

svärmor /svˈɛrmuːr/ (n, ut)
máthair chéile

svärmors tunga /svˈɛrmɔʂ tˈɵŋa/ (n)
scian
  en växtart (Sansevieria trifasciata) inom familjen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av denna art

svärord /svˈɛːruːrd/ (n, neut)
crístín

svärson /svˈɛʂuːn/ (n, ut)
cliamhain
  maken till en persons barn

sväva /svˈɛːva/ (v)
ainligh
  flyta i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast utan egen framdrivande kraft

svävning /svˈɛvnɪŋ/ (n, ut)
buail

svåger /svˈoːjər/ (n, ut)
deartháir céile

svår /svˈoːr/ (adj)
deacair
  som kommer med stor vikt, metaforiskt för en viktbärande (nedtryckande) faktor; till exempel: som kräver mycket tid, möda eller skicklighet för att klara av
aithrinneach
  som är av stor vikt, metaforiskt för en viktig (angelägen) faktor; till exempel: som är allvarlig

svårighet /svˈoːrɪɡhˌeːt/ (n, ut)
deacracht

svårligen /svˈoːrlɪɡˌɛn/ (adv)
ar éigean

svårtillgänglig /svˈoːtɪljˌɛŋlɪɡ/ (adj)
doshroichte
  som är svår att nå, vanligen om lokalitet, även bildligt (t ex. om text, bild, musik eller konst som är svår att ta in och förstå)

swahili /svˈɑːhiːlˌiː/ (n, ut)
Ciosvahaílis
  bantuspråk som talas i östra och centrala Afrika

swaziländare /svˈɑːsiːlˌɛndarə/ (n, ut)
Suasach
  invånare i Swaziland eller som har swaziländsk härkomst

sy /sˈyː/ (v)
fuaigh
  med nål och tråd sätta ihop tygbitar med varandra

syd /sˈyːd/ (n)
deisceart

sydafrikan /sˈyːdafrˌiːkan/ (n, ut)
Afracach Theas

sydafrikansk /sˌyːdafriːkˈɑːnsk/ (adj)
Afracach Theas
  som rör staten Sydafrika

sydnäktergal /sˈydnəktˌɛrɡal/ (n, ut)
filiméala

sydost /sˈyːdɔst/ (n)
oirdheisceart
  väderstreck mellan syd och öster

sydsken /sˈydsxən/ (n, neut)
Gealáin Theas
  polarsken på södra halvklotet

sydväst /sˈydvəst/ (n, ut)
iardheisceart
  väderstreck mellan syd och väst

syfilis /sˈyːfiːlˌiːs/ (n, ut)
bolgach fhrancach

syfte /sˈyːftə/ (n, neut)
aidhm
  det man vill uppnå med en handling eller en konstruktion, avsedd verkan

syl /sˈyːl/ (n, ut)
meana
  spetsigt verktyg avsett för håltagning i till exempel läder

syll /sˈyl/ (n, ut)
tairseach

syllogism /sylˈoːɡɪsm/ (n, ut)
siollóg

sylt /sˈylt/ (n, ut)
subh
  mosig matvara av bär eller frukter kokade med socker; mer vattnig än marmelad

sylta /sˈylta/ (n, ut)
toirceoil
  maträtt bestående av pressat kött
bialann
  enklare matställe

sylta /sˈylta/ (v)
leasaigh
  konservera genom att koka i socker (främst bär, frukt eller grönsaker)

symaskin /sˌyːmasxˈiːn/ (n, ut)
inneall fuála
  maskin som används för att sy ihop tygbitar

symbol /sˈymbuːl/ (n, ut)
teanga chomharthaíochta
  (skriven eller ritad) figur, tecken

symbolik /sˈymbuːlˌiːk/ (n, ut)
siombalachas
  bruk av symboler

symfoni /symfˈoːniː/ (n, ut)
siansa
  större musikaliskt verk med flera satser

symfoniorkester /symfˈoːniːˌɔrkəstər/ (n, ut)
ceolfhoireann shiansach
  en fullskalig orkester som oftast spelar klassisk musik

symfonisk /symfˈoːnɪsk/ (adj)
siansach
  hörande till en symfoni

symmetri /sˈymətrˌiː/ (n, ut)
siméadracht

symmetrisk /sˈymətrˌɪsk/ (adj)
comhchruthach
  som uppvisar symmetri (i någon mening, men liksom substantivet avser adjektivet i vardagsspråket ofta spegelsymmetri)

sympati /sˈympatˌiː/ (n, ut)
bá
  medkänsla, inbördes överensstämmelse eller böjelse, känsla av uppskattning; solidaritet

sympatisk /sˈympatˌɪsk/ (adj)
báúil
  trevlig, tilltalande, förstående
  som har med det sympatiska nervsystemet att göra

syn /sˈyːn/ (n, ut)
amharc
  ett sinne hos vissa djur (genom synorgan som tolkar inkommande elektromagnetisk strålning utifrån vilka data hjärnan framställer en bild)

syna /sˈyːna/ (v)
glao
  begära att få se motspelares kort och samtidigt satsa lika mycket som denne

synagoga /sˈyːnaɡˌuːɡa/ (n, ut)
sionagóg

synas /sˈyːnas/ (v)
taibhsigh
  framträda, visa sig

synd /sˈynd/ (n, ut)
peaca
  brott mot Guds vilja; något (moraliskt) förbjudet

synda /sˈynda/ (v)
peacaigh
  begå en synd

syndabock /sˈyndabˌɔk/ (n, ut)
ceap milleáin
  symbol för utplånande av människors synder

syndare /sˈyndarə/ (n, ut)
peacach
  person som syndar

syndig /sˈyndɪɡ/ (adj)
ciontach

syndrom /sˈyndrɔm/ (n, neut)
siondróm
  grupp av symtom, typiska för en viss sjukdom

synestesi /sˈyːnəstəsˌiː/ (n, ut)
sinéistéise
  association över sinnesgränserna

synkrets /sˈyŋkrəts/ (n, ut)
spéire
  (gränsen för) det område som man kan se (överblicka, fatta)

synlig /sˈynlɪɡ/ (adj)
feicseanach
  som (kan) uppfattas av det mänskliga ögat eller någon annan optisk sensor

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (adj)
comhchiallach
  med samma betydelse
  med näraliggande betydelse

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (n, ut)
comhchiallach
  ord med samma eller närliggande betydelse

synonymi /sˈyːnuːnˌyːmiː/ (n, ut)
comhchiallachas

synonymik /sˈyːnuːnˌyːmiːk/ (n, ut)
comhchiallachas
  läran om synonymer i ett språk

synonymordbok /sˈyːnuːnˌyːmuːrdbˌuːk/ (n, ut)
stórchiste
  ordbok med synonymer

synopsis /sˈyːnɔpsˌiːs/ (n, ut)
achoimre

synpunkt /sˈynpɵŋkt/ (n, ut)
dearcadh
  sätt att bedöma eller uppfatta något som är värt eller intressant att diskutera

synsk /sˈynsk/ (adj)
bean feasa
  som har (övernaturlig) förmåga att uppfatta vad som inte kan uppfattas med de vanliga sinnena

syntaktisk /sˈyntaktˌɪsk/ (adj)
comhréireach
  som rör satsbildning

syntax /sˈyntaks/ (n, ut)
comhréir
  läran om hur man i ett givet språk sätter samman enskilda enheter; läran om satsdelar

syntes /sˈyntəs/ (n, ut)
sintéis

syntetisk /sˈyntətˌɪsk/ (adj)
sintéiseach

synthesizer /sˈynthəsˌiːsər/ (n, ut)
sintéiseoir
  elektroniskt musikinstrument, med en klaviatur eller annan anordning som gör det möjligt att spelas, som genom ljudsyntes förmår skapa ett stort antal olika ljud

synvinkel /sˈynvɪŋkəl/ (n, ut)
dearcadh

synål /sˈyːnoːl/ (n, ut)
snáthaid
  litet, avlångt metallverktyg vars ena ände har en vass spets och andra ände ett hål för sytråd

syra /sˈyːra/ (n, ut)
aigéad
  kemiskt ämne som avger vätejoner, är ofta frätande och har sur smak

syre /sˈyːrə/ (n, neut)
ocsaigin
  grundämnet med atomnummer 8 och kemisk beteckning O.
  plats i sjö, hav eller vattensamling där syrehalten i vattnet är lite högre vilket lockar till sig fiskar

syrebrist /sˈyːrəbrˌɪst/ (n, ut)
hiopocsa
  brist på syre; tillstånd då mängden syre är så låg att organismer eller vävnader får svårt att leva

syren /sˈyːrən/ (n, ut)
líológ

syresätta /sˈyːrəsˌɛtːa/ (v)
ocsaiginigh
  förse med syre

syrgas /sˈyrɡas/ (n, ut)
aer-beatha
  gas av syrgasmolekyler O₂

syrsa /sˈyʂa/ (n, ut)
criogar
  insekt i familjen syrsor (Gryllidae) i ordningen rätvingar (Orthoptera) som spelar läten i höga tonlägen genom att gnida täckvingarna mot varandra

syskon /syskˈuːn/ (n, neut)
deartháir

syskonbarn /syskˈɔnbɑːrn/ (n, neut)
nia
  barn till någons syskon

sysop /sysˈuːp/ (n, ut)
riarthóir

syssla /syslˈa/ (n, ut)
dualgas

syssling /syslˈɪŋ/ (n, ut)
col seisir
  slags avlägsen släkting; person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

sysslolös /syslˈuːløːs/ (adj)
díomhaoin
  som inte gör någonting

sysslolöshet /sysluːlˈœsheːt/ (n, ut)
díomhaointeas

system /systˈeːm/ (n, neut)
córas
  flera objekt som samverkar till en funktionell helhet; samling objekt som hänger samman med varandra så att de bildar en ordnad helhet; (i bestämd form ibland) samhället

systemerare /systˈeːmeːrˌarə/ (n, ut)
anailísí

systemkamera /systˈeːmkamˌeːra/ (n, ut)
ceamara

systemman /systˈeːman/ (n, ut)
anailísí
  person som arbetar med (system för) databehandling

syster /systˈeːr/ (n, ut)
deirfiúr, siúr
  kvinnligt syskon; dotter till samma föräldrar som en annan person
siúr
  kort för sjuksyster, huvudsakligen som tilltalsform
  tilltalstitel för nunna, kvinnlig nära vän eller medlem av (annan) form av systerskap

systerdotter /systˈɛrdɔtːər/ (n, ut)
neacht

systerson /systˈɛʂuːn/ (n, ut)
nia

systole /systˈuːlə/ (n)
croíchrapadh
  den del av hjärtats cykel när kamrarna är kontraherade

systolisk /systˈuːlɪsk/ (adj)
croíchrapthach
  som föreligger under, eller har att göra med, systole

säck /sˈɛk/ (n, ut)
creach
  större påse för förvaring och transportering

säcka /sˈɛkːa/ (v)
creach
  packa i säck

säckpipa /sˈɛkpiːpˌa/ (n, ut)
píb mhála
  instrument av skalmejatyp

säckväv /sˈɛkvɛːv/ (n, ut)
burlap
  tyg som görs av en gles, grov väv av jute och som mestadels används som emballage

säd /sˈɛːd/ (n, ut)
grán
  spannmål, (korn av) sädesslag
speirm
  sädesvätska, sperma

sädesärla /sˈɛːdəsˌɛrla/ (n, ut)
glasóg shraide
  en art (Motacilla alba) inom fågelfamiljen ärlor och piplärkor (Motacillidae); individ av arten sädesärla

säga /sˈɛja/ (v)
abair
  kommunicera verbalt; ge ljud åt ord
  framföra ett budskap (även av något annat än person)
  ha som innebörd; betyda
  fastslå

säga upp /sˈɛja ˈɵp/ (v)
cuir ar scor
  avsluta (en prenumeration eller ett abonnemang)
bácáil
  avskeda
éirigh as
  lämna sin anställning

sägen /sˈɛjən/ (n, ut)
scéal
  /icke sann/ kort berättelse från muntlig tradition, ofta beskrivande hur det var tidigare i historien; saga som gör anspråk på att vara sann

säker /sˈɛːkər/ (adj)
cinnte
  som svårligen leder till olyckor
  som har hög sannolikhet
dearfa
  som är helt övertygad om att ha rätt i någon fråga
urrúsach
  som är helt övertygad om sina förmågor, kunskaper e.d.; som har gott självförtroende, som litar på sig själv
slán
  som är pålitligt uppbyggd och därför inte lätt rubbas

säkerhet /sˈɛːkərhˌeːt/ (n, ut)
cinnteacht
  tillstånd fri från fara och olycksrisk
tearmann
  det att något är visst/säkert, det att man inte behöver tvivla
slándáil
  något som skall säkerställa att ett avtal hålls

säkerhetisering /sˈɛːkərhˌeːtɪsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
urrúsú
  omvandling av en fråga till att handla om (statens) säkerhet, enligt Köpenhamnsskolan

säkerhetsbälte /sˈɛːkərhˌeːtsbɛːltˌɛ/ (n, neut)
crios sábhála
  bälte att ta på sig i vissa fordon i syfte att skydda användaren från skador vid krock

säkerligen /sˈɛːkərlˌɪɡən/ (adv)
gan amhras
  förvisso, säkert

säkra /sˈɛkra/ (v)
diongbháilte
  göra säker
  garantera; försäkra sig om

säkring /sˈɛkrɪŋ/ (n, ut)
fiús
  skydd mot överström

säl /sˈɛːl/ (n, ut)
rón
  individ av någon art tillhörande någon av däggdjursfamiljerna öronsälar (Otariidae), öronlösa sälar (Phocidae) och valrossar (Odobenidae)

sälg /sˈɛlj/ (n, ut)
saileach
  ett lövträdslag (Salix caprea) i släktet viden

sälja /sˈɛlja/ (v)
díol
  utbyta vara eller tjänst mot betalning

säll /sˈɛl/ (adj)
sona
  lycklig, nöjd

sällan /sˈɛlan/ (adv)
annamh
  vid få tillfällen

sällskap /sˈɛlskɑːp/ (n, neut)
cuideachta
  det att vara tillsammans
  grupp människor (som tillfälligt är tillsammans)
  klubb, förening

sällskapsdjur /sˌɛlskɑːpsjˈʉr/ (n, neut)
peata
  domesticerat djur hållet som följeslagare för sällskaps skull

sällsynt /sˈɛlsynt/ (adj)
annamh
  inte vanlig, som endast vid få tillfällen förekommer eller kan observeras; som sällan syns

sälta /sˈɛlta/ (n, ut)
salandacht
  en salt smak; graden av hur mycket salt något smakar eller innehåller

sända /sˈɛnda/ (v)
cuir
  skicka, speciellt längre sträckor
craol
  producera radiovågor tillgängliga för avkodning i TV, radio, dator etc.; även om distributionen av innehållet

sändare /sˈɛndarə/ (n, ut)
tarchuradóir

säng /sˈɛŋ/ (n, ut)
leaba
  möbel avsedd att sova på, ofta med madrass och kudde

sängkammare /sˈɛŋkamˌarə/ (n, ut)
seomra codlata
  sovrum

sänka /sˈɛŋka/ (n, ut)
easca
  område där mark befinner sig på en lägre nivå än omgivningen

sänka /sˈɛŋka/ (v)
doirteal
  få något att sjunka (ner under en vätskeyta)
ísligh
  flytta nedåt; ge ett lägre höjdläge; göra så att tyngdpunkten flyttas nedåt på

sära /sˈɛːra/ (v)
cuid
  dela på, separera; förflytta två föremål så att de ej längre befinner sig intill eller i närheten av varandra

särdrag /sˈɛːrdraɡ/ (n, neut)
aitreabúid

säregen /sˈɛːrəjən/ (adj)
saoithiúil
  som har utmärkande eller avvikande särdrag

särk /sˈɛrk/ (n, ut)
léine
  ett underplagg i linne, närmast lik en långärmad skjorta eller klänning

särling /sˈɛrlɪŋ/ (n, ut)
coimhthíoch
  konstig och ensam person; en säregen person

särskild /sˈɛrsxɪld/ (adj)
ar leith
  som utgör eller betraktas som en självständig enhet, skild från eller annorlunda än annat av samma slag
  vars intensitet, grad eller mängd överträffar det vanliga eller normala
  som utpekas som något specifikt

särskilt /sˈɛrsxɪlt/ (adv)
áirithe

säsong /sˈɛːsɔŋ/ (n, ut)
séasúr
  var och en av de fyra delarna av ett år: vår, sommar, höst och vinter
  del av året då något speciellt händer
  ett antal avsnitt av tv- eller radioserie som sänds i grupp under ett halvår eller ett år, med större uppehåll mellan

säte /sˈɛːtə/ (n, neut)
casacht
  struktur i ett fordon samt utrymme ovanför den där en person kan sitta
  plats avsedd att sitta på (om föremål som en stol, pall, m.m.)
tart
  plats för maktinnehav, regering eller lokal styrelse (eller även utbildning) eller ort en sådan plats är belägen i

sätt /sˈɛt/ (n)
bealach
  särskild metod med vilken något kan utföras
  särskild mening eller synpunkt att betrakta något utifrån
béasa
  en persons stil att uppföra sig i sociala sammanhang
foireann
  sats, uppsättning, samling, kull

sätta /sˈɛtːa/ (v)
suas
  inta en sittande ställning (där undersidan av kroppens bakdel vilar mot marken eller en annan någorlunda horisontell yta och huvudet befinner sig längst uppe)
foireann
  placera
  ange inställning; ställa in

sätta dit /sˈɛtːa dˈiːt/ (v)
cuir i bhfráma
  avslöja (någon som begått en brottslig eller på annat sätt olämplig handling) så att gärningen med dess utförare blir känd för andra parter, inte minst för myndigheter eller polis, ibland även på slugt sätt; få att bli betraktad som misstänkt eller skyldig till ett brott eller liknande (även oskyldigt så och då i synnerhet avsiktligt och med ojusta metoder från annan part)

sätta i gång /sˈɛtːa iː ɡˈɔŋ/ (v)
ar aghaidh leat

sätta på /sˈɛtːa poː/ (v)
cuir ar siúl
  sätta igång, slå på, knäppa på, starta; förmå en apparat att börja utföra det den är avsedd att göra
an
  ha samlag med någon

sätta upp /sˈɛtːa ˈɵp/ (v)
cuir ar bun
  placera upp, ställa upp, hänga upp

sättpotatis /sˌɛtpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
práta póir

sävlig /sˈɛvlɪɡ/ (adj)
fuarchúiseach
  långsam, stilla

sävsparv /sˈɛvsparv/ (n, ut)
gealóg ghiolcaí

så /sˈoː/ (adv)
chomh
  på det sättet, på (ett) sådant sätt

så /sˈoː/ (conjunction)
chomh

så /sˈoː/ (pronoun)
ar nós

så /sˈoː/ (v)
síol a chur
  sprida frön i jordmån för att de ska gro

så där /sˈoː dˈɛːr/ (adv)
amhlaidh
  på det där sättet
thart
  ungefär

så klart /sˈoː klˈɑːt/ (adv)
ar ndóigh
  givetvis, naturligtvis

så när /sˈoː nˈɛːr/ (adv)
beagnach
  nästan, i det närmaste

så när som /sˈoː nˈɛːr sɔm/ (adv)
beagnach
  så gott som, nästan, i det närmaste

så småningom /sˈoː smˈoːnɪŋˌɔm/ (adv)
i ndeireadh na dála

såg /sˈoːɡ/ (n, ut)
sábh
  (manuellt eller motoriserat) verktyg med tandat blad användbart för att dela itu föremål genom att gradvist skrapa bort material och därmed skapa en spalt växande ända till fullbordad delning

såga /sˈoːɡa/ (v)
nath
  genom att upprepade gånger med stort tryck föra kanten av ett hårt föremål med vass, tandad, kant, vanligen en såg av metall, mot ett annat föremål, såsom en träplanka eller metallstång, så att det tandade föremålet bryter sig in i och genom föremålet och kanske slutligen delar detta i två delar

sågbock /sˈoːɡbɔk/ (n, ut)
binse sábhadóireachta
  ställning för att hålla vedklabbe på plats under sågning

således /sˈoːlədəs/ (adv)
mar sin
  av den (tidigare nämnda) orsaken; anger att ett påstående följer av något tidigare nämnt

såll /sˈɔl/ (n, neut)
criathar
  redskap med en botten med många hål som används för att skilja grövre saker från finare

sålla /sˈɔla/ (v)
seacht
  sortera; plocka ur det viktigaste eller mest relevanta

sålunda /sˈoːlɵndˌa/ (adv)
amhlaidh
  av angiven anledning på så sätt
  på följande sätt

sång /sˈɔŋ/ (n, ut)
canadh
  det att sjunga
amhrán
  musikalisk komposition avsedd att sjungas
ceol
  melodiskt läte från fåglar, valar och vissa andra djur

sångare /sˈɔŋarə/ (n, ut)
amhránaí
  person som sjunger
  fågel inom gruppen sångare i överfamiljen Sylvioidea

sånglärka /sˈɔŋlərkˌa/ (n, ut)
circín starraiceach

sångsvan /sˈɔŋsvan/ (n, ut)
eala ghlórach

sångtext /sˈɔŋtəkst/ (n, ut)
liricí

såningstid /sˈoːnɪŋstˌiːd/ (n, ut)
aimsir an tsíl
  tid på året under vilken det är lämpligt för sådd

såpa /sˈoːpa/ (n, ut)
gallúnach
  ett slags rengöringsmedel för golv, kläder och/eller disk, närbesläktat med tvål

såpnejlika /sˈoːpnəjlˌiːka/ (n, ut)
garbhán creagach
  en växtart (Saponaria officinalis) i familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae); exemplar av denna art

såpopera /sˈoːpuːpərˌa/ (n, ut)
sobalchlár, sobaldráma
  TV-serie som med mycket täta avsnitt (kanske ett om dagen) som bygger på varandra (måste ses i följd) och kan pågå i åratal berättar en historia (om en grupp människor) genom skådespelare som följer ett manus, ofta för en bred publik med lättfattligt innehåll (inte sällan med fokus på relationer och sex och med överdrivna intriger, känslor, reaktioner och konflikter)

sår /sˈoːr/ (n, neut)
créacht
  skada där det har gått hål på huden

såra /sˈoːra/ (v)
gortaigh
  göra någon ledsen genom att säga något ofinkänsligt
goin
  orsaka någon allvarlig skada, särskilt i militära sammanhang

sårad /sˈoːrad/ (adj)
gortaithe
  ; som sårats

sårbar /sˈoːrbɑːr/ (adj)
soghonta
  som kan skadas eller dö

sårbarhet /sˈoːrbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
leochaileacht
  egenskapen eller tillståndet att vara sårbar
  en enskild svaghet eller öm punkt som gör helheten sårbar (i synnerhet avseende datasäkerhet)

sårskorpa /sˈoːʂkuːrpˌa/ (n, ut)
gearb
  skorpa som bildas på huden vid sår

sås /sˈoːs/ (n, ut)
anlann
  redning som används som tillbehör till eller del i maträtt

såsom /sˈoːsɔm/ (conjunction)
chomh
  på det sätt som, i likhet med, liksom

såtillvida /sˈoːtɪlvˌiːda/ (adv)
fhad
  på det sättet, i det avseendet

såvitt /sˈoːvɪt/ (adv)
chomh fada is

såväl /sˈoːvɛːl/ (conjunction)
... agus ... le chéile
  lika väl, i samma grad (som); syftar på att något inte bara gäller för den ena utan även för den andra, av två saker

söder /sˈøːdər/ (adv)
deisceart

söder /sˈøːdər/ (n, ut)
deisceart

södra /sˈœdra/ (adj)
deisceartach

södra himmelspolen /sˈœdra hˈɪməlspˌuːlən/ (n)
neamhaí

södra polcirkeln /sˈœdra pˈɔlsɪrkˌɛln/ (n, ut)
Ciorcal Antartach

söka /sˈøːka/ (v)
cuardaigh

sökare /sˈøːkarə/ (n, ut)
tabharthach
  litet fönster på kamera med vars hjälp man kan se och inställa motivet

sökmotor /sˈœkmˈuːtɔr/ (n, ut)
inneall cuardaigh
  applikation som hämtar, hanterar och presenterar information till följd av en sökfråga, används ofta för att söka efter webbsidor på internet

sökning /sˈœknɪŋ/ (n, ut)
cuardach

sökväg /sˈœkvɛːɡ/ (n, ut)
séad
  den textsträng som unikt identifierar en fil (och dess plats) i ett hierarkiskt filsystem

sölig /sˈøːlɪɡ/ (adj)
salach
  smutsig, kladdig, nersölad

söm /sˈøːm/ (n)
síog
  en rad av sydda stygn i syfte att sammanfoga tygstycken oftast med hjälp av nål och sytråd

sömmerska /sˈœməʂkˌa/ (n, ut)
bean fuála
  kvinna som yrkesmässigt tillverkar kläder; kvinnlig sömmare

sömn /sˈœmn/ (n, ut)
codladh
  sinnestillstånd då kroppen befinner sig i djup vila

sömnad /sˈœmnad/ (n, ut)
fuáil
  det att sy; det att sammanfoga eller modifiera textilier eller skinn med hjälp av nål och tråd

sömnapné /sˈœmnapnˈeː/ (n)
aipnia chodlata

sömndrucken /sˈœmndrɵkːən/ (adj)
ceanntrom
  nyvaken och omtöcknad efter sömn, inte helt olikt en drucken person

sömnig /sˈœmnɪɡ/ (adj)
codlatach

sömnlöshet /sˈœmnlˈœsheːt/ (n, ut)
neamhchodladh
  det att vara sömnlös

söndag /sˈœndɑːɡ/ (n, ut)
Domhnach, An Domhnach

söndagseftermiddag /sˈœndɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé Domhnaigh
  eftermiddag på en söndag

söndagsskola /sˈœndɑːɡskˌuːla/ (n, ut)
scoil Domhnaigh
  gudstjänst för barn; religiös (kristen) undervisning för barn på söndagar

sönder /sˈœndər/ (adv)
briste
  i delar, i bitar, i stycken; förstörd

sönderdela /sˈœndərdəlˌa/ (v)
scaoil
  dela (ämne eller föremål) i delar (beståndsdelar, komponenter), ta sönder, ta isär

sönderfall /sˈœndərfˌal/ (n, neut)
meath
  spontan (plötslig eller utdragen) process som resulterar i att något som var en enhet delas upp i bitar, blir mindre, eller förlorar sin funktion eller sitt värde

söndring /sˈœndrɪŋ/ (n, ut)
maidhm sheicne
  splittring, osämja, det att söndra eller söndras

sörja /sˈœrja/ (n, ut)
láib
  kladdig blandning, röra

sörja /sˈœrja/ (v)
buair
  leva en tid under känsla av sorg, särskilt sedan en närastående person avlidit

söt /sˈøːt/ (adj)
milis
  som innehåller (mycket) socker och/eller smakar som om det gjorde det
  (om vin) som har en hög grad av sötma

söta /sˈøːta/ (v)
milsigh
  tillsätta socker eller annat sött ämne till mat

sötnos /sˈœtnuːs/ (n, ut)
cumann
  söt person

sötpotatis /sˈœtpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
práta Spáinneach
  en växtart (Ipomoea batatas) vars rotfrukter är populära i matlagning; individ av denna art

sötvatten /sˈœtvatːən/ (n, neut)
fionnuisce
  vatten som har tillräckligt låg salthalt för att vara drickbart

ta /tˈɑː/ (v)
tóg
  med händerna fatta tag i något; skaffa sig kontroll över något genom att gripa med händerna e.d.
  tillskansa sig (något); olovligen göra sig till ägare av (något); stjäla
caith
  begära och få som ersättning
  skaffa sig kontroll över något; agera för att få något
  klara av, hantera; stå ut med
  genomgå (en kurs eller dylikt)
  utsätta någon för ett test eller ett prov
  börja brinna; börja brinna häftigare
bain
  välja (ett av flera alternativ); använda sig av
  knulla; ha sex med (eventuellt med våld)
  dröja; vara; förbruka tid; hålla på, uppta /en viss tid/
tabhair
  föra; medföra

ta bort /tˈɑː bˈɔrt/ (v)
scrios
  göra så att något upphör att existera
scaoil
  flytta från någons närhet

ta det lugnt /tˈɑː deːt lˈɵŋnt/ (v)
lig do scíth
  slappna av, inte göra särskilt mycket
  var inte orolig, det finns ingen anledning att vara rädd
  lugna ner dig, det hjälper inte att du är upprörd eller rädd

ta dän /tˈɑː dˈɛːn/ (v)
scaoil
  plocka bort /från/, flytta bort; flytta bort från ens närhet
  ta loss, ta bort från (om något som sitter fast)

ta emot /tˈɑː ɛmˈuːt/ (v)
faigh
  få något, bjuda in, gå med på att få något/bjuda in

ta fram /tˈɑː frˈam/ (v)
meas
  ta ut någonting (och lägga fram/ställa fram det)

ta för givet /tˈɑː føːr jˈiːvət/ (v)
déan dóigh de
  förutsätta

ta hand om /tˈɑː hˈand ɔm/ (v)
tabhair aire do
  sköta, hantera; utföra en viss arbetsuppgift (ofta flera gånger under en viss tid)
  se till att någon, vanligen ett barn eller en patient, mår bra
  se till att något hålls i bra skick, inte stjäls; se efter

ta in /tˈɑː ˈɪn/ (v)
cuir suas
  hyra rum; ta tillfällig bostad

ta itu med /tˈɑː ˈiːtʉ meːd/ (v)
pléigh le
  sätta i gång med, sköta om, ta hand om, åtgärda

ta livet av /tˈɑː lˈiːvət ɑːv/ (v)
meil
  döda
  påfresta, ta kål på
  begå självmord

ta loven av /tˈɑː lˈoːvən ɑːv/ (v)
briseadh
  matta, göra verkningslös

ta med /tˈɑː meːd/ (v)
tabhair
  medbringa, förflytta något till den plats där man är, inkludera

ta på /tˈɑː poː/ (v)
cuir ar
  klä sig med, sätta på ett klädesplagg

ta sig an /tˈɑː sˈɛj ˈɑːn/ (v)
pléigh le
  börja syssla med, ta emot en uppgift

ta slut /tˈɑː slˈʉt/ (v)
rith as
  förbrukas helt; sluta vara disponibel

ta studenten /tˈɑː stˈʉdəntən/ (v)
céimí

ta sönder /tˈɑː sˈœndər/ (v)
bris

ta tid /tˈɑː tˈiːd/ (v)
am
  mäta hur lång tid en händelse tar

ta upp /tˈɑː ˈɵp/ (v)
pioc suas
  ta från marken, bokstavligen lyfta
sáith
  föra på tal, föra upp som samtalsämne
araoid
  behandla ämne i tal eller skrift
tóg
  aktualisera, börja granska
ceirnín
  registrera (om sensor), spela in
  absorbera, ta in från omgivningen
oscailteach
  öppna

tabbe /tˈabə/ (n, ut)
botún
  onödigt (och klantigt) fel (eller misstag)

tabell /tabˈɛl/ (n, ut)
bord

tack /tˈak/ (interjection)
go raibh maith agat, go raibh maith agaibh

tacka /tˈakːa/ (n, ut)
athchaora
  hona av däggdjuret får
barra
  gjutet stycke av metall eller annat material för fortsatt bearbetning

tacka /tˈakːa/ (v)
gabh buíochas (le)

tackjärn /tˈakjərn/ (n, neut)
muciarann
  tackjärn eller råjärn är järn med en kolhalt på över 4&nbsp;%, framställt i masugn eller annan smältugn ur malm och traditionellt gjutet till tackor

tacknämlig /tˈaknəmlˌɪɡ/ (adj)
altaitheach
  tacksam
Dé bhur mbeatha
  tackvärd, lovvärd, välkommen, behaglig, angenäm

tacksam /tˈaksam/ (adj)
buíoch
  som visar uppskattning, beter sig trevligt eller ger något tillbaka när vederbörande får något av någon annan
  som är givande, som skänker välmående när man arbetar med det

tacksamhet /tˈaksamhˌeːt/ (n, ut)
buíochas
  känsla av glädje över sådant som man har (fått) eller som andra gjort för en (ibland på ett sådant sätt att man inte begär mer), ofta så att man vill tacka dessa andra

tadzjik /tˈadsjiːk/ (n, ut)
Táidsíceastánach
  invånare i Tadzjikistan eller som har tadzjikisk härkomst; person tillhörande folkgruppen tadzjikier

tadzjikisk /tˈadsjiːkˌɪsk/ (adj)
Taidsícis

tadzjikiska /tˈadsjiːkˌɪska/ (n, ut)
Taidsícis
  iranskt språk som främst talas i Tadzjikistan

taffel /tˈafəl/ (n, ut)
bord
  bord, tidigare även skiva, platta

tag /tˈɑːɡ/ (n, neut)
scaitheamh
  längre stund; gång, omgång

tagg /tˈaɡ/ (n, ut)
dealg
  utstickande spetsig ände på växt som mest förknippas med ros och kaktus, som vanligtvis åsamkar smärta vid beröring
  graffitimålares signatur
  märkord för olika element tex. i webbsidor (HTML) och dokumenthantering (XML)

taggtråd /taɡtrˈoːd/ (n, ut)
sreang dhealgach
  (gammaldags, tvinnad) tråd i metall med regelbundet utstickande taggar av samma trådmaterial (vilka vid kontakt med t.ex. hud inducerar smärta och vid hårdare kontakt sår), som bland annat kan användas överst på stängsel och murar för att undvika att djur och människor försöker ta sig över

tagning /tˈɑːŋnɪŋ/ (n, ut)
caith
  avsnitt som spelas in i en kontinuerlig process för en film

taiwanes /tˈɑːiːvˌanəs/ (n, ut)
Téavánach
  invånare i Taiwan eller som har taiwanesisk härkomst

taiwanesisk /tˈɑːiːvˌanəsˌɪsk/ (adj)
Téavánach
  som rör staten Taiwan eller dess invånare

tajt /tˈajt/ (adj)
ceart
  som sitter tätt

tak /tˈɑːk/ (n, neut)
díon
  övre del av ett hus eller ett fordon vilken skyddar mot väder

takfot /tˈakfuːt/ (n, ut)
sceimheal
  gränsen mellan tak och yttervägg

takfönster /takfˈœnstər/ (n, neut)
forléas
  vindsfönster

takhimmel /tˈakhɪməl/ (n, ut)
neamh
  baldakin

taktisk /tˈaktɪsk/ (adj)
beartach
  beräknande; som avser taktik

takykardi /tˈɑːkyːkˌardiː/ (n, ut)
taicéacairde
  /över det normala/ förhöjd hjärtfrekvens, vanligen över 100 slag per minut i vila hos en vuxen människa

tal /tˈɑːl/ (n, neut)
caint
  det att tala; en muntlig framställning, i synnerhet under högtidliga former inför en lyssnande grupp
  frambringande av språkljud
uimhir
  storhet uttryckbar i siffror; används även för tecknet
fadhb
  räkneuppgift
figiúr
  ett bestämt antal

tala /tˈɑːla/ (v)
labhair
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst språk

tala om /tˈɑːla ɔm/ (v)
abair le

talamus /tˈɑːlamˌʉs/ (n)
talamas
  en del (thalamus) av mellanhjärnan (diencefalon) vilken bland annat utgör en omkopplingsstation för sensoriska nerver

talang /tˈɑːlaŋ/ (n, ut)
daoine
bronntanas
  djup kunskap eller utmärkt färdighet inom ett visst område

talangfull /tˈɑːlaŋfˌɵl/ (adj)
tréitheach
  med djupa kunskaper eller djupa färdigheter inom något område; som har talang

talarstol /tˈɑːlɑːʂtˌuːl/ (n, ut)
léachtán
  möbel och plats (på en scen) där en talare kan höras av publiken; podium, tribun, pulpet

talesperson /tˈɑːləspˌɛʂuːn/ (n, ut)
urlabhraí
  person som är utsedd att kommunikativt företräda till exempel en grupp, ett företag eller annan form av organisation

talföljd /tɑːlfˈœljd/ (n, ut)
seicheamh
  följd av tal

talgoxe /tˈɑːlɡuːksə/ (n, ut)
meantán mór
  en art (Parus major) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten talgoxe

talisman /tˈɑːlɪsmˌan/ (n, ut)
talisman
  föremål med magisk kraft (till skydd för ägaren eller till olycka för andra)

tall /tˈal/ (n, ut)
giúis
  ett barrträd med (vanligen) hög, rak, kvistfri stam och långa barr, av arten Pinus sylvestris inom tallsläktet (Pinus) och familjen tallväxter (Pinaceae)

tallium /tˈaliːˌʉm/ (n, neut)
tailliam

tallkotte /tˈalkɔtːə/ (n, ut)
caor phéine
  kotte från trädet tall

tallkottkörtel /tˌalkɔtkˈœtəl/ (n, ut)
eipifís
  en endokrin körtel (corpus pineale) belägen i mellanhjärnan vilken producerar hormonet melatonin som påverkar dygnsrytmen

tallrik /tˈalriːk/ (n, ut)
pláta
  liten, ofta cirkulär, platta varpå födoämnen kan läggas, exempelvis vid en måltid

talltita /tˈaltiːtˌa/ (n, ut)
meantán léana

talman /tˈɑːlman/ (n, ut)
uachtarán
  den eller de personer som leder arbetet i en beslutande församling, till exempel ett parlament, eller någon av dess kamrar, om det rör sig om ett tvåkammarparlament

talong /tˈɑːlɔŋ/ (n, ut)
gríobh
  återstående hög av spelkort efter giv

talrik /tˈɑːlriːk/ (adj)
líonmhar
  av stort antal; mångtalig

taltrast /tˈɑːltrast/ (n, ut)
smólach

tam /tˈɑːm/ (adj)
inmheánach
  van att leva med människor (om djur), som har domesticerats

tamburin /tˌambʉrˈiːn/ (n, ut)
tambóirín
  liten trumma med bjällror eller metallskivor i kanten

tamp /tˈamp/ (n, ut)
deireadh
  ända av rep eller lina

tampong /tˈampɔŋ/ (n, ut)
súitín
  propp av gastyg eller bomull (t ex för att stilla blödningar eller hindra för tidig sårläkning)

tand /tˈand/ (n, ut)
fiacail, déad
  hårt organ hos vissa djur placerat i munhålan, avsett för mekanisk sönderdelning av födoämnen

tandborste /tˈandbɔʂtˌɛ/ (n, ut)
scuab fiacal
  mindre borste avsedd för att rengöra tänder

tandfe /tˈandfə/ (n, ut)
sióg na bhfiacla
  sagoväsen som ger mynt (eller annan ersättning) för tappade mjölktänder

tandkräm /tˈandkrɛːm/ (n, ut)
taos fiacla

tandkött /tandkˈœt/ (n, neut)
drandal
  vävnad runt tänderna

tandläkare /tˈandlɛːkˌarə/ (n, ut)
fiaclóir
  person som lagar tänder; läkare som specialiserat sig på tandproblem

tandlös /tˈandløːs/ (adj)
carballach
  utan tänder
  som saknar förmåga att åstadkomma avsedd påverkan

tandpetare /tˈandpətˌarə/ (n, ut)
bior fiacla

tandställning /tˈandstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
teanntáin fiacla
  anordning som sätts i munnen för att bättre positionera tänderna

tandtråd /tandtrˈoːd/ (n, ut)
flas fiacla

tandvärk /tˈandvərk/ (n, ut)
déideadh
  värk i tand

tangent /tˈanjənt/ (n, ut)
eochair
  knapp på musikinstrument
  knapp på skrivdon till dator (kallas tangentbord) eller skrivmaskin
  knapp på en maskin med knappsats i största allmänhet

tangentbord /tˈanjəntbˌuːrd/ (n, neut)
eochairchlár, méarchlár
  inmatningsenhet för dator med ett större antal tangenter, vanligen inklusive tangenter för hela alfabetet, siffror och skiljetecken samt andra tangenter

tango /tˈaŋuː/ (n, ut)
tangó
  en typ av pardans, med ursprung i Argentina, som dansas till tangomusik
  en musikstil

tanig /tˈanɪɡ/ (adj)
séimhigh
  mager och klen; spinkig

tanke /tˈaŋkə/ (n, ut)
smaoineamh
  information direkt tillgänglig i ett medvetande, det som man tänker
  idé

tankspridd /tˈaŋksprɪd/ (adj)
dearmadach
  som ofta tänker på annat än vad som just händer (och därför också ofta begår till synes tokiga misstag, vilka inte har något med okunskap att göra)

tant /tˈant/ (n, ut)
aintin
  faster eller moster; svärmor; äldre kvinnlig släkting, möjligen ingift
aintín
  äldre kvinna

tantal /tantˈɑːl/ (n, neut)
tantalam

tanzanier /tˈansanˌiːər/ (n, ut)
Tansánach
  invånare i Tanzania eller som har tanzanisk härkomst

tanzanisk /tˈansanˌɪsk/ (adj)
Tansánach
  som rör den Tanzania eller dess invånare tanzanierna

tapet /tˈɑːpət/ (n, ut)
ballapháipéar
  tunt dekorativt ytmaterial på vägg

tapetsera /tˈɑːpətsˌeːra/ (v)
páipéar
  sätta upp tapeter på en vägg

tapioka /tˈɑːpiːˌuːka/ (n, ut)
taipióca
  stärkelse av maniok

tapp /tˈap/ (n)
cónchill
  ljuskänslig cell i näthinna (varje näthinna innehåller omkring sex miljoner tappar); det finns tre sorters tappar vilka är känsliga för ljus av olika våglängder, vilket är grunden för människans färgseende

tappa /tˈapa/ (v)
caill
  oavsiktligt förlora greppet om något icke-abstrakt

tappa bort /tˈapa bˈɔrt/ (v)
caill
  mista och inte längre hitta, på grund av att antingen själv ha glömt bort var saken ifråga är, eller för att den har förflyttats
éirigh caillte
  inte längre veta var man befinner sig

tappad /tˈapad/ (adj)
caillte
  korkad, dum

tapper /tˈapər/ (adj)
tabhair dúshlán
  modig, speciellt i strid

tapperhet /tˈapərhˌeːt/ (n, ut)
crógacht

tar /tˈɑːr/ (n)
tarra

tarera /tˈareːrˌa/ (v)
meáchan glan

tariff /tˈɑːrɪf/ (n, ut)
cáin chustaim

tarm /tˈarm/ (n, ut)
stéig
  den del av matspjälkningskanalen som tar vid efter magsäcken

tarvlig /tˈarvlɪɡ/ (adj)
saor

taskig /(en)tˈaskɪɡ(sv)/ (adj)
dona
  dålig

taskmört /(en)tˈaskmɜːt(sv)/ (n, ut)
suarachán
  benämning på person som upplevs taskig

tasmansk djävul /tˈasmansk djˈɛːvʉl/ (n)
diabhal Tasmánach
  en art (Sarcophilus harrisii) inom däggdjursfamiljen rovpungdjur (Dasyuridae); individ av arten tasmansk djävul

tass /tˈas/ (n, ut)
crág
  delen som sitter längst ned på benen på vissa djur (exempelvis katter och hundar)

tattare /tˈatːarə/ (n, ut)
bóithreoir

tatuera /tˈɑːtʉərˌa/ (v)
tatuálaim
  rista in och färga motiv i huden

tatuering /tˈɑːtʉˌeːrɪŋ/ (n, ut)
tatú
  på hud målad bestående bild

tauon /tˈɑːʉˌuːn/ (n, ut)
tóón

tavla /tˈavla/ (n, ut)
pictiúr
  bild som hängs upp på en vägg i syfte att vara estetiskt tilltalande
clár
  kort för skrivtavla; vertikal platta eller avgränsad yta som används för att skriva på
cuspóir
  vertikal platta eller avgränsad yta som är poänggivande att träffa med särskilda projektil

tax /tˈaks/ (n, ut)
broc-chú
  brun, kortbent hundras, som oftast uppfattas som avlång; individ av denna ras

taxa /tˈaksa/ (v)
innill
  köra (rulla) ett flygplan på marken

taxi /tˈaksiː/ (n, ut)
tacsaí
  transportmedel med en förare som (normalt mot en avgift) skjutsar en eller flera person(er) mellan två platser och utan särskild linjesträckning och hållplatser

tchadier /tʃˈɑːdiːər/ (n, ut)
Seadach
  invånare i Tchad eller som har tchadisk härkomst

tchadisk /tʃˈɑːdɪsk/ (adj)
Seadach
  som rör landet Tchad, dess natur, kultur eller invånare

te /tˈeː/ (n, neut)
tae
  dryck baserad på bladen av tebusken eller dryck som tillreds genom att låta blad ligga i varmt vatten

teater /tˈeːatər/ (n, ut)
amharclann
  skådespel, scenkonst där man agerar, berättar eller uttrycker händelser och/eller känslor
  plats där skådespel framförs

teaterpjäs /tˈeːatˌɛrpjɛːs/ (n, ut)
dráma
  ett litterärt verk som är baserat på dialog mellan rollfigurer, och som ofta(st) är avsett att spelas upp av skådespelare som ett skådespel på en teater; även om en faktiskt eller tänkt sådan uppsättning

teatral /tˈeːatrˌal/ (adj)
amharclannach

tebjudning /tˈɛbjɵdnˌɪŋ/ (n, ut)
tae beag
  en lättare måltid med te och kakor eller smörgåsar, vanligen på eftermiddagen eller kvällen, dit deltagarna blir inbjudna utifrån

teblad /tˈɛblɑːd/ (n, neut)
cnámhóga tae

tecken /tˈɛkːən/ (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  en synbar indikation
  en meningsfull gest
  plus och minus
  en enhet i teckenspråk motsvarande ett ord i talat språk
carachtar
  symbol, till exempel en bokstav i ett alfabet

teckenförklaring /tˈɛkːənfœrklˌɑːrɪŋ/ (n, ut)
finscéal
  förklaring av färger och symboler på karta eller i diagram

teckensnitt /tˈɛkːənsnˌɪt/ (n, neut)
cló
  en namngiven uppsättning precisa grafiska utseenden för skrivtecken (bokstäver, siffror, skiljetecken och eventuellt andra symboler, en precis design för varje tecken) för tryck eller digital presentation av text på datorskärm

teckenspråk /tˈɛkːənsprˌoːk/ (n, neut)
teanga chomharthaíochta
  uppsättning gester, rörelser och ansiktsuttryck som används för kommunikation

teckentyp /tˈɛkːəntˌyːp/ (n, ut)
clóscríobh
  tecken (till exempel ord, sats eller bokstav) som är identiska eller tillräckligt lika för att utgöra en kategori av teckenindivider

teckning /tˈɛknɪŋ/ (n, ut)
dearadh
  bild skapad med färg- eller blyertspenna, teckningskol, tusch eller krita
  konsten eller sättet att göra en tecknad bild

teddybjörn /tˌɛdybjˈœrn/ (n, ut)
béirín
  gosedjur eller docka i form av en björn i plysch

tefat /tˈeːfat/ (n, neut)
fochupán
  skyddande underlag under en tekopp, särskilt i jämförelser

tegel /tˈeːjəl/ (n, neut)
bríce
  byggnadsmaterial av bränd lera

tegelsten /tˈeːjəlstən/ (n, ut)
bríce
  murtegel; en konstgjord byggnadssten av bränd lera som används för konstruktion av byggnader

teint /tˈeːɪnt/ (n, ut)
snamh
  ansiktsfärg, hy

tejp /tˈɛjp/ (n, ut)
seilitéip
  plastband belagt på ena sidan med magnetisk ämne, avsett för inspelning av ljud (ljudband), bild (videoband) eller data (databand)

tekanna /tˈeːkanˌa/ (n, ut)
taephota
  kanna (behållare) för te

teknetium /tˈɛknətˌiːʉm/ (n, neut)
teicnéitiam

teknik /təknˈiːk/ (n, ut)
teicníc
  konstfärdighet, sätt på vilket något görs, metod, hantverk, handlag
teicneolaíocht
  konstlära, tillämpad naturvetenskap, ingenjörskonst, teknologi
  utrustning, maskiner, apparater

teknisk /tˈɛknɪsk/ (adj)
teicniúil
  konstmässig, som relaterar till teknik

teknokrati /tˈɛknɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
teicnealathas
  åskådning och styrelseskick där människor med erkänd fackkunskap och skicklighet styr inom sina respektive kompetensområden; en typ av meritokrati som bygger på enskilda individers förmåga och kunskaper inom ett visst område

teknologi /tˌɛknuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
teicneolaíocht
  läran om slöjder och konster (om teknik)

teknologisk /tˌɛknuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
teicneolaíoch
  som avser teknologi eller teknik

tekopp /tˈeːkɔp/ (n, ut)
cupán tae

tektonik /təktˈoːniːk/ (n, ut)
teicteonaic
  geologisk subdisciplin som intresserar sig för jordskorpans regionala strukturer och de geologiska processer som skapat dem

tektonisk /təktˈoːnɪsk/ (adj)
teicteonach
  som avser eller orsakas av stora långsamma rörelser i jordens litosfär

telefax /tˈɛləfˌaks/ (n)
facs
  apparat för överföring av bilder (av dokument) via allmänna telefonnätet (n-genus)
  ett dokument överfört med en sådan apparat (t-genus)

telefon /tˌɛləfˈoːn/ (n, ut)
teileafón, guthán

telefonautomat /tˌɛləfˈoːnaˌʉtuːmˌɑːt/ (n, ut)
táillefón

telefoni /tˌɛləfˈoːniː/ (n, ut)
teileafónaíocht
  teknik som används för att överföra ljud mellan två telefoner

telefonkatalog /tˌɛləfˈoːŋkatalˈoːɡ/ (n, ut)
eolaí teileafóin

telefonnummer /tˌɛləfˈoːnɵmər/ (n, neut)
uimhir fóin
  det nummer som en telefon är kopplad till och som man slår för att nå den

telefonsamtal /tˌɛləfˈoːnsamtˈɑːl/ (n, neut)
glao
  samtal via telefonförbindelse

telegraf /tˈeːləɡrˌaf/ (n, ut)
teileagraf
  anläggning för överföring av skrivna meddelanden (telegram) via flaggor eller elektriska signaler

telegrafi /tˈeːləɡrˌafiː/ (n, ut)
teileagrafaíocht
  läran om överföring av information

telemetri /tˈeːləmˌɛtriː/ (n, ut)
teiliméadracht
  trådlös överföring av mätdata från ett mätobjekt

teleologi /tˌeːləuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
teileolaíocht
  tron på tillvarons ändamålsenlighet

teleologisk /tˌeːləuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
teileolaíoch
  från ändamålsenlighetens synpunkt

teleprompter /tˈeːləprˌɔmptər/ (n, ut)
uathleideoir
  halvgenomskinlig glasskiva där projicerad text eller manuskript visas

teleskop /tˈeːləskˌuːp/ (n, neut)
teileascóp
  stjärnkikare, optiskt instrument som gör det möjligt att observera och avbilda små och ljussvaga, astronomiska objekt

televisera /tˈeːləvˌiːseːrˌa/ (v)
craol
  sända via television

television /tˌeːləviːsxˈuːn/ (n, ut)
teilifís
  medium som utvecklats kring nämnda teknik

televisionsapparat /tˌeːləviːsxˈuːnsapˌarɑːt/ (n, ut)
teilifís
  apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

tellur /tˈɛlʉr/ (n, neut)
teallúiriam

telugu /tˈeːlʉɡˌʉ/ (n, ut)
Teileagúis
  ett dravidiskt språk som talas av över 70 miljoner människor, huvudsakligen i den indiska delstaten Andhra Pradesh

tema /tˈeːma/ (n, neut)
téama
  ämne, mönster utifrån vilket variationer kan göras
  uppsättning böjningsformer av verb

tempel /tˈɛmpəl/ (n)
teampall
  byggnad för religiös vördnad; kyrka

temperatur /tˈɛmpərˌatʉr/ (n, ut)
teocht

tempo /tˈɛmpuː/ (n, neut)
luas
  hastighet, fart; hur snabbt en serie av händelser utförs (frekvens); särskilt om hastigheten på en (musikalisk) rytm (ofta i slag per minut)

temporal /tˈɛmpuːrˌal/ (adj)
aimseartha
  som avser tempus

tempus /tˈɛmpʉs/ (n, neut)
aimsir

tender /tˈɛndər/ (n, ut)
armacach
  förrådsvagn där vatten och bränsle förvaras för ånglok

tenn /tˈɛn/ (n, neut)
stán, piútar

tenness /tˈɛnəs/ (n)
teinisín
  ett grundämne med atomnummer 117, atommassa 291 och kemiska beteckningen Ts, tidigare ununseptium

tennis /tˈɛniːs/ (n, ut)
leadóg

tennisplan /tˈɛnɪsplˌan/ (n, ut)
cúirt leadóige
  avgränsad rektangulär yta avsedd att spela tennis på

tentakel /tˈɛntakəl/ (n, ut)
adharcán

tentamen /tˈɛntamən/ (n, ut)
scrúdú

teodolit /tˈeːuːdˌuːliːt/ (n, ut)
teodailít
  kikarförsett instrument för mätning av horisontella och vertikala vinklar

teolog /tˌeːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
diagaire

teorem /tˈeːuːrəm/ (n, neut)
teoirim
  sats; bevisat påstående, vanligen rörande ett djupt resultat

teoretiker /tˈeːuːrətˌiːkər/ (n, ut)
teoiricí
  person som ägnar sig åt teori och tillämpar teoretiska metoder

teoretisk /tˈeːuːrətˌɪsk/ (adj)
teoiriciúil
  som hör till teori snarare än praktik, tänkbar, opraktisk, overklig, abstrakt

teori /tˈeːuːrˌiː/ (n, ut)
teoiric
  teoretisk förklaringsmodell för något slags förhållande; förklaring som bygger på teoretisk kunskap istället för praktisk kunskap

tepåse /tˈeːpoːsə/ (n, ut)
mála tae
  påse med påste

terapi /tˈeːrapˌiː/ (n, ut)
cóir leighis

terbium /tˈɛrbiːˌʉm/ (n, neut)
teirbiam

term /tˈɛrm/ (n, ut)
téarma
  definierad benämning som används inom ett visst fackområde
  (i plural) ordalag, uttryck, talesätt, begrepp
  ett tal eller algebraiskt uttryck som adderas med ett annat uttryck, d.v.s en operand i en addition eller subtraktion

termin /tərmˈiːn/ (n, ut)
coinne
  bestämd tid eller tidsperiod
téarma
  del av ett läsår i skola eller på universitet, ofta (men inte alltid) hösttermin eller vårtermin

terminologi /tˌɛrmiːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
téarmaíocht
  de termer som används inom en viss vetenskap eller ett visst fackområde

termisk /tˈɛrmɪsk/ (adj)
teirmeach

termodynamik /tˈɛrmuːdˌyːnamˌiːk/ (n, ut)
teirmidinimic

termodynamisk /tˈɛrmuːdˌyːnamˌɪsk/ (adj)
teirmidinimice
  som avser termodynamik

termometer /tˈɛrmuːmətər/ (n, ut)
teirmiméadar
  instrument för mätning av temperatur

termoplast /tˈɛrmɔplˌast/ (n, ut)
teirmeaplaisteach
  makromolekylärt material som kan göras formbart genom upphettning

termosfär /tˈɛrmɔsfˌɛːr/ (n, ut)
teirmeasféar

terpentin /tˌɛrpəntˈiːn/ (n, neut)
ola bhí
  tjockflytande och välluktande vätska från vissa barrträd

terrassera /tˈɛrasˌeːra/ (v)
ardán
  (om mark) anordna i terrasser

terrorism /tˈɛruːrˌɪsm/ (n, ut)
sceimhlitheoireacht
  skräckvälde, användandet av ofta skrämsel (terror) för att uppnå ett politiskt mål, ofta med hot om eller utförande av förstörelse av allmän plats och med stort antal civila dödsoffer, samt eget offer perspektiv.

terrorist /tˈɛruːrˌɪst/ (n, ut)
sceimhlitheoir

terrängcykel /tˈɛrəŋsˌyːkəl/ (n, ut)
rothar sléibhe
  cykel försedd med bredare och grövre däck och många växlar avsedd att användas på mycket ojämn grund utanför vägar

ters /tˈɛʂ/ (n, ut)
tréach
  intervall som sträcker sig antingen tre halvtonsteg eller två heltonsteg

tes /tˈeːs/ (n, ut)
teís
  påstående som ska försvaras eller bevisas

tesaurus /tˈeːsaˌʉrʉs/ (n, ut)
stórchiste
  ordbok som sorterar ord utifrån betydelse eller ämnesområde, och inte alfabetiskt

test /tˈɛst/ (n)
tástáil
  ett strukturerat sätt att utvärdera förmåga eller kunskap
  försök, något man gör i huvudsak för att prova hur det fungerar och hur resultatet blir, experiment

testa /tˈɛsta/ (v)
tástáil

testamente /tˈɛstaməntˌɛ/ (n, neut)
deoin
  dokument som beskriver hur en persons ägodelar skall fördelas efter att denne avlidit

testator /tˈɛstatˌɔr/ (n, ut)
tiomnóir
  den som upprättar ett testamente

testikel /tˈɛstiːkəl/ (n, ut)
magairle
  något (testis) av de två likadana organ i pungen hos en man, vilket producerar spermier från odifferentierade stamceller samt det manliga könshormonet testosteron, och som utgörs av omkring 800 sädeskanaler med Sertoliceller och förstadier till spermier samt ett interstitium med testosteronproducerande Leydigceller

testresultat /tˈɛstrəsˌɵltɑːt/ (n, neut)
iarmhairt

tetum /tˈeːtʉm/ (n)
Tetum

text /tˈɛkst/ (n, ut)
téacs
  en samling tecken med budskap, som förekommer bland annat på papper, i böcker och i digital form på datorer

text-tv /tˈɛkst tˌeːvˈeː/ (n, ut)
fístéacs
  teknik för att överföra sidor med text och enklare grafik med tv-signal för visning på lämplig tv-mottagare (t.ex. en tv-apparat med funktion för text-tv), eller det innehåll av den typen som finns hos en viss kanal

textbok /tˈɛkstbuːk/ (n, ut)
téacsleabhar

textfil /tˈɛkstfiːl/ (n, ut)
comhad

textförfattare /təkstfˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
údar

textning /tˈɛkstnɪŋ/ (n, ut)
ceannscríbhinn
  textremsa som en film försetts med som förtydligar det som sker eller översätter det som sägs

thai /thˈɑːiː/ (n)
Téalainnis
  det språk som talas i Thailand

thailändare /thˈɑːiːlˌɛndarə/ (n, ut)
Téalainnis
  person (främst man) från Thailand

thailändsk /thˈɑːiːlˌɛndsk/ (adj)
Téalainnis
  som gäller Thailand, thailändare eller deras språk, som kommer från Thailand

tia /tˈiːa/ (n, ut)
páipéar deich bpunt
  föremål som på något sätt motsvarar värdet 10 som mynt, fordon i reguljär trafik, spelkort, etc.

tibetan /tˈiːbətˌan/ (n, ut)
Tibéadach

tibetansk /tˈiːbətˌansk/ (adj)
Tibéadach

tibetanska /tˈiːbətˌanska/ (n, ut)
Tibéadach
  ett språk i den tibeto-burmanska språkfamiljen som talas främst av det folket i kinesiska regionen Tibet

ticka /tˈɪkːa/ (n, ut)
bracfhungas
  slags läder- eller korkartad svamp som vanligen växer på ved, stam eller stubbe, särskilt om svampens fruktkropp (dess synliga del)

ticka /tˈɪkːa/ (v)
ceartán

tid /tˈiːd/ (n, ut)
am, aimsir
  grundläggande fysikalisk storhet mätbar med klockor; det som åtskiljer händelser; den fjärde klassiska dimensionen i universum vid sidan av rummets dimensioner; förloppet av det förflutna, nuet och det kommande; det som förhindrar allt från att inträffa samtidigt

tidig /tˈiːdɪɡ/ (adj)
luath
  (om tid) med förekomst/skede i tiden närmare tidens början och/eller när förväntad eller planerad tidpunkt ännu inte infallit
  förekommande i början av en tidsperiod (som framgår av sammanhanget), före de flesta andra

tidmätning /tˈiːdmətnˌɪŋ/ (n, ut)
am

tidning /tˈiːdnɪŋ/ (n, ut)
nuachtán
  regelbundet utkommande publikation, ursprungligen i pappersform men kan numera även referera till publikationer på internet

tidningsanka /tˈiːdnɪŋsˌaŋka/ (n, ut)
lacha
  oriktig uppgift i en tidning

tidningsurklipp /tˈiːdnɪŋsˌɵrklɪp/ (n, neut)
bearradh

tidsbrist /tˈiːdsbrɪst/ (n, ut)
am

tidsdilatation /tˌiːdsdiːlˌatasxˈuːn/ (n, ut)
iarmhairt amleata

tidsfördriv /tiːdsfˈøːrdriːv/ (n, neut)
caitheamh aimsire
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam; lätt underhållning eller nöje

tidsinställd bomb /tˈiːdsɪnstˌɛld bˈɔmb/ (n)
buama ama
  bomb som är inställd att detonera vid (efter) en viss tid
  förutsägbar olycka

tidskrift /tˈiːdskrɪft/ (n, ut)
nuachtán
  tryckalster som utkommer regelbundet och som behandlar ett visst ämne

tidsplan /tˈiːdsplan/ (n)
amchlár
  planering där varje moment ska genomföras vid specificerade tidpunkter

tidsresa /tˈiːdsrəsˌa/ (n, ut)
amthaisteal
  hypotetisk förflyttning framåt eller bakåt i tiden utöver det som upplevs som normalt tidsflöde

tidszon /tˈiːdssuːn/ (n)
amchrios
  område på jorden (oftast i form av en remsa som sträcker sig från nord till syd) med samma tid

tidtabell /tˌiːdtabˈɛl/ (n, ut)
amchlár

tidvatten /tˈiːdvatːən/ (n, neut)
taoide
  variationer i havsvattnets nivå orsakade av solens och framför allt månens gravitation

tidvis /tˈiːdviːs/ (adv)
scaití

tiger /tˈiːjər/ (n, ut)
tíogar

tigerhaj /tˈiːjərhˌaj/ (n, ut)
siorc tíograch
  en art (Galeocerdo cuvier) inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae); individ av arten tigerhaj

tigerkaka /tˈiːjərkˌɑːka/ (n, ut)
císte marmarach
  sockerkaka gjord av ljus och mörk smet med lite blandning mellan dem

tiggare /tˈɪɡarə/ (n, ut)
bacach
  person som (huvudsakligen) livnär sig på att tigga

tiggeri /tˈɪɡərˌiː/ (n, neut)
bacachas
  det att tigga

till /tˈɪl/ (adv)
níos mó
  ytterligare, ännu

till /tˈɪl/ (preposition)
chuig
  indikerar målet för en rörelse
  indikerar mottagare och/eller ny ägare; åt

till exempel /tɪl əksˈɛmpəl/ (adv)
cuir i gcás
  anger att det följande är ett exempel (och inte något allmänt)

till fots /tɪl fˈɔts/ (adv)
de chois
  medelst benen

till och med /tɪl ɔk mˈeːd/ (adv)
fiú
  uttrycker att något utöver det förväntade gäller

till salu /tɪl sˈɑːlʉ/ (adv)
ar díol
  för försäljning

till skillnad från /tɪl sxˈɪlnad froːn/ (preposition)
murab ionann is

till skillnad mot /tɪl sxˈɪlnad muːt/ (preposition)
ní gnách le

till slut /tɪl slˈʉt/ (adv)
i ndeireadh na dála
  slutligen
  äntligen

till syvende och sist /tɪl sˈyːvəndə ɔk sˈɪst/ (adv)
i ndeireadh na dála
  när allt kommer omkring, till sist, till slut

tillaga /tˈɪlɑːɡˌa/ (v)
cócaráil
  laga mat; värma eller på annat sätt behandla /en organisk matprodukt/ i syfte att göra den mer välsmakande eller döda bakterier, virus eller annat som kan skada personen som äter

tillbaka /tˈɪlbɑːkˌa/ (adv)
ar ais

tillbe /tˈɪlbə/ (v)
adhair
  rikta sig till gudom i bön

tillbehör /tˈɪlbəhˌøːr/ (n, neut)
foireann
  något som serveras tillsammans med kött

tillbringa /tˈɪlbrɪŋˌa/ (v)
caith
  låta uppta sin tid (med något); spendera tid /någonstans/

tillbringare /tˈɪlbrɪŋˌarə/ (n, ut)
crúsca
  kärl för servering /av vätska/

tillflykt /tˈɪlflykt/ (n, ut)
dún
  plats dit man flyr undan, även bildligt

tillflyktsort /tˌɪlflyktsˈɔt/ (n, ut)
tearmann
  ort (ställe) dit man flyr, fristad

tillfreds /tˈɪlfrəds/ (adj)
sásta

tillfredsställa /tˈɪlfrədstˌɛla/ (v)
sásaigh

tillfredsställande /tˈɪlfrədstˌɛlandə/ (adj)
sásúil

tillfredsställd /tˈɪlfrədstˌɛld/ (adj)
sásta

tillfredsställelse /tˈɪlfrədstˌɛləlsə/ (n, ut)
sástacht

tillfälle /tˈɪlfələ/ (n, neut)
aimsir
  viss tidpunkt, särskilt då något speciellt inträffar
deis
  även möjlighet

tillfällig /tˈɪlfəlˌɪɡ/ (adj)
aimseach
  som sker eller utvecklar sig på ett oförutsett, oförutsägbart eller oväntat sätt; accidentell

tillfångata /tˈɪlfɔŋˌata/ (v)
gabháil

tillföra /tˈɪlføːrˌa/ (v)
tabhair
  föra fram till
lón
  förse med

tillförlitlig /tɪlfˈœrlɪtlˌɪɡ/ (adj)
barántúil

tillförlitlighet /tɪlfˈœrlɪtlˌɪɡheːt/ (n, ut)
dílseacht
  egenskapen att vara tillförlitlig

tillförsel /tɪlfˈœʂəl/ (n, ut)
lón
  det att tillföra något; det att förse någon med någonting; även om själva mängden som tillförs (ofta om något som behöver tillföras mer eller mindre kontinuerligt)

tillförsikt /tɪlfˈœʂɪkt/ (n, ut)
urrúsacht
  tro på gynnsam utveckling

tillförsäkra /tɪlfˈœʂəkrˌa/ (v)
diongbháilte
  lova, garantera

tillgiven /tˈɪljiːvən/ (adj)
díograiseach

tillgodoräkna /tˈɪlɡuːdˌuːrɛːknˌa/ (v)
creidmheas
  till sin fördel, ta med något i en beräkning; (i formellt sammanhang) få det fastställt att en viss status föreligger, som är till personens fördel, t.ex. en akademisk merit (ofta inte på grund av att personen utfört de handlingar som utgör systemets vanliga sätt att erhålla denna status, utan på grund av annan, tidigare handling som (eventuellt med ett litet mått av god vilja) kan anses likvärdigt eller tillräckligt meriterande för den aktuella statusen)

tillgodose /tˈɪlɡuːdˌuːsə/ (v)
sásaigh

tillgänglig /tˈɪljəŋlˌɪɡ/ (adj)
ar fáil
  som kan nås; som kan användas; som existerar; ledig; öppen

tillhandahållande /tˈɪlhandˌahɔlˌandə/ (n, neut)
oirchill
  det att tillhandahålla något

tillhöra /tˈɪlhøːrˌa/ (v)
a
  vara en del av; ägas av
ailm
  vara ett element i mängden; att elementet a tillhör mängden A skrives a \in A

tillhörande /tˈɪlhøːrˌandə/ (adj)
gustal
  som tillhör (någon eller något);

tillhörighet /tˈɪlhøːrˌɪɡheːt/ (n, ut)
gustal
  det att tillhöra någon eller något (antingen det handlar om en grupp, en ägare, eller ett större helt)
  ägodel (oftast i plural, tillhörigheter)

tillika /tˈɪliːka/ (adv)
chomh maith
  utom detta

tillit /tˈɪliːt/ (n, ut)
dóchas
  det att en person litar på en annan

tillmäta /tˈɪlmɛːtˌa/ (v)
ceangail
  anse att någon eller något har en viss egenskap eller betydelse

tillnyktra /tˈɪlnyktrˌa/ (v)
tar as meisce
  bli nykter

tillreda /tˈɪlrədˌa/ (v)
deasaigh
  tillaga eller göra mat färdig för servering

tillrop /tˈɪlruːp/ (n, neut)
achomharc
  rop riktat till någon

tillryggalägga /tˈɪlryɡˌaləɡˌa/ (v)
araoid
  lämna bakom sig (en sträcka eller längdenhet) genom rörelse framåt

tillräcklig /tˈɪlrəklˌɪɡ/ (adj)
leorga

tillräckligt /tˈɪlrəklˌɪkt/ (adv)
dóthain
  i en grad eller mängd som är tillfredsställande eller räcker till

tillrättavisa /tˈɪlrətːˌaviːsˌa/ (v)
ceartaigh

tillrättavisning /tˈɪlrətːˌaviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
ceartaigh

tillråda /tˈɪlroːdˌa/ (v)
abhcóide
  ge som råd

tills /tˈɪls/ (conjunction)
go dtí
  fram till att (något händer)

tills /tˈɪls/ (preposition)
go dtí
  fram till (en viss tidpunkt eller händelse)

tillsammans /tˌɪlsamˈans/ (adv)
le chéile
  på samma ställe; i samma sällskap; ihop ; gemensamt

tillskansa /tˈɪlskansˌa/ (v)
forghabh

tillskott /tˈɪlskɔt/ (n, neut)
agús
  något som lagts till

tillskriva /tˈɪlskriːvˌa/ (v)
aitreabúid

tillsluta /tˈɪlslʉtˌa/ (v)
druid

tillstymmelse /tˈɪlstymˌɛlsə/ (n, ut)
ruainne
  första vink, ansats, antydan, aning

tillstånd /tˈɪlstoːnd/ (n, neut)
bail
  beskaffenhet, skick, status, läge

tilltala /tˈɪltalˌa/ (v)
a
  tala till, yttra en verbal fras till; (försöka) inleda ett samtal med, vanligen genom att vända sig mot vederbörande och yttra lämplig inledande fras
sásaigh
  ge välmående; framstå som positiv för; ge (någon) positiva känslor

tilltalande /tˈɪltalˌandə/ (adj)
caithiseach
  ; som någon tycker om eller gärna skulle vilja ha eller göra, vanligen ty hon/han uppfattar det som snyggt eller på annat sätt bra

tilltro /tˈɪltruː/ (n, ut)
urrúsacht
  övertygelse om trovärdighet eller pålitlighet

tillträda /tˈɪltrɛːdˌa/ (v)
iontráil
  komma in; beträda

tillverkare /tˈɪlvərkˌarə/ (n, ut)
déantóir

tillvägagångssätt /tˈɪlvɛːɡˌaɡɔŋsˌɛt/ (n, neut)
ionsaí
  sätt att utföra en handling på

tillväxt /tˈɪlvəkst/ (n, ut)
borrúlacht
  ökning i storlek, antal eller värde

tillägg /tˈɪləɡ/ (n, neut)
agús
  något /litet/ som lagts till något större

tillägna /tˈɪləŋnˌa/ (v)
tíolaic
  symboliskt ge något (ett tillfälle, litterärt verk, konstverk etc.) till någon, som ett tecken på respekt, uppskattning, omtanke eller liknande

tillägnan /tˈɪləŋnˌan/ (n, ut)
tíolacadh
  det att tillägna någon något
  hälsning, inledning, där ett verk tillägnas någon

tillämpa /tˈɪləmpˌa/ (v)
cuir i bhfeidhm
  använda i praktiken

tillämpning /tˈɪləmpnˌɪŋ/ (n, ut)
feidhmchlár

tillåta /tˈɪloːtˌa/ (v)
cead a thabhairt do
  låta något göras eller ske

timid /tˈiːmiːd/ (adj)
faiteach

timjan /tˈɪmjan/ (n, ut)
tím
  släkte växter där arten kryddtimjan ofta används som krydda

timlig /tˈɪmlɪɡ/ (adj)
aimseartha
  temporär, övergående, förgänglig, världslig, jordisk, materiell, kroppslig, dödlig; hörande till det tidsbegränsade jordelivet

timme /tˈɪmə/ (n, ut)
uair
  tidsenhet om 60 minuter, eller 1/24 dygn

timmer /tˈɪmər/ (n, neut)
ánshraith
  (avverkad) trästock avsedd för förädling

timvis /tˈɪmviːs/ (adv)
in éadan na huaire
  en timme i taget; per timme

timvisare /tˈɪmviːsˌarə/ (n, ut)
snáthaid bheag

tindra /tˈɪndra/ (v)
eitil
  glittra, glimma

ting /tˈɪŋ/ (n, neut)
ní
  sammankomst för behandling av gemensamma angelägenheter, beslutsmöte; utbrett även beslutsväsende
  sak; objekt; väsende

tingest /tˈɪŋəst/ (n, ut)
yoke
  föremål, konkret sak

tinning /tˈɪnɪŋ/ (n, ut)
uisinn
  huvudets sidotrakt mellan den yttre ögonvrån och örats övre del

tinninglob /tˈɪnɪŋlˌuːb/ (n, ut)
maothán na huisinne
  en (lobus temporalis) av de två delar av storhjärnsbarken som ligger under sidofåran på respektive hjärnhalva

tionde /sxˈɔndə/ (n, neut)
deachú
  skatt som bönder fick betala till kyrkan bestående av en tiondel av vad man producerade i jordbruket

tiondel /sxˈɔndəl/ (n, ut)
deichiú

tiotal /tˌiːuːtˈɑːl/ (n, neut)
deichniúr
  antal motsvarande ungefär tio (stycken)

tipp /tˈɪp/ (n, ut)
síneadh láimhe
  yttersta änden av något avsmalnande
  plats där man lägger material på hög, se soptipp

tips /tˈɪps/ (n, neut)
sinc
  upplysning som kan vara till nytta

tipsa /tˈɪpsa/ (v)
síneadh láimhe
  ge (någon) ett tips

tisdag /tˈɪsdɑːɡ/ (n, ut)
Máirt
  veckans andra dag enligt den kalender som används i Sverige

tisdagseftermiddag /tˈɪsdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Dé Máirt
  eftermiddag på en tisdag

tistel /tˈɪstəl/ (n, ut)
feochadán
  art i bland annat släktet Cirsium med klotrunda röda blommor och skyddande taggar

titan /tˈiːtan/ (n)
tíotáiniam
  ett grundämne med atomnummer 22, atommassa 47,9 och symbolen Ti

titt /tˈɪt/ (n, ut)
amharc
  det att titta på något

titta /tˈɪtːa/ (v)
cathais
  placera blicken (på något) och aktivt försöka uppfatta något

titulera /tˈiːtʉlˌeːra/ (v)
chomh
  tilltala en annan person genom att använda en titel

tixotropi /tˈiːksɔtrˌuːpiː/ (n, ut)
ticseatrópacht
  geléaktighet, droppfrihet (om målarfärg), det att vara tixotrop

tja /ɕˈa/ (interjection)
bhuel
  "jag vet inte"; anger tvekan, betänksamhet eller reservation, måttlig uppskattning o.dyl.

tjatig /ɕˈɑːtɪɡ/ (adj)
leadránach
  långtråkig

tjeck /ɕˈɛk/ (n, ut)
Seiceach

tjeckisk /ɕˈɛkːɪsk/ (adj)
Seiceach

tjeckiska /ɕˈɛkːɪskˌa/ (n, ut)
Seicis
  språk som talas i Tjeckien

tjeckoslovakisk /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌɪsk/ (adj)
Seicslóvacach

tjej /ɕˈɛj/ (n, ut)
caileag
  flicka
  flickvän

tjejkompis /ɕˈɛjkɔmpˌiːs/ (n, ut)
cara
  vän som är kvinna, vilken personen har en icke-sexuell (och icke-exklusiv) relation till

tjena /ɕˈeːna/ (interjection)
dearfa
  indikation att man ej tror på någon

tjetjen /ɕˈɛɕən/ (n, ut)
Seisniach
  invånare i Tjetjenien eller med tjetjensk härkomst

tjetjensk /ɕˈɛɕənsk/ (adj)
Seisniach

tjetjenska /ɕˈɛɕənskˌa/ (n, ut)
Seisnis
  ett nordöstkaukasiskt språk som främst talas av tjetjener i Tjetjenien

tjingeling /ɕˈɪŋəlˌɪŋ/ (interjection)
dia duit

tjock /ɕˈɔk/ (adj)
ramhar
  fetlagd, överviktig
tiubh
  kraftig, grov
  trögflytande

tjockis /ɕˈɔkːiːs/ (n, ut)
sailleach
  överviktig person

tjocktarm /ɕˈɔktarm/ (n, ut)
drólann
  del av tarmen hos människan, som förbinder tunntarmen (proximalt) till ändtarmen (distalt), och som delas in i caecum (blindtarm) och colon (colon ascendens, colon transversum, colon descendens och colon sigmoideum); ibland räknas även ändtarmen (rektum, rectum) till tjocktarmen

tjog /ɕˈuːɡ/ (n, neut)
fiche
  enhet som visar att det finns tjugo saker av något; samling av precis tjugo föremål

tjuder /ɕˈʉdər/ (n, neut)
teaghrán

tjugoett /ɕˈʉɡuːˌɛt/ (n)
aon is fiche

tjugondel /ɕˈʉɡɔndəl/ (n, ut)
fichiú

tjugotal /ɕˌʉɡuːtˈɑːl/ (n, neut)
fichidí
  åren 20–29 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (länge oftast om 1920-talet, omfattande åren 1910–1919, numera ofta även om 1930-talet)

tjur /ɕˈʉr/ (n, ut)
tarbh

tjura /ɕˈʉra/ (v)
stuaic
  vara tjurig och på dåligt humör

tjurfäktare /ɕˈɵrfəktˌarə/ (n, ut)
tarbhadóir
  person som ägnar sig åt tjurfäktning

tjurig /ɕˈʉrɪɡ/ (adj)
cantalach
  på dåligt humör, missnöjd och sur

tjusa /ɕˈʉsa/ (v)
meall
  väcka känslor av förtjusning hos någon

tjusig /ɕˈʉsɪɡ/ (adj)
galánta
  visuellt tilltalande (ofta på ett elegant sätt); vacker, elegant, fin (oftast med avseende på visuellt utseende)

tjusning /ɕˈɵsnɪŋ/ (n, ut)
meall
  det att tjusa

tjuta /ɕˈʉta/ (v)
caoin
  gråta

tjuv /ɕˈʉv/ (n, ut)
gadaí
  person som begår stöld, person som olovligen tar andras ägodelar till sina egna, person som stjäl

tjuvasjisk /ɕˈʉvasxˌɪsk/ (adj)
Suvaiseach
  som rör Tjuvasjien eller dess folk, geografiskt, kulturellt eller språkligt

tjuvasjiska /ɕˈʉvasxˌɪska/ (n, ut)
Suvaiseach
  ett turkspråk som talas av tjuvasjerna i europeiska Ryssland

tjuvgods /ɕˈɵvɡuːds/ (n, neut)
aicseam
  stulna varor

tjäder /ɕˈɛːdər/ (n, ut)
capall coille
  en art (Tetrao urogallus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten tjäder

tjäna /ɕˈɛːna/ (v)
cosain
  få (förtjäna) i lön (för visst arbete)
brabach
  tjäna på: dra fördel av (ekonomisk eller annan)

tjänare /ɕˈɛːnarə/ (interjection)
Dia duit
  hälsningsfras

tjänare /ɕˈɛːnarə/ (n, ut)
searbhónta
  betjänt

tjänlig /ɕˈɛnlɪɡ/ (adj)
úsáideach
  som lämpar sig väl

tjänst /ɕˈɛnst/ (n, ut)
cuaille
  vissa typers befattning eller arbete, främst inom stat och kommun
feidhmeannas
  det att tjäna eller betjäna; åtagande, eller tillhandahållande, och utförande av en viss uppgift till förmån för annan person (som led i försäljning eller service)

tjänsteresa /ɕˈɛnstərəsˌa/ (n, ut)
aistear
  resa i arbetet (för tjänstemän i privat eller offentlig tjänst)

tjänstgöring /ɕˈɛnstjøːrˌɪŋ/ (n, ut)
acaire
  aktivt innehavande av tjänst med arbetsuppgifter inom en organisation

tjära /ɕˈɛːra/ (n, ut)
tarra

toa /tˈuːa/ (n, ut)
bosca

toalett /tˈuːalˌɛt/ (n, ut)
maisiúchán
  rum eller utrymme avsett för utförande av hygien- och naturbehov
  kortform av toalettstol
  mer allmänt om skötsel av hygien såsom tvätt, kamning, tandborstning
  finare klädsel, särskilt i fråga om (kvinno-) klänningar

toalettpapper /tˈuːalˌɛtpapər/ (n, neut)
páipéar leithris

toalettrulle /tˈuːalˌɛtrɵlə/ (n, ut)
rolla leithris
  rörformat stycke papp runt vilket toalettpapper är rullat

tobak /tˈuːbɑːk/ (n, ut)
tobac

tobakspipa /tˈuːbɑːkspˌiːpa/ (n, ut)
píopa
  pipa avsedd för att röka tobak

tofs /tˈɔfs/ (n, ut)
aigilín
  sammanhållet knippe av något som spretar, till exempel garn, hår eller fjädrar

tofsvipa /tˈɔfsviːpˌa/ (n, ut)
pilibín

tofu /tˈuːfʉ/ (n, ut)
tófú
  proteinrik massa påminnande om färskost som framställs av sojabönor

tok /tˈuːk/ (n, ut)
amadán
  person med bristande omdöme eller intelligens

tokhariska /tˈɔkharˌɪska/ (n, ut)
Tocáiris
  endera av två närbesläktade utdöda språk inom den indoeuropeiska språkfamiljen

tokig /tˈuːkɪɡ/ (adj)
duine buile
  som inte anses normal; förvirrad; sinnessjuk
  förälskad, med betoning på de överväldigande känslorna

tolerans /tˌuːleːrˈans/ (n, ut)
fulaingt

tolerant /tˈuːleːrˌant/ (adj)
fulangach
  som visar tolerans för något

tolk /tˈɔlk/ (n, ut)
teangaire
  person som (ofta i realtid) översätter muntligt språk (t.ex. i ett samtal mellan två individer som talar olika språk)
  datorprogram som utför ett arbete på ett sätt jämförbart med hur en person som översätter muntligt språk

tolka /tˈɔlka/ (v)
aistrigh
  översätta muntligt från ett språk till ett annat

tolva /tˈɔlva/ (n, ut)
dó dhéag

tolvfingertarm /tˈɔlvfɪŋˌɛtarm/ (n, ut)
dúidéineam
  den första delen (duodenum) av tunntarmen

tom /tˈʊm/ (adj)
folamh
  som saknar innehåll

tomat /tˈuːmɑːt/ (n, ut)
tráta
  frukt från växten tomat, rund grönsak som är röd eller gul

tomhet /tˈɔmheːt/ (n, ut)
foilmhe

tomrum /tˈɔmrɵːm/ (n, neut)
foilmhe

tomt /tˈʊmt/ (n, ut)
gairdín
  fastighet; markområde bestående av vanligtvis bostadshus eller annan byggnad och trädgård

tomte /tˈʊmtɛ/ (n, ut)
sprid
  litet sagoväsen som bor och arbetar på gårdar och där hjälper till med djurens skötsel
Daidí na Nollag
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar på julen, även kallad jultomte

ton /tˈuːn/ (n)
ton
  ljud med en hörbar frekvens (eventuellt med övertoner)

tonande /tˈuːnandə/ (adj)
gutha
  presensparticip av tona

tonart /tˈuːnɑːt/ (n, ut)
eochair
  uppsättning toner där en av tonerna har rollen som grundton

tonfisk /tˈɔnfɪsk/ (n, ut)
tuinnín
  individ av fisksläktet Thunnus inom familjen makrillfiskar (Scombridae)

tonhöjd /tɔnhˈœjd/ (n, ut)
airde

tonlös /tˈɔnløːs/ (adj)
neamhghlórach
  utan ton, ljudlös

tonnage /tˈʊnaɡə/ (n, neut)
tonnáiste
  ett antal samhöriga fartyg

tonsättare /tˈʊnsətːˌarə/ (n, ut)
cumadóir
  person som komponerar (skapar, skriver, författar) musik

tonår /tˈuːnoːr/ (n, neut)
ógántacht
  perioden då man är mellan 13 och 19 år gammal

tonåring /tˈuːnoːrˌɪŋ/ (n, ut)
déagóir
  person i åldern 13 år till och med 19 år

topas /tˈuːpas/ (n, ut)
afast
  mineral bestående av silikat, fluorid och aluminiumhydroxid

topologi /tˌuːpuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
toipeolaíocht

topp /tˈɔp/ (n, ut)
barr
  högsta punkten, spetsigt föremål, det bästa
uachtar
  blus

toppmöte /tˈɔpmøːtə/ (n, neut)
mullach
  politisk konferens med regeringschefer från flera olika länder

tora /tˈuːra/ (n, ut)
Tórá
  exemplar av Tora (Moseböckerna som skriftrullar i synagoga)

tordmule /tˈuːrdmʉlə/ (n, ut)
crosán

toreador /tˈuːrəˌaduːr/ (n, ut)
tarbhadóir
  tjurfäktare

torftig /tˈuːrftɪɡ/ (adj)
gearreireaballach
  som är bristfällig, knapp och skral, som inte är tillräckligt bra; enkel, futtig; fattig; luggsliten

torg /tˈɔrj/ (n, neut)
cearnóg an bhaile
  ett öppet (planlagt) område i en stad, ursprungligen avsett som marknadsplats eller för att framhäva vissa byggnaders estetik.

torgskräck /tˈɔrɡskrək/ (n, ut)
agrafóibe

torium /tˈuːriːˌʉm/ (n, neut)
tóiriam

torka /tˈɔrka/ (n, ut)
triomach

torka /tˈɔrka/ (v)
triomaigh
  (intransitivt) bli torr(are); vissna
  (transitivt) få eller göra eller låta bli torr; ta bort fukt från (tyg, hår, trä, något icke-flytande föremål) (även för att konservera mat)

torn /tˈuːrn/ (n)
caiseal, túr
  hög smal ihålig byggnad, fristående eller som del av större komplex
caiseal
  en schackpjäs som går rakt längs rader eller kolumner

torna /tˈuːrna/ (v)
seol
  forma sig till något tornliknande, t.ex. en hög e.d.; hopa sig, staplas på varandra;

tornado /tˈuːrnadˌuː/ (n, ut)
tornádó

tornfalk /tˈuːrnfalk/ (n, ut)
pocaire gaoithe

tornseglare /tˈuːrnseːɡlˌarə/ (n, ut)
gabhlán gaoithe

tornuggla /tˈuːrnɵɡlˌa/ (n, ut)
scréachóg reilige

torr /tˈɔr/ (adj)
tirim
  inte blöt; som inte har vatten eller annan vätska i sig eller på sin yta; även om klimat som medför torra naturområden

torsdag /tˈuːʃdɑːɡ/ (n, ut)
Déardaoin, An Déardaoin
  veckans fjärde dag

torsdagseftermiddag /tˈɔʂdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
Déardaoin
  eftermiddag på en torsdag

torsk /tˈɔʂk/ (n, ut)
trosc, bod donn
  en art (Gadus morhua) inom fiskfamiljen torskfiskar (Gadidae); individ av arten torsk

tortera /tˈuːteːrˌa/ (v)
pianadh
  utsätta för tortyr

tortyr /tˈuːtyːr/ (n, ut)
pianadh
  det att tillfoga annan person (extrem) fysisk eller psykisk smärta, t.ex. som ett straff, i avskräckande syfte eller i syfte att tvinga till sig information (som den andre personen inte vill delge)

torv /tˈuːrv/ (n, ut)
móin

torvmosse /tˈuːrvmɔsə/ (n, ut)
portach
  mosse i vilken torv bildats

tory /tˈuːryː/ (n, ut)
Tóraí
  engelsk konservativ politiker

toskansk /tˈɔskansk/ (adj)
Tuscánach
  som rör Toscana

total /tuːtˈɑːl/ (adj)
cuir le chéile
  fullständig, hel, allomfattande, till hundra procent

total /tuːtˈɑːl/ (n, ut)
cuir le chéile
  slutsumma, totalsumma, sammanlagd summa

totalförstöra /tuːtˈɑːlfˈœʂtøːrˌa/ (v)
loit
  förstöra fullständigt eller i så hög omfattning att det inte går att rädda eller laga någonting

totalitarism /tuːtˈɑːliːtˌarɪsm/ (n, ut)
ollsmachtachas
  diktatur, kan resultera i att en stat endast tillåter ett maktägande parti

tournera /tˈuːɵrnˌeːra/ (v)
cas
  skapa dekor på grönsaker med en kniv

tova /tˈuːva/ (n, ut)
alt
  svårutredd, ofta tät, härva; trassel

toxicitet /tˈuːksiːsˌɪteːt/ (n, ut)
tocsaineacht
  det att vara toxisk, speciellt om graden av giftighet, ibland även om något toxiskt

toxikologi /tˌuːksiːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
tocsaineolaíocht
  läran om gifter och förgiftningar

toxisk /tˈuːksɪsk/ (adj)
nimhiúil

tradition /trˌɑːdiːsxˈuːn/ (n, ut)
traidisiún
  (mänsklig) kulturell aktivitet (ofta någon form av festlighet eller ceremoni) som inom ett samhälle (sedan länge) brukar utföras vid en bestämd tidpunkt

traditionell /trˌɑːdiːsxˈuːnəl/ (adj)
traidisiúnta

trafik /trafˈiːk/ (n, ut)
trácht
  fordon/personer/djur (som färdas) i rörelse/färdsel

trafikljus /trafˈiːkjˈʉs/ (n, neut)
soilse
  elektrisk apparat avsedd att dirigera trafik och normalt bestående av tre lampor som tänds och släcks automatiskt med regelbundna intervall och som visar röd färg (som betyder stopp), gul färg (som betyder att man ska göra sig beredd att köra, om den före grön färg visas tillsammans med röd färg, eller, om den visas ensam efter grön färg och före röd färg, att man skall stanna om man kan alternativt fortsätta köra om man inte kan stanna) och grön färg (som betyder att man skall fortsätta köra, om det kan ske på ett trafiksäkert sätt).

trafikskylt /trafˈiːksxylt/ (n, ut)
comhartha tráchta
  skylt med symbol och/eller text som sitter intill eller över en (bil)väg och som informerar trafikanter om vägens och omgivningens förhållanden, aktuella trafikregler eller riktningar till olika mål, eller en standardiserad symbol som används på en sådan skylt

trafikstockning /trafˈiːkstɔknˌɪŋ/ (n, ut)
plódú tráchta
  situation i vägtrafiken där så många fordon befinner i ett område att den genomsnittliga hastigheten minskar påtagligt och bilköer bildas

trafikstopp /trafˈiːkstɔp/ (n, neut)
plódú tráchta
  situation som hindrar flödet av trafik

tragedi /trˈɑːɡədˌiː/ (n, ut)
cinniúint
  sorgespel, drama som inte är en komedi
  sorglig eller ledsam situation eller händelse; något som är tragiskt

trailer /trˈɑːiːlər/ (n, ut)
eireaball
  förhandstitt av film, program, spel eller dylikt
  släpvagn, släp, släpfordon

trailerdragare /trˈɑːiːlˌɛrdraɡˌarə/ (n, ut)
leoraí altach
  motordrivet lastbilsliknande dragfordon avsett att dra en semitrailer

trajektoria /trˈɑːjəktˌuːriːˌa/ (n, ut)
conair
  bana i vilken en partikel (till exempel projektil) rör sig

trakassera /trˈɑːkasˌeːra/ (v)
broc
  förfölja, plåga, oroa, besvära med krångel

trakt /trˈakt/ (n, ut)
achar
  geografiskt urskiljbara områden (särskilt på landet)

traktat /trˈaktat/ (n, ut)
conradh
  överenskommelse mellan två eller flera stater; folkrätt
  religiös skrift i litet format, som sprids i stora upplagor; religiös folkskrift; söndagsskoletidning

traktor /trˈaktɔr/ (n, ut)
tarracóir

traké /trɑːkˈeː/ (n, ut)
aerchonair
  rör som transporterar luft; del av andningssystem i vissa leddjur

tramp /trˈamp/ (n)
stoc
  ljudligt nedsättande av foten

trampa /trˈampa/ (n, ut)
troitheánaigh
  rörlig platta på maskin eller fordon som genom trampning används för att reglera eller driva maskinen

trampa /trˈampa/ (v)
troitheánaigh
  använda pedalerna på en cykel

trampkvarn /trˈampkvɑːrn/ (n, ut)
muileann coise
  kvarn eller annan mekanism som drivs genom att trampa

trampolin /trˌampuːlˈiːn/ (n, ut)
lingchlár
  språng-/sviktbräda; redskap bestående av en spänstig bräda fastsatt i en ställning, i syfte att användas som ansats i simhoppning och gymnastik

trams /trˈams/ (n, neut)
amaidí
  något som uppfattas som oviktigt, omoget eller (larvigt) felaktigt; något som uppfattas som tramsigt

tramsa /trˈamsa/ (v)
aertha

tramsig /trˈamsɪɡ/ (adj)
aertha
  som uppfattas som oviktig, omogen eller (larvigt) felaktig

trana /trˈɑːna/ (n, ut)
corr
  en art (Grus grus) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten trana

tranbär /trˈanbɛːr/ (n, neut)
mónóg
  röda ätliga bär från växten med samma namn; (Vaccinium oxycoccos)

trankil /trˈaŋkiːl/ (adj)
suaimhneach
  lugn, till freds, bekymmerslös

trans /trˈans/ (adj)
trasinscneach
  som rör transpersoner

transfob /trˈansfuːb/ (adj)
trasfóbach
  som upplever en rädsla eller mycket starkt ogillande av transpersoner, transvestism eller transsexualitet

transformator /transfˈɔrmatˌɔr/ (n, ut)
claochladán

transistor /trˈansɪstˌɔr/ (n, ut)
trasraitheoir

transitiv /trˈansɪtˌiːv/ (adj)
aistreach
  som vanligen får ett objekt som bestämmande utfyllning
  sådan att x\sim y och y\sim z medför x\sim z för varje x, y och z i mängden

translation /trˌanslasxˈuːn/ (n, ut)
aistriú
  förflyttning; avbildning från ett vektorrum till sig självt som bevarar avstånd, vinklar och orientering, och där bilden av en vektor är parallell med vektorn
  processen där en ribosom använder informationen i budbärar-RNA och aminosyror för att bilda ett protein
  processen att flytta ett helgons reliker från en grav till ett relikskrin

translitterera /trˈanslɪtːərˌeːra/ (v)
traslitrigh
  omskriva från ett skriftsystem till ett annat så att varje främmande tecken motsvarar ett translittererat tecken

transmigration /trˌansmɪɡrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
imaistriú
  reinkarnation

transparens /trˈansparəns/ (n, ut)
gléine
  genomskinlighet, det, eller egenskapen hos ett material, att släppa igenom ljus
  det att förehavandena inom en organisation eller arbetsgrupp kan granskas av utomstående, så att oegentligheter kan upptäckas utifrån

transparent /trˈansparˌɛnt/ (adj)
gléineach
  genomskinlig, som kan släppa igenom ljus
  genomsynlig, som man kan se igenom
  vars förehavanden kan granskas av utomstående, så att utomstående kan upptäcka oegentligheter

transplantera /trˈansplantˌeːra/ (v)
athphlandáil

transport /trˈanspɔt/ (n, ut)
iompair

transportera /trˈanspɔtˌeːra/ (v)
iompair

transsexualism /trˈansəksˌʉalˌɪsm/ (n, ut)
trasghnéasachas

transsexualitet /trˈansəksˌʉalˌiːteːt/ (n, ut)
trasghnéasachas

transsexuell /trˈansəksˌʉəl/ (adj)
trasghnéasach

transvestit /trˈansvəstˌiːt/ (n, ut)
trasfheisteoir
  person som finner välbehag i att bära kläder avsedda för det motsatta könet

trappa /trˈapa/ (n, ut)
staighre
  anordning utomhus, i byggnad eller större fordon bestående av flera steg i olika höjder efter varandra, avsett för att underlätta vertikal positionsförändring hos människor och andra djur

trappavsats /trˈapɑːvsˌats/ (n, ut)
ceann an staighre

trapphus /trˈaphʉs/ (n, neut)
staighre
  del av byggnad som är avsedd för en trappa, ofta i hus med fler än två våningar

trappsteg /trˈapstəɡ/ (n, neut)
dréimire taca

trasa /trˈɑːsa/ (n, ut)
ceamach
  tygstycke, en bit tyg, vanligen sönderrivet

trasa /trˈɑːsa/ (v)
ceamach
  riva något i trasor; slita sönder något;

trasig /trˈɑːsɪɡ/ (adj)
adhastrach
  sönderriven, som är i trasor
briste
  som inte ser ut eller fungerar som den gjort innan eller gör i rätt skick; som har gått sönder

trasslig /trˈaslɪɡ/ (adj)
trína chéile
  som är svår att reda ut, invecklad, krånglig

trast /trˈast/ (n, ut)
smólach
  fågel av ett flertal släkten inom familjen trastfåglar (Turdidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

tratt /trˈɑːt/ (n, ut)
tonnadóir
  koniskt redskap, speciellt ett för att hälla vätska i en flaskhals

trattkantarell /trˈɑːtkantˌarəl/ (n, ut)
cantarnaid throimpéadach

trava /trˈava/ (v)
bí ag sodar
  gå i trav

traversera /trˈɑːvəʂˌeːra/ (v)
taobhfort

trea /trˈeːa/ (n, ut)
trí
  spelkort med värdet tre

tredjedel /trˈɛdjədəl/ (n, ut)
trian

tredjegradare /trˈɛdjəɡrˌadarə/ (n, ut)
ciúbach
  kortform för tredjegradsekvation eller någon annan sammansättning av tredjegrads-

tredubbla /trˈeːdɵblˌa/ (v)
triarach
  multiplicera med tre

treenighet /trˈeːənˌɪɡheːt/ (n, ut)
Tríonóid
  de tre personerna av Gud (Fadern, Sonen och Anden)

trefalt /trˈeːfalt/ (adv)
trí huaire

trekantig /trˈeːkantˌɪɡ/ (adj)
triantánach

trema /trˈeːma/ (n, neut)
déiréis
  två punkter över e (ë) eller i (ï) för att beteckna självständigt uttal efter annan vokal

tremulant /trˈeːmʉlˌant/ (n, ut)
consan rollta
  språkljud bildat genom att en del av talapparaten dallrar

tremänning /trˈeːmənˌɪŋ/ (n, ut)
col seisir
  syssling, d.v.s. en person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

trettondag /trˈɛtːɔndˌɑːɡ/ (n, ut)
Eipeafáine
  den 6 januari

trettondel /trˈɛtːɔndəl/ (n, ut)
tríú ... déag

tretåig mås /trˈeːtoːˌɪɡ mˈoːs/ (n)
saidhbhéar
  en art (Rissa tridactyla) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten tretåig mås

treudd /trˈeːɵd/ (n, ut)
trírinn, adhal
  redskap eller vapen (ljuster; symbol för havsguden) med tre spetsar (uddar)

trevlig /trˈɛvlɪɡ/ (adj)
aiteasach
  som ger välmående (på ett vardagligt sätt)
deas
  snäll, som är trevlig (1) att vara med

trevligt /trˈɛvlɪkt/ (adv)
deas
  avledning till adjektivet trevlig

trevnad /trˈɛvnad/ (n, ut)
compord

trialis /trˈiːalˌiːs/ (n, neut)
tástáil
  tretal, ett grammatiskt numerus likt singular och plural för syftning på exakt tre referenter (i språk som skiljer detta från plural)

triangel /trˈiːaŋəl/ (n, ut)
triantán
  polygon med tre sidor

triangulering /trˈiːaŋˌʉleːrˌɪŋ/ (n, ut)
triantánacht
  bestämning av ett objekts position genom mätning av vinklar på två kända positioner

triangulär /trˈiːaŋˌʉlɛːr/ (adj)
triantánach
  triangelformig
  som har enbart nollor på ena sidan om huvuddiagonalen

tribunal /trˌiːbɵnˈɑːl/ (n, ut)
binse breithimh
  (revolutions)domstol

tribus /trˈiːbʉs/ (n, neut)
treibh
  nivå inom den biologiska systematiken som står mellan underfamilj och släkte

tribut /trˈiːbʉt/ (n, ut)
ardchíos
  hyllning, hyllningsbevis
  skatt, överenskommen regelbundet erlagd avgift från vasallstat

trigga /trˈɪɡa/ (v)
truicear
  sätta igång, utlösa, ge upphov till, framkalla

trigonometri /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌiː/ (n, ut)
triantánacht

trigonometrisk /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌɪsk/ (adj)
triantánúil
  som rör trigonometri

trikolor /trˈiːkuːlˌuːr/ (n, ut)
trídhathach
  en slags flagga med tre lika stora vågräta eller lodräta fält i olika färger, exempelvis Frankrikes

trilla /trˈɪla/ (v)
tit
  ramla /omkull/, snubbla och ramla /omkull/
cuach
  rulla

trinitatis /trˈiːniːtatˌɪs/ (n)
Tríonóid
  heliga trefaldighetens dag, trefaldighet

tripp /trˈɪp/ (n)
cor coise a thabhairt
  (mindre) resa med fordon
  rus av narkotika

trippel /trˈɪpəl/ (adj)
triarach

trippel /trˈɪpəl/ (n, ut)
méadaigh faoi thrí
  grupp av tre enheter

triptyk /trˈɪptyːk/ (n, ut)
triptic
  konstverk i tre fält

trissa /trˈɪsa/ (n, ut)
puilín
  hjul med kant som en tråd, en lina eller ett rep löper på eller kring, används bland annat i diverse hissanordningar
ceanastar
  svängbart hjul som sitter på rullbord eller andra möbler med stolsben (såsom kontorsstolar)

trist /trˈɪst/ (adj)
brónach
  som uppfattas som ostimulerande, och ger upphov till tristess
  tråkig, som ger ovälmående

tritonus /trˈiːtuːnˌʉs/ (n, ut)
murúch fir

triumf /trˈiːɵmf/ (n, ut)
caithréim
  lysande framgång, seger

triumfera /trˈiːɵmfˌeːra/ (v)
caithréim
  segra, njuta seger

triumvirat /trˈiːɵmvˌiːrɑːt/ (n, neut)
triúracht
  förening av tre män/personer (triumvirer), som delar högsta makten mellan sig

trivas /trˈiːvas/ (v)
am
  må bra, ha det trevligt, ha det skönt, vara nöjd

trivsam /trˈɪvsam/ (adj)
aiteasach
  som med enkla medel ger upphov till välmående; trevlig, mysig

trivsel /trˈɪvsəl/ (n, ut)
compord

tro /trˈuː/ (v)
creid
  hålla något för sant, vara övertygad om något (på mer eller mindre rationella grunder)

troende /trˈuːəndə/ (n)
creidmheach
  person som har en religiös över­tygelse

trofasthet /trˈuːfasthˌeːt/ (n, ut)
dílseacht
  det att vara trofast

trohet /trˈuːheːt/ (n, ut)
dílseacht
  det att vara trogen

trojka /trˈɔjka/ (n, ut)
triúracht
  grupp av tre politiska ledare

trolig /trˈuːlɪɡ/ (adj)
dócha

troligen /trˈuːlɪɡˌɛn/ (adv)
is dócha (go)

troligtvis /trˈuːlɪktvˌiːs/ (adv)
is dócha (go)
  med en sannolikhet större än 50&nbsp;%

troll /trˈɔl/ (n, neut)
troll
  samlingsnamn på människolika varelser i nordisk folktro och nordisk mytologi
  person som avsiktligt retar upp folk i diskussionsforum på internet; internettroll, nättroll

trolla /trˈɔla/ (v)
troll
  för eget nöjes skull reta upp andra eller ljuga ihop en historia i syfte att få en viss typ av (inte sällan starka) reaktioner

trolldom /trˈɔldɔm/ (n, ut)
asarlaíocht
  verksamheten att med övernaturliga medel påverka omgivningen

trolleri /trˈɔlərˌiː/ (n, neut)
draíocht

trollformel /trɔlfˈɔrməl/ (n, ut)
briocht draíochta
  en formel som med magi får något att ske

trollkarl /trˈɔlkarl/ (n, ut)
draíodóir
  person som utövar trolleri som scenkonst
asarlaí
  fiktiv person eller bluffmakare som utges besitta övernaturliga förmågor
  person med extraordinär färdighet

trollslända /trˈɔlsləndˌa/ (n, ut)
snáthaid mhór
  rovinsekt med långsträckt och smal bakkropp, långa vingar och utstående fasettögon, individ av olika arter som tillhör ordningen trollsländor (Odonata)

trolsk /trˈɔlsk/ (adj)
draíocht
  som trollbinder eller hänför med sin egenskap av drömlik mystik eller gåtfull skönhet

trolös /trˈuːløːs/ (adj)
cealgach

tromb /trˈɔmb/ (n, ut)
tornádó

trombocyt /trˈɔmbuːsˌyːt/ (n, ut)
pláitín

trombocytopeni /trˈɔmbuːsˌyːtuːpənˌiː/ (n, ut)
trombaicítipéine
  tillstånd med för få trombocyter i blodet

trombon /trˈɔmbuːn/ (n, ut)
trombón
  ett bleckblåsinstrument, ett slags musikinstrument

tron /trˈuːn/ (n, ut)
cathaoir ríoga

tropik /trˈuːpiːk/ (n, ut)
trópaic
  varmare luftstreck, klimat, zon av jorden

tropisk /trˈuːpɪsk/ (adj)
trópaiceach
  som tillhör varma klimat
teochriosach
  som avser en trop (talesätt, sinnebild)

trosa /trˈuːsa/ (n, ut)
brístín
  par underbyxor främst avsett för kvinna

trots /trˈɔts/ (preposition)
in ainneoin
  fastän det finns (eller kunde tänkas finnas) ett hinder i

trotsa /trˈɔtsa/ (v)
tabhair dúshlán
  vara envis, inte lyda
  motstå

trottoar /trˈɔtːuːˌar/ (n, ut)
cosán
  (vanligtvis) smalare väg, oftast en gångbana och/eller en cykelbana, belägen vid sidan av en körbana, oftast något upphöjd i förhållande till körbanan och avgränsad med kantsten

trovärdig /trˈuːvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
barántúil
  som med hög sannolikhet är sanningsenlig; som är värd att tros på
sochreidte
  som ger ett verkligt uttryck

trovärdighet /trˈuːvɛːrdˌɪɡheːt/ (n, ut)
dílseacht

trubadur /trˈʉbadˌʉr/ (n, ut)
amhránaí is scríbhneoir
  vissångare; kärlekssångare; en sångare som skriver de flesta av sina texter själv

trubbhagtorn /trˈɵbhaktˌuːrn/ (n)
sceach gheal
  (exemplar av) trädslaget (Cratagus monogyna) i släktet hagtornar

truck /trˈɵk/ (n, ut)
forcardaitheoir
  litet motorfordon utrustat med en gaffel för transporter och lastning inom en fabrik

trumhinna /trˈɵmhɪnˌa/ (n, ut)
tiompán na cluaise
  (förekomst av) den tunna hinna (membrana tympani) som sitter i slutet av hörselgången, utgör gränsen mellan ytterörat och mellanörat, sätts i vibration av ljudvågor i luften och överför dessa vibrationer till det första hörselbenet, d.v.s. till hammaren (malleus)

trumma /trˈɵma/ (n, ut)
druma
  slagverksinstrument i form av en cylinder med ett skinn spänt över öppningen
  cylinder, rör

trummis /trˈɵmiːs/ (n, ut)
drumadóir
  person som spelar trummor i ett band

trumpen /trˈɵmpən/ (adj)
púiceach
  som uttrycker irritation och dåligt humör i dyster tystnad eller reservation

trumpet /trˈɵmpət/ (n, ut)
trumpa
  trattliknande bleckblåsinstrument med tre ventiler

trumpetare /trˈɵmpətˌarə/ (n, ut)
trumpadóir
  person som spelar trumpet

trumpinne /trˈɵmpɪnə/ (n, ut)
bata druma
  pinne avsedd för att slå på en trumma

trumset /trˈɵmsət/ (n, neut)
foireann drumaí
  uppsättning olika slagverksinstrument

trumslagare /trˈɵmslɑːɡˌarə/ (n, ut)
drumadóir

trupp /trˈɵp/ (n, ut)
cuire
  samling av soldater som agerar i grupp
  en grupp personer

trust /trˈɵst/ (n, ut)
cuir in iontaoibh
  speciell organisationsform med brittiskt ursprung utan direkt motsvarigthet i Sverige som någorlunda liknar en stiftelse

trut /trˈʉt/ (n, ut)
faoileán
  individ av någon de större arterna inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae)

try /trˈyː/ (n, ut)
féithleann
  släkte (Lonicera) inom familj kaprifolväxter; individ av detta släktet

tryck /trˈyk/ (n, neut)
clóbhuail
  ett sätt att applicera ett mönster på ett vanligtvis plant underlag, en process för att skapa trycksaker och tidningar

trycka /trˈykːa/ (v)
prios
  applicera en kraft på en yta
clóbhuail
  framställa skrift, bild e.dyl. på papper maskinellt (i större mängd exemplar); skapa en utskrift från en skrivare (ansluten till en dator), skriva ut
suigh ar do ghogaide
  hålla sig gömd, särskilt genom att lägga sig ned mot marken

tryckare /trˈykːarə/ (n, ut)
clódóir
  ägare av eller arbetare i tryckeri

tryffel /trˈyfəl/ (n, ut)
strufal
  en sorts svampar med knölformiga (underjordiska) fruktkroppar
  en slags konfekt gjord på mjuk chokladmassa

trygg /trˈyɡ/ (adj)
slán

trygga /trˈyɡa/ (v)
diongbháilte
  göra trygg, säkerställa

trygghet /trˈyɡheːt/ (n, ut)
sábháilteacht
  känsla av välmående och säkerhet /bland vänner eller i samhället/, känsla av att inget dåligt kommer att hända, känsla av att vara omhändertagen och skyddad (t.ex. av andra personer)

tryta /trˈyːta/ (v)
rith as
  (börja) ta slut; saknas, fattas

trä /trˈɛː/ (n, neut)
adhmad
  ett material som fås från träd; trävirke

träblåsinstrument /trəblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
adharc

träd /trˈɛːd/ (n, neut)
crann
  hög växt med kraftig, barkklädd stam

träda /trˈɛːda/ (n, ut)
branar
  åkermark som låtes vila från grödor

träda /trˈɛːda/ (v)
trácht
  gå steg för steg, stiga; förflytta sig

trädgren /trˈɛːdɡrən/ (n, ut)
craobh
  gren på träd

trädgård /trˈɛːdɡoːrd/ (n, ut)
gairdín, garraí

trädgårdsmästare /trˈɛːdɡoːrdsmˌɛstarə/ (n, ut)
garraíodóir
  person som sysslar med trädgårdsskötsel

trädgårdsskötsel /trˌɛːdɡoːrdskˈœtsəl/ (n, ut)
garraíodóireacht

trädgårdsslang /trˈɛːdɡoːrdslˌaŋ/ (n, ut)
píobán gairdín
  vattenslang som används för att vattna växter i trädgården

trädpiplärka /trˈɛːdpɪplˌɛrka/ (n, ut)
riabhóg choille

trädstam /trˈɛːdstam/ (n, ut)
stoc

träff /trˈɛf/ (n, ut)
coinne
  tillfälle då några individer träffas
  det att träffa något

träffa /trˈɛfa/ (v)
aimsigh
  nå, komma fram till, komma i beröring med, ha verkan på eller uppnå (något) (som avsetts)

träffande /trˈɛfandə/ (adj)
fóirsteanach
  som uttrycker det avsedda innehållet mycket väl

träkol /trˈɛːkuːl/ (n)
fioghual

träl /trˈɛːl/ (n, ut)
sclábhaí

träna /trˈɛːna/ (v)
aclaigh
  (transitivt) (om del l. funktion av den egna kroppen) (genom att utöva fysiska aktiviteter) (försöka) göra starkare l. snabbare l. precisare l. spänstigare o.d.
cleacht
  (transitivt) (om en sport) utöva i syfte att bli bättre som utövare
treoraigh
  (transitivt) (om djur) lära, dressera

tränare /trˈɛːnarə/ (n, ut)
traenálaí

tränga /trˈɛŋa/ (v)
prios
  pressa, driva

trängas /trˈɛŋas/ (v)
dream
  vara tillsammans med många andra individer i ett litet utrymme (och därför bara kunna ta sig fram långsamt eller med svårighet)
an scuaine a shárú
  att ta sig före i, ofta en kö, utan tillstånd för att inte behöva vänta på sin tur

trängsel /trˈɛŋsəl/ (n, ut)
brú tráchta
  det att många personer, fordon eller liknande är samlade på ett begränsat område /så att det är omständligt att ta sig fram eller så att trafiken går långsamt/

träning /trˈɛːnɪŋ/ (n, ut)
oiliúint
  övning inom ett visst område, utövande av aktiviteter med syftet att bli bättre på något, det att träna

träsk /trˈɛsk/ (n, neut)
abar
  vegetationstäckt sankmarksområde med stillastående vatten

träsko /trˈɛskuː/ (n, ut)
paitín
  sko helt eller delvis gjord av trä

träskonäbb /trˈɛskuːnˌɛb/ (n, ut)
bróg-ghob
  en fågelart (Balaeniceps rex) inom familjen träskonäbbar (Balaenicipitidae); individ av denna art

träsnitt /trˈɛsnɪt/ (n, neut)
greanadh adhmaid
  illustration framställd genom avtryck från snideri (skuren bild) i träplatta

träta /trˈɛːta/ (v)
bruíon
  kivas, gräla, munhuggas

tråd /trˈoːd/ (n, ut)
snáth
  fint (långt) garn som används till vävning eller sömnad; textilmaterial

trådbuss /trˈoːdbɵs/ (n, ut)
bus tralaí
  buss som huvudsakligen drivs av el från en kontaktledning ovanför vägen

trådrulle /trˈoːdrɵlə/ (n, ut)
baibín
  spole som tråd rullas upp på (för förvaring)

tråg /trˈoːɡ/ (n, neut)
adac
  öppet, rektangulärt fat eller kärl, för framställning eller servering av mat

tråka ut /trˈoːka ˈʉt/ (v)
cró
  göra så att någon känner tristess (lätt negativ känsla av brist på intressant stimulans), t.ex. genom att tvinga personen att lägga sin uppmärksamhet på något (långsamt och långrandigt) som personen inte är intresserad av

tråkig /trˈoːkɪɡ/ (adj)
míphléisiúrtha
  som ger upphov till ovälmående
leadránach
  som uppfattas som understimulerande, och ger upphov till att tiden tycks flyta långsamt

tråkmåns /trˈoːkmoːns/ (n, ut)
leadránaí
  tråkig människa, någon som gör en uttråkad

trång /trˈɔŋ/ (adj)
caol
  som saknar större utrymmen

trångsynt /trˈɔŋsynt/ (adj)
caol

trög /trˈøːɡ/ (adj)
leasc
  som tänker långsamt eller dåligt; ointelligent

tröghet /trˈœɡheːt/ (n, ut)
spadántacht
  egenskapen hos materia i ett icke-accelererande referenssystem att accelerera om och endast om en resulterande kraft verkar på föremålet; egenskapen att lyda Newtons första lag
  det att tänka långsamt eller dåligt; det att vara trög till viss del

tröja /trˈøːja/ (n, ut)
geansaí
  klädesplagg som bärs på överkroppen

tröskel /trˈœsxəl/ (n, ut)
tairseach
  upphöjning från golvet direkt under en (stängd) dörr mellan två rum

tröskelvärde /trˈœsxəlvˌɛːrdə/ (n, neut)
tairseach
  ett speciellt värde på en (matematisk eller fysikalisk) storhet sådant att olika saker gäller över och under detta värde, eller sådant att något inträffar om värdet nås (ovanifrån eller underifrån)

tröskverk /trˈœskvərk/ (n, neut)
buailteoir
  motordrivet redskap som används för att tröska spannmål; föregångare till skördetröskan

tröst /trˈœst/ (n, ut)
sólás

trösta /trˈœsta/ (v)
consól

trött /trˈœt/ (adj)
tuirseach
  som känner ett behov av att vila eller sova (oftast men inte uteslutande efter en ansträngning)
  som är utled på eller irriterad eller uttråkad av en (under en längre tid föreliggane) företeelse

trötta /trˈœtːa/ (v)
tuirsigh

trötthet /trˈœtheːt/ (n, ut)
tuirse
  subjektiv upplevelse av energilöshet, kraftlöshet eller orkeslöshet

tröttna /trˈœtna/ (v)
tuirsigh

tröttsam /trˈœtsam/ (adj)
liosta

tsar /tsˈar/ (n, ut)
sár
  kejsare i Ryssland, Bulgarien eller Serbien

tsunami /tsˈɵnamˌiː/ (n, ut)
súnámaí
  stor förödande våg orsakad av seismiska undervattenshändelser; en sorts flodvåg

tub /tˈʉb/ (n, ut)
feadán
  rör; långsmal cylinder eller annat cylindriskt och ihåligt föremål som exempelvis ett rör, en slang eller pipa, som är öppen på båda ändarna

tuba /tˈʉba/ (n, ut)
tiúba
  relativt stort bleckblåsinstrument

tuberkulos /tˈʉbərkˌʉluːs/ (n, ut)
eitinn
  infektionssjukdom som (i västvärlden) framför allt drabbar lungorna, men som också kan sätta sig på andra organ, och som orsakas av en bakterie, vanligtvis Mycobacterium tuberculosis

tuff /tˈɵf/ (adj)
fuaraigh
  häftig, spännande, kaxig och modern (ibland även ironiskt)
righin
  svår, krävande
  som vågar /och klarar av/ mycket
  hänsynslös, hård

tugga /tˈɵɡa/ (n, ut)
bain greim as

tugga /tˈɵɡa/ (v)
cogain

tuggning /tˈɵɡnɪŋ/ (n, ut)
cogaint
  det att tugga, d.v.s. utföra den repetitiva rörelse av underkäken som får tänderna att finfördela födan i munhålan (och blanda den med saliv) innan den sväljs

tuggummi /tˈɵɡɵmˌiː/ (n, neut)
guma
  bit av ett gummiaktigt ämne avsedd att tuggas men inte sväljas, bestående av bland annat tuggummibas, sötningsmedel och aromämnen

tukan /tˈʉkan/ (n, ut)
túcán
  individ av någon art inom familjen tukaner

tulium /tˈʉliːˌʉm/ (n, neut)
túiliam

tull /tˈɵl/ (n, ut)
custam
  myndighet som ansvarar för tullverksamhet

tulpan /tˈɵlpan/ (n, ut)
tiúilip
  en växtart (Tulipa gesneriana), i familjen liljeväxter (Liliaceae); exemplar av denna art

tulpanträd /tˈɵlpantrˌɛːd/ (n, neut)
crann tiúilipí
  ett trädslag (Liriodendron tulipifera) i familjen magnoliaväxter (Magnoliaceae) som förekommer naturligt i östra USA; exemplar av denna art

tum /tˈʉm/ (n, ut)
orlach

tumlare /tˈɵmlarə/ (n, ut)
muc mhara
  en sorts dryckeskärl utan handtag och fot

tumme /tˈɵmə/ (n, ut)
ordóg
  det finger på människans hand som är placerat mittemot de andra fingrarna

tummetott /tˈɵmətˌɔt/ (n)
ordóg
  tumme

tumnagel /tˈɵmnaɡəl/ (n, ut)
ionga ordóige

tumskruv /tˈɵmskrʉv/ (n, ut)
bís ordóige
  visst slags tortyrredskap som innebär att man skruvar åt runt tummen
  skruv (eller mutter) som dras åt med handen

tumvante /tˈɵmvantˌɛ/ (n, ut)
mitín

tumör /tˈʉmøːr/ (n, ut)
siad

tundra /tˈɵndra/ (n, ut)
tundra

tung /tˈɵŋ/ (adj)
trom
  med stor massa eller tyngd

tunga /tˈɵŋa/ (n, ut)
teanga
  den mjuka och böjliga kroppsdel som befinner sig inuti munnen, och med vilken dels maten flyttas så att den kan sväljas, och dels smak förnimms
  (överfört, ålderdomligt) språk
  plös; den del av skon som befinner sig mellan snörningen och ovansidan av foten

tungomål /tˈɵŋuːmˌoːl/ (n, neut)
teanga
  språk

tungsint /tˈɵŋsɪnt/ (adj)
doilbhir

tungvrickare /tˈɵŋvrɪkːˌarə/ (n, ut)
casfhocal
  fras eller ordföljd konstruerad för att vara svåruttalad

tunika /tˈɵniːka/ (n, ut)
ionar
  ursprungligen fornromerskt inomhusplagg; knälång jacka eller klänning

tunn /tˈɵn/ (adj)
caol
  (om ett långsträckt föremål) som har ett mycket kort avstånd från ena till andra långsidan

tunna /tˈɵna/ (n, ut)
bairille
  cylindrisk behållare, ofta gjord av trä eller plåt

tunnband /tˈɵnband/ (n, neut)
fleasc
  metallband som håller samman en tunna
  redskap som används i rytmisk gymnastik

tunnbindare /tˈɵnbɪndˌarə/ (n, ut)
cúipéir
  hantverkare som tillverkar och lagar trätunnor

tunnel /tˈɵnəl/ (n, ut)
tollán
  underjordisk, genom ett berg eller under en bro gående passage eller väg
  hålrum i marken gjort av djur
  metod att använda ett protokoll som annars inte kan användas eftersom det blockeras, är osäkert eller inte stöds
noitmig
  det när en boll drivs eller passas mellan benen på en motståndare

tunnelbana /tˈɵnəlbˌana/ (n, ut)
traein faoi thalamh
  transportmedel som utgörs av tåg, oftast elektriskt drivna med strömskena och med en förarhytt i varje ände och utrymme för normalt ett större antal passagerare, som framförs på utlagd räls normalt inom en större tätort (inklusive dess förorter), absolut planskilt från övrig trafik och ofta men inte alltid i tunnel (som ordet tunnelbana antyder)

tunnla /tˈɵnla/ (v)
tollán
  ta sig förbi hinder på ett sätt som klassisk fysik inte tillåter

tunnland /tˈɵnland/ (n, neut)
acra
  nordisk ytenhet vars storlek varierat regionalt och över tid, men vanligtvis omkring 4000–5500 kvadratmeter, definierad som den markyta som en tunnas utsäde räcker för (ungefär motsvarigt ett halv hektar; förkortas tunnl. eller tld

tupp /tˈɵp/ (n, ut)
coileach

tuppkam /tˈɵpkam/ (n, ut)
círín coiligh
  röd utväxt eller tofs på hjässan hos hönsfåglar

tupplur /tˈɵplʉr/ (n, ut)
bruth
  kortvarig sömn

tur /tˈʉr/ (n, ut)
cor coise a thabhairt
  färd med kollektivtrafiken, eller ett kollektivtrafikfordons färd
seal
  (plats i) bestämd ordningsföljd; egenskapen att vara den aktuella aktören i en process
ádh
  det att gynnas av slumpen; det att en positiv händelse inträffar när förloppet förefaller vara slumpartat eller svårförutsägbart

turban /tˈɵrban/ (n, ut)
turban

turbin /tɵrbˈiːn/ (n, ut)
tuirbín

turism /tˈʉrɪsm/ (n, ut)
turasóireacht
  företeelsen att människor reser från sin hembygd till en främmande plats i nöjes- eller rekreationssyfte; det som har med turistande och turistnäringen att göra

turist /tˈʉrɪst/ (n, ut)
turasóir

turk /tˈɵrk/ (n, ut)
Turcach

turkduva /tˈɵrkdʉvˌa/ (n, ut)
fearán baicdhubh

turkisk /tˈɵrkɪsk/ (adj)
Turcach

turkiska /tˈɵrkɪskˌa/ (n, ut)
Tuircis
  språk som talas i Turkiet

turkmen /tˈɵrkmən/ (n, ut)
Tuircméanastánach

turkmenistanier /tˈɵrkmənˌɪstanˌiːər/ (n, ut)
Tuircméanastánach
  invånare i Turkmenistan eller som har turkmenistansk härkomst

turkmensk /tˈɵrkmənsk/ (adj)
Tuircméanastánach
  som rör turkmenerna, det turkmeniska språket eller staten Turkmenistan

turkos /tˈɵrkuːs/ (adj)
turcaidghorm
  som har en färg som är blandning av blått och grönt

tursam /tˈɵʂam/ (adj)
méanar

turturduva /tˈɵtɵrdˌʉva/ (n, ut)
fearán
  en art (Streptopelia turtur) inom fågelfamiljen duvor (Columbidae); individ av arten turturduva

tusan /tˈʉsan/ (interjection)
dearnáil
  en mild svordom

tuscha /tˈɵʃa/ (v)
cuir ar féarach
  beröra, snudda vid

tusendel /tˈʉsəndəl/ (n, ut)
míliú
  0.001; 1&nbsp;‰ av något; en av tusen lika stora (disjunkta) delar av något (vilka tillsammans utgör hela saken)

tusenfoting /tˈʉsənfˌuːtɪŋ/ (n, ut)
céadchosach

tusensköna /tˈʉsənsxˌøːna/ (n, ut)
nóinín
  en art (Bellis perennis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten tusensköna

tusental /tˌʉsəntˈɑːl/ (n, neut)
míle
  ett ungefärligt antal, någonstans i närheten av 1000 stycken eller en mindre multipel av 1000; i storleksordningen 1000

tussilago /tˈɵsiːlˌɑːɡuː/ (n, ut)
adhann
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av växtarten tussilago

tuta /tˈʉta/ (n, ut)
adharc
  signalhorn; anordning för att avge varnande ljud

tutte /tˈɵtːə/ (n, ut)
brollach

tutu /tˈʉtʉ/ (n, ut)
tútú
  balettkjol gjord av flera lager tyll

tuva /tˈʉva/ (n, ut)
dlaoi
  stycke av gräs eller strån med hophörande jord kring rötterna

tv-kanal /tˌeːvˈeː kanˈɑːl/ (n, ut)
deilbh
  kanal med tv, d.v.s. en strömmande sändning, ofta nationell eller regional, av video med ljud vilken kan tas emot av tv eller annan mottagare

tv-spel /tˌeːvˈeː spˈeːl/ (n, neut)
cluiche físe
  elektroniskt spel avsett att spelas på en spelkonsol kopplad till en tv-apparat

tvagning /tvˈaŋnɪŋ/ (n, ut)
ionladh
  det att tvaga (två) sig, tvättning (i synnerhet i religiösa, rituella sammanhang)

tvefalt /tvˈeːfalt/ (adv)
dhá uair

tvekan /tvˈeːkan/ (n, ut)
aincheas
  det att ha tvivel eller vara obeslutsam

tveljus /tvəjˈʉs/ (n, neut)
clapsholas
  ljus i skymningen eller i gryningen

tvestjärt /tvˈɛsxət/ (n, ut)
gailseach
  insekt av ordningen Dermaptera eller arten Forficula auricularia (vanlig tvestjärt)

tvilling /tvˈɪlɪŋ/ (n, ut)
leathchúpla
  en av två personer födda efter samma graviditet
Cúpla
  person född i stjärntecknet Tvillingarna

tvinga /tvˈɪŋa/ (v)
éifeacht

tvinna /tvˈɪna/ (v)
bí ag lúbarnaíl
  sno ihop (spunna) trådar (till garn)

tvist /tvˈɪst/ (n, ut)
imreas
  (lagom allvarlig) situation där två eller flera parters motsatta ståndpunkter kommer till uttryck

tvista /tvˈɪsta/ (v)
áitigh
  uttrycka olika åsikt, utkämpa en (ligga i) tvist, vara oense, debattera, gräla, munhuggas, strida, bråka

tvittra /tvˈɪtra/ (v)
bheith ag giolcaireacht
  kungöra någon information via webbtjänsten Twitter (sedan 2023 kallad X)
  använda sig av sagd nättjänst

tvivel /tvˈiːvəl/ (n, neut)
aincheas

tvivelsutan /tvˈiːvəlsˌʉtan/ (adv)
gan amhras
  utan tvivel, utan tvekan

tvivla /tvˈɪvla/ (v)
aincheas

tvär /tvˈɛːr/ (adj)
tras-
  som går vinkelrätt mot viss riktning
aithrinneach
  som skarpt ändrar riktning (i förhållande till tidigare eller naturlig riktning)
gearrbhéalach
  abrupt, plötslig och hastig
deireadh
  vresig, avog; korthuggen, brysk

tvärflöjt /tvərflˈœjt/ (n, ut)
cuisle
  ett träblåsinstrument som hålls horisontellt och blåses från sidan

tvärs /tvˈɛʂ/ (adv)
sall
  i riktning rakt över något (och ofta samtidigt vinkelrätt mot en viss längdriktning)

tvärslå /tvˈɛʂloː/ (n, ut)
trasnán
  stång eller bom (slå) på tvären

tvätt /tvˈɛt/ (n, ut)
níochán
  kläder som tvättas

tvätta /tvˈɛtːa/ (v)
nigh

tvättbar /tvˈɛtbɑːr/ (adj)
in-nite
  som tål att tvättas

tvättbjörn /tvətbjˈœrn/ (n, ut)
racún
  individ av släktet tvättbjörnar (Procyon) i familjen halvbjörnar (Procyonidae)

tvättkorg /tvˈɛtkɔrj/ (n, ut)
ciseán níocháin
  korg i vilken kläder som ska tvättas förvaras

tvättlina /tvˈɛtliːnˌa/ (n, ut)
líne éadaigh
  lina som används för att hänga upp tvätten för torkning

tvättmaskin /tvˌɛtmasxˈiːn/ (n, ut)
meaisín níocháin
  (mekanisk och oftast eldriven) maskin som rengör tvätt (kläder, lakan och andra textilier)

tvättmedel /tvˈɛtmeːdˌɛl/ (n, neut)
glantach
  rengöringsmedel som är avsett för rengöring av textilier

tvättstuga /tvˈɛtstʉɡˌa/ (n, ut)
ionad níocháin

tvättäkta /tvˈɛtːəktˌa/ (adj)
in-nite
  som inte förändras eller försvinner vid tvätt

tvåa /tvˈoːa/ (n, ut)
dhá
  symbol som utgörs av siffran 2 (två)

tvåfalt /tvˈoːfalt/ (adv)
dhá uair

tvål /tvˈoːl/ (n)
gallúnach
  löddrande rengöringsmedel, avsett för personlig hygien och används tillsammans med vatten

tvåla /tvˈoːla/ (v)
gallúnach
  behandla med tvål

tvåspråkig /tvˈoːsproːkˌɪɡ/ (adj)
dátheangach

tvåspråkighet /tvˈoːsproːkˌɪɡheːt/ (n, ut)
dátheangachas
  det att tala två språk

twittra /tvˈɪtra/ (v)
tvuíteáil

ty /tˈyː/ (adv)
amhlaidh
  så (därför)

ty /tˈyː/ (conjunction)
arae
  anger anledning; på grund av att; eftersom

tycka /tˈykːa/ (v)
ceap

tycka om /tˈykːa ɔm/ (v)
is maith le
  tycka att något är trevligt eller på annat sätt bra

tycka synd om /tˈykːa sˈynd ɔm/ (v)
trua a bheith agat do

tyckas /tˈykːas/ (v)
taibhsigh
  förefalla, ge intryck av

tyda /tˈyːda/ (v)
mínigh
  förklara betydelsen av något; tolka; få klarhet i något

tydlig /tˈyːdlɪɡ/ (adj)
follas

tydligen /tˈyːdlɪɡˌɛn/ (adv)
is cosúil go
  efter vad man kan eller lyckas förstå, tolka, tyda, få reda på, blir varse

tydlighet /tˈyːdlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
gléine
  det att vara tydlig, d.v.s. det att vara enkel att förstå (på precis rätt sätt)

tyfon /tyːfˈoːn/ (n, ut)
tíofún
  tropisk cyklon som bildats över västra Stilla havet (undantaget området runt Australien), och vars vindar uppnår orkanstyrka

tyg /tˈyːɡ/ (n, neut)
fabraic
  material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande
éadach
  stycke av material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande

tymus /tˈyːmʉs/ (n)
faireog thímis
  organ i människokroppen, bakom bröstbenet och ovanför/framför hjärtat, där immunsystemets T-celler mognar efter att de bildats i benmärgen, d.v.s. där V(D)J-rekombinationen (som skapar generna för T-cellsreceptorn) och selektionen sker, varefter de släpps ut i cirkulationen som naiva T-celler (antingen CD4- eller CD8-positiva)

tyna bort /tˈyːna bˈɔrt/ (v)
languidecer
  gradvis bli allt mindre livskraftig och svag

tyngd /tˈyŋd/ (n, ut)
meáchan
  tyngdkraft på ett föremål; proportionell mot föremålets massa
  föremål som används för att tynga ner något

tyngdpunkt /tˈyŋdpɵŋkt/ (n, ut)
dírigh
  den viktigaste punkten

typ /tˈyːp/ (adv)
ar nós
  ungefär
  utfyllnadsord, rikligt förekommande i viss talspråksjargong

typ /tˈyːp/ (n, ut)
gné
  urbild, förebild, modell, sort
clóscríobh
  föredragen sorts person; en sorts person som någon finner attraktiv
  otrevlig person

typisk /tˈyːpɪsk/ (adj)
tipiciúil

typograf /tˈyːpɔɡrˌaf/ (n, ut)
clódóir
  person som arbetar med typografi

typografi /tˈyːpɔɡrˌafiː/ (n, ut)
clóghrafaíocht

typsnitt /tˈypsnɪt/ (n, neut)
cló
  en namngiven uppsättning precisa grafiska utseenden för skrivtecken (bokstäver, siffror, skiljetecken och eventuellt andra symboler, en precis design för varje tecken) för tryck eller digital presentation av text på datorskärm

tyrann /tˈyːran/ (n, ut)
aintiarna
  hänsynslös och grym härskare

tyranni /tˈyːranˌiː/ (n, neut)
aintiarnas

tyreoidea /tˈyːrəˌuːiːdəˌa/ (n)
faireog thíoróideach
  endokrin körtel (glandula thyreoidea) som sitter i halsen, strax nedanför struphuvudet, och som producerar tyreoideahormoner (trijodtyronin (T3) och tyroxin (T4)) och kalcitonin

tyristor /tˈyːrɪstˌɔr/ (n, ut)
tíreastóir
  elektronisk komponent uppbyggd av halvledarmaterial som kan koppla till och från ström

tysk /tˈysk/ (n, ut)
Gearmánach

tyska /tˈyska/ (n, ut)
Gearmáinis, gearmáinis
  germanskt språk som talas främst i Tyskland, Österrike och Schweiz

tysklönn /tysklˈœn/ (n, ut)
seiceamóir
  en art (Acer pseudoplatanus) inom familjen kinesträdsväxter (Sapindaceae); individ (vanligtvis träd) av arten tysklönn

tyst /tˈyst/ (adj)
i do thost
  nästan eller helt ljudlös; som endast ger svaga ljud ifrån sig

tyst /tˈyst/ (interjection)
ciúin

tysta /tˈysta/ (v)
ciúnaigh
  få något eller någon att tystna
  få någon att hålla tyst, eventuellt med metoder som våld, hot om våld eller mutor
  undertrycka eller stoppa något, såsom åsikt eller kritik

tystlåten /tˈystloːtən/ (adj)
ciúin
  som sällan och ogärna yttrar sig

tystnad /tˈystnad/ (n, ut)
tost
  det att inga ljud hörs; det att allt är tyst

tyvärr /tyvˈɛːr/ (adv)
ar an drochuair
  genom dålig slump; p.g.a en olycklig händelse

täck /tˈɛk/ (adj)
deas
  vacker, med behagligt utseende

täcka /tˈɛkːa/ (v)
cumhdaigh
  hölja över, breda ut något över; skyla, dölja
  omfatta
  finnas i tillräcklig grad (om pengar)
  skydda
  omfatta; vara tillämplig

täcke /tˈɛkːə/ (n, neut)
cuilt
  sängkläder av tjockare textil som kan placeras ovanpå kroppen vid sömn eller vila
síleáil
  något som täcker över något annat

tälja /tˈɛlja/ (v)
smiot
  forma ett stycke av trä (eller annat mjukt material) med en kniv (eller annat hårt och vasst verktyg)

täljkniv /tˈɛljkniːv/ (n, ut)
smiot
  kniv att tälja med

tält /tˈɛlt/ (n, neut)
puball

tälta /tˈɛlta/ (v)
campáil
  övernatta eller bo tillfälligt i tält

tältpinne /tˈɛltpɪnə/ (n, ut)
pionna pubaill

tältsäng /tˈɛltsəŋ/ (n, ut)
leaba champa
  enklare säng som används i tält (i fält)

tämja /tˈɛmja/ (v)
ceansaigh
  göra tam; få att fungera på ett icke vilt och/eller aggressivt sätt i interaktion med människor; domesticera

tämligen /tˈɛmlɪɡˌɛn/ (adv)
réasúnta

tända /tˈɛnda/ (v)
adhain
  skapa eld på något så att den/det börjar brinna
cuir ar siúl
  låta (en lampa) börja lysa

tändare /tˈɛndarə/ (n, ut)
lastóir
  handhållen apparat för att framställa eld

tändsticka /tˈɛndstɪkːˌa/ (n, ut)
lasan

tändsticksask /tˈɛndstɪksˌask/ (n, ut)
bosca cipíní

tändstift /tˈɛndstɪft/ (n, neut)
spréachphlocóid
  komponent i en förbränningsmotor som antänder den gasblandning som finns i förbränningsrummet

tänja /tˈɛnja/ (v)
sín
  sätta kroppsdelar i ett sådant läge så olika muskler dras ut

tänka /tˈɛŋka/ (v)
smaoinigh
  mentalt bearbeta information, ofta i syfte att lösa ett problem; fundera

täppa /tˈɛpa/ (v)
dlúth
  tillsluta (en öppning), fylla igen (ett hål), göra tät

tärna /tˈɛːrna/ (n, ut)
cailín coimhdeachta
  brudtärna
geabhróg
  sjöfågel ur familjen Sternidae

tärning /tˈɛːrnɪŋ/ (n, ut)
dísle

tät /tˈɛːt/ (adj)
dlúth
  utan hål, som kan innehålla vätska utan att läcka
  packad utan mellanrum

tätting /tˈɛtːɪŋ/ (n, ut)
gealbhan
  individ ur ordningen tättingar (Passeriformes) ur klassen fåglar

tävlan /tˈɛvlan/ (n, ut)
comórtas
  det att tävla

tävlande /tˈɛvlandə/ (n)
iomaitheoir

tävling /tˈɛvlɪŋ/ (n, ut)
comórtas

tävlingsdeltagare /tˈɛvlɪŋsdˌeːltɑːɡˌarə/ (n, ut)
iomaitheoir
  person som deltar i en tävling

tå /tˈoː/ (n, ut)
ladhar
  extremitet på fot (hos människor fem på varje fot)

tåg /tˈoːɡ/ (n)
traein
  lok eller motorvagn, med eller utan en rad sammankopplade vagnar, för transport av människor och gods på järnväg eller liknande bana

tåga /tˈoːɡa/ (v)
máirseáil
  marschera /i tåg/
ráille
  färdas med tåg

tågbiljett /tˈoːɡbɪljˌɛt/ (n, ut)
treoraigh

tågförare /tˈoːɡføːrˌarə/ (n, ut)
treoraigh
  person som kör ett tåg

tågtidtabell /tˌoːktiːdtabˈɛl/ (n, ut)
amchlár

tågvärd /tˈoːɡvɛːrd/ (n, ut)
conduchtaire
  person som arbetar ombord på tåg och är ansvarig för trafiksäkerhetstjänst

tåla /tˈoːla/ (v)
iompair
  stå ut med, uthärda

tålamod /tˈoːlamˌuːd/ (n, neut)
foighne

tålmodig /tˈoːlmuːdˌɪɡ/ (adj)
othar

tång /tˈɔŋ/ (n, ut)
tlú
  verktyg som används för att gripa tag i eller klippa av saker med
feamainn
  större vattenlevande flercelliga alger men även vissa andra vattenväxter

tångsnälla /tˈɔŋsnəlˌa/ (n, ut)
snáthaid
  långsträckt rörformad fisk (Syngnathus typhle)

tår /tˈoːr/ (n, ut)
deoir
  enskild droppe av vätska utsöndrad från tårkörtlar i ögonen, ofta som reaktion på smärta eller sorg

tårkörtel /toːrkˈœtəl/ (n, ut)
faireog dheorach
  en (glandula lacrimalis) av de två exokrina körtlar, en ovanför varje öga (lateralt), som producerar tårvätska

tårta /tˈoːta/ (n, ut)
cáca milis
  större, ofta sött bakverk

töcken /tˈœkːən/ (n, neut)
ceo
  tillstånd då något är höljt i dunkel, suddigt eller otydligt

töja /tˈøːja/ (v)
sín
  genom kraftpåverkan temporärt deformera på ett storleksökande sätt

töjbar /tˈœjbɑːr/ (adj)
leaisteach
  som kan töjas; elastisk

tömma /tˈœma/ (v)
bánaigh
  ta bort (allt) innehåll ur något; göra något tomt

töras /tˈøːras/ (v)
leomh
  ha mod till; våga

törnekrona /tˈœrnəkrˌuːna/ (n, ut)
Coróin Spíne
  krans av törnekvistar eller liknande material med särskild syftning till den som bars av Jesus vid korsfästelsen

törnig /tˈœrnɪɡ/ (adj)
deilgneach
  full av törnar

törnsångare /tˈœrnsɔŋˌarə/ (n, ut)
gilphib
  en art (Sylvia communis) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten törnsångare

törst /tˈœʂt/ (n, ut)
tart

törstig /tˈœʂtɪɡ/ (adj)
tart
  som känner ett behov av att inta vatten eller annan dryck; som känner behov av att dricka

tös /tˈøːs/ (n, ut)
cailín
  flicka

ubåt /ˈʉboːt/ (n, ut)
fomhuireán
  fartyg som kan gå under vatten (i sjö eller hav)

udd /ˈɵd/ (n, ut)
bior
  spets, pik

udda /ˈɵda/ (adj)
aisteach
  som saknar sitt parelement
  som inte kan divideras med två så att kvoten också blir ett heltal
  sådan att f(−x)&nbsp;=&nbsp;−f(x) för alla x
  annorlunda, ovanlig, konstig, underlig

udde /ˈɵdə/ (n, ut)
ceann tíre

uddig /ˈɵdɪɡ/ (adj)
gobach
  som har en udd
borb
  skarpt kritisk, elak

ufo /ˈʉfuː/ (n, neut)
úfó

ufologi /ˌʉfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
úfó-eolaíocht
  studiet av ufon (oidentifierade flygande föremål) och andra relaterade fenomen

ugandier /ˈʉɡandˌiːər/ (n, ut)
Ugandach
  invånare i Uganda eller som har ugandisk härkomst

ugandisk /ˈʉɡandˌɪsk/ (adj)
Ugandach

uggla /ˈɵɡla/ (n, ut)
ulchabhán
  en sorts nattaktiv rovfågel av ordningen Strigiformes.

ugn /ˈɵŋn/ (n, ut)
oigheann

ukrainare /ˈɵkraˌiːnarə/ (n, ut)
Úcránach
  invånare i Ukraina eller som har ukrainsk härkomst

ukrainsk /ˈɵkraˌɪnsk/ (adj)
na hÚcráine

ukrainska /ˈɵkraˌɪnska/ (n, ut)
Úcráinis
  språk som talas i Ukraina

ukulele /ˈʉkʉlələ/ (n, ut)
ucailéile

ull /ˈɵl/ (n, ut)
olann

ullig /ˈɵlɪɡ/ (adj)
olanda
  (täckt) med ull

ultracentrifug /ˈɵltrasˌɛntriːfˌʉɡ/ (n, ut)
ultra-lártheifneoir
  centrifug som roterar extremt snabbt, vilket gör det möjligt att bland annat separera makromolekyler av olika storlek

ultraviolett /ˈɵltravˌiːuːlˌɛt/ (adj)
ultraivialait
  som har en våglängd lite under den för violett ljus, omkring 100–400&nbsp;nm

umbära /ˈɵmbɛːrˌa/ (v)
an

undan /ˈɵndan/ (adv)
ar fad

undanflykt /ˈɵndanflˌykt/ (n, ut)
leithscéal
  ursäkt, förevändning

undantag /ˈɵndantˌɑːɡ/ (n, neut)
eisceacht
  det att något avviker från det vanliga eller bestämda

under /ˈɵndər/ (n, neut)
míorúilt
  händelse som är övernaturlig eller gudomlig och oftast positivt laddad; även om allmänt positiva händelser med naturlig förklaring

under /ˈɵndər/ (preposition)
faoi
  i ett läge som är lägre än en angiven punkt
le linn
  medan något varar, inom loppet av något

underarm /ˈɵndeːrˌarm/ (n, ut)
rí

underart /ˈɵndeːrˌɑːt/ (n, ut)
fospeiceas
  en nivå inom den biologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer

underbar /ˈɵndərbˌɑːr/ (adj)
iontach

underbyxa /ˈɵndərbˌyːksa/ (n, ut)
bríste

underdrift /ˈɵndərdrˌɪft/ (n, ut)
maolaisnéis

undergrupp /ˈɵndərɡrˌɵp/ (n, ut)
foghrúpa

undergång /ˈɵndərɡˌɔŋ/ (n, ut)
tit
  det att upphöra existera, dö eller dö ut, ofta under dramatiska former
traein faoi thalamh
  gångtunnel, gångbana som går under en annan väg

underhåll /ˈɵndərhˌɔl/ (n, neut)
coinneáil
  skötsel; support

underhålla /ˈɵndərhˌɔla/ (v)
cuir siamsaíocht ar fáil do
  göra så att publiken har roligt och är avkopplad, särskilt i framträdande; medverka i underhållning
coinnigh
  hålla i tillräckligt gott skick genom kontinuerlig skötsel

underhållning /ˈɵndərhˌɔlnɪŋ/ (n, ut)
siamsa

underjord /ˈɵndərjˌuːrd/ (n, ut)
gluaiseacht faoi choim
  plats eller område under jordytan eller markytan

underjordisk /ˈɵndərjˌuːrdɪsk/ (adj)
gluaiseacht faoi choim
  belägen i, skeende i eller som kommer från underjorden (området under jordytan eller markytan)
  hållen hemlig för statlig institution

underkastelse /ˈɵndərkˌastəlsə/ (n, ut)
cur isteach
  det att underkasta sig

underkjol /ˈɵndərɕˌuːl/ (n, ut)
cóta beag
  som bärs under en kjol

underklass /ˈɵndərklˌas/ (n, ut)
íosaicme
  den samhällsklass som har det sämst ställt (till exempel ekonomiskt, levnadsmässigt och utbildningsmässigt) och som har minst inflytande; till exempel arbetarklass
fo-aicme
  taxonomisk rang mellan infraklass och klass inom den biologiska systematiken

underkläder /ˈɵndərklˌɛːdər/ (n, ut)
fo-éadaí
  kläder som bärs närmast kroppen under andra lager av kläder

underkuva /ˈɵndərkˌʉva/ (v)
ceansaigh
  tvinga till lydnad eller till att underordna sig; lägga under sig

underkänna /ˈɵndərɕˌɛna/ (v)
meath
  lämna (vad som inte uppnår formella krav) utan bifall/godkännande

underlag /ˈɵndərlˌɑːɡ/ (n, neut)
uiríseal
  grund (som något bygger på)

underleverantör /ˈɵndərlˌɛvərˌantøːr/ (n, ut)
fochonraitheoir
  person eller företag som förbinder sig att utföra kraven i en annan parts kontrakt

underlig /ˈɵndərlˌɪɡ/ (adj)
iasachta
  konstig, egendomlig, svår att förstå sig på, som har ovanliga egenskaper

underlighet /ˈɵndərlˌɪɡheːt/ (n, ut)
aduaine
  det att vara underlig

underliv /ˈɵndərlˌiːv/ (n, neut)
abdóman
  nedre del av bål eller buk

underlätta /ˈɵndərlˌɛtːa/ (v)
aosáid

underlåta /ˈɵndərlˌoːta/ (v)
meath
  lämna eller låta (vad som påbjuds göras eller ske) vara ogjort

underlåtenhet /ˈɵndərlˌoːteːnhˌeːt/ (n, ut)
faill
  det att underlåta att göra något

undermålig /ˈɵndərmˌoːlɪɡ/ (adj)
fochaighdeánach

undernärd /ˈɵndərnˌɛːrd/ (adj)
gannchothaithe
  som är mager på grund av för dåligt intag av föda

underordna /ˈɵndərˌuːrdna/ (v)
fo-ordaigh
  sänka till lägre rang än någon annan, underställa (någon en annans befäl), att göra (någon) underlydande

underordning /ˈɵndərˌuːrdnɪŋ/ (n, ut)
fo-ord

underrede /ˈɵndərədə/ (n, neut)
fo-charbad
  undre del av ett fordon

underrubrik /ˌɵndərrɵbrˈiːk/ (n, ut)
fo-cheannteideal
  rubrik, som inleder ett avsnitt i en text som är en del av ett större avsnitt

underrättelse /ˈɵndərˌɛtːəlsə/ (n, ut)
eolas
  besked, bud, information

underskrift /ˈɵndəʂkrˌɪft/ (n, ut)
síniú

understreck /ˈɵndəʂtrˌɛk/ (n, neut)
fostríoc
  skiljetecknet (som ibland i datorsammanhang används i stället för mellanrum (blanksteg) ifall det senare av tekniska skäl inte är tillåtet)

understryka /ˈɵndəʂtrˌyːka/ (v)
béim a chur ar
  dra ett streck under (så här), oftast för att betona att något är viktigt
  betona att något är viktigt

understöd /ˈɵndəʂtˌøːd/ (n, neut)
branra
  anslag, bevillning, bidrag, bistånd
  stöd i form av skydd (beskydd) och förstärkning (bistånd av manstyrka eller eldkraft) och dylikt, utfört av trupp (understödstrupp) eller dylikt; även konkret om understödstrupp; samt i utvidgad användning

undersåte /ˈɵndəʂˌoːtə/ (n, ut)
ainmní
  medborgare, landsman
  underlydande, tjänare

undersöka /ˈɵndəʂˌøːka/ (v)
úd
  (noggrant) ta reda på information (om något), ofta då något specifikt är oklart

undersökning /ˌɵndəʂˈœknɪŋ/ (n, ut)
fiosrúchán
  aktivitet som utförs i syfte att erhålla kunskap om hur något förhåller sig; det att undersöka

undertext /ˈɵndətˌɛkst/ (n, ut)
fotheideal
  text(spår) som visas i underkant i en film eller TV-program och som precis innehåller talet (dialog, berättarröst etc.) i filmen (oftast översatt till ett annat språk); texten, som ofta består av en eller två rader, uppdateras med några sekunders mellanrum, och innehåller det tal som sägs under tiden som texten visas

undertextare /ˈɵndətˌɛkstarə/ (n, ut)
fotheidealóir
  person som till yrket översätter och textar film och teve

undertexter /ˈɵndətˌɛkstər/ (n, ut)
fotheideal
  textremsor som översätter eller transkriberar dialog

undertitel /ˈɵndətˌiːtəl/ (n, ut)
fotheideal
  sekundär titel på ett verk, exempelvis en bok eller en film, som oftast är mer beskrivande än huvudtiteln

undertrycka /ˈɵndətrˌykːa/ (v)
coisc
  dämpa, förkväva, hindra, hämma, kuva, motarbeta, tillbakahålla

underutvecklad /ˈɵndərˌʉtvəklˌad/ (adj)
foréalta
  ej tillräckligt utvecklad

underverk /ˈɵndərvˌɛrk/ (n, neut)
ionadh

undervisa /ˈɵndərvˌiːsa/ (v)
múin

undervisning /ˈɵndərvˌiːsnɪŋ/ (n, ut)
léann

undkomma /ˈɵndkɔmˌa/ (v)
seachain

undra /ˈɵndra/ (v)
ionadh
  vilja veta något som man inte redan vet

undulat /ˈɵndʉlˌat/ (n, ut)
budragár
  (Melopsittacus undulatus), art ut familjen papegojor
  individ av arten ovan

undvika /ˈɵndviːka/ (v)
seachain
  göra så att man inte hamnar i en viss situation eller utför en viss handling

ung /ˈɵŋ/ (adj)
óg
  som har levt en relativt kort tid av sin väntade livslängd, oftast om människor, men även om djur eller växter

ungdom /ˈɵŋdɔm/ (n, ut)
déagóir
  person som inte längre kan räknas som barn, men som ännu inte riktigt anses vara vuxen, d.v.s. ett äldre barn (< 18 år) eller en ung vuxen (≥ 18 år)
ógántacht
  tillståndet mellan barndomen och vuxendomen

ungdomlig /ˈɵŋdɔmlˌɪɡ/ (adj)
anaosta
  som verkar ung trots fram­skriden ålder

ungdomlighet /ˈɵŋdɔmlˌɪɡheːt/ (n, ut)
anaostacht
  det att verka ung (trots sin ålder)

unge /ˈɵŋə/ (n, ut)
meannán
  genom fortplantning producerad avkomma till ett djur; även om mänsklig avkomma
gasúr
  barn

ungefär /ˈɵŋəfˌɛːr/ (adv)
an

ungersk /ˈɵŋəʂk/ (adj)
Ungárach
  som rör Ungern eller ungerska

ungerska /ˈɵŋəʂkˌa/ (n, ut)
Ungáiris
  språk som talas främst i Ungern

ungkarl /ˈɵŋkarl/ (n, ut)
baitsiléir
  ogift man

ungmö /ˈɵŋmøː/ (n, ut)
bean shingil
  äldre ogift kvinna

ungrare /ˈɵŋrarə/ (n, ut)
Ungárach
  invånare i Ungern eller person med ungersk härkomst

unifiera /ˈɵniːfˌiːərˌa/ (v)
comhaontaigh
  göra enhetlig, förena

uniform /ˌɵniːfˈɔrm/ (n, ut)
éide
  enhetlig klädesdräkt som används för att identifiera bäraren som tillhörande en viss grupp (ofta men inte nödvändigtvis med prestige eller makt)

unik /ˈɵniːk/ (adj)
uathúil

union /ˈɵniːˌuːn/ (n, ut)
aontas
  (till två mängder) den mängd som innehåller samtliga element som ingår i någon eller båda av de två mängderna, fast inga andra element; unionen av A och B skrives A \cup B

unitarie /ˈɵniːtˌariːə/ (n, ut)
Úinitéireach
  anhängare av unitarismen; en som tror på en enhetlig gud men inte på treenigheten

unitarisk /ˈɵniːtˌarɪsk/ (adj)
Úinitéireach
  hörande till unitarismen och unitarier; förnekare av treenigheten

universell /ˈɵniːvˌɛʂəl/ (adj)
uilechoiteann

universitet /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːt/ (n, neut)
ollscoil

universum /ˈɵniːvˌɛʂʉm/ (n, neut)
cruinne
  världsalltet, den rymd som per definition innehåller allting; används ofta som egennamn

unken /ˈɵŋkən/ (adj)
múisiúnta

unna /ˈɵna/ (v)
admhaigh
  gärna låta få, gärna se att någon får; anse att någon är värd eller har rätt till; vanligen om en abstrakt förmån
  särskilt om något som uppfattas som en rimlig belöning

uns /ˈɵns/ (n, neut)
uinge
  äldre svensk viktenhet, motsvarande omkring 30 gram

ununoktium /ˈɵnɵnˌɔktiːˌʉm/ (n)
únúnoictiam
  tidigare namn för grundämnet oganesson med atomnummer 118 och atommassa 294, kemiska beteckningen Uuo

upp /ˈɵp/ (adv)
in airde

upp och ner /ˈɵp ɔk nˈeːr/ (adj)
bunoscionn
  så att ovansidan är neråt och vice versa

uppassare /ˈɵpasˌarə/ (n, ut)
freastalaí
  man som arbetar med att servera

uppblåst /ɵpblˈoːst/ (adj)
boilscithe
  fylld med luft;
  överdriven, grundlös
  mallig, pompös, snorkig, bombastisk

uppbyggnad /ˈɵpbyɡnˌad/ (n, ut)
struchtúr
  struktur, sammansättning
foirgneamh
  uppbyggande, byggande, byggnad

uppdelning /ˈɵpdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
landair
  process att dela upp något, vanligen i /naturliga/ grupper

uppdrag /ˈɵpdraɡ/ (n, neut)
coimisiún
  sak som skall eller borde utföras; handling utförd av någon/något till följd av någon/någots önskan om ett specifikt händelseförlopp

uppehålla /ˈɵpəhˌɔla/ (v)
fan
  vistas viss tid, hålla till
coinnigh
  hålla kvar i nuvarande tillstånd

uppenbar /ˈɵpeːnbˌɑːr/ (adj)
follasach

uppenbara /ˈɵpeːnbˌɑːra/ (v)
foilsigh
  göra uppenbar

uppenbarelse /ˈɵpeːnbˌɑːrəlsə/ (n, ut)
Apacailipsis
  insikt, syn, vision; mystisk upplevelse
créatúr
  apparition, åsyn, företeelse; varelse, gestalt, figur

uppfart /ɵpfˈɑːt/ (n, ut)
cabhsán

uppfatta /ˈɵpfatːˌa/ (v)
airigh
  bli medveten om något, särskilt genom att höra det; höra och/eller förstå något (som en överordnad säger)

uppfattning /ˈɵpfatnˌɪŋ/ (n, ut)
braistint
  personligt betraktande, förståelse eller bedömning av något
  det att med sinnena kunna uppfatta något

uppfinna /ˈɵpfɪnˌa/ (v)
cum

uppfinnare /ˈɵpfɪnˌarə/ (n, ut)
aireagóir

uppfinning /ˈɵpfɪnˌɪŋ/ (n, ut)
aireagán

uppfordra /ˈɵpfuːrdrˌa/ (v)
achair
  uppmana

uppfostra /ˈɵpfɔstrˌa/ (v)
ardaigh
  under längre tid lära önskvärt beteende (ofta att följa vissa normer) med mål att klara sig i samhället, särskilt barn

uppfostran /ˈɵpfɔstrˌan/ (n, ut)
oiliúint
  handledning under uppväxtåren

uppför /ˈɵpføːr/ (adv)
in éadan an chnoic
  i riktningen uppåt, särskilt snett med bibehållen kontakt med mark eller golv

uppföra /ˈɵpføːrˌa/ (v)
tóg
  (ev. låta) bygga, konstruera
dráma
  (planera att) framföra ett skådespel etc.
iompair
  agera, bete sig (reflexivt)

uppförande /ˈɵpføːrˌandə/ (n, neut)
iompar
  det sätt som någon eller något agerar eller beter sig på
  byggande

uppförsbacke /ɵpfˈœʂbakːə/ (n, ut)
in éadan an chnoic
  backe som lutar uppåt (i den underförstådda (färd)riktningen)

uppgift /ˈɵpjɪft/ (n, ut)
jab
  sak som man tänker eller bör göra

uppgiven /ˈɵpjiːvən/ (adj)
fulangach
  ; som har gett upp eller tappat hoppet

uppgradera /ˌɵpɡradˈeːra/ (v)
uasghrádaigh

uppgång /ˈɵpɡɔŋ/ (n, ut)
éirigh
  något som ökar, stiger, reser sig; något som går upp

uppgörelse /ˈɵpjøːrˌɛlsə/ (n, ut)
conradh

upphetsning /ˈɵphətsnˌɪŋ/ (n, ut)
adharcacht
  det att vara i upphetsat tillstånd

upphov /ˈɵphuːv/ (n, neut)
tosach
  ursprung, första början av någots tillkomst, framväxt eller utveckling

upphovsrätt /ˈɵphɔvsrˌɛt/ (n, ut)
cóipcheart
  laglig rätt för en skapare av en viss verkshöjd att ensam bestämma hur detta verk får användas

upphöja /ˈɵphøːjˌa/ (v)
an
  beräkna potensen för

upphöjd /ɵphˈœjd/ (adj)
an
  agerande som bas i en potens

uppkomma /ˈɵpkɔmˌa/ (v)
éirigh
  uppstå, börja, bli till, dyka upp

uppkopplad /ˈɵpkɔplˌad/ (adj)
ar líne
  perfektparticip av koppla upp och uppkoppla

uppladdning /ˈɵpladnˌɪŋ/ (n, ut)
uaslódáil
  det att ladda upp en fil till internet; det att kopiera en fil till en server
  det att ladda upp inför något

upplag /ˈɵplɑːɡ/ (n, neut)
coinnigh

uppleva /ˈɵpləvˌa/ (v)
a fhios a bheith agat

upplevelse /ˈɵpləvˌɛlsə/ (n, ut)
eispéireas

upplopp /ˈɵplɔp/ (n, neut)
círéib
  tumultartat bråk av större mängd människor, vanligen på offentlig plats; även brottsrubricering
críochnaigh
  slutsträcka före mål i exempelvis löp-, skid- eller travtävling

upplysning /ˈɵplysnˌɪŋ/ (n, ut)
léargas
  det att upplysa (någon), det att meddela information av praktisk nytta
Eagnaíocht
  en filosofisk och litterär riktning som framhävde förnuftets betydelse gentemot fördomar och tro på traditionella auktoriteter; även om själva tidsepoken där dessa idéer var tongivande

upplägg /ˈɵpləɡ/ (n, neut)
ionsaí
  sätt att organisera eller strukturera någonting

uppläsning /ˈɵplɛːsnˌɪŋ/ (n, ut)
aithriseoireacht
  det att läsa upp något

upplösning /ɵplˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
gléine
  mått på hur små detaljer som kan urskiljas i ett fotografi, en karta eller liknande; mått på hur fint indelad en skala är
dénouement
  antal bildpunkter som en digitalkameras bilder består av; antal bildpunkter som en digital bildskärm består av

uppmana /ˈɵpmanˌa/ (v)
spreag
  begära eller önska av någon att den utför en viss handling; med kraftfulla ord rekommendera att någon gör något

uppmaning /ˈɵpmanˌɪŋ/ (n, ut)
bail
  tillsägelse; råd
achomharc
  vädjan

uppmuntra /ˈɵpmɵntrˌa/ (v)
spreag
  övertyga någon att vilja göra något; sporra; egga

uppmuntran /ˈɵpmɵntrˌan/ (n, ut)
spreagadh
  det att uppmuntra

uppmärksam /ˈɵpmərksˌam/ (adj)
aireach

uppmärksamhet /ˈɵpmərksˌamheːt/ (n, ut)
aoidh

uppnå /ˈɵpnoː/ (v)
bain amach

uppodla /ˈɵpɔdlˌa/ (v)
rómhair
  odla upp, kultivera, börja odla

upprepning /ˈɵprəpnˌɪŋ/ (n, ut)
atarlú

uppriktig /ˈɵprɪktˌɪɡ/ (adj)
cneasta

uppringning /ˈɵprɪŋnˌɪŋ/ (n, ut)
glao
  försök att åstaadkomma ett samtal via telefonförbindelse

upprop /ˈɵpruːp/ (n, neut)
glaoch rolla
  samling för att kontrollera att alla är närvarande

uppror /ˈɵpruːr/ (n, neut)
agóid

upprustning /ˈɵprɵstnˌɪŋ/ (n, ut)
armáil
  det att rusta upp/upprusta

uppräkning /ˈɵprɛːknˌɪŋ/ (n, ut)
ríomh
  det att räkna upp saker
  systematisk lista över saker, ibland numrerad; redogörelse i viss ordningsföljd

upprätthålla /ˈɵprəthˌɔla/ (v)
coinnigh
  se till att något fortsätter vara lika bra som tidigare; se till att något håller samma kvalitet som tidigare

upprörd /ɵprˈœrd/ (adj)
múisiamach

uppsats /ˈɵpsats/ (n, ut)
aiste

uppskatta /ˈɵpskatːˌa/ (v)
meas
  approximera, beräkna/tänka ut ett värde som åtminstone är ungefär korrekt
bheith buíoch as
  tycka bra om; vara tacksam (för något eller mot någon); värdera, sätta värde på

uppskattning /ˈɵpskatnˌɪŋ/ (n, ut)
ardmheas
  tacksamhet; det att tycka att någon har gjort något bra
meastachán
  ungefärlig, ej exakt beräkning

uppskattningsvis /ˈɵpskatnˌɪŋsviːs/ (adv)
meas

uppskov /ˈɵpskuːv/ (n, neut)
faillí
  försening, fördröjning, uppskjutande

uppskruvad /ˈɵpskrʉvˌad/ (adj)
as cuimse ard

uppslagsverk /ˈɵpslɑːɡsvˌɛrk/ (n, neut)
ciclipéid
  större bok med ordförklaringar; uppslagsbok i flera band

uppsnappa /ˈɵpsnapˌa/ (v)
pioc suas
  av en slump få veta

uppströms /ɵpstrˈœms/ (adv)
in aghaidh srutha
  i motsatt riktning mot strömriktningen

uppstå /ˈɵpstoː/ (v)
feall ar
  stå upp, resa sig från graven, bli levande igen efter att ha varit död
éirigh
  uppkomma, börja, bli till

uppståndelse /ˈɵpstoːndəlsə/ (n, ut)
aiséirí
  det att någon blir levande igen från att ha varit död

uppsättning /ˈɵpsətnˌɪŋ/ (n, ut)
foireann
  sats, omgång; fullständig samling

uppsåt /ˈɵpsoːt/ (n, neut)
rún

upptagen /ˈɵptɑːɡən/ (adj)
broidiúil
  som utför en aktivitet för tillfället och därmed inte kan påbörja en ny aktivitet

upptagning /ˈɵptɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
taifeadadh
  det att ta upp något
  det som har tagits upp
tarraing suas
  flygmanöver där en dykande aerodyn reser nosen tills den stiger igen

uppträda /ˈɵptrɛːdˌa/ (v)
rith le
  bete sig, agera, uppföra sig
  kunna iakttas, visa sig, dyka upp, förekomma
taibhsigh
  vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik, framträda

uppträdande /ˈɵptrɛːdˌandə/ (n, neut)
gníomhaíocht
  föreställning inför publik
dreachadh
  det att vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik

uppvakna /ˈɵpvaknˌa/ (v)
dúisigh
  övergå från ett sovande tillstånd till ett vaket

uppvisa /ˈɵpviːsˌa/ (v)
éirígh
  visa att vederbörande är eller har något, presentera, framföra

uppvisning /ˈɵpviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
taispeántas
  det att uppvisa

uppväxa /ˈɵpvəksˌa/ (v)
éirigh suas
  växa upp, bli vuxen, genomleva sin barndom
fás
  växa upp, utvecklas, växa fram, växa till sig, öka i storlek

uppväxt /ˈɵpvəkst/ (n, ut)
oiliúint
  en människas år mellan födseln och vuxenlivet

uppåt /ˈɵpoːt/ (adv)
suas

uppåttjack /ˈɵpɔtjˌak/ (n, neut)
uachtar
  narkotika som har en uppiggande effekt

ur /ˈʉr/ (n)
uaireadóir
  mekanisk klocka; speciellt en bärbar

ur /ˈʉr/ (preposition)
ó

ur askan i elden /ˈʉr ˈaskan iː ˈɛldən/ (adv)
amach as na muineacha is isteach sna driseacha
  från en dålig situation till en ännu sämre

uraktlåta /ˈʉraktlˌoːta/ (n)
faillí
  försumma, att inte fullgöra en skyldighet, att låta bli att göra något som man borde

uran /ˈʉran/ (n, neut)
úráiniam

uraninit /ˈʉranˌiːniːt/ (n)
úráininít
  uranmineral som sällan förekommer i kristallinsk form, utan i regel bildar en glänsande svart till brunsvart eller grönsvart massa

urban /ˈɵrban/ (adj)
aghaidhbhéasach

urbanisering /ˈɵrbanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
cathrú
  ökning av andelen av befolkningen i en region som bor i städer

urberg /ˈɵrbərj/ (n, neut)
íoslach
  berggrund från jordens urtid

urea /ˈʉrəˌa/ (n, ut)
úiré
  kemisk förening CO(NH₂)₂ som återfinns i urin

uremi /ˈʉrəmˌiː/ (n, ut)
úiréime
  förgiftning genom anhopning av urea (urinämne, karbamid) i blodet på grund av njurarnas oförmåga att löpande avlägsna den med urinen

urgammal /ˈɵrɡamˌal/ (adj)
ársa
  mycket gammal

urin /ʉrˈiːn/ (n, ut)
fual, mún

urinblåsa /ˌʉrɪnblˈoːsa/ (n, ut)
lamhnán
  organ (vesica urinaria) som förvarar färdig urin fram till miktion (blåstömning)

urindoeuropeiska /ˈʉrɪndˌuːəˌʉruːpəˌɪska/ (n, ut)
Próta-Ind-Eorpais
  hypotetiskt språk som tros ha föregått alla indoeuropeiska språk

urinledare /ˈʉrɪnlˌeːdarə/ (n, ut)
úiréadar
  någon (ureter) av de två rörformiga strukturer som transporterar färdig urin från respektive njure (närmare bestämt från njurens njurbäcken) till (den gemensamma) urinblåsan

urinrör /ˈʉrɪnrˌøːr/ (n, neut)
úiréadra
  (exemplar av) den rörformiga struktur (uretra, urethra) som transporterar färdig urin från urinblåsan (som verkar som lagringsplats för färdig urin från njurarna) ut ur kroppen, genom urinrörsöppningen

urinvånare /ˈʉrɪnvˌoːnarə/ (n, ut)
bundúchasach
  ursprunglig invånare, de som var först med att bebo ett område

urklipp /ˈɵrklɪp/ (n, neut)
fáisc-chlár

urladdning /ˈɵrladnˌɪŋ/ (n, ut)
urscaoil
  det att ladda ur något annat som kan innehålla elektrisk laddning, även vardagsföremål

urmakare /ˈɵrmakˌarə/ (n, ut)
uaireadóirí

uroxe /ˈʉruːksə/ (n, ut)
áracs
  ett utdött oxdjur (Bos primigenius) som nuvarande tamboskap härstammar från, men som var betydligt större än dessa

urskulda /ˈɵʂkɵldˌa/ (v)
follas
  komma med bortförklaringar, förklara med syfte att rentvå sig själv

ursnygg /ˈɵʂnyɡ/ (adj)
aoibhinn
  mycket snygg

ursprung /ˈɵʂprɵŋ/ (n, neut)
bunús

ursäkt /ˈɵʂəkt/ (n, ut)
leithscéal
  urskuldande, begäran om förlåtelse
  förklaringsgrund, förevändning, försvar, (giltig) anledning eller motivering

ursäkta /ˈɵʂəktˌa/ (interjection)
gabh mo leithscéal
  används för att be om ursäkt
  används för att få någons uppmärksamhet

ursäkta /ˈɵʂəktˌa/ (v)
gabh mo leithscéal
  förlåta

urtida /ˈɵtiːdˌa/ (adj)
cianaosta
  som hör till en tid före, eller i början av, historisk tid; som rör tidpunkter före forntiden

uruguayan /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːan/ (n, ut)
Uraguach
  invånare i Uruguay eller som har uruguayansk härkomst

uruguayansk /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːansk/ (adj)
Uraguach
  som rör Uruguay, dess folk, kultur eller geografi

urusel /ˈʉrʉsəl/ (adj)
uafásach
  mycket usel

uruselt /ˈʉrʉsˌɛlt/ (adv)
go diail
  avledning till adjektivet urusel

urval /ˈɵrval/ (n, neut)
rogha
  det att välja ut (utvälja)
  grupp objekt som valts ut ur en större samling

urverk /ˈɵrvərk/ (n, neut)
oibriú cloig

uråldrig /ˈʉroːldrˌɪɡ/ (adj)
ársa
  mycket gammal, som har mycket hög ålder, som funnits med sedan urminnes tider

usch /ˈɵʃ/ (interjection)
uch

usling /ˈɵslɪŋ/ (n, ut)
acaointeach
  person med bristfällig moral

usurpation /ˌʉsɵrpasxˈuːn/ (n, ut)
anlathas
  det att usurpera

usurpator /ˈʉsɵrpˌatɔr/ (n, ut)
anlaith

usurpera /ˈʉsɵrpərˌa/ (v)
forghabh

ut /ˈʉt/ (postposition)
as

ut och in /ˈʉt ɔk ˈɪn/ (adj)
taobh istigh amuigh

utan /ˈʉtan/ (conjunction)
ach

utan /ˈʉtan/ (preposition)
gan

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (adv)
taobh amuigh de

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (preposition)
taobh amuigh de
  på utsidan av, på andra sidan
  från, bortanför, bortom, på avstånd från; även bildligt att inte ingå i något

utarmning /ˈʉtarmnˌɪŋ/ (n, ut)
laghdú
  det att utarma

utbilda /ˈʉtbɪldˌa/ (v)
oil
  (transitivt) ge någon eller några en utbildning; ge någon eller några kunskaper inom något ämne

utbildning /ˈʉtbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
oideachas

utbredd /ˈʉtbrəd/ (adj)
go forleathan
  ; som spridits på många håll

utbyte /ˈʉtbyːtə/ (n, neut)
malairt
  det att växla något mot något annat; växling
fill
  något som det går att tillgodogöra sig på; avkastning

utdata /ˈɵtdɑːtˌa/ (n, ut)
aschur
  data som kommer ut efter att ha bearbetats i en process eller algoritm

utdrag /ˈɵtdraɡ/ (n, neut)
bain
  (citerad) del (av en text, ett register etc.)

utdöende /ˈɵtdøːˌɛndə/ (n, neut)
díothú
  händelse att något (oftast en art inom biologisk systematik eller ett språk) slutgiltigt försvinner (genom att den sista individen dör eller slutar använda språket ifråga)

ute /ˈʉtə/ (adv)
amach
  utanför något; utomhus

uteliggare /ˈʉtəlˌɪɡarə/ (n, ut)
fear siúil
  hemlös person; person som regelbundet övernattar utomhus

utesluta /ˈʉtəslˌʉta/ (v)
ruaig
  frånta någon ett medlemskap, förbjuda någon från att vara med eller delta

utestänga /ˈʉtəstˌɛŋa/ (v)
coisc
  hindra eller förbjuda tillträde (till en viss plats)

utfall /ˈʉtfal/ (n, neut)
iarmhairt
  resultat (av ett försök)

utfalla /ˈʉtfalˌa/ (v)
éirigh
  visa sig vara, resultera, bli
urscaoil
  mynna, rinna ut

utflykt /ˈʉtflykt/ (n, ut)
cor coise a thabhairt
  kortare resa från någon utgångspunkt (t.ex. hemmet), ofta med medhavd matsäck, ofta under en (del av en) dag och ofta med natur eller park som mål

utfodra /ˈʉtfɔdrˌa/ (v)
beathaigh

utformning /ʉtfˈɔrmnɪŋ/ (n, ut)
dearadh
  sätt på vilket något har utformats; utseende

utforska /ˈʉtfɔʂkˌa/ (v)
iniúch
  noggrant undersöka, ofta gällande geografiska platser

utfärda /ˈʉtfɛːrdˌa/ (v)
eisigh

utför /ˈʉtføːr/ (preposition)
suas
  nedåt

utföra /ˈʉtføːrˌa/ (v)
an
  göra (något)
easpórtáil
  föra ut (varor) ur landet

utförande /ˈʉtføːrˌandə/ (n, neut)
bású
  sätt att utföra något

utge /ˈʉtjə/ (v)
foilsigh
  publicera, offentliggöra, ge ut på förlag
cuir in eagar
  samla, sammanställa, jämföra, redigera och kommentera olika varianter, innan resultatet (trycks och) publiceras

utgift /ˈʉtjɪft/ (n, ut)
costas
  "kostnad" vid ett köptillfälle; den penningmängd en person eller organisation betalar för en produkt

utgrävning /ˈʉtɡrəvnˌɪŋ/ (n, ut)
bain
  teknik inom arkeologi, paleontologi, rättsantropologi och geologi som syftar till att systematiskt frilägga, gå igenom och katalogföra lämningar från forna tider

utgång /ˈʉtɡɔŋ/ (n, ut)
bealach amach
  öppning, passage e.dyl. som leder ut ur något

utgångspunkt /ˈʉtɡɔŋspɵŋkt/ (n, ut)
tús

utgåva /ˈʉtɡoːvˌa/ (n, ut)
atheagrú

utgöra /ˈʉtjøːrˌa/ (v)
tá
  vara (en del av); stå för (andel)

uthus /ˈɵthʉs/ (n)
sil
  mindre, fristående byggnad, oftast oinredd och ouppvärmd, som ligger i anslutning till bostadshus men används i ett annat syfte, såsom förråd, vedbod, garage, eller dylikt

uthärda /ˈɵthɛːrdˌa/ (v)
iompair
  orka utsättas för något mycket jobbigt eller plågsamt

uthärdlig /ˈɵthɛːrdlˌɪɡ/ (adj)
sofhulaingthe
  som går att uthärda

uthållig /ˈɵthɔlˌɪɡ/ (adj)
buanfasach
  som kan utföra en mentalt eller fysiskt krävande aktivitet en längre tid utan att bli trött eller behöva ge upp

uthållighet /ˈɵthɔlˌɪɡheːt/ (n, ut)
acmhainn

utilitarism /ˈʉtiːlˌiːtarˌɪsm/ (n, ut)
fóntachas
  en teori inom normativ etik som föreskriver att den rätta handlingen är den som maximerar nyttan, det vill säga den som maximerar utfallet av lycka och minimerar utfallet av lidande för flest antal individer

utkant /ˈɵtkant/ (n, ut)
ciumhais
  ytterområde; delområde beläget långt från centrum och längs med den yttersta delen (av området)

utkast /ˈɵtkast/ (n, neut)
dréacht
  halvfärdigt dokument, plan eller dylikt

utkastare /ˈɵtkastˌarə/ (n, ut)
doirseoir slándála
  dörrvakt med befogenhet att kasta ut olämpliga gäster
geargáil
  avlopp (pip) för regnvatten; i änden av eller i stället för stuprör

utkomma /ˈɵtkɔmˌa/ (v)
taibhsigh
  publiceras

utland /ˈʉtland/ (n, neut)
faigh
  (mest i bestämd form eller i sammansättningar) alla andra länder utanför hemlandet

utlova /ʉtlˈoːva/ (v)
gealltanas
  ger löfte om att ge/erbjuda/införa

utländsk /ˈʉtləndsk/ (adj)
eachtrach

utlänning /ˈʉtlənˌɪŋ/ (n, ut)
allúrach, coimhthíoch

utlösa /ˈʉtløːsˌa/ (v)
réasún
  göra så att något (ofta plötsligt eller häftigt) inträffar eller börjar ske

utmana /ˈɵtmanˌa/ (v)
tabhair dúshlán
  förklara sig villig att strida med någon (om något); förklara sig villig att (t.ex. i en tävling) jämföra ens egen skicklighet mot skickligheten hos en annan part; uppmana någon att tävla
  utsätta sig för svårigheter (som man troligtvis kan övervinna) i syfte att bli bättre, lära sig e.dyl.
  /medvetet/ genom handling trotsa en annan (ofta starkare) part (med risk för negativa konsekvenser för egen del)

utmanare /ˈɵtmanˌarə/ (n, ut)
agóideoir
  person som utmanar någon

utmaning /ˈɵtmanˌɪŋ/ (n, ut)
dúshlán
  något som utmanar, något som behöver ansenlig ansträngning /men som ändå attraherar/

utmatta /ˈɵtmatːˌa/ (v)
traoch
  göra alldeles matt, trött, tömma på krafter

utmattad /ˈɵtmatːˌad/ (adj)
tuirseach traochta

utmattning /ˈɵtmatnˌɪŋ/ (n, ut)
tuirse
  tillstånd av stor orkeslöshet efter en stor ansträngning

utmärkelse /ˈʉtmərkˌɛlsə/ (n, ut)
gradam
  hedersbevisning

utmärkt /ˈʉtmərkt/ (adj)
ar fheabhas
  mycket bra

utnyttja /ˈʉtnytjˌa/ (v)
tarcaisne
  på ett mer eller mindre hänsynslöst sätt själviskt använda sig av sin överlägsenhet i något avseende gentemot någon annan till nackdel för denne, orättmätigt dra fördel av

utom /ˈʉtɔm/ (preposition)
ach amháin go
  på andra sidan av, utanför gränsen för, ej inom

utomhus /ˈʉtɔmhˌʉs/ (adv)
faoin aer

utomjording /ˈʉtɔmjˌuːrdɪŋ/ (n, ut)
eachtardhomhandach
  livsform (organism) från annan plats än jorden

utomjordisk /ˈʉtɔmjˌuːrdɪsk/ (adj)
coimhthíoch
  som inte är av jordiskt ursprung; som inte kommer från jorden

utomlands /ˈʉtɔmlˌands/ (adv)
thar lear
  i ett annat land än ens hemland, utanför avsett land

utomordentlig /ˈʉtuːmˌoːrdəntlˌɪɡ/ (adj)
urghnách

utopi /ˈʉtuːpˌiː/ (n, ut)
útóipe

utopisk /ˈʉtuːpˌɪsk/ (adj)
útóipeach
  inbillad, som utgör en utopi

utpeka /ˈɵtpəkˌa/ (v)
tabhair dúshlán
  ange en person som ansvarig för viss handling

utpost /ˈɵtpɔst/ (n, ut)
urphost

utpressning /ˈɵtprəsnˌɪŋ/ (n, ut)
dúbhál
  framtvingande genom ett (mindre omedelbart) hot

utpräglad /ˈɵtprəɡlˌɑːd/ (adj)
tipiciúil
  som är ett typiskt exempel av något

utral /ˈʉtral/ (adj)
coimín
  som avser utrum

utredning /ˈʉtreːdnˌɪŋ/ (n, ut)
fiosrúchán
  undersökning för att få klarhet i någon sak; ett projekt som syftar till att sammanställa information kring en fråga

utrikespolitik /ˈʉtriːkˌɛspuːlˌiːtiːk/ (n, ut)
polasaí eachtrach
  politik för en stats förbindelser gentemot andra stater, även kallat diplomati och utrikes ärenden

utropstecken /ˈʉtrɔpstˌɛkːən/ (n, neut)
comhartha uaillbhreasa

utrota /ˈʉtruːtˌa/ (v)
múch
  tillintetgöra, förgöra; döda eller på annat sätt få bort var och en av något

utrotning /ˈʉtrɔtnˌɪŋ/ (n, ut)
díothú

utrum /ˈʉtrɵːm/ (n)
coimín
  en av klasserna för grammatiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset utrum

utrustning /ˈʉtrɵstnˌɪŋ/ (n, ut)
acmhainn
  det att utrusta (någon med något för en verksamhet)
  artiklar och/eller kläder avsedda för ett syfte

utrymma /ˈʉtrymˌa/ (v)
folmhaigh
  tömma lokal eller område på människor, saker eller djur

utrymme /ˈʉtrymə/ (n, neut)
spás
  område som tas upp eller som är ämnat att tas upp av en person eller ett föremål

uträtta sina behov /ˈʉtrətːˌa sˌiːna bəhˈuːv/ (v)
fuascail

utsatthet /ˈʉtsathˌeːt/ (n, ut)
nochtadh
  det att vara utsatt

utse /ˈʉtsə/ (v)
ainm

utseende /ˈʉtsəˌɛndə/ (n, neut)
aithnid

utskott /ˈʉtskɔt/ (n, neut)
coiste
  del av organisation med särskild uppgift

utskriftsvänlig /ˈʉtskrɪftsvˌɛnlɪɡ/ (adj)
mór le

utslag /ˈʉtslɑːɡ/ (n, neut)
ainchríonna
  mindre (fläckvis) inflammation på huden

utsläpp /ˈʉtsləp/ (n, neut)
astaíocht
  gas, vätska eller partiklar som en maskin, fabrik eller industri avger och som har en dålig påverkan på natur eller klimat

utsmycka /ˈʉtsmykːˌa/ (v)
maisigh
  förse med särskilt mindre dekorationer och prydnader

utspel /ˈʉtspeːl/ (n, neut)
bog
  första kortet
luaidhe
  oväntat förfaringssätt

utsträckning /ˈʉtstrəknˌɪŋ/ (n, ut)
ionsaigh

utställning /ˈʉtstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
taispeántas

utstå /ˈʉtstoː/ (v)
iompair
  uthärda, genomlida, tåla, utsättas för, tvingas att stå ut med

utstött /ʉtstˈœt/ (adj)
díbeartach
  som har stötts ut

utstött /ʉtstˈœt/ (n)
díbeartach
  utstött person

utsugning /ˈʉtsɵŋnˌɪŋ/ (n, ut)
dúshaothrú
  det att suga ut (utsuga)

utsvulten /ˈʉtsvɵltən/ (adj)
gannchothaithe
  som av svält blivit undernärd och utmärglad

utsätta /ˈʉtsətːˌa/ (v)
cuir faoi
  få någon eller något att drabbas av en särskild behandling, ofta obehaglig eller oönskad

utsökt /ʉtsˈœkt/ (adj)
blasta
  mycket bra; som smakar mycket gott, delikat

uttag /ˈɵtːɑːɡ/ (n, neut)
soicéad
  hål eller urgröpning där elektrisk stickkontakt kan anslutas

uttagsautomat /ˈɵtːɑːɡsˌaʉtˌuːmɑːt/ (n, ut)
meaisín bainc
  automat där man kan hämta ut pengar från ett bankkonto

uttal /ɵtːˈɑːl/ (n, neut)
fuaimniú

uttala /ˈɵtːalˌa/ (v)
fuaimnigh
  producera ett ljud av ett ord vid muntlig kommunikation (vanl.) mellan människor, särskilt med avseende på hur pass korrekt ljudet anses
  göra ett formellt yttrande; formellt ange sin ståndpunkt i någon fråga

uttalande /ˈɵtːalˌandə/ (n, neut)
ráisteas cuntais

utter /ˈɵtːər/ (n, ut)
cú dobhráin, madra uisce
  en art (Lutra lutra) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten utter

uttryck /ˈɵtryk/ (n, neut)
nath cainte
  ett ord eller flera semantiskt kopplade ord som ofta förekommer i en viss följd, t ex en fras, ett idiom, ett ordspråk

uttrycka /ˈɵtrykːˌa/ (v)
cuir in iúl
  ge uttryck för; framställa utåt en tanke e.dyl. i en yttre (vanligtvis språklig) form; yttra
abairtín
  uttala eller formulera sig på ett visst sätt i ord

utträda /ˈɵtrɛːdˌa/ (v)
dealaigh
  lämna, gå ut (+ ur)

utvandring /ˈʉtvandrˌɪŋ/ (n, ut)
imirce
  det att utvandra

utveckling /ˈʉtvəklˌɪŋ/ (n, ut)
forás
  det att vetenskapliga, tekniska, filosofiska och/eller samhällsrelaterade kunskaper och färdigheter förbättras
  det att en enskild produkt skapas och sedan förbättras

utvidgning /ˈʉtvɪdŋnˌɪŋ/ (n, ut)
borrúlacht

utvinna /ˈʉtvɪnˌa/ (v)
bain
  extrahera (något värdefullt ämne) ur mindre värdefull råvara

utvisa /ˈʉtviːsˌa/ (v)
ruaig
  inte låta någon vara kvar i ett land; tvinga någon ut ur landet
clár
  bevisa, visa

utvisning /ˈʉtviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
pionós
  beslut att avlägsna en spelare för resterande delen av matchen utan möjlighet att få spela igen

utvisningsbås /ˈʉtviːsnˌɪŋsboːs/ (n, neut)
loca pionóis
  bänk (bås) för utvisade spelare (i hockey)

utväg /ˈʉtvɛːɡ/ (n, ut)
fuascailt
  sätt, på vilket man kan undvika en viss oönskvärd situation eller lösa ett problem
slí amach
  väg via vilken man kan komma ut

utvälja /ˈʉtvəljˌa/ (v)
togh
  välja något ur en samling, välja ut, göra urval

utvärdera /ˈʉtvɛːrdˌeːra/ (v)
luacháil

utväxla /ˈʉtvəkslˌa/ (v)
malairt
  byta ett mot ett annat

utåtriktad /ˈʉtoːtrˌɪktad/ (adj)
eisdíritheach
  (om person/lighet/) som trivs med att ta och ofta tar kontakt med andra människor och inte är rädd för att synas och ta initiativ

utöva /ˈʉtøːvˌa/ (v)
cuir i bhfeidhm

utövare /ˈʉtøːvˌarə/ (n, ut)
lúthchleasaí
  person som utövar något

utövning /ʉtˈœvnɪŋ/ (n, ut)
aclaigh
  det att utöva (ett yrke, en rättighet, en förmåga)

uzbekiska /ˈɵsbəkˌɪska/ (n, ut)
Úisbéicis
  språk som talas i Uzbekistan

va /vˈa/ (interjection)
cad

vaccin /vaksˈiːn/ (n, neut)
vacsaín
  försvagat smittämne som (genom antikroppbildning) ger skydd eller ökad motståndskraft mot ett visst smittämne

vaccination /vˌaksɪnasxˈuːn/ (n, ut)
vacsaíniú

vaccinera /vaksˈiːneːrˌa/ (v)
vacsaín
  inympa vaccin

vacker /vˈakːər/ (adj)
breá
  som en betraktare finner estetiskt tilltalande

vackla /vˈakla/ (v)
tuisligh
  vara på väg att tappa balansen (och ta extrasteg för att få tillbaka full balans)

vad /vˈɑːd/ (pronoun)
cad, céard
  vilken sak (konkret eller abstrakt) eller händelse

vadställe /vˈadstələ/ (n, neut)
áth

vag /vˈɑːɡ/ (adj)
tonn
  diffus; svår att urskilja

vagel /vˈɑːɡəl/ (n, ut)
sleamhnán
  inflammation av en körtel i ögonlocken

vagga /vˈaɡa/ (n, ut)
cliabhán
  säng för spädbarn som kan sättas i gungning

vaggvisa /vˈaɡviːsˌa/ (n, ut)
suantraí

vagina /vˈɑːɡiːnˌa/ (n, ut)
faighin
  (exemplar av) det muskulära rör som förbinder den superiort belägna livmodern (via livmoderhalsen) med utsidan av kroppen via vaginalöppningen i vulva

vagn /vˈaŋn/ (n, ut)
carráiste
  transportmedel på hjul som saknar framdrivning och alltså ej rör sig med egen kraft (utom exempelvis motorvagn som är utrustad med framdrivningsanordning)

vaka /vˈɑːka/ (n, ut)
faire
  natt målmedvetet tillbringad utan sömn i syfte att hålla koll på någonting istället

vaka /vˈɑːka/ (v)
faire

vaken /vˈɑːkən/ (adj)
i do dhúiseacht
  inte sovande

vakna /vˈakna/ (v)
dúisigh

vaksam /vˈaksam/ (adj)
airdeallach
  som bevakar omgivningen, på sin vakt

vakt /vˈakt/ (n, ut)
garda
  person (eller föremål) som vaktar /något/

vakta /vˈakta/ (v)
ar

vaktel /vˈaktəl/ (n, ut)
gearg
  en art (Coturnix coturnix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten vaktel
  individ i ett flertal släkten inom familjerna fälthöns och tofsvaktlar

vaktmästare /vˈaktməstˌarə/ (n, ut)
doirseoir

vakuum /vˈɑːkʉˌʉm/ (n, neut)
folús

val /vˈɑːl/ (n)
toghchán
  det att utse någon till en post, process där röstberättigade personer tillsammans låter någon/några få ett förtroendeuppdrag

valack /vˈɑːlak/ (n, ut)
gearrán

valens /vˈɑːləns/ (n, ut)
fiús
  antalet bindningar en atom kan ha med andra atomer
  antalet argument ett verb kan ha

valenselektron /vˌɑːlənsˈɛləktrˌuːn/ (n, ut)
fiúsleictreon
  elektron i en atoms yttersta elektronskal (i en enkel atommodell)

valhaj /vˈalhaj/ (n, ut)
míolsiorc
  en art (Rhincodon typus) inom broskfiskfamiljen valhajar (Carcharhinidae); individ av arten valhaj

valid /vˈalɪd/ (adj)
bailí
  giltig, godtagbar, gällande

validera /vˈalɪdˌeːra/ (v)
bailíochtaigh

valka /vˈalka/ (v)
iomlán
  göra (tyg) tät och fast genom att knåda

valkampanj /vˈalkampˌanj/ (n, ut)
feachtas
  valrörelse; kampanj i syfte att i ett (politiskt) val få röstberättigade att rösta för en viss person eller ett visst politiskt parti

vall /vˈal/ (n, ut)
cabhsa
  lång upphöjning på marken (av till exempel jord, snö eller sten), ofta skapad av människor till skydd, eller om något med liknande form
balla
  abstrakt hinder
féarach
  åker som är besådd med vallväxter till bete för djur eller till slåtter

valla /vˈala/ (v)
tréad
  ta hand om, och förflytta, en flock av djur

vallgrav /vˈalɡrav/ (n, ut)
díog
  bred, ofta vattenfylld, markfördjupning, som omger murarna till en befäst byggnad eller anläggning

vallmo /vˈalmuː/ (n, ut)
poipín
  släkte (Papaver) av vanligen röda blommor som bildar stora frökapslar; individ av denna art

vallokal /vˈalʊkˌal/ (n, ut)
stáisiún vótála
  någon av de offentliga platser, vid vilka röstningen till ett val utförs

vallon /vˈalɔn/ (n, ut)
Vallúnach

vallonsk /vˈalɔnsk/ (adj)
Vallúinis

vallonska /vˈalɔnskˌa/ (n, ut)
Vallúnais
  ett romanskt språk (enligt vissa fransk dialekt) som talas företrädesvis i södra Belgien
  franskspråkig kvinna från regionen Vallonien i Belgien

valnöt /vˈalnøːt/ (n, ut)
gallchnó
  trädets frukt tillika kärna

valp /vˈalp/ (n, ut)
coileáinín
  unge till hundaktiga djur (t.ex. hund, varg, räv)

valross /vˈalrɔs/ (n, ut)
rosualt

valrörelse /vˈalrøːrˌɛlsə/ (n, ut)
feachtas
  samlat om kampanjer och annan verksamhet inriktad på att få röster i ett kommande val, både om enskilda partiers verksamhet och i allmänhet

vals /vˈals/ (n, ut)
válsa
  sorts musikstil i tretakt med betoning på första taktdelen
  en sorts pardans i tretakt
ainbhfíor
  osann historia; lögn

valsa /vˈalsa/ (v)
válsáil
  dansa vals

valthornssnäcka /vˈalthuːrnsnˌɛkːa/ (n, ut)
cuachma
  ett blötdjur (Buccinum undatum) i familjen valthornssnäckor (Buccinidae); individ av denna art

valuta /vˈɑːlʉtˌa/ (n, ut)
airgead
  pengar, betalningsmedel som gäller i ett eller flera länder

valv /vˈalv/ (n, neut)
trácht

valör /vˈɑːløːr/ (n, ut)
uaibhreach
  värde som rangordnar kort i en kortlek, en av de två egenskaper ett kort har

vamp /vˈamp/ (n, ut)
buimpéis

vampyr /vˈampyːr/ (n, ut)
vaimpír
  mytologisk varelse, med övernaturliga krafter och förmågor, som måste dricka människoblod för att överleva

vana /vˈɑːna/ (n, ut)
cleachtadh
  handling som utförs regelbundet, i vissa fall nästan rituellt

vanadin /vˌɑːnadˈiːn/ (n, neut)
vanaidiam

vandalism /vˈandalˌɪsm/ (n, ut)
loitiméireacht
  ödeläggelse utan mening; förstörelselusta

vandel /vˈandəl/ (n, ut)
béasa
  livsstil, sätt att leva

vandra /vˈandra/ (v)
siúil
  gå till fots

vandrare /vˈandrarə/ (n, ut)
rianaí
  person som vandrar, ofta eller tillfälligt

vandrarhem /vˈandrarhˌɛm/ (n, neut)
brú óige

vandringsgräshoppa /vˈandrɪŋsɡrˌɛshɔpˌa/ (n, ut)
lócaiste
  någon av flertalet arter gräshoppor i familjen markgräshoppor med tendensen att uppträda i massiva svärmar

vandringstrast /vˈandrɪŋstrˌast/ (n, ut)
smólach imirce

vanemässig /vˈɑːnəmˌɛsɪɡ/ (adj)
gréasach
  vars orsak är en vana (snarare än ett medvetet beslut); ibland negativ bibetydelse (uttrycker kritik att något sker alltför ofta)
  som gör något av vana; ibland negativ bibetydelse

vanföreställning /vˈanføːrˌɛstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
seachrán
  (psykologi) kronisk felaktig föreställning hos patient

vanilj /vˈɑːnɪlj/ (n, ut)
fanaile
  smak av kryddan vanillin som utvinns från orkidéer ur släktet Vanilla

vanka /vˈaŋka/ (v)
meallac
  gå långsamt

vanlig /vˈɑːnlɪɡ/ (adj)
coiteann
  som ofta förekommer eller ofta kan observeras
  (del av namnet på den) mest förekommande arten av ett släkte
iondúil
  normal, som inte skiljer sig från det brukliga/det typiska

vanligen /vˈɑːnlɪɡˌɛn/ (adv)
de ghnáth
  i de flesta fall; i enlighet med vad som räknas som normalt; merendels

vanligtvis /vˈɑːnlɪktvˌiːs/ (adv)
go hiondúil
  i alla eller åtminstone de flesta (vanliga eller "normala", enligt någon mening) fall

vanmakt /vˈanmakt/ (n, ut)
easpa cumhachta

vansinne /vˈansɪnə/ (n, neut)
buile
  oförnuft, vanvett

vanskapt /vˈanskɑːpt/ (adj)
anchruthach
  missbildad, som är född med lyte

vansklig /vˈansklɪɡ/ (adj)
ciotach

vanställa /vˈanstəlˌa/ (v)
ainimhigh

vant /vˈant/ (n, neut)
scriúta
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast i sidled, vanligen snett bakifrån

vante /vˈɑːntə/ (n, ut)
lámhainn
  klädesplagg som bärs på händerna

vantro /vˈantruː/ (n, ut)
ainchreideamh
  otro, det att inte tro på någon eller något (särskilt om brist på religiös tro).

vapen /vˈɑːpən/ (n, neut)
arm
  redskap främst avsett att skada eller döda vid jakt eller i krig
armas
  släkt-, stats- eller landsmärke som pryder sköldar eller flaggor

vapensköld /vˌɑːpənsxˈœld/ (n, ut)
armas
  märke (kännetecken) för adlig släkt, stad, provins eller liknande

vapenstillestånd /vˈɑːpənstˌɪləstˌoːnd/ (n, neut)
sos cogaidh
  formell överenskommelse mellan stridande parter om att upphöra krigföring, inför en förestående fredsförhandling

vapenvila /vˈɑːpənvˌiːla/ (n, ut)
sos cogaidh
  överenskommelse mellan stridande parter om att (åtminstone temporärt och lokalt men utan förestående fredsförhandling) avbryta krigföring

var /vˈɑːr/ (adv)
cá
  på vilken plats

var /vˈɑːr/ (n)
angadh
  gulaktig kroppsvätska formad av utsöndring, bestående av vita blodceller, död hud, och mikroorganismer
clúdach piliúir
  överdrag för kudde

var /vˈɑːr/ (pronoun)
gach
  varje, varenda

vara /vˈɑːra/ (v)
bí
  ett ord som tillskriver subjektet en identitet eller egenskap
  för att tillsammans med perfektparticip bilda passiv verbform
  uppta plats i rummet eller tiden; befinna sig
  existera, finnas

vara i brallan /vˈɑːra iː brˈalan/ (v)
adharcach
  vara sexuellt upphetsad

varaktig /vˈɑːraktˌɪɡ/ (adj)
buanfasach
  som varar länge; som länge fortsätter existera med bibehållen kvalitet

varan /vˈɑːran/ (n, ut)
laghairt mhonatóra
  ödla tillhörande familjen Varanidae

varandra /vˈarandrˌa/ (pronoun)
a chéile
  var och en av de andra; signalerar att satsens två (eller fler) subjekt också är satsens direkta objekt

varannan /vˈɑːrannˌan/ (pronoun)
gach dara
  en av två, 50&nbsp;%; ofta sorterat så att två likadana aldrig följer på varandra

varbygel /vˈarbyːɡəl/ (n, ut)
garda truicir
  skydd över avtryckaren på ett gevär eller motsvarande

varda /vˈɑːrda/ (v)
éirigh
  bli; i framtiden komma att vara något

vardag /vˈɑːrdɑːɡ/ (n, ut)
lá den tseachtain
  veckodag de flesta arbetar, generellt sett en (helgfri) dag mellan måndag och fredag, och juridiskt sett även lördag (även om lördagar numera oftast räknas som helgdagar)

vardaglig /vˈɑːrdɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
gnáth-

vardagsrum /vˈɑːrdɑːɡsrˌɵːm/ (n, neut)
seomra suí
  stort rum i en bostad avsett för mediauppspelning, umgänge eller annan besläktad syssla

vare sig /vˌɑːrɛ sˈɛj/ (conjunction)
an
  det spelar ingen roll om något (eller något annat)

varelse /vˈarəlsə/ (n, ut)
créatúr
  levande ting, ofta mytomspunnet

varenda /vˈarəndˌa/ (pronoun)
gach

varför /vˈarføːr/ (adv)
cad chuige

varg /vˈarj/ (n, ut)
faolchú
  ulv, gråvarg – en art (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten varg (gäller inte den domesticerade underarten hund, Canis lupus familiaris)

varginna /vˈarjɪnˌa/ (n, ut)
mac tíre baineann
  hona av däggdjursarten varg (Canis lupus)

variabel stjärna /vˈariːˌabəl sxˈɛrna/ (n)
réalta athraitheach
  stjärna vars ljusstyrka varierar över tiden

variant /vˈariːˌant/ (n, ut)
sórt
  objekt med snarlika men något modifierade egenskaper jämfört med ett annat objekt

varje /vˈarjə/ (pronoun)
gach
  varenda, var, alla, 100&nbsp;% av

varken /vˈarkən/ (conjunction)
ceachtar
  syftar på att något inte gäller för den ena och heller inte för den andra av två möjligheter eller fler; å ena sidan inte något (och inte heller något annat); inte vare sig något (eller något annat)

varm /vˈarm/ (adj)
te

varm choklad /vˈarm ʃˈɔklad/ (n)
seacláid the
  varm dryck med chokladsmak, vanligen baserad på vatten eller mjölk, ofta serverad med t.ex. vispgrädde

varmvattenberedare /vˈarmvatːˌɛnbərədˌarə/ (n, ut)
téitheoir uisce
  anordning som värmer upp vatten

varna /vˈɑːrna/ (v)
fainic a chur ar
  upplysa om att något farligt finns i närheten eller att något negativt /med större sannolikhet än vanligt/ kan inträffa

varning /vˈɑːrnɪŋ/ (n, ut)
fógra
  meddelande eller annan bit information som upplyser om att något negativt /med större sannolikhet än normalt/ kan komma att inträffa /vid visst beteende eller vid utförande av viss aktivitet/ eller om att något farligt finns i närheten

varpå /vˈarpoː/ (adv)
ansin
  på vilken, på vilket eller på vilka

vars /vˈaʂ/ (pronoun)
a
  indikerar tillhörighet till det senast nämnda substantivet eller pronomenet; genitiv av som

varsam /vˈaʂam/ (adj)
mín

varsebli /vˈaʂəblˌiː/ (v)
airigh
  bli medveten om någon/något genom sinnena (särskilt synsinnet); komma till insikt om; få syn på

varsel /vˈaʂəl/ (n, neut)
fógra
  (arbetsmarknadspolitik) en veckas förhandsbesked om stridsåtgärd i arbetsmarknadskonflikt

varsin /vaʂˈiːn/ (pronoun)
gach
  distributivt pronomen; en var, en till varje person

varsågod /vˈaʂoːɡˌuːd/ (interjection)
le do thoil
  uppmaning till en person att ta för sig
go ndéana sé maith duit
  svar på tack

vart /vˈɑːt/ (adv)
cá
  mot eller till vilken plats

varuhus /vˈɑːrʉhˌʉs/ (n, neut)
siopa ilrannach
  försäljningsställe med stor säljyta

varulv /vˈɑːrɵlv/ (n, ut)
conriocht

varv /vˈarv/ (n, neut)
longchlós
  anläggning för produktion och reparation av båtar och skepp
ucht
  sträcka vars slutpunkt är densamma som dess startpunkt
varbh
  lager av varvig lera

vas /vˈas/ (n, ut)
bláthchuach
  behållare som kan fyllas med vatten för att plockade växter skall leva en längre tid

vasall /vˈɑːsal/ (n, ut)
seirbhíseach

vasallstat /vˈɑːsalstˌat/ (n, ut)
fostát
  stat som är underordnad en annan

vasektomi /vˈɑːsəktˌuːmiː/ (n, ut)
vaiseachtóime
  kirurgisk sterilisering av män där sädesledare skärs av

vask /vˈask/ (n)
doirteal
  en balja som sitter fast i köksdiskbänken med syfte att fungera som ett avlopp för spillvatten

vass /vˈas/ (adj)
aichear
  som har en kant avsmalnande till en linje och därav förmågan att skära igenom material
  som har en spets avsmalnande till en punkt och därav förmågan att sticka

vass /vˈas/ (n, ut)
biorrach
  område där det växer sådant högt gräs oftast i sjö, hav eller i närheten av vatten

vassla /vˈasla/ (n, ut)
meadhg

vasspipa /vˈaspiːpˌa/ (n, ut)
biorrach

vatikansk /vˌɑːtiːkˈɑːnsk/ (adj)
Vatacáine
  som avser Vatikanstaten

vatten /vˈatːən/ (n, neut)
uisce, dobhar
  en färg-, lukt- och smaklös vätska; kemisk förening mellan väte och syre, bestående av två väte- och en syreatom (H₂O), diväteoxid

vattenbrist /vˈatːənbrˌɪst/ (n, ut)
dobhar

vattenbuffel /vˈatːənbˌɵfəl/ (n, ut)
buabhall uisce
  en art (Bubalus arnee) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten vattenbuffel

vattenfall /vˈatːənfˌal/ (n, neut)
eas
  plats där flytande vatten från ett vattendrag forsar nedför ett stup

vattenhöjd /vˌatːənhˈœjd/ (n, ut)
leibhéal uisce
  vattnets höjd

vattenklosett /vˈatːəŋklˌuːsət/ (n, ut)
WC
  klosett ansluten till vatten, toalett

vattenkraft /vˈatːəŋkrˌaft/ (n, ut)
hidreachumhacht

vattenkran /vˈatːəŋkrˌan/ (n, ut)
sconna
  anordning med vred eller spak på rör som kan reglera och stänga vattenflödet

vattenkrasse /vˈatːəŋkrˌasə/ (n, ut)
biolar
  kryddig ört (Nasturtium officinale)

vattenmelon /vˈatːənməlˌɔn/ (n, ut)
mealbhacán uisce

vattennivå /vˈatːənˌiːvoː/ (n, ut)
leibhéal uisce
  vattnets nivå

vattenpass /vˈatːənpˌas/ (n, neut)
leibhéal biotáille
  instrument som med hjälp av en gasblåsa (eller en droppe olja) visar när en yta är exakt vågrät (eller exakt lodrät)

vattenpipa /vˈatːənpˌiːpa/ (n, ut)
píopa uisce
  ett slags rökdon som framför allt används för att röka smaksatt tobak där röken filtreras och kyls genom att passera en vattenbehållare

vattenpistol /vˈatːənpˌɪstuːl/ (n, ut)
ar

vattenpolo /vˈatːənpˌuːluː/ (n, ut)
póló uisce
  en sorts bollspel i vatten

vattenrör /vˈatːənrˌøːr/ (n, neut)
píopa uisce

vattensjuk /vˈatːənsxˌʉk/ (adj)
báite
  som innehåller för mycket vatten

vattenskalle /vˈatːənskˌalə/ (n, ut)
hiodracafalas
  sjukligt tillstånd där cerebrospinalvätska ansamlas i hjärnventriklarna och trycker hjärnvävnaden mot kraniet

vattenslang /vˈatːənslˌaŋ/ (n, ut)
píobán
  slang avsedd för transport av flytande vatten

vattenspridare /vˈatːənsprˌiːdarə/ (n, ut)
aisréadóir

vattenstänk /vˈatːənstˌɛŋk/ (n, neut)
an

vattensvin /vˌatːənsvˈiːn/ (n, neut)
capabára
  en däggdjursart (Hydrochoerus hydrochaeris) inom familjen kapybaror (Hydrochaeridae); individ av denna art

vattentorn /vˈatːəntˌuːrn/ (n, neut)
túr uisce
  torn som bär en behållare för vatten som därifrån kan rinna ned till förbrukare

vattentät /vˈatːəntˌɛːt/ (adj)
uiscedhíonach
  som inte släpper igenom vatten
  som tål vatten

vattenyta /vˈatːənˌyːta/ (n, ut)
uachtar
  vattens yta mot omgivningen

vattenånga /vˈatːənˌɔŋa/ (n, ut)
gal uisce
  gasformigt vatten

vattkoppor /vˈatkɔpˌuːr/ (n, ut)
deilgneach
  en sjukdom som ger blåsor

vattna /vˈatna/ (v)
uiscigh
  hälla vatten på jorden intill växter och på detta vis förse växter med vatten

vax /vˈaks/ (n, neut)
céir
  vid rumstemperatur fast men mjukt och hydrofobt material oavsett kemisk struktur som kan användas vid smörjning, polering eller som bränsle

vaxkaka /vˈakskɑːkˌa/ (n, ut)
cíor mheala
  sammansatt hexagonalt segment av ett bisamhälle

ve /vˈeː/ (n)
aimléis
  elände, olycka

veck /vˈɛk/ (n, neut)
furca
  skarp böjningskant uppkommen genom vikning eller veckning

vecka /vˈɛkːa/ (n, ut)
seachtain
  en tidsenhet bestående av sju dagar

veckolig /vˈɛkːuːlˌɪɡ/ (adj)
nuachtán seachtainiúil
  som har samband med en vecka (i taget); som upprepas varje vecka

veckoligen /vˈɛkːuːlˌɪɡən/ (adv)
nuachtán seachtainiúil
  varje vecka
  en gång i veckan

veckopeng /vˈɛkːuːpˌɛŋ/ (n, ut)
airgead póca
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje vecka för t.ex. fritidsaktiviteter

veckoslut /vˈɛkːɔslˌʉt/ (n, neut)
deireadh seachtaine
  de sista dagarna i en vecka, oftast den tid i slutet av veckan då man själv, alternativt de flesta andra i samma land, är lediga från aktiviteter som arbete och skola

veckotidning /vˈɛkːuːtˌiːdnɪŋ/ (n, ut)
nuachtán seachtainiúil
  tidskrift som ges ut ungefär en gång per vecka

ved /vˈeːd/ (n, ut)
adhmad
  trästycken avsedda för förbränning
  förvedad växtvävnad; trä

vedartad /vˈeːdatˌad/ (adj)
adhmadach
  om växt som delvis är uppbyggd av ved, t ex träd, buskar, lianer, ris

vedergällning /vˈeːdərjˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
díoltas
  (av mottagaren ej uppskattad) hämnd, revansch, bestraffning (både som princip och enskild handling, därför även i plural)

vederkvicka /vˈeːdərkvˌɪkːa/ (v)
beoigh

vederkvickelse /vˈeːdərkvˌɪkːəlsə/ (n, ut)
aisghabháil

vedermöda /vˈeːdərmˌøːda/ (n, ut)
anró
  svår möda, besvär

vederstygglig /vˌeːdəʂtˈyːɡlɪɡ/ (adj)
déistineach
  avskyvärd, ryslig, vedervärdig, ful, hemsk

vedertagen /vˈeːdətˌɑːɡən/ (adj)
gnásúil
  i allmänt bruk; allmänt accepterat (om fakta, ej nödvändigtvis att de är korrekta)

vegan /vˈeːɡan/ (n, ut)
fíor-veigeatóir

vegetabilisk olja /vˈeːjətˌabiːlˌɪsk ˈɔlja/ (n)
ola phlandúil
  flytande fett eller fettsyror, framställt ur vegetabiliska produkter

vegetarian /vˈeːjətˌariːˌan/ (n, ut)
feoilséantóir, luibhiteoir
  person som livnär sig på vegetabilisk föda och oftast även mjölkprodukter och ägg

vegetarianism /vˈeːjətˌariːˌanɪsm/ (n, ut)
feoilséanadh
  övertygelse och princip att inte äta kött

vegetarisk /vˈeːjətˌarɪsk/ (adj)
feoilséantach

vejde /vˈɛjdə/ (n)
glaisin
  en art (Isatis tinctoria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten vejde

veke /vˈeːkə/ (n, ut)
buaiceas
  smal textilremsa eller grovt garn som antingen doppas i flytande bränsle eller är ingjutet i något brännbart material

vektor /vˈeːktɔr/ (n, ut)
veicteoir

vektorrum /vˈeːktɔrˌɵːm/ (n, neut)
spás veicteoireach

velociped /vˈeːluːsˌɪpəd/ (n, ut)
rothar
  cykel

velour /vˈeːluːˌʉr/ (n, ut)
veiliúr
  mjukt, sammetslent tyg

vem /vˈɛm/ (pronoun)
cé
  vilken person

vem som helst /vˈɛm sɔm hˈɛlst/ (pronoun)
aon duine

vemod /vˈeːmuːd/ (n, neut)
chumha
  stillsam känsla av att något känslomässigt (positivt) betydelsefullt är över och aldrig kommer tillbaka, eller en lätt sorgsen längtan efter någonting

vemodig /vˈeːmuːdˌɪɡ/ (adj)
brónach
  som rör eller framkallar känslan av vemod

ven /vˈeːn/ (n, ut)
féith
  blodkärl där blodet är på väg tillbaka till hjärtat

venetian /vˈeːnətˌiːan/ (n, ut)
Veinéiseach
  person från Venedig

venetiansk /vˈeːnətˌiːansk/ (adj)
Veinéiseach
  som rör Venedig eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

venezuelan /vˈeːnəsˌʉəlˌan/ (n, ut)
Veiniséalach
  invånare i Venezuela eller som har venezuelansk härkomst

venezuelansk /vˈeːnəsˌʉəlˌansk/ (adj)
Veiniséalach
  som rör Venezuela, dess folk, kultur eller geografi

ventil /vˈɛntiːl/ (n, ut)
comhla
  anordning som styr flöde av vätskor eller gaser i en ström som går genom t.ex. ett rör eller en ränna
  klaff som modifierar tonhöjden i blåsinstrument

ventilation /vˌɛntiːlasxˈuːn/ (n, ut)
aeráil
  transport och utbyte av luft i byggnad eller fordon

ventilera /vˈɛntiːlˌeːra/ (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch
  cirkulera luft genom exempelvis ett hus

ventrikel /vˈɛntriːkəl/ (n, ut)
goile
  magsäck

venusflugfälla /vˈeːnɵsflˌɵɡfəlˌa/ (n, ut)
cuilghaiste Véineas
  en köttätande växtart (Dionaea muscipula) inom familjen sileshårsväxter (Droseraceae); exemplar av denna växt

veranda /vˈeːrandˌa/ (n, ut)
vearanda

verb /vˈɛrb/ (n)
briathar
  ordklass för ord som förklarar vad man gör (en handling, ett skeende e.d.) med placering i tiden (genom böjningsformer)

verbal /vˈɛrbal/ (adj)
briathartha
  som rör verb

verbalsubstantiv /vˈɛrbalsˌɵbstantˌiːv/ (n, neut)
ainm briathartha
  substantiv bildat av ett verb

verk /vˈɛrk/ (n, neut)
saothar
  något som har skapats eller åstadkommits; konkret resultat av ett arbete
  artistisk skapelse inom litteratur, konst eller musik
deis
  (större eller komplicerad) anläggning där något tillverkas, bearbetas eller massproduceras
adhmad
  (mindre eller enklare) mekanisk apparat med en inneboende rörelse

verka /vˈɛrka/ (v)
taibhsigh
  göra intryck, förefalla
obair
  agera, handla, arbeta, utöva verksamhet
airnéis
  ha en verkan, göra verkan

verkan /vˈɛrkan/ (n, ut)
éifeacht
  resultat av en yttre kraft på ett förhållande; inflytande
gníomhaíocht
  integralen, med avseende på tiden, av differensen mellan kinetisk och potentiell energi
  en avbildning från en mängd till sig själv sådan att varje dylik avbildning kan betraktas som ett element i en grupp, där komposition av dylika avbildningar är associativ

verklig /vˈɛrklɪɡ/ (adj)
ceart
  förstärkningsord som för att betona sanningshalten (kompareras ej)

verkligen /vˈɛrklɪɡˌɛn/ (adv)
dáiríre

verklighet /vˈɛrklɪɡhˌeːt/ (n, ut)
nithiúlacht

verkningslös /vˈɛrknɪŋslˌøːs/ (adj)
ainéifeachtach
  utan verkan

verksam /vˈɛrksam/ (adj)
faoi bhláth
éifeachtach
  som har en verkan, som har effekt

verksamhet /vˈɛrksamhˌeːt/ (n, ut)
fuadar
  det att vara verksam, det att syssla med något

verkstad /vˈɛrkstad/ (n, ut)
ceardlann

verkställa /vˈɛrkstəlˌa/ (v)
cuir i bhfeidhm
  utföra, genomföra, sätta (en plan) i verket

verktyg /vˈɛrktyːɡ/ (n, neut)
uirlis

verktygslåda /vˈɛrktyːɡslˌoːda/ (n, ut)
bosca uirlisí

vermicelli /vˈɛrmiːsˌɛliː/ (n, ut)
veirmisilí
  lång rund pasta, något tunnare än spaghetti

vermilion /vˈɛrmiːlˌiːuːn/ (n, ut)
flanndearg
  syntetiskt cinnober av ytterst fin kvalité

vermut /vˈɛrmʉt/ (n, ut)
fíon mormónta
  slags torrt eller sött kryddat starkvin

vers /vˈɛʂ/ (n, ut)
véarsaíocht
  dikt; poetisk text
  avsnitt av en sångtext (eller annan längre text)
véarsa
  strof; grupp av versrader

versal /vˈɛʂal/ (n, ut)
ceannlitir
  stor bokstav; variant av vanliga bokstäver som används i vissa alfabet för att markera ny mening, egennamn eller annat.

versfot /vˈɛʂfuːt/ (n, ut)
troigh
  den minsta enheten i versbunden lyrik, består av minst två stavelser

version /vərsxˈuːn/ (n, ut)
scaoilteán
  utgåva, upplaga

versrad /vˈɛʂrad/ (n, ut)
clólíne
  rad i vers

vessla /vˈɛsla/ (n, ut)
bláthnaid ghallda
  en art (Mustela nivalis) i familjen mårddjur

veta /vˈeːta/ (v)
a fhios a bheith agat
  ha (specifik) kunskap, visshet eller kännedom; kunna konsten

vete /vˈeːtə/ (n, neut)
cruithneacht
  spannmål i vetesläktet Triticum som främst används för att framställa mjöl

vetenskap /vˈeːtənskˌɑːp/ (n, ut)
eolaíocht

vetenskaplig /vˈeːtənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
eolaíoch

vetenskapsman /vˈeːtənskˌɑːpsman/ (n, ut)
eolaí

veterinär /vˈeːteːrˌiːnɛːr/ (n, ut)
tréidlia

veterinärmedicin /vˌeːteːrˌiːnərmədiːsˈiːn/ (n, ut)
tréidliacht
  läran om djurs sjukdomar och dess behandlingar

veto /vˈeːtuː/ (n, neut)
cros
  nejröst eller möjligheten att lägga in en nejröst, som förhindrar ett beslut i beslutande församling eller liknande

vetskap /vˈɛtskɑːp/ (n, ut)
fios

vett /vˈɛt/ (n, neut)
airigh
  förstånd, omdöme, förnuft

vetta /vˈɛtːa/ (v)
clár
  vara orienterad mot, vända sig emot

vettig /vˈɛtːɪɡ/ (adj)
céadfach
  som är förnuftig

vev /vˈeːv/ (n, ut)
crangaid
  sorts spak med utskjutande handtag som används för att vrida runt något

vevlira /vˈɛvliːrˌa/ (n, ut)
hurdaí-gurdaí
  medeltida stränginstrument med ett hartsat hjul som gnids mot strängarna när spelaren vevar på det samt ett litet klaviatur på en leklåda

vi /vˈiː/ (pronoun)
muid, sinn
  personligt pronomen som syftar på de talande i subjektsform; personligt pronomen i första person plural nominativ

via /vˈiːa/ (preposition)
trí
  längs med eller genom (viss punkt)

vibrafon /vˌɪbrafˈoːn/ (n, ut)
creathafón

vid /vˈiːd/ (adj)
fairsing
  bred, omfattande, med stor utsträckning

vid /vˈiːd/ (preposition)
ag
  nära eller intill viss plats
  nära till viss tidpunkt; omkring, ungefär
a
  med avseende på, när det gäller

vida /vˈiːda/ (adv)
i bhfad

vidarebefordra /vˈiːdarəbəfˌuːrdra/ (v)
iompair
  skicka vidare, vanligen ett meddelande, kontakt el.dyl.

vidd /vˈɪd/ (n, ut)
leithead
  bredd, graden av att vara vid (bred); det kortare längdmåttet av en rektangulär yta på tvären av längden

vide /vˈiːdə/ (n, neut)
sail
  växt inom släktet viden (Salix); individ av detta släkte

video /vˈiːdəˌuː/ (n, ut)
físeán

videobandspelare /vˈiːdəˌuːbandspˌeːlarə/ (n, ut)
fístaifeadán caiséid
  apparat för uppspelning av, och ofta inspelning (från t.ex. TV-signal) till, videoband (vilken kopplas till TV)

videokamera /vˈiːdəˌuːkamˌeːra/ (n, ut)
físcheamara

videoklipp /vˈiːdəˌɔklɪp/ (n, neut)
físeán
  (kortare) sekvens av video (rörlig bild med ljud), oftast i digital form

videosamtal /vˌiːdəˌuːsamtˈɑːl/ (n, neut)
físghlaoch
  samtal som sker med videolänk

videovåld /vˈiːdəˌuːvoːld/ (n, neut)
físghránnán
  våldsskildringar, vanligtvis uppdiktade sådana, tillgängliga genom videobandspelare och videokassett

vidlyftig /vˈɪdlyftˌɪɡ/ (adj)
beacht
  med alltför stort omfång; alltför utförlig

vidrig /vˈɪdrɪɡ/ (adj)
déistineach

vidröra /vˈɪdrøːrˌa/ (v)
bain do
  beröra, röra vid

vidskepelse /vˈɪdsxəpˌɛlsə/ (n, ut)
piseog
  tro på övernaturliga krafter som till exempel spöken, ödet, magi eller andra ovetenskapligt förklarliga fenomen som inte är direkt knutna till en religion

vidskeplig /vˈɪdsxəplˌɪɡ/ (adj)
piseogach
  som tror att ens gärningar eller upplevelser på något övernaturligt sätt kan påverka framtida händelser

vidsträckt /vˈɪdstrəkt/ (adj)
ábhal

vietnames /vˈiːətnˌaməs/ (n, ut)
Fítneamach

vietnamesisk /vˈiːətnˌaməsˌɪsk/ (adj)
Fítneamach

vietnamesiska /vˈiːətnˌaməsˌɪska/ (n, ut)
Vítneamais
  språk som talas i Vietnam

vifta /vˈɪfta/ (v)
croith

viga /vˈiːɡa/ (v)
pós
  förena i äktenskap
tabhair
  ägna

vigg /vˈɪɡ/ (n, ut)
lacha bhadánach
  en art (Aythya fuligula) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten vigg

vighet /vˈɪɡheːt/ (n, ut)
aclaíocht
  det att vara vig

vigilant /vˈiːɡiːlˌant/ (adj)
aireach
  vaksam

vigning /vˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
cromán
  ceremoniell akt i kyrkan

vigsel /vˈɪɡsəl/ (n, ut)
bainis

vigvatten /vˈɪɡvatːən/ (n, neut)
uisce coisricthe
  invigt (saltblandat) vatten i katolska kyrkor

vik /vˈiːk/ (n, ut)
bá

vika /vˈiːka/ (v)
fill
  lägga dubbelt genom att böja

vikarie /vˈiːkarˌiːə/ (n, ut)
araoid
  ställföreträdare, person som gör en annan anställds arbete när denna inte själv kan göra det; tillfällig ersättare

viking /vˈiːkɪŋ/ (n, ut)
Lochlannach, Uigingeach
  om vikingatida sjöfartsäventyrare (i tidsenlig betydelse) iväg för sjöräd, plundringståg, handelsresa eller expedition och bosättning av nytt land, främst företaget via skepp

vikingatida /vˈiːkɪŋˌatiːdˌa/ (adj)
lochlannach
  som rör eller utspelar sig under vikingatiden

vikt /vˈɪkt/ (n, ut)
meáchan
  massa (med enheten kilogram); används även om tyngd (med enheten newton)
  föremål med en bestämd massa, avsedd att användas till mätningar, experiment etc.
tábhacht
  betydelse

viktig /vˈɪktɪɡ/ (adj)
tábhachtach
  som har stor betydelse; som krävs för att något ska fungera väl
gusmhar
  uppblåst, arrogant, som låtsas ha stor betydelse

viktoriansk /vˈɪktuːrˌiːansk/ (adj)
Victeoiriach
  som har avseende på brittiska drottningen Viktoria av Storbritannien, tiden under vilken hon regerade (1837–1901), eller hennes samtida konst-, litteratur- och samhällsströmningar

vikunja /vˈiːkɵnjˌa/ (n, ut)
viciúna
  ett däggdjur (Vicugna vicugna); det minsta av de sydamerikanska kameldjuren och lever i Peru, västra Bolivia, nordöstra Chile och nordvästra Argentina; individ av denna art

vila /vˈiːla/ (n, ut)
fos
  tillstånd där ett föremål behåller samma läge i förhållande till ett annat föremål
  avslappning eller inaktivitet i syfte att återhämta sig

vila /vˈiːla/ (v)
lig do scíth
  undvika att anstränga sig eller delta i ansträngande verksamhet
  vara (mer eller mindre) inaktiv i syfte att återhämta sig

vild /vˈɪld/ (adj)
amhsach
  ej van att vara med människor
  aggressiv

vildapel /vˈɪldapəl/ (n, ut)
crann fia-úll
  en växtart (Malus sylvestris), i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

vilde /vˈɪldə/ (n, ut)
barbarach
  medlem av naturfolk utanför civilisationen
neamhspleách
  (folkvald) politiker som inte (längre) tillhör något parti

vildkatt /vˈɪldkat/ (n, ut)
fia-chat
  något vilt kattdjur

vildmark /vˈɪldmark/ (n, ut)
fiántas
  av människan obebyggt och i stort sett opåverkat område

vildsvin /vɪldsvˈiːn/ (n, neut)
torc, torc allta
  (individ av) arten Sus scrofa inom familjen svindjur (Suidae) inom däggdjursordningen partåiga hovdjur (Artiodactyla); ett svin levande i vilt tillstånd med lång, kraftig nos och sträv hårbeklädnad

vildäpple /vˈɪldəplə/ (n, neut)
crann fia-úll
  frukt från vildapeln

vilja /vˈɪlja/ (n, ut)
deoin

vilja /vˈɪlja/ (v)
iarr

vilken /vˈɪlkən/ (pronoun)
a
  vad för någon (ur det nämnda eller underförstådda urvalet)
  den (som)
  som

vill /vˈɪl/ (adj)
caillte
  vilsen

villa /vˈɪla/ (n, ut)
teach
  fristående bostadshus
seachrán
  oriktig uppfattning, villfarelse, inbillning

villebråd /vˈɪləbrˌoːd/ (n, neut)
géim
  djur som jagas

villfarelse /vˈɪlfarˌɛlsə/ (n, ut)
iomrall
  oriktig uppfattning

villig /vˈɪlɪɡ/ (adj)
fonnmhar
  som kan låta sig utföra eller göra något

villkor /vˈɪlkoːr/ (n, neut)
coinníoll

villus /vˈɪlʉs/ (n)
villeas
  millimeterlånga fingerlika projektioner sittandes i tarmväggen hos tunntarmen

vilse /vˈɪlsə/ (adv)
ar seachrán

vilsen /vˈɪlsən/ (adj)
caillte
  som kommit vilse; bildligt bortkommen, desorienterad

vimmelkantig /vˈɪməlkˌantɪɡ/ (adj)
barréadrom
  virrig, under psykisk obalans

vin /vˈiːn/ (n, neut)
fíon
  dryck på jäst druvjuice

vina /vˈiːna/ (v)
fíon
  dricka vin (tillsammans)

vinbär /vˈɪnbɛːr/ (n, neut)
cuirín
  frukten från vinbärsbusken

vind /vˈɪnd/ (n, ut)
gaoth
  naturföreteelse bestående av luftström som rör sig i förhållande till jordytan

vindkraftspark /vˈɪndkraftspˌark/ (n, ut)
feirm ghaoithe
  samlad skara av vindkraftverk

vindkraftverk /vˈɪndkraftvˌɛrk/ (n, neut)
tuirbín gaoithe
  maskinkonstruktion som omvandlar kinetisk energi ur vinden till elektricitet

vindruva /vˈɪndrʉvˌa/ (n, ut)
fíonchaor

vindskydd /vˈɪndsxyd/ (n, neut)
fál fothana
  plank eller dylikt med syfte att agera skydd mot vind när det blåser, att bibehålla lä bakom det

vindstilla /vˈɪndstɪlˌa/ (adj)
calma
  utan vind

vindsvåning /vˈɪndsvoːnˌɪŋ/ (n, ut)
Atacach
  högsta våningsplan av hus eller byggnad som innefattar en vind, oftast med lite lägre takhöjd eller lutande väggar och inte alla avsedd för boende
  lägenhet som är belägen under husets tak

vinge /vˈɪŋə/ (n, ut)
eiteog, sciathán
  tunn, skivliknande del av ett objekt, avsedd att ge lyftkraft för objektet, så kallat bärplan, som då kan transporteras genom luft eller annan gas; särskilt som naturlig kroppsdel hos många fåglar och insekter

vingla /vˈɪŋla/ (v)
agaigh
  vara ostadig, okontrollerat röra sig så att jämvikten nästan förloras
  vara ostadig i sina beslut eller åsikter

vinglas /vˈɪŋlas/ (n, neut)
fíonghloine
  glas avsett för vin

vinglös /vˈɪŋløːs/ (adj)
dísciathánach

vingård /vˈɪŋoːrd/ (n, ut)
fíonghort
  anläggning för odling av vindruvor (och produktion av vin)

vinka /vˈɪŋka/ (v)
casadh
  röra handen fram och tillbaka, eller uppåt och nedåt, för att hälsa på, ta avsked av någon eller påkalla någons uppmärksamhet

vinkel /vˈɪŋkəl/ (n, ut)
uillinn
  figur som bildas av två strålar från samma punkt
  dimensionslös storlek på figur som bildas av två strålar från samma punkt, mäts i radianer, grader, varv, etc...
  en medveten partiskhet i en artikel

vinkelhake /vˈɪŋkəlhˌakə/ (n, ut)
cearnóg
  linjal (kallad blad, tunga) med handtag (anhåll, anslag) i rät vinkel
triantán
  trekantig linjal som kan mäta rät vinkel; ibland kombinerad med gradskiva

vinkelparentes /vˈɪŋkəlpˌarəntˌeːs/ (n, ut)
lúibín uilleach
  ett skiljetecken, en parentes av typen '〈', '〉', '⟨' eller '⟩'

vinkelrät /vˈɪŋkəlrˌɛːt/ (adj)
dronuilleach
  som skär en linje eller ett plan under vinkeln 90&deg;

vinna /vˈɪna/ (v)
buaigh
  (genom slumpmässig tur, skicklighet och/eller ansträngning) uppnå eller erhålla ett (till sin egen fördel) positivt eller värdefullt resultat /inom exempelvis en tävling, konflikt eller tvist/ gentemot en motståndare eller motpart (som då förlorar)

vinranka /vˈɪnraŋkˌa/ (n, ut)
fíniúin
  vinstock; buske som har vindruvor som frukt
  ranka av en vinstock

vinst /vˈɪnst/ (n, ut)
brabach
  begrepp inom nationalekonomi och företagsekonomi (även om vanligt folks transaktioner); intäkter minus kostnader
bua
  seger i en tävling, ett lotteri eller liknande
duais
  priset för placering i en tävling, särskilt om det rör sig om varor eller pengar o.dyl.

vinstock /vˈɪnstɔk/ (n, ut)
fíniúin
  buske som har vindruvor som frukt

vinter /vˈɪntər/ (n, ut)
geimhreadh
  en av den tempererade zonens fyra årstider, den kallaste perioden under året

vinterhämpling /vˈɪntərhˌɛmplɪŋ/ (n, ut)
gleoiseach sléibhe

vintermånad /vˈɪntərmˌoːnad/ (n, ut)
Samhain
  november, novembermånad

vintersolstånd /vˈɪntəʂˌɔlstoːnd/ (n, neut)
grianstad an gheimhridh
  tidpunkt på året då solen har sin lägsta middagshöjd, vilket inträffar den 21–23 december på norra halvklotet och 20–23 juni på södra halvklotet

vinthund /vˈɪnthɵnd/ (n, ut)
cú

vinäger /vˈiːnɛːjər/ (n, ut)
fínéagar

viol /vˈiːuːl/ (n, ut)
corcairghorm
  någon av de mellan 400 - 500 växtarter i släktet violer (Viola), i familjen violväxter (Violaceae); exemplar av en sådan art

violett /vˈiːuːlˌɛt/ (adj)
corcairghorm
  som har samma eller liknande färg som violer; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i blå på den inre sidan; som har en färg med frekvens 690...789 THz i det elektromagnetiska spektret

violin /vˌiːuːlˈiːn/ (n, ut)
fidil

violinist /vˈiːuːlˌiːnɪst/ (n, ut)
veidhleadóir

viral /vˈiːral/ (adj)
víreasach
  som blir omtalad och snabbt kopieras och sprids av många människor inom deras sociala nätverk
  som har med virus att göra; som orsakas av (ett) virus

viril /vˈiːriːl/ (adj)
fearga

virka /vˈɪrka/ (v)
cróiseáil

virke /vˈɪrkə/ (n, neut)
adhmad
  timmerråvara som är bearbetad i exempelvis ett sågverk och består enbart av materialet trä

virologi /vˌiːruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
víreolaíocht

virrpanna /vˈɪrpanˌa/ (n, ut)
uaill
  person som anses virrig, tankspridd

virtuell /vˈɪtʉˌɛl/ (adj)
fíorúil

virtuositet /vˈɪtʉˌuːsɪtˌeːt/ (n, ut)
rímháistreacht
  mästerlig teknisk skicklighet inom konst och musik

virus /vˈiːrʉs/ (n, neut)
víreas
  biologisk partikel med DNA eller RNA som kan infektera levande organismer; virus räknas inte som organismer
  datorprogram programmerat för att göra skada på andra datorer

virveltrumma /vˈɪrvəltrˌɵma/ (n, ut)
sreangdhruma
  ett slagverksinstrument där resonans- och slagsidan båda är spända med skinn, och resonanskinnet har en sejarmatta vilket ger en smattrande karaktär till ljudet

virvelvind /vˈɪrvəlvˌɪnd/ (n, ut)
cuaifeach
  vind som snurrar hastigt, som virvlar; tornado

vis /vˈiːs/ (adj)
críonna
  insiktsfull om frågor som rör livet; som besitter visdom

vis /vˈiːs/ (n, neut)
bealach
  sätt

visa /vˈiːsa/ (v)
taispeáin
  göra något synligt; låta någon se, presentera något

visdom /vˈɪsdɔm/ (n, ut)
críonnacht
  kunskap baserad på erfarenhet eller inställning som anses intelligent eller moraliskt tillfredsställande; det att vara vis

visdomstand /vˈɪsdɔmstˌand/ (n, ut)
fiacail forais
  en av de fyra tänder som hos vissa uppträder längst in i tandraden hos människor i tjugoårsåldern; den tredje och sista av oxeltänderna

visent /vˈiːsənt/ (n, ut)
bíosún
  en art (Bison bonasus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten visent

vishet /vˈɪsheːt/ (n, ut)
eagnaíocht

visionär /viːsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
aislingeach
  som har visioner

visit /vˈiːsɪt/ (n, ut)
ar cuairt

visitkort /vˈiːsɪtkˌɔt/ (n, neut)
cárta gnó
  litet kort med en persons namn och yrkesmässiga information, såsom yrkesroll, företag, nummer till jobbtelefon, e-postadress o.dyl.

viska /vˈɪska/ (v)
bí ag cogarnach
  tala mycket tyst, med syfte att endast den som tilltalas ska kunna höra

viskning /vˈɪsknɪŋ/ (n, ut)
cogar
  tal med mycket tyst röst (i syfte att låta enbart den tilltalade få höra)

viskositet /vˈɪskuːsˌɪteːt/ (n, ut)
righneas
  seghet; inre friktion hos gas eller vätska; egenskapen att vara mer eller mindre tjockflytande

vismut /vˈɪsmʉt/ (n, neut)
biosmat

visp /vˈɪsp/ (n, ut)
greadtóir
  köksredskap som används för att blanda in luftbubblor i en vätska eller en vätskerik råvara, framför allt inom matlagning

vispa /vˈɪspa/ (v)
coip

vispgrädde /vˈɪspɡrədə/ (n, ut)
uachtar coipthe
  fet grädde som bildar ett hållfast skum vid vispning

viss /vˈɪs/ (adj)
cinnte
  känd men outtalad bestämd någon, bestämt något eller bestämda några; (även om bestämd men outtalad volym eller vikt (=viss mängd) samt om abstrakta saker såsom kunskap, känslor med mera)

vissa /vˈɪsa/ (pronoun)
roinnt
  somliga, inte alla

visselpipa /vˈɪsəlpˌiːpa/ (n, ut)
feadóg

visshet /vˈɪsheːt/ (n, ut)
cinnteacht
  fast övertygelse som baseras på säkra fakta

vissla /vˈɪsla/ (n, ut)
bí ag feadaíl
  instrument som med en luftström ger upphov till ljud, kan trakteras av människa eller kompressor

vissla /vˈɪsla/ (v)
bí ag feadaíl
  framkalla ett pipande ljud genom en liten formning med läpparna och blåsa ut luft

vissling /vˈɪslɪŋ/ (n, ut)
feadaíl
  ljudet som skapas när någon visslar

vissna /vˈɪsna/ (v)
tréig

visst /vˈɪst/ (adv)
de réir cosúlachta
  efter vad man kan förstå av sammanhanget
ambaiste
  enligt vad man bör inse (särskilt i ut­tryck för vädjan om medhåll)
ar ndóigh
  med visshet (ofta förstärkande, efter det att någon ut­tryckt tvivel); tvärtemot vad som påstås

visst inte /vˈɪst ˈɪntɛ/ (adv)
cha
  inte alls; inte under några omständigheter

vistas /vˈɪstas/ (v)
fan

vistelse /vˈɪstəlsə/ (n, ut)
fan

visum /vˈiːsʉm/ (n, neut)
víosa
  temporärt tillstånd att få uppehålla sig i ett land

vit /vˈiːt/ (adj)
bán, geal
  som har färgen vitt; som har samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; som innehåller eller avger ljus med alla frekvenser

vit choklad /vˈiːt ʃˈɔklad/ (n)
seacláid bhán
  choklad med vit färg gjord på kakaosmör, mjölk och socker

vit dvärg /vˈiːt dvˈɛrj/ (n)
abhac bán
  liten, massiv och följaktligen mycket tät, vit stjärna som återstår sedan en måttligt massiv stjärna gjort slut på allt sitt väte i kärnan, blivit en röd jätte och även gjort slut på allt helium, så att inga ytterligare fusionsprocesser kan ske; slutstadium för en måttligt massiv stjärna (tyngre än en röd dvärg, dock), som så småningom kommer att slockna (när den förlorar värme till den omgivande rymden)

vit stork /vˈiːt stˈɔrk/ (n)
corr bhán

vitaktig /vˈiːtaktˌɪɡ/ (adj)
fobhán
  som har en ganska vit färg

vitamin /vˌiːtamˈiːn/ (n)
vitimín

vithaj /vˈɪthaj/ (n, ut)
siorc bán mór
  en art (Carcharodon carcharias) inom broskfiskfamiljen håbrandshajar (Lamnidae); individ av arten vithaj

vithet /vˈɪtheːt/ (n, ut)
báine
  det att vara vit, ibland om vit färg

vitkindad gås /vˈɪtkɪndˌad ɡˈoːs/ (n)
gé ghiúrainn

vitklöver /vˈɪtkløːvər/ (n)
seamair bhán
  en växtart (Trifolium repens) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av denna art

vitkål /vˈɪtkoːl/ (n, ut)
cabáiste
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. alba) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten vitkål

vitling /vˈɪtlɪŋ/ (n, ut)
faoitín
  en fiskart (Merlangius merlangus) i familjen torskfiskar; individ av arten vitling

vitlök /vˈɪtløːk/ (n, ut)
gairleog
  en art i löksläktet (Allium sativum) som används för smaksättning av mat

vitna /vˈɪtna/ (v)
aol

vitrös /vˈɪtrøːs/ (adj)
gloineach
  genomskinlig, glasklar, glasaktig

vits /vˈɪts/ (n, ut)
cleas
  en relativt kort humoristisk, fyndig kommentar eller berättelse
pointe ama
  syfte, mening

vitt /vˈɪt/ (n, neut)
bán
  vit färg; samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; yta som avger ljus med alla frekvenser; färgen som ibland associeras med fred, laglighet eller oskuld

vitt vin /vˈɪt vˈiːn/ (n)
fíon geal
  vin som vid tillverkningen fått en ljus- eller lätt gul färg av druvskalen från gröna vindruvor

vittne /vˈɪtnə/ (n, neut)
fianaise
  person som har åsett och kan berätta om ett skeende
  person som kallats till domstol för att berätta om ett skeende

vittnesmål /vˈɪtnəsmˌoːl/ (n, neut)
fianaise
  vittnes berättelse

vittra /vˈɪtra/ (v)
aimsir
  smulas sönder
boladh
  känna doft i luften (oftast med avseende på däggdjur)

vitögd dykand /viːtˈœɡd dˈyːkand/ (n)
lacha mheirgeach

vodka /vˈɔdka/ (n, ut)
vodca
  en sorts destillerad spritdryck, populär i Östeuropa och Skandinavien

voff /vˈɔf/ (interjection)
inneach
  ljudhärmande interjektion för en hunds läte

vokabulär /vˈuːkabˌʉlɛːr/ (n, ut)
foclóirín

vokal /vˈuːkal/ (n, ut)
guta
  tonande, stavelsebildande språkljud som bildas med ringa förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; (i svenska räknas a, e, i, o, u, y, å, ä och ö dit)

vokativ /vˈuːkatˌiːv/ (adj)
gairmeach
  som har att göra med eller som liknar vokativ

vokativ /vˈuːkatˌiːv/ (n, ut)
gairmeach
  kasus som används vid tilltal i bland andra slaviska språk och latin

volfram /vˈɔlfram/ (n, neut)
tungstan
  ett grundämne med atomnummer 74, atommassa 184 och symbolen W

voljär /vˈɔljɛːr/ (n, ut)
éanlann
  stor fågelbur

volleyboll /vˈɔləˌyːbɔl/ (n, ut)
eitpheil
  lagsport där syftet är att slå en boll till marken på motståndarens planhalva
  typen av boll som används i volleyboll (1)

volontär /vˌuːlɔntˈɛːr/ (n, ut)
óglach
  person som i välgörande syfte erbjuder sina tjänster frivilligt och utan att kräva någon betalning, oftast organiserat genom en frivilligorganisation

voluminös /vˈuːlʉmˌiːnøːs/ (adj)
il-leabhrach
  som har stor volym

volym /vˈuːlyːm/ (n, ut)
imleabhar
  en storhet, vidd, omfång, utbredning i rymden, som ofta mäts i kubikmeter
  ljudstyrka, ljudvolym
  bokvolym, bunden bok, del av ett större bokverk

vomera /vˈuːmeːrˌa/ (v)
taoisceáil

votera /vˈuːteːrˌa/ (v)
vóta

votiska /vˈuːtɪskˌa/ (n, ut)
Vóitis
  ett östersjöfinskt språk som talas av ungefär 20 voter i två byar i Ingermanland

vov /vˈuːv/ (interjection)
amhastraigh
  skallet (lätet) av en hund

vred /vrˈeːd/ (n, neut)
cnap
  ratt eller reglage som kan vridas

vrede /vrˈeːdə/ (n, ut)
fearg

vresig /vrˈeːsɪɡ/ (adj)
cantalach
  butter och ovänlig (på grund av missnöje)

vrida /vrˈiːda/ (v)
freang
  föra (något) runt sin egen axel eller fast punkt

vridmoment /vrˈɪdmuːmˌɛnt/ (n, neut)
torc
  mått på en krafts förmåga att vrida ett objekt kring en viss axel

vril /vrˈiːl/ (n, ut)
burra
  knotig utväxt på träd, masurknöl

vrist /vrˈɪst/ (n, ut)
alt na coise
  leden mellan fot och underben

vräka /vrˈɛːka/ (v)
díshealbhaigh
  säga upp en hyresgästs hyreskontrakt (så att vederbörande tvingas flytta ut ur lokalen)

vrå /vrˈoː/ (n, ut)
deireadh

vrång /vrˈɔŋ/ (adj)
aimhleasc
  som ogärna accepterar något

vulkan /vˈɵlkan/ (n, ut)
bolcán

vulkanisk /vˈɵlkanˌɪsk/ (adj)
bolcánach

vulkanologi /vˌɵlkanuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bolcáneolaíocht
  läran om vulkaner, lava, magma och relaterade geologiska fenomen

vulva /vˈɵlva/ (n, ut)
pit
  de yttre könsorganen hos kvinnan

vurm /vˈɵrm/ (n, ut)
péist
  överdriven lust för något

vuxen /vˈɵksən/ (adj)
aosach
  som har nått full mognad, som är uppväxt

vuxen /vˈɵksən/ (n, ut)
aosach
  en människa som är vuxen, uppväxt

vykort /vˈyːkɔt/ (n, neut)
cárta poist

väcka /vˈɛkːa/ (v)
dúisigh
  få (någon som sover) att vakna

väckarklocka /vˈɛkːarklˌɔkːa/ (n, ut)
clog dúisithe
  klocka som vid en given, förinställd tid avger ett starkt ljud, avsett att väcka sovande

väder /vˈɛːdər/ (n, neut)
aimsir
  tillståndet utomhus i den jordnära atmosfären med avseende på temperatur, molnighet, luftfuktighet, nederbörd, vind m.m.

väderhane /vˈɛːdərhˌanə/ (n, ut)
coileach gaoithe
  vindflöjel (i form av en tupp)

väderkarta /vˈɛːdərkˌɑːrta/ (n, ut)
cairt aimsire
  karta som visar väder

väderkvarn /vˈɛːdərkvˌɑːrn/ (n, ut)
muileann gaoithe
  kvarn som drivs med vindenergi

vädja /vˈɛdja/ (v)
pléadáil
  be på ett enträget sätt

vädra /vˈɛdra/ (v)
aeráil
  ersätta gammal, unken eller skadlig luft med fräsch; ställa ut i friska luften

vädur /vˈɛːdʉr/ (n, ut)
reithe
  hane av däggdjuret får
  person som är född stjärntecknet väduren

väg /vˈɛːɡ/ (n, ut)
bóthar
  markremsa som är iordninggjord för att underlätta eller möjliggöra transporter

väga /vˈɛːɡa/ (v)
meáigh
  ha en viss massa eller tyngd
  bestämma (ta reda på) massan eller tyngden hos ett föremål

vägarbete /vˈɛːɡarbˌeːtə/ (n, neut)
deisiú bóthair
  det att bygga eller reparera väg

vägbeläggning /vˈɛɡbəlˌɛɡnɪŋ/ (n, ut)
diongbháilte
  beläggning på en vägs yta

vägbula /vˈɛɡbʉlˌa/ (n, ut)
uchtóg mhoillithe
  farthinder i form av en upphöjning

vägg /vˈɛɡɡ/ (n, ut)
balla
  lodrätt, ofta plan, rektangulär yta (ofta av sten, betong, gips eller trä) som till exempel kan avgränsa ett rum i horisontalplanet

vägglus /vˈɛɡɡlʉs/ (n, ut)
míol leapa
  en art (Cimex lectularius) inom insektsfamiljen vägglöss (Cimicidae); individ av arten vägglus

vägkant /vˈɛɡkant/ (n, ut)
colbha bóthair
  kanten på en väg och området närmast intill (till exempel diket)

vägkorsning /vˈɛɡkɔʂnˌɪŋ/ (n, ut)
crosaire
  plats med förgrening av vägar eller korsande vägar

vägleda /vˈɛɡleːdˌa/ (v)
treoraigh
  visa vägen (både bokstavligt och bildligt)

vägledning /vˈɛɡleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
díriú
  hjälp att handla på lämpligt sätt

vägran /vˈɛɡran/ (n, ut)
eiteach
  det att vägra

vägren /vˈɛɡrən/ (n, ut)
colbha bóthair
  den del av en väg belägen utanför körbanan, normalt avgränsad från körbanan med streckad eller heldragen kantlinje, och i huvudsak avsedd för gående, cyklister och mopedister men även för fordon som skall underlätta en omkörning (om kantlinjen är streckad) eller som bogserar annat fordon (eftersom bogsering i regel måste ske utanför körbanan)

vägskäl /vˈɛɡsxɛːl/ (n, neut)
píceáil
  plats där väg förgrenar sig

vägtistel /vˈɛɡtɪstəl/ (n, ut)
feochadán colgach
  en art (Cirsium vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten vägtistel

väl /vˈɛːl/ (adv)
ar fónamh
  bra, gott, ordentligt

väl /vˈɛːl/ (n)
folláine

väl bekomme /vˈɛːl bəkˈɔmə/ (interjection)
go ndéana sé maith duit
  svar på artighetsfraser såsom tack så mycket
sláinte
  svar när någon nyser

välbefinnande /vˈɛlbəfˌɪnandə/ (n, neut)
folláine
  tillståndet att ha god hälsa och må bra; lyckorus

välbekant /vˈɛlbəkˌant/ (adj)
aithnidiúil
  som man känner till väl i det aktuella sammanhanget

välbärgad /vˈɛlbɛːrɡˌad/ (adj)
maoineach
  rik, förmögen

väldig /vˈɛldɪɡ/ (adj)
anmhór

väldigt /vˈɛldɪkt/ (adv)
an-
  i hög grad

välgång /vˈɛlɡɔŋ/ (n, ut)
cinniúint
  förhållandet att något går väl (lyckas) eller att det går väl för någon

välgörenhet /vˈɛljøːrˌeːnheːt/ (n, ut)
carthanacht
  privat allmännyttig, ideell verksamhet som bedrivs för att hjälpa behövande personer eller för andra altruistiska syften

välja /vˈɛlja/ (v)
roghnaigh, togh
  genomföra ett val; bestämma sig för ett alternativ

väljare /vˈɛljarə/ (n, ut)
vóitéir
  någon/något som väljer (i andra sammanhang än i betydelsen ovan)

välkommen /vˈɛːlkɔmən/ (adj)
Fáilte

välkomna /vˈɛːlkɔmnˌa/ (v)
Dé bhur mbeatha

välkomnande /vˈɛːlkɔmnˌandə/ (n, neut)
Dé bhur mbeatha
  det att välkomna

välkomst /vˈɛːlkɔmst/ (n, ut)
fáilte

välkänd /vˈɛːlɕənd/ (adj)
aithnidiúil
  som många känner /till/

välling /vˈɛlɪŋ/ (n, ut)
brachán lom

vällustig /vˈɛlɵstˌɪɡ/ (adj)
ainmhianach
  som ger vällust, njutbar

välmående /vˈɛlmoːˌɛndə/ (adj)
fásmhar
  som mår bra

välmående /vˈɛlmoːˌɛndə/ (n, neut)
folláine
  det att må bra, att känna sig bra eller lycklig

välsigna /vˈɛlsɪŋnˌa/ (v)
beannaigh
  be om guds beskydd för

välsignelse /vˈɛlsɪŋnˌɛlsə/ (n, ut)
beannacht
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa välgång och lycka

välsmakande /vˈɛlsmakˌandə/ (adj)
blasta
  (om födoämne etc.) som via smaksinnet ger upphov till smak som ger välmående

välstånd /vˈɛlstoːnd/ (n, neut)
rath
  hög ekonomisk levnadsstandard, god ekonomi

välta /vˈɛlta/ (v)
meath-thinneas
  stjälpa, tippa omkull
  få att välta

väluppfostrad /vˈɛːlɵpfˌɔstrad/ (adj)
béasach
  som uppfostrats väl

välvd /vˈɛlvd/ (adj)
stuach
  perfektparticip av välva

välvilja /vˈɛlvɪljˌa/ (n, ut)
dea-mhéin

välvillighet /vˈɛlvɪlˌɪɡheːt/ (n, ut)
dea-mhéin
  det att vara välvillig

vämjelig /vˈɛmjəlˌɪɡ/ (adj)
déistineach
  motbjudande, vidrig, som äcklar

vän /vˈɛːn/ (n, ut)
cara
  person som man är nära bekant med och umgås förtroligt med

vända /vˈɛnda/ (n, ut)
siúil
  sväng, kort promenad, åktur eller dylikt

vända /vˈɛnda/ (v)
cas
  ändra sin färdriktning (till den rakt motsatta rörelseriktningen)
  rotera sig själv eller annat föremål (180 grader) så att framsida/ögon och baksida/rygg, alternativt ovansida och undersida, byter sida med varandra
  ändra riktning, läge e.d. i abstrakt mening (exempelvis om trend, utveckling)
  steka (på båda sidorna)

vända om /vˈɛnda ɔm/ (v)
aisiompaigh
  vända på, kasta om

vändkors /vˈɛndkɔʂ/ (n, neut)
geata casta
  passage genom ett stängsel i form av ett roterande horisontellt kors

vändkrets /vˈɛndkrəts/ (n, ut)
trópaic

vändning /vˈɛndnɪŋ/ (n, ut)
maighdeog
  förändring, omkastning

väninna /vˈɛːnɪnˌa/ (n, ut)
cara
  kvinnlig vän

vänlig /vˈɛnlɪɡ/ (adj)
cairdiúil
  snäll, trevlig, som ger välmående; som beter sig såsom en vän bör

vänskap /vˈɛnskɑːp/ (n, ut)
cumann, cairdeas
  en typ av nära/privat och god relation mellan människor (oftast utan kroppslig intimitet), relationen vänner emellan, det att vara vänner med varandra

vänster /vˈɛnstər/ (adj)
clé
  i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktning, åt väster om utgångsriktningen är (rakt fram) åt norr och tvärtom

vänsterhänt /vˈɛnstərhˌɛnt/ (adj)
ciotach
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med vänster hand

vänsterklicka /vˈɛnstərklˌɪkːa/ (v)
cléchliceáil
  klicka med (trycka ned och sedan direkt släppa upp) den vänstra knappen på datormusen (eller, om operativsystemet är inställt för en vänsterhänt användare, den högra knappen på musen)

vänt /vˈɛnt/ (adv)
réasúnta
  avledning till adjektivet vän

vänta /vˈɛnta/ (v)
fan
  avstå från att göra något under en viss tid (ofta stanna kvar på en viss plats), vanligen för att det lämpliga tillfället först inträffar senare

väntande /vˈɛntandə/ (n, neut)
fanacht
  det att vänta

väntrum /vˈɛntrɵːm/ (n, neut)
feithealann
  rum i vilket personer (t.ex. kunder, klienter eller patienter) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin tur)

väntsal /vˈɛntsal/ (n, ut)
seomra feithimh
  sal i vilken personer (t.ex. resenärer) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin avgång, t.ex. på en järnvägsstation)

väpna /vˈɛpna/ (v)
arm
  (om person eller grup) förse med vapen

värd /vˈɛːrd/ (adj)
diongbháilte
  som är tillräckligt bra och/eller har tillräckligt stort behov för att få något; som förtjänar något

värd /vˈɛːrd/ (n, ut)
óstach
  något eller någon som ger utrymme åt och tar hand om ett evenemang och/eller en eller flera besökande individer

värde /vˈɛːrdə/ (n, neut)
fiúntas
  vikt, relevans
  hur mycket pengar eller liknande något motsvarar eller är värt; den summa pengar man kan erhålla när detta bytes bort
  känslomässig relevans för någon

värdefull /vˈɛːrdəfˌɵl/ (adj)
luachmhar
  med högt värde eller pris
acrach
  som är (mycket) användbar eller behövd

värdelös /vˈɛːrdəlˌøːs/ (adj)
galair

värdeminskning /vˈɛːrdəmˌɪnsknɪŋ/ (n, ut)
dímheas

värdemängd /vˈɛːrdəmˌɛŋd/ (n, ut)
réim
  till en funktion, den mängd av funktionsvärden som kan antas

värdepapperisering /vˈɛːrdəpˌapərˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
urrúsú
  paketering av många enskilda skulder och paketets försäljning som värdepapper (obligationer)

värdera /vˈɛːrdeːrˌa/ (v)
luacháil
  sätta pris på
measúnaigh
  göra en uppskattning av (det ekonomiska) värdet av

värdera högt /vˈɛːrdeːrˌa hˈøːɡt/ (v)
stór

värdering /vˈɛːrdeːrˌɪŋ/ (n, ut)
fiúntas
  grundläggande uppfattning om hur människor bör agera, speciellt mot varandra

värdighet /vˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
ardchéim
  dignitet

värdinna /vˈɛːrdɪnˌa/ (n, ut)
banóstach
  kvinnlig värd

värdorganism /vˌɛːrdɔrɡanˈɪsm/ (n, ut)
abhlann
  organism som är offer för parasitism; organism vars resurser delvis förbrukas av en parasit

värdshus /vˈɛːrdshʉs/ (n, neut)
teach ósta
  byggnad där det erbjuds mat, dryck och ibland sovplats för gäster

värdstad /vˈɛːrdstad/ (n, ut)
abhlann
  ort där ett visst evenemang hålls; ort som arrangerar ett visst evenemang

värja /vˈɛrja/ (n, ut)
claíomh
  blankvapen med lång och smal klinga tillverkad av metall som används genom att sticka, skära eller hugga

värk /vˈɛrk/ (n, ut)
tinneas
  ihållande smärta
tinneas clainne
  vid förlossning smärtsam sammandragning av livmodern

värka /vˈɛrka/ (v)
gortaigh
  göra ont, orsaka värk

värktablett /vˈɛrktablˌɛt/ (n, ut)
pianmhúchán
  tablett som vid förtäring dämpar smärta

värld /vˈɛːrd/ (n, ut)
saol, bith, domhan
  en stor plats som vanligtvis innehåller allt som "finns" (även fiktiva världar existerar)

världsdel /vˈɛːrdsdəl/ (n, ut)
mór-roinn

världsomfattande /vˈɛːrdsɔmfˌatːandə/ (adj)
domhanda
  som omfattar eller berör hela världen

världsomspännande /vˈɛːrdsɔmspˌɛnandə/ (adj)
domhanda
  multinationell; som rör eller återfinnes i flera olika länder

världsrekord /vˈɛːrdsrəkˈoːrd/ (n, neut)
curiarracht dhomhanda
  det bästa resultatet som någonsin uppnåtts i världen inom ramen för reglerna för till exempel en sport eller idrottsgren

världsvid /vˈɛːrdsviːd/ (adj)
domhanda
  global, universell, världsomspännande, omfattande hela vida världen

värma /vˈɛrma/ (v)
adhall

värme /vˈɛrmə/ (n)
teas
  (hög) temperatur; termisk energi (speciellt i en kropp som har högre temperatur än omgivningen eller med avseende på energiöverföring från ett varmt föremål)
  (överföring av) termisk energi, mängd energi som överförs på annat sätt än via (mekaniskt) arbete

värmebölja /vˌɛrməbˈœlja/ (n, ut)
tonn teaspaigh
  tidsperiod med mycket varm luft

värna /vˈɛrna/ (v)
ainic

värva /vˈɛrva/ (v)
earcaigh
  söka vinna; skaffa anhängare, medlemmar, röster el dyl; (förr) skaffa krigsfolk till en här eller en flotta; skaffa spelare till ett sportlag

väsa /vˈɛːsa/ (v)
sios
  låta som en orm eller ödla; ge ifrån sig ett s-liknande ljud ofta uppfattat som hotfullt

väsen /vˈɛːsən/ (n, neut)
alcól
  fiktiv, besjälad varelse i sagor eller mytologi
dúil
  inre varelse hos en person som är starkt kopplad till dennes varande
garr
  grundläggande (andliga) egenskaper hos människor eller abstrakta företeelser

väsentlig /vˈɛːsəntlˌɪɡ/ (adj)
riachtanach
  som är så viktig att man svårligen klarar sig utan den; mycket viktig

väska /vˈɛska/ (n, ut)
mála

vässa /vˈɛsa/ (v)
faobhraigh
  göra vass(are)

väst /vˈɛst/ (n, ut)
vástchóta
  ärmlöst klädesplagg för överkroppen

västan /vˈɛstan/ (n, ut)
gaoth
  vind som blåser från väst

västanvind /vˈɛstanvˌɪnd/ (n, ut)
gaoth
  vind som blåser västerifrån

väster /vˈɛstər/ (adv)
iarthar
  i riktningen som är vinkelrät mot en tänkt linje mellan Nordpolen och Sydpolen; mot det väderstreck solen går ned i

väster /vˈɛstər/ (n)
iarthar
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden

västerifrån /vˈɛstərˌɪfroːn/ (adv)
iarthar
  från väster

västernfilm /vˈɛstərnfˌɪlm/ (n, ut)
iartharán
  spelfilm som utspelar sig i Nordamerika på 1800-talet (i synnerhet om den handlar om cowboys)

västindisk /vˈɛstɪndˌɪsk/ (adj)
Iar-Indiach
  som rör Västindien

västra /vˈɛstra/ (adj)
an iarthair

väta /vˈɛːta/ (n, ut)
fliuchán
  förefintlighet av vatten

väta /vˈɛːta/ (v)
fliuch
  göra våt

väte /vˈɛːtə/ (n, neut)
hidrigin
  det lättaste grundämnet, med symbolen H, atomnummer 1 och atomvikten 1.00794

väteatom /vˈɛːtəˌatɔm/ (n, ut)
adamh

vätebomb /vˈɛːtəbˌɔmb/ (n, ut)
buama hidrigine
  fusionsvapen som bygger främst på den energi som frigörs genom fusion när två lättare atomkärnor slås samman till en tyngre atomkärna

vätejon /vˈɛːtəjˌuːn/ (n, ut)
hidrigin
  envärt positiv jon av väte; i praktiken en enskild proton

vätekarbonat /vˈɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n, neut)
décharbónáit
  negativ fleratomig jon HCO₃−; generisk beteckning på salter som innehåller sådan

vätgas /vˈɛtɡas/ (n, ut)
hidrigin

vätska /vˈɛtska/ (n, ut)
leacht

vätte /vˈɛtːə/ (n, ut)
púca
  underjordiskt, småvuxet och gråklätt väsen som gärna bosätter sig i anslutning till människor under byggnaderna på deras gårdar

väv /vˈɛːv/ (n, ut)
fí
  textil, vävt tyg; sammanflätade trådar, flätverk, nät
fíochán
  vävnad, en samling celler med samma funktion
  nätverk; något som är sammanflätat av olika saker

väva /vˈɛːva/ (v)
figh

vävnad /vˈɛvnad/ (n, ut)
fíochán
  massa av likartade celler, och eventuell extracellulär matris, med särskild uppgift

vävning /vˈɛvnɪŋ/ (n, ut)
fí

vävsked /vˈɛvsxəd/ (n, ut)
biorrach
  galler för varpen på slagbom i vävstol

vävstol /vˈɛvstuːl/ (n, ut)
seol

växa /vˈɛksa/ (v)
fás
  bli större

växa upp /vˈɛksa ˈɵp/ (v)
éirigh suas
  vara barn, (småningom) bli vuxen

växande /vˈɛksandə/ (adj)
fás
  som växer

växel /vˈɛksəl/ (n, ut)
bille malairte
  skuldförbindelse
acmhainn
  valbart läge för utväxlingsförhållande i till exempel växellåda
ladhróg
  anordning där omkoppling eller omriktning sker, eller kontor där en person tar emot samtal och kopplar dem vidare

växelström /vˌɛksəlstrˈœm/ (n, ut)
sruth ailtéarnach
  en elektrisk ström som hela tiden växlar riktning

växla /vˈɛksla/ (v)
malairt
  byta (något) mot något annat; förändra

växt /vˈɛkst/ (n, ut)
lus
  organism tillhörande växtriket
borrúlacht
  form erhållen genom växande

våffla /vˈɔfla/ (n, ut)
vaiféal
  bakverk, som påminner om pannkakor, med rutigt mönster

våg /vˈoːɡ/ (n, ut)
tonn
  (inte periodisk) förändring som utbreder sig i rummet, som följd av en kortvarig händelse såsom explosion
scálaí
  instrument som mäter storleken av en massa eller en vikt

våga /vˈoːɡa/ (v)
leomh

vågbrytare /vˈoːɡbryːtˌarə/ (n, ut)
bábhún
  struktur byggd att skydda hamnbassäng eller liknande för sjögång

vågig /vˈoːjɪɡ/ (adj)
dréimreach

våglängd /vˈoːɡləŋd/ (n, ut)
tonnfhad
  avståndet mellan två toppar av en våg, betecknat &lambda;; kvoten mellan en vågs hastighet och dess frekvens

vågrät /vˈoːɡrɛːt/ (adj)
cothrománach
  vinkelrät till en vertikal; parallell med planet som horisonten finns i; som går längs en linje vänster till höger, inte upp och ner

våld /vˈoːld/ (n, neut)
foréigean

våldsam /vˈoːldsam/ (adj)
foréigneach
  som rör, kräver eller använder mycket (fysiskt) våld

våldsamt /vˈoːldsamt/ (adv)
go láidir
  mycket intensivt, kraftfullt, kraftigt, häftigt

våldsmonopol /vˈoːldsmuːnˌuːpuːl/ (n, neut)
cumhacht
  exklusiv rätt att använda våld inom sitt territorium, företrädesvis om stater

våldta /vˈoːldta/ (v)
éignigh
  tvinga en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med en själv

våldtäkt /vˈoːldtəkt/ (n, ut)
éigniú
  det att en person (förövaren) tvingar en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med förövaren själv

vålla /vˈɔla/ (v)
réasún
  vara orsak till eller åstadkomma något negativt, skadligt eller olyckligt

vålnad /vˈoːlnad/ (n, ut)
sprid
  spöke, död som går igen

våm /vˈoːm/ (n, ut)
bolg

vånda /vˈoːnda/ (n, ut)
crá
  ångest; svår plåga av kroppslig eller (ofta) själslig natur

våning /vˈoːnɪŋ/ (n, ut)
urlár
  uppsättning av rum på samma höjd i en byggnad

våningssäng /vˈoːnɪŋsˌɛŋ/ (n, ut)
leaba bhuinc

vår /vˈoːr/ (n, ut)
earrach
  den årstid som följer en kallare period (vintern) och kommer innan en varmare (sommaren)

vår /vˈoːr/ (pronoun)
ár
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular utrum

vård /vˈoːrd/ (n, ut)
cúraimí
  det att någon person eller institution (såsom sjukhus) tar hand om någon annan, speciellt ett barn eller en sjuk eller skadad person, som inte tillräckligt kan ta hand om sig själv för tillfället, så att personen mår så bra som möjligt och eventuellt får sin skada läkt eller blir frisk från sin sjukdom

vårdagjämning /vˈoːrdɑːjˌɛmnɪŋ/ (n, ut)
Túsphointe Aries
  tidpunkten då solskivans centrum passerar himmelsekvatorn

vårdagjämningspunkten /vˈoːrdɑːjˌɛmnɪŋspɵŋktən/ (n)
Túsphointe Aries

vårdcentral /vˈoːrdsəntrˌal/ (n, ut)
clinic

vårdhem /vˈoːrdhəm/ (n, neut)
teach altranais
  inrättning för särskilt boende för personer som dagligen är i behov av medicinsk vård och omsorg; särskilt för långvarigt sjuka

vårdnad /vˈoːrdnad/ (n, ut)
cumhdach
  laglig rätt och skyldighet att ha omvårdnad av barn efter ett äktenskaps upplösning

vårdnadshavare /vˈoːrdnadshˌavarə/ (n, ut)
airíoch
  person(er) som innehar den rättsliga vårdnaden av omyndig person (i de flesta fall den omyndiges förälder/föräldrar)

vårdslös /vˈoːrdsløːs/ (adj)
anaireach
  som handlar utan nödvändig omsorg

vårdslöshet /vˈoːrdslˈœsheːt/ (n, ut)
leibideacht
  det att vara vårdslös

vårrulle /vˈoːrɵlə/ (n, ut)
rollóg earraigh
  förrätt som serveras i asiatiska restauranger

vårt /vˈoːt/ (pronoun)
ár
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har t-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular neutrum

vårta /vˈoːta/ (n, ut)
faithne
  vanligtvis liten, skrovlig, hudfärgad, godartad hudtumör som ofta växer på händer eller fötter

vårtbjörk /vˈoːtbjˈœrk/ (n, ut)
beith gheal
  en art (Betula pendula) inom växtfamiljen björkväxter (Betulaceae); individ av arten vårtbjörk

vårtsvin /vˈoːtsvˈiːn/ (n, neut)
muc fhaithneach
  en djurart (Phacochoerus africanus) i familjen svindjur (Suidae); individ av denna art

våt /vˈoːt/ (adj)
fliuch
  som har vatten (eller annan vätska) på sig eller är indränkt med vatten

vörda /vˈœrda/ (v)
urraigh
  visa aktning; respektera och lyda

vördnad /vˈœrdnad/ (n, ut)
ardmheas

vördnadsfull /vˈœrdnadsfˌɵl/ (adj)
urramach
  som visar känslor av vördnad; som kännetecknas av hög uppskattning för något

walesare /vˈɑːləsˌarə/ (n, ut)
Breatnach
  man från Wales

walesisk /vˈɑːləsˌɪsk/ (adj)
Breatnach

walesiska /vˈɑːləsˌɪska/ (n, ut)
Breatnach
  kvinna från Wales

wankelmotor /vˌaŋkəlmˈuːtɔr/ (n, ut)
inneall Wankel
  typ av vridkolvsbaserad förbränningsmotor

watt /vˈat/ (n, ut)
vata
  härledd SI-enhet med beteckningen W för den fysikaliska storheten effekt definierad som en joule per sekund

wc /dˌɵbəlvˌeːsˈeː/ (n, neut)
WC
  vattenklosett, toalett

webb /vˈɛb/ (n, ut)
Idirlíon
  World Wide Web, det hypertextsystem som utgör Internets webbsidor

webbplats /vˈɛbplats/ (n, ut)
suíomh gréasáin

webbsida /vˈɛbsiːdˌa/ (n, ut)
suíomh gréasáin

weekend /vˈeːəkˌɛnd/ (n, ut)
deireadh seachtaine
  veckoslut, de sista dagarna i en vecka

whisky /vhˈɪsxyː/ (n, ut)
fuisce, uisce beatha
  typ av spritdryck gjord på spannmål

wicca /vˈɪksa/ (n)
Wicca
  nyhednisk religion som påminner om natur- och fruktbarhetsreligionerna eller mysteriereligionerna

wiccan /vˈɪksan/ (n, ut)
bean Wicca
  anhängare till den nyhedniska religionen wicca

wiccansk /vˈɪksansk/ (adj)
Wicca

wienerkorv /vˈiːənˌɛrkɔrv/ (n, ut)
oscailteach
  typ av smal korv vanlig i kiosker eller som snabbmat

wiki /vˈiːkiː/ (n, ut)
vicí
  webbplats som kan redigeras direkt av användarna (antingen alla eller begränsat till en större eller mindre grupp) baserad på teknologin som först användes för engelsk Wikipedia

woka /vˈuːka/ (v)
déan díobháil

wolof /vˈuːluːf/ (n)
Volaifis
  folkgrupp som främst bebor Senegal men även i Gambia och Mauretanien; individ av denna folkgrupp
  ett atlantiskt niger-kongospråk som talas i Senegal, Gambia och Mauretanien av folkgruppen wolof (1)

workshop /vˈɔrkshuːp/ (n, ut)
ceardlann
  ut- eller fortbildningssession som betonar praktisk problemlösning

xantin /ksantˈiːn/ (n, neut)
xaintin

xenofob /ksˈeːnuːfˌuːb/ (n, ut)
seineafóbach
  person som lider av xenofobi

xenofobi /ksˈeːnuːfˌuːbiː/ (n, ut)
seineafóibe
  främlingshat, främlingsfientlighet, främlingsskräck, främlingsrädsla; (sjuklig) rädsla för eller hat mot vad som är främmande

xenofobisk /ksˈeːnuːfˌuːbɪsk/ (adj)
seineafóbach

xenon /ksˈeːnuːn/ (n, neut)
xeanón
  ett grundämne med atomnummer 54, atommassa 131 och symbolen Xe

xerofyt /ksˈeːruːfˌyːt/ (n, ut)
xéirifít

xhosa /kshˈuːsa/ (n)
Cóisis
  språk med officiell status i Sydafrika i
  ett bantufolk i Sydafrika som tillhör ngunifolken

xylofon /ksˌyːluːfˈoːn/ (n, ut)
xileafón
  slagverksinstrument bestående av träplattor som slås på med en klubba.

xylofonist /ksˌyːluːfˈoːnɪst/ (n, ut)
xileafónaí

yard /ˈyːard/ (n, ut)
slat
  anglosaxisk längdenhet motsvarande tre engelska fot eller cirka 0,91 meter

yawl /ˈyːavl/ (n, ut)
geolta
  slags segelfartyg

yl /ˈyːl/ (n, neut)
liú

ylle /ˈylə/ (n, neut)
olann
  textilvara företrädesvis tillverkad av ull

ymnig /ˈymnɪɡ/ (adj)
fairsing
  flödande riklig, som förekommer i stor mängd; ofta om sådant som växer

ymnighetshorn /ˈymnɪɡhˌeːtshuːrn/ (n, neut)
corn na flúirse
  ihåligt horn innehållande frukt, mynt eller något annat åtråvärt

ympa /ˈympa/ (v)
beangán
  plantera in främmande växtdel i en liknande växt

yngel /ˈyŋəl/ (n, neut)
torbán
  unge av fisk eller groddjur

yngling /ˈyŋlɪŋ/ (n, ut)
aosánach

ynklig /ˈyŋklɪɡ/ (adj)
aimlithe
  alltför liten, svag eller på annat sätt dålig, ofta när något bättre förväntats; jämrande, sorglig, eländig

ynkrygg /ˈyŋkryɡ/ (n, ut)
circeoil
  feg person

ynnest /ˈynəst/ (n, ut)
cóireáil
  (tecken eller bevis på) välvilja; gunst, bevågenhet; favör, förmån

yoga /ˈyːuːɡˌa/ (n, ut)
ióga
  ett indiskt träningssystem som skall frigöra själen från allt sinnligt

yoghurt /ˈyːɔɡhˌɵt/ (n, ut)
iógart
  ett slags trögflytande mejeriprodukt som innehåller mjölksyrabakterier

yoruba /ˈyːuːrˌʉba/ (n, ut)
Iarúbach
  en folkgrupp i Västafrika som samlas kring språket yoruba (1)

ypsilon /ˈypsiːlˌɔn/ (n, neut)
upsalón

yr /ˈyːr/ (adj)
barréadrom
  vimsig, snurrig, ur balans

yra /ˈyːra/ (n, ut)
rámhaille
  förvirrat sinnestillstånd (exempelvis vållat av sjukdom)

yrka /ˈyrka/ (v)
brostaigh
  framlägga ett förslag eller en begäran (muntligt eller skriftligt, oftast i formella sammanhang)

yrke /ˈyrkə/ (n, neut)
gairm

yrkesskola /ˈyrkəskˌuːla/ (n, ut)
gairmscoil
  en av två valbara skolformer för ungdomar (normalt cirka 16 till 19 år gamla som avslutat grundskolan) med inriktning på yrkesutbildning; den andra är gymnasium (i Finland; i Sverige avskaffades yrkesskola och fackskola 1971 i och med införandet av den nuvarande skolformen gymnasieskola)

yrsel /ˈyʂəl/ (n, ut)
meadhrán
  balansrubbning med upplevelse av snurrande rörelser

yrvaken /ˈyrvakən/ (adj)
ceanntrom
  inte helt vaken, ännu lite förvirrad

yster /ˈystər/ (adj)
aerach
  mycket livlig, munter och ostyrig; lekfull och uppsluppen; vild och eldig

yta /ˈyːta/ (n, ut)
dromchla
  mått på ett tvådimensionellt områdes storlek med grundenhet kvadratmeter

ytterbium /ˈytːərbˌiːʉm/ (n, neut)
itéirbiam

ytterst /ˈytːəʂt/ (adv)
cumasach
  i sista hand, i sista instans

yttertak /ˈytːətˌak/ (n, neut)
díon
  tak som skyddar byggnad utvändigt uppåt (särskilt mot nederbörd)

ytteröra /ˈytːərˌøːra/ (n, neut)
chluas sheachtrach
  (exemplar av) de yttre delarna av örat, nämligen öronmusslan och den yttre hörselgången ända in till trumhinnan som markerar övergången till mellanörat

yttre /ˈytrə/ (adj)
amach
  som finns på utsidan av något

yttre /ˈytrə/ (n)
seachtrach
  utsida

yttrium /ˈytriːˌʉm/ (n, neut)
itriam

yvas /ˈyːvas/ (v)
braig
  vara stolt, vara högfärdig

yxa /ˈyːksa/ (n, ut)
tua
  ett huggvapen liknande verktyget med samma namn

zambier /sˈambiːər/ (n, ut)
Saimbiach
  invånare i Zambia eller som har zambisk härkomst

zambisk /sˈambɪsk/ (adj)
Saimbiach

zebra /sˈɛbra/ (n, ut)
séabra
  individ av någon av flera arter i släktet Equus inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae)

zebrahuernia /sˈɛbrahˌʉərnˌiːa/ (n, ut)
ulchabhán beag
  en växtart (Huernia zebrina) inom familjen oleanderväxter (Apocynaceae); exemplar av denna växt

zelkova /sˈɛlkuːvˌa/ (n, ut)
sealcóva
  släkte inom familj almväxter; individ av detta släktet

zelot /sˈeːluːt/ (n, ut)
díograiseoir

zenbuddism /sˈɛnbɵdˌɪsm/ (n, ut)
Búdachas Zen
  variant av buddism med särskilt fokus på meditation

zenit /sˈeːniːt/ (n)
buaic na spéire
  den punkt på himmelssfären belägen rakt ovanför observatören (med "ovanför" avses i riktningen från himlakroppens geometriska centrum)

zigenare /sˈiːjənˌarə/ (n, ut)
bóithreoir
  exonym: person av folkgruppen romer, både zigenare och romer förekommer i dagligt tal men officiellt språkbruk är oftast det endonyma romer

zimbabwier /sˈɪmbabvˌiːər/ (n, ut)
Siombábach
  invånare i Zimbabwe eller person som har zimbabwisk härkomst

zimbabwisk /sˈɪmbabvˌɪsk/ (adj)
Siombábach
  som rör Zimbabwe

zink /sˈɪŋk/ (n, ut)
sinc
  ett grundämne med atomnummer 30, atommassa 65,4 och symbolen Zn

zirkonium /sɪrkˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
siorcóiniam

zombie /sˈɔmbiːə/ (n, ut)
zombaí
  död kropp utan själ som kontrolleras av någon annan genom voodoomagi

zoo /sˈuːuː/ (n, neut)
gairdín ainmhithe
  djurpark, djurgård, zoologisk trädgård

zoologi /sˌuːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
zó-eolaíocht
  den gren av biologin som inriktar sig på studiet av djur

zoonos /sˈuːuːnˌuːs/ (n, ut)
zónóis
  infektionssjukdom som smittar mellan arter (främst till människa)

zoroastrism /sˈuːruːˌastrɪsm/ (n, ut)
Sorastrachas
  en monoteistisk religion med ursprung i det forna Iran

zucchini /sˈɵkshiːnˌiː/ (n, ut)
cúirséad
  en grönsak, squash (vetenskapligt namn Cucurbita pepo)

Åbo /ˈoːbuː/ (n, neut)
Túrcú

Ödlan /ˈœdlan/ (n, neut)
Laghairt
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Lacerta (i genitiv: Lacertae)

Örnen /ˈœrnən/ (n, neut)
Iolar
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, med det vetenskapliga namnet Aquila (i genitiv: Aquilae)

Österrike /ˈœstərˌiːkə/ (n, neut)
an Ostair, Ostair
  ett land i Centraleuropa

Österrike-Ungern /ˈœstərˌiːkə ˈɵŋərn/ (n, neut)
an Ostair agus an Ungáir

Östersjön /ˈœstəʂjˌøːn/ (n, ut)
Muir Bhailt

Östeuropa /ˈœstəˌʉruːpˌa/ (n, neut)
Oirthear na hEorpa
  östra Europa

Östpakistan /ˈœstpakˌɪstan/ (n, neut)
Pacastáin Thoir
  östra delen av den tidigare brittiska kolonin i Asien; nuvarande Bangladesh

Östtimor /ˈœstːiːmˌuːr/ (n, neut)
Tíomór Thoir

Östtyskland /ˈœstːysklˌand/ (n, neut)
an [[Oir-Ghearmáin]]
  den vardagliga benämningen på Tyska demokratiska republiken (DDR, av tyska Deutsche Demokratische Republik), den stat som fanns i de östra delarna av nuvarande Tyskland (Förbundsrepubliken Tyskland) från 1949 till 1990

à /ɡrˈɑːvˈɑː/ (preposition)
gach
  till ett pris av, per styck; på, för
a
  till; används mellan två sifferuppgifter

äckel /ˈɛkːəl/ (n, neut)
déistin
  känsla av stark avsmak

äckla /ˈɛkla/ (v)
déistin

äcklig /ˈɛklɪɡ/ (adj)
déistineach
  vidrig, som ger avsmak

ädel /ˈɛːdəl/ (adj)
uasal
  högsint, storsint, hugstor, upphöjd

ädelgran /ˈɛːdəlɡrˌan/ (n, ut)
giúis

ädelmodig /ˈɛːdəlmˌuːdɪɡ/ (adj)
gartach
  med ädelt sinnelag; storsint, generös

ädelsten /ˈɛːdeːlstən/ (n, ut)
seoid

äga /ˈɛːɡa/ (v)
táille
bí + object + ag + subject
  ha (något); lagligen vara i besittning av (något); ha exklusiv rätt att använda (något)
admhaigh
  erkänna eller medge något (särskilt om fel, misstag och brister)
féin
  "vara mycket bra", jfr regera
  vara mycket bättre (på något) än någon annan (eller något annat); vara överlägsen

ägande /ˈɛːɡandə/ (n, neut)
dílseacht

ägare /ˈɛːɡarə/ (n, ut)
úinéir
  person som äger eller innehar något

ägg /ˈɛɡ/ (n, neut)
ubh
  (stort) kalktäckt fågelägg, i första hand hönsägg

äggcell /ˈɛɡsəl/ (n, ut)
ubh
  kvinnliga varianten av könscell; kvinnlig könscell, som (före ägglossning) finns i äggstock

äggformad /ˈɛɡfɔrmˌad/ (adj)
ubhchruthach
  formad som ett ägg; oval, äggformig

äggklocka /ˈɛɡklɔkːˌa/ (n, ut)
amadóir uibhe
  klocka vars huvudsyfte är att avge en signal efter en förinställd tid

ägglossning /ˈɛɡlɔsnˌɪŋ/ (n, ut)
ubhsceitheadh
  den händelse som inträffar ungefär varje månad i en fertil kvinnas liv när en äggcell lämnar den mogna dominanta follikeln (den preovulatoriska follikeln) i aktuell äggstock och påbörjar sin färd genom äggledaren

äggskal /ˈɛɡskal/ (n, neut)
blaosc uibhe
  skal runt ett ägg

äggstock /ˈɛɡstɔk/ (n, ut)
síollann
  något (ovarium) av de två inre könsorgan som finns i bäckenet hos kvinnor vilket innehåller folliklar av olika mognadsgrad (var och en innehållande en äggcell i något utvecklingsstadium), eventuellt en gulkropp och vilket genomgår den nästan månatliga ovarialcykeln vilken innebär en cyklisk produktion av östrogener (främst östradiol, från folliklar under follikelfasen) och progesteron (från en gulkropp under lutealfasen) samt en ägglossning per cykel, då en äggcell (sekundär oocyt) lämnar den dominanta (preovulatoriska) follikeln och tas upp av en äggledare

äggula /ˈɛɡʉlˌa/ (n, ut)
buíocán

äggvita /ˈɛɡviːtˌa/ (n, ut)
albaimín

ägna /ˈɛŋna/ (v)
tabhair

ägodel /ˈɛːɡuːdəl/ (n, ut)
gustal
  något som någon äger

ägretthäger /ˈɛɡrəthˌɛːjər/ (n, ut)
éigrit mhór

äkta /ˈɛkta/ (adj)
ceart
  något som är vad det utger sig för att vara; ej förfalskad
  ren, oförfalskad (förstärkningsord)

äkta /ˈɛkta/ (v)
pós

äkta man /ˈɛkta man/ (n)
fear

äktenskap /ˈɛktənskˌɑːp/ (n, neut)
pósadh
  typ av samlevnad där lagar eller seder oftast reglerar parternas skyldigheter mot varandra och gemensamma barn, oftast mellan man och kvinna i syfte att bilda familj; relationen mellan två (ibland fler) personer som är gifta

äktenskapsbrytare /ˈɛktənskˌɑːpsbryːtˌarə/ (n, ut)
adhaltrach
  (manlig) person som har begått äktenskapsbrott

äktenskapsbryterska /ˈɛktənskˌɑːpsbryːtˌɛʂka/ (n, ut)
banadhaltrach
  kvinna som har begått äktenskapsbrott

äktenskapspartner /ˈɛktənskˌɑːpspatnər/ (n, ut)
céile
  gift person (oavsett kön) i förhållande till den andra personen i äktenskapet

äkthet /ˈɛktheːt/ (n, ut)
barántúlacht
  det att vara äkta

äldreboende /ˈɛldrəbˌuːəndə/ (n, neut)
teach altranais
  boende för personer som på grund av hög ålder inte klarar av att bo på egen hand

älg /ˈɛlj/ (n, ut)
mús
  en art (Alces alces) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten älg

älska /ˈɛlska/ (v)
gráigh
  tycka mycket bra om; känna kärlek (till)

älskad /ˈɛlskad/ (adj)
maoineach
  ; som älskas

älskad /ˈɛlskad/ (n, ut)
a chara
  person som älskas

älskarinna /ˈɛlskarˌɪna/ (n, ut)
bean luí

älskling /ˈɛlsklɪŋ/ (n, ut)
ainsín
  person som hålls kär; ofta använt som tilltal till sådan person

älskog /ˈɛlskuːɡ/ (n, ut)
grá
  sexuell kärlek, samlag
  kärlek

älta /ˈɛlta/ (v)
lathach
  kraftigt bearbeta genom omrörning eller knådning

älv /ˈɛlv/ (n, ut)
abhainn

älva /ˈɛlva/ (n, ut)
bean sí
  kvinnligt mytiskt väsen i nordisk folktro som ansågs kunna blåsa sjukdom över människor

ämbar /ˈɛmbɑːr/ (n, neut)
buicéad
  hink eller spann avsedd för vatten

ämna /ˈɛmna/ (v)
tá faoi

ämne /ˈɛmnə/ (n, neut)
damhna
  det material något består av
téama
  tema, det som talas eller diskuteras om
ainmní
  fack inom utbildning eller forskning

ämnesområde /ˈɛmnəsˌɔmroːdə/ (n, neut)
araíonacht

än /ˈɛn/ (conjunction)
ná
  anger vid jämförelser hur något förhåller sig

ända /ˈɛnda/ (n, ut)
ar chúl
  bak, stuss
deireadh
  den ena av de två yttersta delarna av ett långsträckt föremål
  avslutning av förlopp

ändalykt /ˈɛndalˌykt/ (n, ut)
deireadh
  slut

ändamål /ˈɛndamˌoːl/ (n, neut)
aidhm

ändamålsenlig /ˈɛndamˌoːlseːnlˌɪɡ/ (adj)
oiriúnach
  som fungerar bra för att uppfylla sitt ändamål

ände /ˈɛndə/ (n, ut)
deireadh
  plats eller punkt där något upphör eller tar stopp eller slut

ändra /ˈɛndra/ (v)
athraigh
  göra så att något blir annorlunda
  göra så att ens beteende eller personlighet blir annorlunda
intinn a athrú
  byta åsikt, anta ett nytt förhållningssätt

ändring /ˈɛndrɪŋ/ (n, ut)
athrú
  något som ändras eller har ändrats eller själva processen när detta sker

ändtarm /ˈɛndtarm/ (n, ut)
athán
  sista delen (rectum) av tarmkanalen varigenom exkrement passerar

ändå /ˈɛndoː/ (adv)
ar aon chaoi

ändå /ˈɛndoː/ (conjunction)
fós
  trots det tidigare nämnda

äng /ˈɛŋ/ (n, ut)
cluain
  fält där vilda örter och gräs växer

ängel /ˈɛŋəl/ (n, ut)
aingeal
  sändebud för gudom

änglalik /ˈɛŋlalˌiːk/ (adj)
ainglí
  lik en ängel

ängshök /ˈɛŋshøːk/ (n, ut)
cromán liath

ängslan /ˈɛŋslan/ (n, ut)
imní
  (lätt) rädsla eller oro

ängslig /ˈɛŋslɪɡ/ (adj)
léanmhar
  som ger anledning till oro, som väcker oro

ängspiplärka /ˈɛŋspɪplˌɛrka/ (n, ut)
riabhóg mhóna

änka /ˈɛŋka/ (n, ut)
baintreach
  kvinna, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

änkestånd /ˈɛŋkəstˌoːnd/ (n, neut)
baintreachas
  tillståndet att leva själv efter ens livspartners död

änkling /ˈɛŋklɪŋ/ (n, ut)
baintreach fir
  man, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

änne /ˈɛnə/ (n, neut)
clár éadain
  panna

ännu /ˈɛnʉ/ (adv)
fós
  hittills

äntligen /ˈɛntlɪɡˌɛn/ (adv)
as deireadh na cúise

äppeljuice /ˌɛpəjˈʉiːsə/ (n, ut)
sú úill

äppelmos /ˈɛpəlmˌuːs/ (n, neut)
anlann úll
  mos gjort av äpplen

äppelpaj /ˈɛpəlpˌaj/ (n, ut)
pióg úll

äppelträd /ˈɛpəltrˌɛːd/ (n, neut)
abhaill
  träd som det växer äpplen på

äpple /ˈɛplə/ (n, neut)
úll
  frukt med fast kött och tunt skal från någon art inom släktet aplar (Malus), vanligtvis från arten apel (Malus domestica)

ära /ˈɛːra/ (n, ut)
glóir
  heder, berömmelse, stolthet

ärad /ˈɛːrad/ (adj)
clúiteach
  som äras, som värderas högt;

ärekränkande /ˈɛːrəkrˌɛŋkandə/ (adj)
aithiseach
  ; som utgör förtal eller förolämpning

ärekränkning /ˈɛːrəkrˌɛŋknɪŋ/ (n, ut)
aithisiú
  beskyllningar som rör en persons heder och ära

ärende /ˈɛːrəndə/ (n, neut)
teachtaireacht
  avgränsad (mindre) uppgift som uträttas på annan plats

ärg /ˈɛrj/ (n, ut)
glasar

ärkebiskop /ˈɛrkəbˌɪskuːp/ (n, ut)
ardeaspag
  biskop av högre rang inom ett visst område

ärkebiskopsdöme /ˈɛrkəbˌɪskɔpsdˌøːmə/ (n, neut)
deoise ardeaspaig

ärkehertig /ˈɛrkəhˌɛtɪɡ/ (n, ut)
ard-diúc
  prins av det habsburgska kejsardömet i det gamla Österrike

ärkeängel /ˈɛrkəˌɛŋəl/ (n, ut)
ardaingeal
  ängel av högsta rang

ärla /ˈɛrla/ (n, ut)
glasóg
  någon av de fågelarter som räknas till ärlesläktet (Motacilla); individ av dessa arter

ärlesolfjäderstjärt /ˈɛrləsˌɔlfjɛːdˌɛʂɕət/ (n, ut)
glasóg ghuail
  en art (Rhipidura leucophrys) inom fågelfamiljen solfjäderstjärtar (Rhipiduridae); individ av arten ärlesolfjäderstjärt

ärlig /ˈɛrlɪɡ/ (adj)
macánta
  som håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser, eller åtminstone tror sig eller ämnar att hålla sig till sanningen

ärlighet /ˈɛrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
ionracas
  det att vara ärlig

ärm /ˈɛrm/ (n, ut)
muinchille

ärmlös /ˈɛrmløːs/ (adj)
gan mhuinchillí

ärr /ˈɛr/ (n, neut)
colm
  märke på huden efter ett sår som helt eller delvis läkt

ärt /ˈɛt/ (n, ut)
peasair
  Pisum sativum; art inom familjen ärtväxter

ärta /ˈɛta/ (n, ut)
pis
  frö från växten ärt (Pisum sativum)

ärttörne /ətːˈœrnə/ (n, neut)
aiteann
  en städsegrön växtart (Ulex europaeus) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av arten ärttörne

ässja /ˈɛsja/ (n, ut)
ceárta

äta /ˈɛːta/ (v)
ith
  föra in mat i munnen, tugga den och sedan svälja den

ätbar /ˈɛtbɑːr/ (adj)
inite
  som går att äta

ätlig /ˈɛtlɪɡ/ (adj)
inite
  som man kan äta utan att man blir skadad

ätpinne /ˈɛtpɪnə/ (n, ut)
cipín itheacháin
  pinne som används i främst Östasien för att äta med

ätstörning /ətstˈœrnɪŋ/ (n, ut)
neamhord itheacháin
  psykiatrisk åkomma eller sjukdom som kännetecknas av rutiner för födointag som är avvikande på ett sätt som är skadligt för hälsan

ättika /ˈɛtːiːka/ (n, ut)
fínéagar

ättiksyra /ˈɛtːɪksˌyːra/ (n, ut)
aigéad aicéiteach
  etansyra

ättling /ˈɛtlɪŋ/ (n, ut)
sliochtach
  avkomling, vanligen till ryktbar person

även /ˈɛːvən/ (adv)
chomh maith

äventyr /ˈɛːvəntˌyːr/ (n, neut)
eachtra
  spännande och ovanlig upplevelse

å /ˈoː/ (n, ut)
sruth
  litet vattendrag, i allmänhet större än en bäck men mindre än en flod

å- /ˈoː/ (affix)
a-
  läggs till i början av ord istället för att ha en preposition

åberopa /ˈoːbərˌuːpa/ (v)
trácht ar

åder /ˈoːdər/ (n, ut)
síog
  passage för någonting (särskilt blod eller grundvatten) att flöda genom; kanal
  längre spår i berggrund av mineral

åderbråck /ˈoːdərbrˌoːk/ (n, neut)
greabhán na gcos
  sjuklig utvidgning av blodåder

åka /ˈoːka/ (v)
téigh
  färdas; flytta; med avsikt ändra vilken plats man befinner sig på

åker /ˈoːkər/ (n, ut)
páirc
  ett större avgränsat stycke odlad mark, vanligen avsedd för framställande av livsmedel i större skala

åkerfräken /ˈoːkərfrˌɛːkən/ (n, ut)
broimín
  en art (Equisetum arvense) inom växtfamiljen fräkenväxter (Equisetaceae); individ av arten rävsvans

åkermark /ˈoːkərmˌark/ (n, ut)
talamh feirme

åkerren /ˈoːkərən/ (n, ut)
iomaire cinn
  ouppodlad gräsbevuxen markremsa längs en åker

åkerspöke /ˈoːkəʂpˌøːkə/ (n, neut)
babhdán
  fågelskrämma på åker

ål /ˈoːl/ (n, ut)
eascann
  ormliknande fisk, vanligen av arten Anguilla anguilla, men även av hela familjen ålfiskar

ålder /ˈoːldər/ (n, ut)
aois
  tiden som gått sedan födseln, uppkomst eller tillverkningsdatumet; livstid
  längre historisk period kopplad till samhällets utveckling; tidsålder

ålderdom /ˈoːldərdˌɔm/ (n, ut)
aostacht
  det att vara gammal

ålderdomlig /ˈoːldərdˌɔmlɪɡ/ (adj)
ársa
  som främst användes tidigare i historien; som i det vardagliga språket inte längre är särskilt vanligt
seanchaite
  som inte längre är på modet
  som förlorat eller blivit av med sin aktualitet

ålderman /ˈoːldərmˌan/ (n, ut)
méara

åldersbestämma /ˈoːldəʂbəstˌɛma/ (v)
coinne
  bestämma åldern på

åldras /ˈoːldras/ (v)
aois

åldrig /ˈoːldrɪɡ/ (adj)
aosta
  gammal, som har hög ålder

åldring /ˈoːldrɪŋ/ (n, ut)
cnagaosta
  gammal person

ånga /ˈɔŋa/ (n, ut)
toit
  gasform av ett normalt sett flytande ämne; särskilt om vattenånga

ånger /ˈɔŋər/ (n, ut)
aiféala
  känsla av smärta eller missbelåtenhet med sig själv därför, att man vet, känner eller tycker sig ha gjort något orätt eller oriktigt, som man helst skulle vilja ha ogjort

ångerfull /ˈɔŋərfˌɵl/ (adj)
aiféalach
  full av ånger

ångest /ˈɔŋəst/ (n, ut)
crá
  mycket stark, påträngande känsla av rädsla, oro eller olust

ångkoka /ɔŋkˈuːka/ (v)
gal uisce
  tillaga mat i vattenånga

ångra /ˈɔŋra/ (v)
aiféala
  känna ånger över
scaoil
  göra något ogjort, ta tillbaka en ändring eller inmatning

ångström /ɔŋstrˈœm/ (n)
angstram, aonad Angstrom

ångturbin /ˌɔŋtɵrbˈiːn/ (n, ut)
tuirbín gaile
  turbin som drivs av ånga under tryck

ånyo /ˈoːnyːˌuː/ (adv)
arís

åpen /ˈoːpən/ (adj)
ocrach
  girig, självisk (framförallt gällande mat)

år /ˈoːr/ (n, neut)
bliain
  en tidsenhet som betecknar den tid det tar för en himlakropp att passera ett varv av dess omloppsbana (runt en sol eller planet)

åra /ˈoːra/ (n, ut)
rámh
  redskap som används för att ro, alltså driva en båt framåt med hjälp av handkraft

årfenshaj /ˈoːrfənshˌaj/ (n, ut)
siorc bán aigéanach

årlig /ˈoːrlɪɡ/ (adj)
bliantúil
  som inträffar en gång om året

årligen /ˈoːrlɪɡˌɛn/ (adv)
in éadan an bliana
  varje år
  en gång om året

årsbok /ˈoːʂbuːk/ (n, ut)
bliantúil
  tidskrift i form av en årlig bok

årsdag /ˈoːʂdɑːɡ/ (n, ut)
cothrom an lae

årsgammal /ˈoːʂɡamˌal/ (adj)
athrón

årskurs /ˈoːʂkɵʂ/ (n, ut)
rang
  läsår som del av en längre utbildning

årsring /ˈoːʂrɪŋ/ (n, ut)
fáinne bliantúil
  enskild ring som skapas vid ett träds tillväxt (under ett år) och tillsammans med andra årsringar bildar ett mönster synligt vid ett horisontellt tvärsnitt genom träet

årstid /ˈoːʂtiːd/ (n, ut)
séasúr
  del av år, såsom vinter, vår, sommar eller höst

årtal /oːtˈɑːl/ (n, neut)
bliain

årtionde /oːsxˈɔndə/ (n, neut)
deichniúr
  decennium, period av tio år

årtusende /ˈoːtʉsˌɛndə/ (n, neut)
mílaoise
  period om tusen år

ås /ˈoːs/ (n, ut)
eiscir
  långsträckt höjd

åsido /ˈoːsiːdˌuː/ (adv)
idiraisnéis

åsikt /ˈoːsɪkt/ (n, ut)
tuairim

åska /ˈoːska/ (n, ut)
toirneach
  elektriska urladdningar i atmosfären som tar sig i uttryck i blixtar följda av dunder

åska /ˈoːska/ (v)
toirneach

åskledare /ˈoːskleːdˌarə/ (n, ut)
conduchtaire tintrí
  anordning som skyddar byggnader från skador som en blixt kan orsaka under ett åskväder

åskväder /ˈoːskvɛːdər/ (n, neut)
stoirm thoirní
  oväder med åska

åskåda /ˈoːskoːdˌa/ (v)
cathais

åskådlig /ˈoːskoːdlˌɪɡ/ (adj)
grafaic
  synlig; tydlig

åskådning /ˈoːskoːdnˌɪŋ/ (n, ut)
mana
  sätt att värdera grundläggande frågor inom ett område

åsna /ˈoːsna/ (n, ut)
asal
  en underart (Equus africanus asinus) till arten afrikansk vildåsna (Equus africanus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av underarten åsna
  korkad person

åstadkomma /ˈoːstadkˌɔma/ (v)
bain amach
  (lyckas) få till stånd (ofta med sikte på en eftersträvansvärd uppgift)

åsyfta /ˈoːsyftˌa/ (v)
ceachartha
  mena, hänvisa till; beskriva utan att uttryckligen nämna, ofta på ett något omständligt sätt

åt /ˈoːt/ (preposition)
do
  i stället för; så att någon slipper
  som ska ges till (markerar mottagare av något), eller som är föremål för något
i leith
  i riktning mot

åtal /oːtˈɑːl/ (n, neut)
acaoineadh
  yrkande inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtala /ˈoːtalˌa/ (v)
díotáil
  yrka inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtalspunkt /ˈoːtɑːlspɵŋkt/ (n, ut)
scór
  punkt i ett åtal, där en person anklagas/misstänks/utreds för mer än ett brott (brottsrubricering)

åtbörd /oːtbˈœrd/ (n, ut)
comhartha
  handrörelse (eller rörelse med annan kroppsdel) som uttrycker känslor eller tankar

åter /ˈoːtər/ (adv)
a-
  igen; på nytt; ännu en gång
  tillbaka; mot tidigare tillstånd

återbäring /ˈoːtərbˌɛːrɪŋ/ (n, ut)
aisíocaíocht
  något (ofta summa) som skänks tillbaka till tidigare innehavare efter att ha genomgått ett system

återge /ˈoːtərjə/ (v)
síolaigh
  redogöra för något som hänt på ett så exakt sätt som möjligt

återgång /ˈoːtərɡˌɔŋ/ (n, ut)
fill
  det att något går tillbaka till ett tidigare tillstånd

återhämtning /ˈoːtərhˌɛmtnɪŋ/ (n, ut)
biseach
  det att hämta något som tidigare varit borta
  det att återkomma till normal fysisk eller psykologisk hälsa efter en period av försämrad sådan
  avkopplande vila

återhållen /ˈoːtərhˌɔlən/ (adj)
araíonach

återigen /ˈoːtərˌiːjən/ (adv)
arís
  än en gång, igen

återkalla /ˈoːtərkˌala/ (v)
cúlaigh
  kalla åter, hemkalla, ta tillbaka

återkomma /ˈoːtərkˌɔma/ (v)
fill

återkommande /ˈoːtərkˌɔmandə/ (adj)
athfhillteach
  presensparticip av återkomma; som återkommer

återkomst /ˈoːtərkˌɔmst/ (n, ut)
fill
  det att komma tillbaka

återkoppling /ˈoːtərkˌɔplɪŋ/ (n, ut)
aiseolas
  fenomenet att resultat av en pågående händelse påverkar händelsen själv, antingen positivt (förstärkande) eller negativt (dämpande)

återlämna /ˈoːtərlˌɛmna/ (v)
fill

återskapa /ˈoːtəʂkˌɑːpa/ (v)
síolaigh
  ännu en gång bringa till existens på samma sätt som tidigare var fallet

återskapning /ˈoːtəʂkˌɑːpnɪŋ/ (n, ut)
athdhéanamh
  föremål som gjorts för att likna något (som inte finns kvar)

återställningstecken /ˈoːtəʂtˌɛlnɪŋstˌɛkːən/ (n, neut)
duiniúil
  tecknet ♮, ett tecken i notskrift som upphäver verkan av ett tidigare förtecken

återstå /ˈoːtəʂtˌoː/ (v)
fan
  finnas kvar (efter att annat försvunnit), vara över; restera

återsända /ˈoːteːʂˌɛnda/ (v)
fill
  skicka tillbaka

återuppbygga /ˈoːtərˌɵpbyɡˌa/ (v)
atóg
  bygga på nytt

återupprätta /ˈoːtərˌɵprətːˌa/ (v)
atóg
  upprätta på nytt

återvinning /ˈoːtərvˌɪnɪŋ/ (n, ut)
athchúrsáil
  det att återvinna; process att använda igen begagnade föremål eller material som de är gjorda av

återvända /ˈoːtərvˌɛnda/ (v)
fill

återvändo /ˈoːtərvˌɛnduː/ (n, ut)
fill

åtfölja /oːtfˈœlja/ (v)
comóir
  följa med, vara bifogad

åtgärd /ˈoːtjɛːrd/ (n, ut)
beartas

åtgärda /ˈoːtjɛːrdˌa/ (v)
habal

åtlöje /ˈoːtløːjə/ (n, neut)
gáire
  det att bli hånad eller utskrattad på ett nedsättande eller ringaktande sätt

åtminstone /ˈoːtmɪnstˌuːnə/ (adv)
ar a laghad

åtnjuta /ˈoːtnjʉtˌa/ (v)
bain spórt as
  ha nytta av; ha fördel av; känna glädje av

åtrå /ˈoːtroː/ (n, ut)
dúil

åtskillig /ˈoːtsxɪlˌɪɡ/ (adj)
a lán
  som förekommer i rätt stor mängd; en hel del; rätt mycket
ilchineálach
  som kan åtskiljas, flera olika, av olika slag

åtstramning /ˈoːtstramnˌɪŋ/ (n, ut)
déine
  det att göra finanspolitiken mer återhållsam

åtta /ˈɔtːa/ (n, ut)
ocht
  symbol som utgörs av siffran åtta

åttahörning /ˌɔtːahˈœrnɪŋ/ (n, ut)
ochtagán
  oktogon, en månghörning

åttondel /ˈɔtːɔndəl/ (n, ut)
ochtú
  12,5 % av något; en av åtta lika stora delar

åvidö /ˈoːviːdˌøː/ (n)
deoch

ö /ˈøː/ (n, ut)
oileán, inis
  landområde som är helt omgivet av vatten

öbo /ˈøːbuː/ (n, ut)
oileánach
  person som bor på en ö

öde /ˈøːdə/ (adj)
tréigthe
  enslig, övergiven; obebodd

öde /ˈøːdə/ (n, neut)
cinniúint
  händelser i livet man inte råder över och därför inte kan förutse eller påverka; olycklig händelse; slutlig undergång; (i bestämd form) en okänd makt som man tror styr allt som sker

ödelägga /ˈøːdəlˌɛɡa/ (v)
slad

ödeläggelse /ˈøːdəlˌɛɡəlsə/ (n, ut)
buairt

ödemark /ˈøːdəmˌark/ (n, ut)
fiántas

ödla /ˈœdla/ (n, ut)
laghairt, earc
  kräldjur tillhörande underordningen Lacertilia, vanligen fyrbenta med fjällbeklädd kropp och svans

ödmjuk /ˈœdmjʉk/ (adj)
umhal
  anspråkslös, blygsam

ödsla /ˈœdsla/ (v)
dríodar
  slösa; spendera eller tillbringa trots att man inte får något tillbaka

öga /ˈøːɡa/ (n, neut)
súil
  synorgan hos människan och andra djurarter
  mittpunkt hos diverse föremål och företeelser, såsom orkaner, ex. i stormens öga
  en mörk fläck på exempelvis en potatis från vilken groddar kan utvecklas, eller på en plantas stam, gren eller bladveck ur vilket en ny gren eller ett nytt blad kan växa ut

ögonblick /ˈøːɡɔnblˌɪk/ (n, neut)
bomaite
  kort tidsperiod

ögonbryn /ˈøːɡɔnbrˌyːn/ (n, neut)
mala
  hår som växer på pannans nedre del, precis ovanför ögonhålan

ögonfrans /ˌøːɡɔnfrˈans/ (n, ut)
fabhra
  hår som sitter på kanten av ögonlocket

ögonhåla /ˈøːɡɔnhˌoːla/ (n, ut)
log súile

ögonlock /ˈøːɡɔnlˌɔk/ (n, neut)
caipín súile
  hud- och slemhinneveck som kan slutas framför ett öga

ögonläkare /ˈøːɡɔnlˌɛːkarə/ (n, ut)
lia súl
  läkare som specialiserat sig på ögat och dess sjukdomar

ögonskugga /ˈøːɡɔnskˌɵɡa/ (n, ut)
scáthú súl
  smink för ögonlocken i färg

ögrupp /ˈœɡrɵp/ (n, ut)
oileánra
  ett antal öar som ligger nära varandra

öka /ˈøːka/ (v)
ardaigh
  bli större

öken /ˈøːkən/ (n, ut)
fásach, gaineamhlach
  landområde där i stort sett ingenting växer under större delen av året på grund av sträng torka

öknamn /ˈœknamn/ (n, neut)
leasainm
  negativt laddat binamn

ökning /ˈœknɪŋ/ (n, ut)
ardú

öl /ˈøːl/ (n)
beoir, leann
  öl (ovan) av ett visst slag
  en mängd (t ex ett glas, eller en flaska) av drycken öl

ölmage /ˈœlmaɡə/ (n, ut)
maróg óil
  bukfetma på en i övrigt normalbyggd person, vanligen av manligt kön

ölunderlägg /ˈøːlɵndˌɛrləɡ/ (n, neut)
mata
  skiva att lägga under ett ölglas för att skydda bordsytan

öm /ˈøːm/ (adj)
tinn
  som smärtar och gör ont, främst vid beröring; även bildligt (om känslighet, om svaghet)
frithir
  omtänksam och vårdande; som tar hand om någon på ett kärleksfullt sätt

ömhet /ˈœmheːt/ (n, ut)
armacas
  det att visa omtänksamhet och vara beskyddande och vårdande

ömkan /ˈœmkan/ (n, ut)
taise
  medlidande

ömkansvärd /ˈœmkansvˌɛːrd/ (adj)
bocht
  som förtjänar medlidande, som förtjänar ömkan

ömsa /ˈœmsa/ (v)
seascann
  ersätta någots yttre hölje med annat

ömsesidig /ˈœmsəsˌiːdɪɡ/ (adj)
frithpháirteach

ömsesidighet /ˈœmsəsˌiːdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
cómhalartacht
  det att vara ömsesidig

ömsint /ˈœmsɪnt/ (adj)
armacach
  godhjärtad och kärleksfull, omtänksam, full av medkänsla; hjärteöm, ömhjärtad

önska /ˈœnska/ (v)
santaigh
  vilja att något ska ske; vilja erhålla något

önskan /ˈœnskan/ (n, ut)
deoin

önskebrunn /ˈœnsxəbrˌɵn/ (n, ut)
tobar rúin
  brunn runt vilken det finns en tro, att om man kastar ner pengar i den så ska man få en önskan uppfylld

önskemål /ˈœnsxəmˌoːl/ (n, neut)
dúil

önskning /ˈœnsknɪŋ/ (n, ut)
santaigh

öppen /ˈœpən/ (adj)
oscailte
  sådan att varje randpunkt tillhör mängdens komplementmängd

öppen källkod /ˈœpən ɕˈɛlkoːd/ (n)
foinse oscailte
  källkod som är tillgänglig att använda, läsa, modifiera och vidaredistribuera för den som vill

öppna /ˈœpna/ (v)
oscail
  ändra någots tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet, särskilt göra så att en springa eller öppning åstadkoms där en dörr tidigare varit
  ändra sitt tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet

öppnande /ˈœpnandə/ (n, neut)
oscailt
  det att öppna

öppning /ˈœpnɪŋ/ (n, ut)
oscailt
  öppnande; handlingen att öppna något; skeendet att något öppnas; början av något längre skeende
  en möjlighet till en handling genom vilken man kan attackera en motståndare i en tävlingssituation (eller kampsituation); jfr. blotta

öra /ˈøːra/ (n, neut)
cluas
  hörselorgan, särskilt hos människor och däggdjur

örfil /ˈœrfiːl/ (n, ut)
boiseog
  slag med öppen hand över kind eller öra

örhänge /ˈœrhəŋə/ (n, neut)
fáinne cluaise
  smycke som man sätter fast i örsnibben

öring /ˈøːrɪŋ/ (n, ut)
fionnóg
  Salmo trutta; art inom familjen laxfiskar

örlog /ˈœrlˈoːɡ/ (n)
cogadh

örn /ˈœrn/ (n, ut)
iolar, fiolar
  vardagligt samlingsnamn för en grupp större rovfåglar inom familjen hökfåglar
iolar
  beståndsdel av vapen eller flaggor

örngott /ˈœrŋɔt/ (n, neut)
clúdach piliúir
  tygöverdrag som används för att skydda (huvud)kudde

öronspottkörtel /ˌøːrʊnspɔtkˈœtəl/ (n, ut)
faireog pharóitideach
  någon (glandula parotis) av de två spottkörtlar som sitter framför och lite nedanför respektive öra (en på varje sida)

örontrumpet /ˈøːrɔntrˌɵmpət/ (n, ut)
feadán Eostach
  oftast stängd kanal (tuba auditiva) som förbinder mellanörat med svalget (och medger anpassning av lufttrycket i mellanörat)

öronvax /ˈøːrɔnvˌaks/ (n, neut)
céir chluaise
  sekret (cerumen) som produceras av körtlar i hörselgången

örsnibb /ˈœʂnɪb/ (n, ut)
liopa cluaise
  nedre del av ytteröra (på människa)( lat. lobulus auriculae)

ört /ˈœt/ (n, ut)
luibh

ösa /ˈøːsa/ (v)
taosc
  förflytta vätska från ett kärl till ett annat med hjälp av ett mindre kärl (särskilt genom upprepade rörelser); tömma genom ösande
doirt
  falla, flöda i stor mängd

öskar /ˈœskar/ (n, neut)
taosc
  skopa för att ta bort vatten ur en mindre båt, vid läckage eller om vatten på annat sätt kommit in i båten

ösregn /ˈœsrəŋn/ (n, neut)
maidhm bháistí

ösregna /ˈœsrəŋnˌa/ (v)
doirt

öst /ˈœst/ (n)
oirthear
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden: åt höger sett i riktning mot Nordpolen

öster /ˈœstər/ (adv)
oirthear

österrikare /ˈœstərˌiːkarə/ (n, ut)
Ostarach

österrikisk /ˈœstərˌiːkɪsk/ (adj)
Ostarach

östrogen /ˈœstruːjən/ (n, neut)
éastraigin
  ett av hormonerna i en familj av besläktade steroidhormoner som betraktas som kvinnliga könshormoner, t.ex. östradiol, östron och östriol

öva /ˈøːva/ (v)
cleacht
  träna, målmedvetet utöva aktivitet med syfte att förbättra sina färdigheter

över /ˈøːvər/ (adv)
ós cionn
  slut

över /ˈøːvər/ (preposition)
ós cionn
  i ett läge högre upp, ovanför
  tvärs över

överallt /ˈøːvərˌalt/ (adv)
i ngach áit
  allestädes, på varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)
  till varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)

överarm /ˈøːvərˌarm/ (n, ut)
brac
  den del av armen som befinner sig mellan axeln och armbågen, dvs det första segmentet i den övre extremiteten

överbelasta /ˈøːvərbəlˌasta/ (v)
anluchtaigh
  lasta alltför tungt

överbelastning /ˈøːvərbəlˌastnɪŋ/ (n, ut)
anluchtaigh
  det att överbelasta

överblick /ˈøːvərblˌɪk/ (n, ut)
foramharc

överbringa /ˈøːvərbrˌɪŋa/ (v)
fuascail
  framföra från en part till en annan

överbrygga /ˈøːvərbrˌyɡa/ (v)
beiriste
  skapa en länk över ett konkret eller abstrakt hinder

överdel /ˈøːvərdəl/ (n, ut)
uachtar
  ett klädesplagg som sitter på (en kvinnas) överkropp

överdra /ˈøːvərdrˌa/ (v)
araoid
  förse med ett överdrag

överdrift /ˈøːvərdrˌɪft/ (n, ut)
áibhéil
  det att överdriva; det att påstå något för att få det att verka mer betydelsefullt än det är

överdriven /ˈøːvərdrˌiːvən/ (adj)
gáifeach

överdåd /ˈøːvərdˌoːd/ (n, neut)
anchaitheamh
  slösande lyx
ainbheocht
  överdriven djärvhet

överdådig /ˈøːvərdˌoːdɪɡ/ (adj)
flaithiúil
  slösande, lyxig, överdriven

överenskommelse /ˌøːvərˈɛnskɔmˌɛlsə/ (n, ut)
conradh
  det två eller fler parter blivit eniga om, resultat av förhandling

överfall /ˈøːvərfˌal/ (n, neut)
ruaig
  händelse där en eller flera personer fysiskt attackerar en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldta

överfalla /ˈøːvərfˌala/ (v)
ruaig
  fysiskt attackera en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldtaga

överfallsvärn /ˈøːvərfˌalsvərn/ (n, neut)
cora
  mindre damm; avlång konstruktion i ett vattendrag som obstruerar flödet och där vatten oftast rinner över dess övre kant

överflöd /ˈøːvərflˌøːd/ (n, neut)
flúirse
  mycket större mängd än behovet; /onödig/ lyx; ymnighet, överskott; materiellt välstånd

överflödig /ˈøːvərflˌøːdɪɡ/ (adj)
iomarcach

överföra /ˈøːvərfˌøːra/ (v)
aistreog
  föra från en plats till ett annat (ofta om filer på en dator)
  ta från ens eget konto och sätta in det på någon annans

överföring /ˈøːvərfˌøːrɪŋ/ (n, ut)
aistreog
  det att flytta/överföra data, pengar eller annat från en plats till en annan

överge /ˈøːvərjə/ (v)
tréig
  avsluta omhändertagandet av; sluta ta hand om
fág
  upphöra att befinna sig på en (specifierad) plats

övergiven /ˈøːvərjˌiːvən/ (adj)
fágtha
  perfektparticip av överge

övergång /ˈøːvərɡˌɔŋ/ (n, ut)
crosaire
  plats där en väg eller bana korsar en annan väg eller bana

övergångsställe /ˈøːvərɡˌɔŋstələ/ (n, neut)
trasrian coisithe
  på en körbana markerad plats där en gångbana korsar körbanan, i de flesta länder markerad med målade vita breda "zebraränder"

överhand /ˈøːvərhˌand/ (n, ut)
an lámh a bheith in uachtar agat
  övertag, dominans, övermakt

överhuvud /ˈøːvərhˌʉvʉd/ (n, neut)
tor
  högste ledare, styresman eller chef

överhängande /ˈøːvərhˌɛŋandə/ (adj)
práinneach
  stor; omedelbar eller nära förestående; ofrånkomlig; hotande

överhöghet /ˈøːvərhˌøːɡheːt/ (n, ut)
ardréim
  bestämmanderätt

överklaga /ˈøːvərklˌɑːɡa/ (v)
achomharc
  hos högre instans framställa yrkande om ändring av domslut

överklagande /ˈøːvərklˌɑːɡandə/ (n, neut)
achomharc
  det att överklaga en dom

överkomlig /ˈøːvərkˌɔmlɪɡ/ (adj)
d'acmhainn
  som går att betala, som en har råd med

överkänslighet /ˈøːvərkˌɛnslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
hipiríogaireacht
  det att vara överkänslig

överleva /ˈøːvərləvˌa/ (v)
tar

överlevnad /ˈøːvərlˌɛvnad/ (n, ut)
maireachtáil
  det att överleva

överlycklig /ˈøːvərlˌyklɪɡ/ (adj)
[[an-]]áthasach
  extremt lycklig

överlägsen /ˈøːvərlˌɛɡsən/ (adj)
ardchéimiúil
  bättre än (alla) andra i samma klass, som klarar mer än (alla) andra

överlägsenhet /ˈøːvərlˌɛɡseːnhˌeːt/ (n, ut)
ardchéimíocht
  det att vara överlägsen

överlöpare /ˈøːvərlˌøːparə/ (n, ut)
cat breac
  person som går över till fienden eller från ett parti till ett annat

övermod /ˈøːvərmˌuːd/ (n, neut)
anuaill
  det att överskatta sig själv och sin egen förmåga; hybris

övermått /ˈøːvərmˌɔt/ (n, neut)
ainmheasarthacht
  råge, överflöd, överdrift, överdåd, överskott utöver måttet eller målsättningen

överordna /ˈøːvərˌuːrdna/ (v)
osordaithe
  upphöja till högre rang än någon annan

överordnad /ˈøːvərˌuːrdnad/ (adj)
ardchéimiúil
  högre stående, som har chefsställning, mer allmän och generell

överproduktion /ˌøːvərprɔdɵksxˈuːn/ (n, ut)
rótháirgeacht
  produktion som överstiger behovet eller efterfrågan

överpröva /ˈøːvərprˌøːva/ (v)
atriail
  behandla ett rättsfall på nytt i en högre instans

överraska /ˈøːvərˌaska/ (v)
cuir ionadh ar

överraskad /ˈøːvərˌaskad/ (adj)
ionadh a bheith ort

överraskande /ˈøːvərˌaskandə/ (adv)
go diail

överraskning /ˈøːvərˌasknɪŋ/ (n, ut)
ionadh
  en oväntad (positiv eller negativ) nyhet eller iakttagelse; något som överraskar någon

överrock /ˈøːvərˌɔk/ (n, ut)
casóg mhór
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar

översikt /ˈøːvəʂˌɪkt/ (n, ut)
foramharc
  överblick

överskott /ˈøːvəʂkˌɔt/ (n, neut)
brabach
  något som blir över på grund av rik tillgång; extra tillgångar eller vinst; överflöd

överskrift /ˈøːvəʂkrˌɪft/ (n, ut)
ceannscríbhinn
  rubrik; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

överskugga /ˈøːvəʂkˌɵɡa/ (v)
sarú
  få att verka mindre viktig; få att inte synas eller synas mindre

överspelad /ˈøːvəʂpəlˌad/ (adj)
seanchaite
  förbi, passé, inaktuell, föråldrad, gammalmodig, obsolet, passerad, bortglömd och förlåten

översvämning /ˈøːvəʂvˌɛmnɪŋ/ (n, ut)
tuile

översätta /ˈøːveːʂˌɛtːa/ (v)
aistrigh

översättare /ˈøːveːʂˌɛtːarə/ (n, ut)
aistritheoir

översättbar /ˈøːveːʂˌɛtbɑːr/ (adj)
inaistrithe
  möjlig att översätta

översättning /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
aistriúchán, aistriú
  text som har skapats genom att en annan text översatts; text på annat språk än en ursprunglig text, fast med (exakt) samma innehåll

översättningslån /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋslˌoːn/ (n, neut)
lomaistriúchán
  ett lånord skapat genom översättning (av delar av ordet)

övertag /ˈøːvətˌɑːɡ/ (n, neut)
brabús
  läge för viss part i en motsättning, där denne har bättre möjligheter än motståndaren

övertala /ˈøːvətˌala/ (v)
cuir i bhfeidhm
  få en annan individ att ändra uppfattning om något

överträda /ˈøːvətrˌɛːda/ (v)
ciontaigh
  inte följa, inte rätta sig efter, handla mot, sätta sig över, bryta mot, trotsa (lagen, bestämmelser, ...)

överträdelse /ˈøːvətrˌɛːdəlsə/ (n, ut)
imreas
  det att bryta mot ett förbud

övertyga /ˌøːvətˈyːɡa/ (v)
cuir abhaile ar

övervakare /ˈøːvərvˌakarə/ (n, ut)
maor
  person som övervakar (någon eller något)

övervara /ˈøːvərvˌara/ (v)
freastail

övervikt /ˈøːvərvˌɪkt/ (n, ut)
róthrom
  alltför hög vikt; fetma, korpulens

överviktig /ˈøːvərvˌɪktɪɡ/ (adj)
róthrom
  som väger för mycket

övervinna /ˈøːvərvˌɪna/ (v)
buaigh ar

övervåld /ˈøːvərvˌoːld/ (n, neut)
cadhnra

överösa /ˈøːvərˌøːsa/ (v)
biathaigh
  ge någon (alltför) stora mängder av något

övlig /ˈœvlɪɡ/ (adj)
iondúil

övning /ˈœvnɪŋ/ (n, ut)
aclaíocht

övre /ˈøːvrə/ (adj)
uachtar
  som finns över något annat
thuaidh
  norra (se norr)

övrig /ˈøːvrɪɡ/ (adj)
eile
  ytterligare, som inte räknats upp

α-hydroxipropansyra /(el)ˈalfa(sv) hˈydruːksˌɪpruːpˌansyːrˌa/ (n, ut)
aigéad lachtach