Svenska-Deutsch FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2020-02-08
language: sv; de
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-aktig /ˈaktɪɡ/ (affix)
-lich, -artig

-ande /ˈandə/ (affix)
-d

-are /ˈarə/ (affix)
-er
  adjektiv- och adverbkomparator
  person som utför något

-artad /atˈɑːd/ (affix)
-artig
  bildar adjektiv

-bar /bˈɑːr/ (affix)
-bar
  möjlig att utsätta för verbhandlingen

-bladig /blˈɑːdɪɡ/ (affix)
-blättrig
  som har blad med viss egenskap

-dom /dˈɔm/ (affix)
-tum
  suffix för att skapa substantiv

-döme /dˈøːmə/ (affix)
-tum
  rike

-ell /ˈɛl/ (affix)
-ell

-era /ˈeːra/ (affix)
-ieren
  verbändelse

-eri /ˈeːriː/ (affix)
-erei
  används för att skapa substantiv, verksamhet eller övriga betydelser

-faldig /fˈaldɪɡ/ (affix)
-fach

-fiera /fˈiːərˌa/ (affix)
-fizieren
  skapar ett verb av vissa substantiv och adjektiv

-formad /fˈɔrmad/ (affix)
-förmig
  som beskriver utseendet av något

-full /fˈɵl/ (affix)
-voll

-haltig /hˈaltɪɡ/ (affix)
-haltig
  som innehåller detta ämne

-het /hˈeːt/ (affix)
-heit, -keit, -nis

-ig /ˈɪɡ/ (affix)
-ig
  ändelse för ett flertal adjektiv

-inna /ˈɪna/ (affix)
-in

-isk /ˈɪsk/ (affix)
-isch
  suffix

-ism /ˈɪsm/ (affix)
-ismus

-ist /ˈɪst/ (affix)
-ist
  person som hyser någon ideologi

-itet /ˈiːteːt/ (affix)
-ität

-krati /krˈɑːtiː/ (affix)
-kratie

-lig /lˈɪɡ/ (affix)
-lich

-ling /lˈɪŋ/ (affix)
-chen, -lein

-log /lˈuːɡ/ (affix)
-loge, -login, -log

-logi /lˈoːɡiː/ (affix)
-logie

-mässig /mˈɛsɪɡ/ (affix)
-mäßig
  som är karaktäristisk för

-nomi /nˈuːmiː/ (affix)
-nomie
  med betydelsen lära

-ska /skˈɑː/ (affix)
-in
  läggs till efter ord för att få en kvinnlig motsvarighet eller femininumform (i synnerhet efter yrkestitlar och nationaliteter)

-skap /skˈɑːp/ (affix)
-schaft
  motsvarande affix

-sofi /sˈuːfiː/ (affix)
-sophie
  substantivsuffix med betydelsen 'visdom, kunskap'

-språkig /sprˈoːkɪɡ/ (affix)
-sprachig
  (om person)

-vis /vˈiːs/ (affix)
-weise
  skapar adverb av vissa substantiv och adjektiv

1500-tal /ˈɛt tˈʉsɛn fˈɛmhˈɵndratˈɑːl/ (n)
16. Jahrhundert
  tidsperioden 1500–1599

1600-tal /ˈɛt tˈʉsɛn sˈɛkshˈɵndratˈɑːl/ (n)
17. Jahrhundert
  tidsperioden 1600–1699

1700-tal /ˈɛt tˈʉsɛn sxˈʉhˈɵndratˈɑːl/ (n)
1700er
  tidsperioden 1700–1709
18. Jahrhundert
  tidsperioden 1700–1799

1800-tal /ˈɛt tˈʉsɛn ˈɔtahˈɵndratˈɑːl/ (n)
1800er
  tidsperioden 1800–1809
19. Jahrhundert
  tidsperioden 1800–1899

1900-tal /nˈɪtɔnhˈɵndratˈɑːl/ (n)
1900er
  tidsperioden 1900–1909
20. Jahrhundert
  tidsperioden 1900–1999

20-kronorssedel /ɕˈʉɡɔkrˈuːnɔʂədəl/ (n)
Zwanzigkronenschein
  sedel värd 20 kronor

2000-tal /tvˈoː tˈʉsɛntˈɑːl/ (n)
2000er
  decenniet 2000–2009
3. Jahrtausend
  millenniet 2000–2999
21. Jahrhundert
  seklet 2000–2099

3D-glasögon /trˈeː dˈeːɡlˈɑːsøːɡˌɔn/ (n)
3D-Brille

3D-skrivare /trˈeː dˈeːskrˈiːvarə/ (n)
3D-Drucker
  maskin för friformsframställning eller "utskrift" av tredimensionella (3D) föremål

A /ˈɑː/ (n)
sehr gut
  det högsta betyget i äldre svenskt betygssystem

A-dur /ˈɑːdˈʉr/ (n)
A-Dur
  tonart
  ackord

A-lag /ˈɑːlˈɑːɡ/ (n)
A-Mannschaft
  huvudlaget i en sportförening, det som är högst i divisionerna och som har störst finansiering

A-skatt /ˈɑːskˈat/ (n)
Einkommensteuer
  inkomstskatt (i Sverige) som arbetsgivaren till en löntagare drar direkt från lönen

ABC-stridsmedel /ˌɑːbˌeːsˈeːstrˈɪdsmeːdˌɛl/ (n)
ABC-Waffe
  kärnvapen samt biologiska och kemiska stridsmedel

ABM-avtalet /ˌɑːbˌeːˈɛmˈɑːvtɑːlət/ (n)
ABM-Vertrag
  avtal mellan Sovjetunion och USA med syfte att begränsa användningen av antiballistiska robotar

ADHD /ˈadhd/ (n)
ADHS
  en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning

Aachen /ˈɑːaʃən/ (n)
Aachen
  tysk stad i Nordrhein-Westfalen

Abchazien /ˈabʃasˌiːən/ (n)
Abchasien
  region

Abessinien /ˈɑːbəsˌiːniːən/ (n)
Abessinien
  Etiopien

Abidjan /ˈɑːbɪdjˌan/ (n)
Abidjan
  huvudstad av Elfenbenskusten

Abu Dhabi /ˈɑːbʉ dhˈɑːbiː/ (n)
Abu Dhabi
  huvudstad av Förenade Arabemiraten

Accra /ˈaksra/ (n)
Accra
  huvudstad av Ghana

Adam /ˈɑːdam/ (n)
Adam
  i den kristna och islamska läran den första människan på jorden, tillsammans med Eva urfader för hela människorasen

Adam och Eva /ˈɑːdam ɔk ˈeːva/ (n)
Holunder-Knabenkraut
  Dactylorhiza sambucina, en art inom växtfamiljen orkidéer

Addis Abeba /ˈadiːs ˈɑːbəbˌa/ (n)
Addis Abeba
  huvudstad

Adriatiska havet /ˈadriːˌatɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
Adriatisches Meer, Adria
  en vik av Medelhavet

Afghanistan /ˈafɡhanˌɪstan/ (n)
Afghanistan
  stat

Afrika /ˈafriːka/ (n)
Afrika
  världsdel

Afrikas horn /ˈafriːkˌas hˈuːrn/ (n)
Horn von Afrika

Akilles /ˈɑːkɪləs/ (n)
Achilles
  en hjälte under det trojanska kriget

Akterskeppet /ˈaktəʂkˌɛpət/ (n)
Achterdeck des Schiffs
  en stjärnbild

Alabama /ˈɑːlabˌama/ (n)
Alabama
  delstat

Alaska /ˈɑːlaskˌa/ (n)
Alaska
  delstat

Albanien /ˈalbanˌiːən/ (n)
Albanien
  stat

Albert /ˈalbət/ (n)
Albert
  ett mansnamn

Alberta /ˈalbətˌa/ (n)
Alberta

Alexander /ˈɑːləksˌandər/ (n)
Alexander
  mansnamn

Alger /ˈaljər/ (n)
Algier
  huvudstad av Algeriet

Algeriet /ˈaljərˌiːət/ (n)
Algerien
  stat

Alingsås /ˈɑːlɪŋsˌoːs/ (n)
Alingsås

Alla vägar bär till Rom. /ˈala vˈɛːɡar bˈɛːr tɪl rˈɔm/ (proverb)
Alle Wege führen nach Rom.
  olika vägar kan alla ha samma mål

Allah /ˈalah/ (n)
Allah
  Gud i islamska sammanhang

Allt är inte guld som glimmar. /ˈalt ɛːr ˈɪntɛ ɡˈɵld sɔm ɡlˈɪmar/ (proverb)
Es ist nicht alles Gold, was glänzt.

Alperna /ˈalpərnˌa/ (n)
Alpen
  bergskedja

Alsace /ˈalsasə/ (n)
Elsass
  region i östra Frankrike

Altaret /ˈaltarət/ (n)
Altar
  en stjärnbild

Alzheimers sjukdom /ˈalshəˌiːməʂ sxˈʉkdɔm/ (n)
Alzheimer-Krankheit, Alzheimerkrankheit
  nervcellsförlust i hjärnan

Amerika /ˈamərˌɪka/ (n)
Amerika
  världsdel

Amerikanska Jungfruöarna /ˌamərɪkˈɑːnska jˈɵŋfrʉˌøːarnˌa/ (n)
Amerikanische Jungferninseln
  ögrupp

Amerikanska Samoa /ˌamərɪkˈɑːnska sˈɑːmuːˌa/ (n)
Amerikanisch-Samoa
  ögrupp

Amerikas förenta stater /ˈamərˌɪkas fˈøːrəntˌa stˈɑːtər/ (n)
Vereinigte Staaten von Amerika
  stat i Nordamerika

Amman /ˈaman/ (n)
Amman
  huvudstad av Jordanien

Amsterdam /ˈamstərdˌam/ (n)
Amsterdam
  huvudstad

Anders /ˈandəʂ/ (n)
Andreas
  ett mansnamn

Andorra /ˈandɔrˌa/ (n)
Andorra
  stat i sydvästra Europa

Andorra la Vella /ˈandɔrˌa lˈa vˈɛla/ (n)
Andorra la Vella
  huvudstad i Andorra

Andromeda /ˈandruːmədˌa/ (n)
Andromeda
  halv=|en stjärnbild

Angola /ˈaŋuːlˌa/ (n)
Angola
  stat

Anguilla /ˈaŋʉˌɪla/ (n)
Anguilla
  ögrupp

Anhalt /ˈanhalt/ (n)
Anhalt
  f. d. tysk hertigdömet Anhalt

Ankara /ˈaŋkarˌa/ (n)
Ankara
  huvudstad i Turkiet

Ankeborg /ˈaŋkəbˌɔrj/ (n)
Entenhausen
  fiktiv stad i Kalle Ankas universum

Anna /ˈana/ (n)
Anna
  ett kvinnonamn

Antigua och Barbuda /ˈantiːɡˌʉa ɔk bˈɑːrbʉdˌa/ (n)
Antigua und Barbuda
  stat

Antikrist /ˈantɪkrˌiːst/ (n)
Antichrist
  motståndare till Kristus

Anton /ˈantuːn/ (n)
Anton, Antonius
  ett mansnamn

Antoninus mur /antˈoːniːnˌʉs mˈʉr/ (n)
Antoninuswall
  romerskt försvarsverk i Storbritannien

Antwerpen /ˈantvərpən/ (n)
Antwerpen
  en hamnstad i norra Belgien

Apia /ˈɑːpiːˌa/ (n)
Apia
  huvudstaden i Samoa

Argentina /ˈarjəntˌiːna/ (n)
Argentinien
  stat

Arizona /ˈɑːriːsˌuːna/ (n)
Arizona
  delstat

Arkansas /ˈarkansˌas/ (n)
Arkansas
  delstat i USA

Arktis /ˈarktɪs/ (n)
Arktis

Armenien /ˈarmənˌiːən/ (n)
Armenien
  stat

Aruba /ˈɑːrʉbˌa/ (n)
Aruba

Asien /ˈɑːsiːən/ (n)
Asien

Askungen /ˈaskɵŋən/ (adj)
Aschenputtel
  titel samt huvudperson av en mycket spridd folksaga

Asmara /ˈasmarˌa/ (n)
Asmara
  Eritreas huvudstad

Asunción /ˈɑːsɵnsˌɪuːn/ (n)
Asunción
  huvudstad i Paraguay

Aten /ˈɑːtən/ (n)
Athen
  Greklands huvudstad
Aton
  guden

Atlanten /ˈatlantən/ (n)
Atlantik, Atlantischer Ozean

Aurora /ˈɔruːrˌa/ (n)
Aurora
  morgonrodnadens gudinna i romersk mytologi (motsvarande Eos i grekisk mytologi)

Australien /ˈɔstralˌiːən/ (n)
Australien
  kontinent
  stat

Azerbajdzjan /ˈɑːsərbˌajdsjan/ (n)
Aserbaidschan
  stat

Azorerna /ˈɑːsuːrˌɛrna/ (n)
Azoren

B-dur /bˈeːdˈʉr/ (n)
H-Dur
  durtonart med fem korsförtecken
B-Dur
  durtonart med två b-förtecken

B-lag /bˈeːlˈɑːɡ/ (n)
B-Mannschaft
  reservlag

BDSM /bˌeːdˌeːˌɛsˈɛm/ (n)
BDSM

Babylon /bˈabyːlˌɔn/ (n)
Babylon
  forntida (gammaltestamentlig) stad, huvudstad i Babylonien, Mesopotamien, tvåflodslandet

Bacchus /bˈakshʉs/ (n)
Bacchus
  gud av vin

Bagdad /bˈaɡdad/ (n)
Bagdad
  huvudstad av Irak

Bahamas /bˈahamˌas/ (n)
Bahamas

Bahrain /bˌahraˈiːn/ (n)
Bahrain

Baku /bˈɑːkʉ/ (n)
Baku
  huvudstad

Balearerna /bˈaləˌarərnˌa/ (n)
Balearische Inseln, Balearen
  en ögrupp i västra Medelhavet och region i Spanien

Balkanhalvön /bˈalkanhˌalvøːn/ (n)
Balkanhalbinsel
  halvö i sydöstra Europa

Baltikum /bˈaltiːkˌʉm/ (n)
Baltikum
  området öster om Östersjön som utgörs av länderna Estland, Lettland och Litauen

Bandar Seri Begawan /bˈandar sˈeːriː bəɡˈɑːvan/ (n)
Bandar Seri Begawan
  huvudstaden i Brunei

Bangkok /baŋkˈuːk/ (n)
Bangkok
  huvudstaden i Thailand

Bangladesh /bˈaŋlɑːdˌɛsh/ (n)
Bangladesch

Banjul /bˈanjʉl/ (n)
Banjul
  huvudstaden i Gambia

Barbados /bˈɑːrbadˌuːs/ (n)
Barbados

Barcelona /bˈɑːrsəlˌɔna/ (n)
Barcelona
  stad

Baskien /bˈasxiːən/ (n)
Baskenland
  region

Basseterre /bˈasətˌɛrə/ (n)
Basseterre
  huvudstaden i Saint Kitts och Nevis

Beirut /bˈeːiːrˌʉt/ (n)
Beirut
  huvudstad i Libanon

Belfast /bəlfˈast/ (n)
Belfast
  huvudstad av Nordirland

Belgien /bəljˈiːən/ (n)
Belgien
  stat i Europa

Belgrad /bəlɡrˈɑːd/ (n)
Belgrad
  huvudstad i Serbien

Belize /bəlˈiːsə/ (n)
Belize

Belmopan /bəlmˈuːpan/ (n)
Belmopan
  Belizes huvudstad

Benelux /bˈeːnəlˌʉks/ (n)
Benelux

Benin /beːnˈiːn/ (n)
Benin
  stat

Berenikes hår /bərˈeːniːkəs hˈoːr/ (n)
Haar der Berenike
  en stjärnbild

Bergen /bˈərjən/ (n)
Bergen
  hamnstad på norska västkusten

Berlin /bərlˈiːn/ (n)
Berlin
  huvudstad

Bermuda /bərmˈʉda/ (n)
Bermudas, Bermuda

Bern /bˈərn/ (n)
Bern
  huvudstad i förbundsrepubliken Schweiz

Bess-dur /bəsdˈʉr/ (n)
B-Dur
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med två b-förtecken

Betlehem /bətlˈeːhəm/ (n)
Bethlehem, Betlehem
  stad

Bhutan /bhˈʉtan/ (n)
Bhutan
  stat

Big Bang /bˈɪɡ bˈaŋ/ (n)
Urknall
  Stora smällen

Bildhuggaren /bˈɪldhɵɡˌarən/ (n)
Bildhauer, Bildhauerwerkstatt
  en stjärnbild

Bismarckarkipelagen /bˈɪsmarkːˌarkiːpəlˌɑːɡən/ (n)
Bismarck-Archipel

Björneborg /bjˈœrnəbˌɔrj/ (n)
Pori
  stad i Finland

Björnvaktaren /bjˈœrnvaktˌarən/ (n)
Bärenhüter
  en stjärnbild

Blekinge /blˈeːkɪŋə/ (n)
Blekinge
  svenskt landskap i södra Götaland, gränsar till Skåne i väster och Småland i norr

Blod är tjockare än vatten. /blˈuːd ɛːr ɕˈɔkːarə ɛn vˈatːən/ (proverb)
Blut ist dicker als Wasser.
  familjerelationer är starkare än alla andra typer av relationer

Blu-ray-skiva /blˈʉrˈɑːyːsxˈiːva/ (n)
Blu-ray, Blu-ray Disc

Bodensjön /bˈuːdənsxˌøːn/ (n)
Bodensee
  en insjö vid gränsen mellan Tyskland, Schweiz och Österrike

Bohuslän /bˈuːhɵslˌɛːn/ (n)
Bohuslän
  svenskt landskap vid västra Götalands norra kust

Bolivia /bˈuːliːvˌiːa/ (n)
Bolivien

Bombay /bˈɔmbaˌyː/ (n)
Bombay
  delstatshuvudstad i Maharashtra, Indien

Borta bra men hemma bäst. /bˈɔta brˈɑː mˈɛn hˈɛma bˈɛst/ (proverb)
Zu Hause ist es doch am schönsten.

Bosnien /bˈɔsniːən/ (n)
Bosnien
  norra regionen i Bosnien och Hercegovina

Bosnien och Hercegovina /bˈɔsniːən ɔk hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n)
Bosnien und Herzegowina
  land

Bosnien-Hercegovina /bˈɔsniːənhˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n)
Bosnien und Herzegowina, Bosnien-Herzegowina
  stat i sydöstra Europa

Botswana /bˈɔtsvanˌa/ (n)
Botsuana

Bottniska viken /bˈɔtnɪskˌa vˈiːkən/ (n)
Bottnischer Meerbusen
  Östersjöns nordligaste vik som ligger mellan Sverige och Finland

Brasilien /brˈɑːsiːlˌiːən/ (n)
Brasilien

Brasília /brˈɑːsiːlˌiːa/ (n)
Brasilia
  huvudstaden i Brasilien

Bratislava /brˈɑːtɪslˌava/ (n)
Bratislava, Pressburg
  huvudstaden i Slovakien

Brazzaville /brˈazavˌɪlə/ (n)
Brazzaville
  huvudstad av Kongo

Bridgetown /brˈɪdjətˌɔvn/ (n)
Bridgetown
  huvudstad av Barbados

Brittiska Jungfruöarna /brˈɪtːɪskˌa jˈɵŋfrʉˌøːarnˌa/ (n)
Britische Jungferninseln

Brunei /brˈɵnəˌiː/ (n)
Brunei Darussalam

Bryssel /brˈysəl/ (n)
Brüssel
  huvudstad

Budapest /bˈʉdapˌɛst/ (n)
Budapest
  huvudstaden i Ungern

Buenos Aires /bˈʉənˌuːs ˈɑːiːrəs/ (n)
Buenos Aires
  huvudstad av Argentina

Bukarest /bˈʉkarˌɛst/ (n)
Bukarest

Bulgarien /bˈɵlɡarˌiːən/ (n)
Bulgarien

Burkina Faso /bˈɵrkiːnˌa fˈɑːsuː/ (n)
Burkina Faso

Burma /bˈɵrma/ (n)
Myanmar, Birma

Burundi /bˈʉrɵndˌiː/ (n)
Burundi

Bägaren /bˈɛːɡarən/ (n)
Becher
  en stjärnbild

Bättre sent än aldrig. /bˈɛtrə sˈeːnt ɛn ˈaldrɪɡ/ (proverb)
Besser spät als nie.

Böhmen /bˈœhmən/ (n)
Böhmen
  område i västra Tjeckien

C-dur /sˈeːdˈʉr/ (n)
C-Dur
  tonart
  ackord

CD /sˌeːdˈeː/ (n)
CD

CD-brännare /sˌeːdˈeːbrˈɛnarə/ (n)
Brenner, CD-Brenner

CD-skiva /sˌeːdˈeːsxˈiːva/ (n)
CD

Calcutta /kˈalkɵtːˌa/ (n)
Kalkutta
  delstatshuvudstad i Västbengalen, Indien

Canberra /kˈanbərˌa/ (n)
Canberra
  huvudstaden i Australien

Cassiopeja /kˈasiːˌuːpəjˌa/ (n)
Kassiopeia
  en stjärnbild

Castries /kˈastriːəs/ (n)
Castries
  huvudstad av Saint Lucia

Cauchyföljd /kˌɑːɵʃyːfˈœljd/ (n)
Cauchy-Folge
  följd i metriskt rum

Centralafrikanska republiken /sˌɛntralˌafriːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n)
Zentralafrikanische Republik

Centralamerika /sˈɛntralˌamərˌɪka/ (n)
Zentralamerika

Centraleuropa /sˈɛntraləˌʉruːpˌa/ (n)
Mitteleuropa, Zentraleuropa
  en löst definierad region i mitten av Europa mellan de Nordeuropa, Östeuropa, Västeuropa, Sydeuropa och sydöstra Europa

Cepheus /sˈɛphəˌʉs/ (n)
Kepheus
  halv=|en stjärnbild

Ceres /sˈeːrəs/ (n)
Ceres
  dvärgplanet
  gudinna

Cess-dur /sˈɛsdˈʉr/ (n)
Ces-Dur
  ackord
  durtonart

Chile /ʃˈiːlə/ (n)
Chile

Chișinău /ʃˈiːsiːnˌaʉ/ (n)
Chișinău
  huvudstad i Moldavien

Christmånad /ʃrˈɪstmoːnˌad/ (n)
Christmonat
  ålderdomligt namn på den sista månaden på året

Cirkelpassaren /sˈɪrkəlpˌasarən/ (n)
Zirkel
  en stjärnbild

Ciss-dur /sˈɪsdˈʉr/ (n)
Cis-Dur
  tonart
  ackord

Colombia /kˈuːlɔmbˌiːa/ (n)
Kolumbien

Colombo /kˈuːlɔmbˌuː/ (n)
Colombo
  största stad och kommersiell huvudstad i Sri Lanka

Colorado /kˈuːluːrˌaduː/ (n)
Colorado

Columbi ägg /kˈuːlɵmbˌiː ˈɛɡ/ (n)
Ei des Kolumbus

Connecticut /kˈʊnəktˌiːkʉt/ (n)
Connecticut

Cooköarna /kˈuːuːkˌøːarnˌa/ (n)
Cookinseln

Costa Rica /kˈɔsta rˈiːka/ (n)
Costa Rica

Curriculum Vitae /kˈɵriːkˌʉlʉm vˈiːtaə/ (n)
Lebenslauf

Cypern /sˈyːpərn/ (n)
Zypern
  ö
  stat

D-dur /dˈeːdˈʉr/ (n)
D-Dur
  tonart
  ackord

D-mark /dˈeːmˈark/ (n)
Deutsche Mark, D-Mark

DVD /dˌeːvˌeːdˈeː/ (n)
DVD-Laufwerk
  DVD-läsare
DVD
  DVD-skiva
DVD-Player, DVD-Spieler
  DVD-spelare

DVD-läsare /dˌeːvˌeːdˈeːlˈɛːsarə/ (n)
DVD-Laufwerk
  enhet som läser DVD-skivor

DVD-skiva /dˌeːvˌeːdˈeːsxˈiːva/ (n)
DVD
  digitalt lagringsmedium

DVD-spelare /dˌeːvˌeːdˈeːspˈeːlarə/ (n)
DVD-Spieler, DVD-Player
  digital enhet

Dakar /dˈɑːkar/ (n)
Dakar
  huvudstad av Senegal

Dalarna /dˈɑːlarnˌa/ (n)
Dalarna
  landskap

Dalsland /dˈalsland/ (n)
Dalsland
  svenskt landskap

Damaskus /dˈɑːmaskˌʉs/ (n)
Damaskus
  huvudstad i Syrien

Daniel /dˈaniːəl/ (n)
Daniel
  en biblisk person

Danmark /dˈanmark/ (n)
Dänemark
  stat

David /dˈɑːviːd/ (n)
David
  ett mansnamn

Deimos /dˈeːiːmˌuːs/ (n)
Deimos
  Mars måne

Delaware /dˈeːlavˌarə/ (n)
Delaware

Delfinen /dəlfˈiːnən/ (n)
Delphin
  en stjärnbild

Dess-dur /dəsdˈʉr/ (n)
Des-Dur
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med fem b-förtecken
  ackord bestående av tonerna dess, f och ass

Det man inte har i huvudet får man ha i benen. /deːt man ˈɪntɛ hɑːr iː hˈʉvʉdət fˈoːr man hˈɑː iː bˈeːnən/ (proverb)
Was man nicht im Kopf hat, hat man in den Beinen.

Djibouti /djˈiːbuːˌʉtiː/ (n)
Dschibuti

Djävulen sitter i detaljerna. /djˈɛːvʉlən sˈɪtːər iː dˈɛtɑːljˌɛrna/ (proverb)
Der Teufel steckt im Detail.

Dnepr /dnˈɛpr/ (n)
Dnjepr
  en flod som rinner genom Ryssland, Vitryssland och Ukraina

Doha /dˈuːha/ (n)
Doha
  huvudstaden i Qatar

Dominica /dˈuːmiːnˌiːka/ (n)
Dominica

Dominikanska republiken /dˌuːmiːniːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n)
Dominikanische Republik
  stat i Västindien

Donau /dˈɔnaˌʉ/ (n)
Donau

Dorotea /dˈuːruːtəˌa/ (n)
Dorothea
  ett kvinnonamn

Draken /drˈɑːkən/ (n)
Drache
  en stjärnbild

Dresden /drˈɛsdən/ (n)
Dresden
  en stad i Sachsen i Tyskland

Dublin /dɵblˈiːn/ (n)
Dublin
  huvudstad på Irland

Duvan /dˈʉvan/ (n)
Taube
  en stjärnbild

Döda havet /dˈøːda hˈɑːvət/ (n)
Totes Meer
  saltsjö vid slutet av Jordanfloden

E-dur /ˈeːdˈʉr/ (n)
E-Dur
  tonart
  ackord

EM /ˈeːm/ (n)
EM

EU-kommissionen /ˌeːˈʉkˌɔmɪsxˈuːnən/ (n)
Europäische Kommission

EU-val /ˈeːʉvˈɑːl/ (n)
Europawahl
  val till Europaparlamentet, Europaparlamentsval

Ecuador /ˈeːkʉˌaduːr/ (n)
Ecuador

Edinburgh /ˈeːdɪnbˌɵrɡh/ (n)
Edinburgh
  Skottlands huvudstad

Edvard /ˈɛdvɑːrd/ (n)
Eduard
  ett mansnamn

Efter regn kommer solsken. /ˈɛftər rəŋn kˈɔmər sˈɔlsxən/ (proverb)
Auf Regen folgt Sonnenschein.

Egentliga Tavastland /ˈɛjəntlˌiːɡa tˈavastlˌand/ (n)
Kanta-Häme
  finskt landskap i södra Finland

Egypten /ˈeːjyptən/ (n)
Ägypten

Ekvatorialguinea /ˈɛkvatˌuːriːˌalɡʉˌiːnəˌa/ (n)
Äquatorialguinea
  afrikansk stat

El Salvador /ˈeːl sˈalvadˌuːr/ (n)
El Salvador

Elbe /ˈɛlbə/ (n)
Elbe
  flod i Tjeckien och Tyskland

Eldslandet /ˈɛldslandət/ (n)
Feuerland

Elfenbenskusten /ˈɛlfənbˌɛnskɵstən/ (n)
Elfenbeinküste
  stat

Elisabeth /ˈeːliːsˌabəth/ (n)
Elisabeth
  ett kvinnonamn

En svala gör ingen sommar. /ɛn svˈɑːla jˈøːr ˈɪŋən sˈɔmar/ (proverb)
Eine Schwalbe macht noch keinen Sommer.
  Att man inte ska ta ut något i förskott.

England /ˈɛŋland/ (n)
England
  1+2 land

Enhörningen /ənhˈœrnɪŋən/ (n)
Einhorn
  en stjärnbild

Eratosthenes såll /ˈeːratˌɔsthənəs sˈɔl/ (n)
Sieb des Eratosthenes

Erik /ˈeːriːk/ (n)
Erich
  ett mansnamn

Eris /ˈeːriːs/ (n)
Eris
  en dvärgplanet i Kuiperbältet, solsystemets största dvärgplanet, tidigare känd under det preliminära namnet Xena

Eritrea /ˈeːrɪtrəˌa/ (n)
Eritrea

Ernst /ˈɛrnst/ (n)
Ernst
  ett mansnamn

Eros /ˈeːruːs/ (n)
Eros
  kärleksguden i grekisk mytologi

Esra /ˈɛsra/ (n)
Esra
  en biblisk person

Ester /ˈɛstər/ (n)
Esther, Ester
  en biblisk person
  ett kvinnonamn

Estland /ˈɛstland/ (n)
Estland

Etiopien /ˈeːtiːˌuːpiːən/ (n)
Äthiopien

Eurasien /ˈeːʉrˌasiːən/ (n)
Eurasien
  landområde

Europa /ˈeːʉrˌuːpa/ (n)
Europa
  världsdel
  gudinna
  måne

Europamästerskap /ˈeːʉrˌuːpamˌɛstəʂkˌɑːp/ (n)
EM, Europameisterschaft
  sportevenemang

Europaparlamentet /ˈeːʉrˌuːpapˌarlamˌɛntət/ (n)
Europäisches Parlament, Europaparlament
  en lagstiftande kammare i Europeiska unionen

Europaparlamentsval /ˈeːʉrˌuːpapˌarlamˌɛntsval/ (n)
Europawahl
  val till Europaparlamentet

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet /ˈeːʉrˌuːpəˌɪska ˈɛkuːnˌɔːmɪskˌa sˈamarbˌeːtsɔmrˌoːdət/ (n)
Europäischer Wirtschaftsraum
  samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Island, Liechtenstein och Norge, å andra sidan

Europeiska unionen /ˈeːʉrˌuːpəˌɪska ˈɵniːˌuːnən/ (n)
Europäische Union
  union

F-dur /ˈɛfdˈʉr/ (n)
F-Dur
  tonart
  ackord

F-skatt /ˈɛfskˈat/ (n)
Gewerbesteuer, Unternehmenssteuer
  företagsskatt

Falklandsöarna /fˈalklandsˌøːarnˌa/ (n)
Falklandinseln

Fennoskandia /fˈɛnɔskˌandiːˌa/ (n)
Fennoskandia, Fennoskandien, Fennoskandinavien
  geologisk beteckning för Skandinaviska halvön (utom delar av Skåne), Finland, Karelen och Kolahalvön

Fenrir /fˈɛnriːr/ (n)
Fenrir, Fenriswolf
  varg son till Loke och jättinnan Angerboda

Fiji /fˈiːjiː/ (n)
Fidschi

Filip /fˈiːliːp/ (n)
Philipp
  mansnamn

Filippinerna /fˌiːlɪpˈiːnərnˌa/ (n)
Philippinen
  stat i Asien

Finland /fˈɪnland/ (n)
Finnland
  stat i Skandinavien

Finns det hjärterum finns det stjärterum. /fˈɪns deːt jˈɛtərˌɵːm fˈɪns deːt sxˈɛtərˌɵːm/ (proverb)
Wo ein Wille ist, ist auch ein Weg.

Fiskarna /fˈɪskarnˌa/ (n)
Fische
  en stjärnbild

Floden Eridanus /flˈuːdən ˈeːriːdˌanʉs/ (n)
Eridanus
  en stjärnbild

Florens /flˈuːrəns/ (n)
Florenz
  en stad i Italien

Flygfisken /flˈyɡfɪskən/ (n)
Fliegender Fisch
  en stjärnbild

Fourierserie /fˈuːʉrˌiːəʂərˌiːə/ (n)
Fourierreihe
  speciell funktionsserie benämnda efter den franska matematikern Fourier

Frankfurt /frˈaŋkfɵt/ (n)
Frankfurt
  stad i Tyskland

Frankrike /frˈaŋkriːkə/ (n)
Frankreich
  stat

Franska Guyana /frˈanska ɡˈʉyːˌana/ (n)
Französisch-Guayana
  department

Franska Polynesien /frˈanska pˈuːlyːnəsˌiːən/ (n)
Französisch-Polynesien

Fredrik /frˈɛdriːk/ (n)
Friedrich, Fritz
  ett mansnamn

Freetown /frˈeːətˌɔvn/ (n)
Freetown
  huvudstaden i Sierra Leone

Freja /frˈɛja/ (n)
Freya
  fruktbarhetsgudinna

Funafuti /fˈɵnafˌʉtiː/ (n)
Funafuti
  huvudstaden i Tuvalu

Fyn /fˈyːn/ (n)
Fühnen

Färöarna /fˈɛːrøːˌarna/ (n)
Färöer
  ögrupp i Atlanten

Förbundsrepubliken Tyskland /fˈœrbɵndsrəpˌɵbliːkən tˈyskland/ (n)
Bundesrepublik Deutschland

Förenade Arabemiraten /fˈøːrənˌadə ˈɑːrabəmˌiːrɑːtən/ (n)
Vereinigte Arabische Emirate

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈuːnɵŋˌariːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n)
Vereinigtes Königreich Großbritannien und Nordirland
  stat i nordvästra Europa

Förenade kungariket /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət/ (n)
Vereinigtes Königreich

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n)
Vereinigtes Königreich
Vereinigtes Königreich Großbritannien und Nordirland
  stat

Förenta staterna /fˈøːrəntˌa stˈɑːtərnˌa/ (n)
Vereinigte Staaten
  kortform av Amerikas förenta stater

Först till kvarn får först mala. /fˈœʂt tɪl kvˈɑːrn fˈoːr fˈœʂt mˈɑːla/ (proverb)
Der frühe Vogel fängt den Wurm.; Wer zuerst kommt, mahlt zuerst.

G-dur /ɡˈeːdˈʉr/ (n)
G-Dur
  tonart
  ackord

G-protein /ɡˈeːprˌuːtəˈiːn/ (n)
G-Protein
  protein

G-proteinkopplad receptor /ɡˈeːprˈuːtəˌɪŋkɔplˌad rˈɛsəptˌɔr/ (n)
G-Protein-gekoppelter Rezeptor
  membranreceptor som aktiverar ett G-protein vid ligandbindning

Gabon /ɡˈabuːn/ (n)
Gabun

Gaborone /ɡˈabuːrˌuːnə/ (n)
Gaborone
  huvudstad av Botswana

Galatien /ɡˈɑːlatˌiːən/ (n)
Galatien

Gallien /ɡˈaliːən/ (n)
Gallien
  en region i Västeuropa som motsvarar dagens Frankrike, Belgien, västra Schweiz samt de delar av Tyskland och Nederländerna som ligger väster om floden Rhen.

Gambia /ɡˈambiːˌa/ (n)
Gambia
  stat
  flod

Gamla Testamentet /ɡˈamla tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Altes Testament
  del av Bibeln

Genom sig själv känner man andra. /jˈeːnɔm sˈɛj sxˈɛlv ɕˈɛnər man ˈandra/ (proverb)
Man soll nicht von sich auf andere schließen.

Georgia /jˈeːɔrjˌiːa/ (n)
Georgia
  delstat i USA

Georgien /jˈeːɔrjˌiːən/ (n)
Georgien

Ghana /ɡhˈɑːna/ (n)
Ghana

Gibraltar /jˈɪbraltˌar/ (n)
Gibraltar

Giraffen /jˈiːrafən/ (n)
Giraffe
  stjärnbild

Giss-dur /jˈɪsdˈʉr/ (n)
Gis-Dur
  durtonart

Gobiöknen /ɡˌuːbiːˈœknən/ (n)
Gobi
  en stor öken i Mongoliet och nordvästra Kina

Golgata /ɡˈɔlɡɑːtˌa/ (n)
Golgota
  Jesu korsfästelseplats

Golgis senorgan /ɡˈɔljiːs sˈeːnɔrɡˌan/ (n)
Golgi-Sehnenorgan
  sinnesorgan som sitter mellan en skelettmuskel och dess sena och ger information till nervsystemet om kraftutvecklingen i senan

Gondwana /ɡˈɔndvanˌa/ (n)
Gondwana
  forntida superkontinent bildad under mesozoikum då Pangea bröts itu, bestående av dagens landområden Antarktis, Sydamerika, Afrika, Arabiska halvön, Madagaskar, Indien, Australien, Nya Guinea, Nya Zeeland och Nya Kaledonien

Gotland /ɡˈɔtland/ (n)
Gotland
  betydelse 1+2

Grekland /ɡrˈɛkland/ (n)
Griechenland

Grenada /ɡrˈeːnadˌa/ (n)
Grenada

Grusien /ɡrˈʉsiːən/ (n)
Grusien
  Georgien

Grönland /ɡrˈœnland/ (n)
Grönland
  Land

Guam /ɡˈʉam/ (n)
Guam

Guatemala /ɡˈʉatəmˌala/ (n)
Guatemala

Gud /ɡˈʉd/ (n)
Gott
  den ende guden

Guernsey /ɡˈʉərnsəˌyː/ (n)
Guernsey

Guinea /ɡˈʉiːnəˌa/ (n)
Guinea

Guinea-Bissau /ɡˈʉiːnəˌabˈɪsaˌʉ/ (n)
Guinea-Bissau
  afrikansk stat

Guyana /ɡˈʉyːˌana/ (n)
Guyana
  stat

Gästrikland /jˈɛstrɪklˌand/ (n)
Gästrikland
  svenskt landskap i sydöstra Norrland

Göran /jˈøːran/ (n)
Georg, Jürgen
  ett mansnamn

Göteborg /jˈøːtəbˌɔrj/ (n)
Gotenburg, Göteborg

H-dur /hˈoːdˈʉr/ (n)
H-Dur
  tonart
  ackord

Haag /hˈɑːaɡ/ (n)
Den Haag, 's-Gravenhage

Haiti /hˈɑːiːtˌiː/ (n)
Haiti
  stat i Västindien

Halland /hˈaland/ (n)
Halland
  landskap i västra Götaland. Gränsar i söder till Skåne, i öster till Småland

Hamburg /hˈambɵrj/ (n)
Hamburg
  hamnstad i Europa vid floden Elbe

Hannover /hˈanuːvər/ (n)
Hannover
  stad i Tyskland

Harvardsystemet /hˈarvɑːrdsystˌeːmət/ (n)
Autor-Jahr-Zitierweise, Harvard-Zitation
  standard för att ange källor i en text

Harz /hˈars/ (n)
Harz
  bergskedja i Tyskland

Haumea /hˈɑːʉməˌa/ (n)
Haumea
  en dvärgplanet i Kuiperbältet med två månar kallade Hiʻiaka och Namaka

Havanna /hˈavanˌa/ (n)
Havanna
  Kubas huvudstad

Hawaii /hˈɑːvaˌiːiː/ (n)
Hawaii
  delstat

Heh /hˈeːh/ (n)
Heh
  en av Nun, det ursprungliga kaosets, aspekter

Helena /hˈeːlənˌa/ (n)
Helene
  ett kvinnonamn

Helsingfors /hˈɛlsɪŋfˌɔʂ/ (n)
Helsinki
  Finlands huvudstad

Henles slynga /hˈɛnləs slˈyŋa/ (n)
Henlesche Schleife
  del av nefronets tubulussystem

Henrik /hˈɛnriːk/ (n)
Heinrich, Heinz
  ett mansnamn

Herre /hˈɛrə/ (n)
Herr
  namn på Gud

Herrens bön /hˈɛrəns bˈøːn/ (n)
Vaterunser, Gebet des Herrn

Himalaya /hˈiːmalˌayːˌa/ (n)
Himalaya
  bergskedja

Holland /hˈɔland/ (n)
Holland
  region i Nederländerna

Honduras /hoːŋdˈʉras/ (n)
Honduras
  stat i Centralamerika

Hongkong /hoːŋɡkˈɔŋ/ (n)
Hongkong
  administrativ region i sydöstra Kina

Hradec Králové /hrˈadək krɑːlˈoːvˈeː/ (n)
Königgrätz
  en stad i Tjeckien

Hyperion /hˈyːpərˌiːuːn/ (n)
Hyperion
  en grekisk gud

Hälsingland /hˈɛlsɪŋlˌand/ (n)
Hälsingland
  svenskt landskap i sydöstra Norrland

Härjedalen /hˈɛrjədˌalən/ (n)
Härjedalen
  ett landskap

I /ˈiː/ (pronoun)
Sie
  personligt pronomen för artigt tilltal som syftar på en tilltalad i subjektsform

IP-adress /ˌiːpˈeːˈadrəs/ (n)
IP-Adresse

Idaho /ˈiːdahˌuː/ (n)
Idaho

Illinois /ˈɪliːnˌuːiːs/ (n)
Illinois

Indiana /ˈɪndiːˌana/ (n)
Indiana

Indien /ˈɪndiːən/ (n)
Indien

Indiska oceanen /ˈɪndɪskˌa ˈuːsəˌanən/ (n)
Indischer Ozean
  världshav

Indonesien /ˈɪndɔnəsˌiːən/ (n)
Indonesien

Ingen rök utan eld. /ˈɪŋən rˈøːk ˈʉtan ˈɛld/ (proverb)
Wo Rauch ist, ist auch Feuer.

Ingermanland /ˈɪŋərmˌanland/ (n)
Ingermanland
  landskap

Ingusjien /ˈɪŋɵsxˌiːən/ (n)
Inguschetien
  delrepublik i Ryssland i norra Kaukasus

Internetpornografi /ˈɪntərnˌɛtpuːrnˌɔɡrafˌiː/ (n)
Internetpornografie
  pornografiskt material tillgängligt via Internet (vanligen WWW)

Io /ˈiːuː/ (n)
Io
  Jupiters måne

Iowa /ˈiːuːvˌa/ (n)
Iowa

Irak /ˈiːrak/ (n)
Irak

Iran /ˈiːran/ (n)
Iran
  stat

Irland /ˈɪrland/ (n)
Irland
  ö
  land

Isis /ˈiːsiːs/ (n)
Isis
  fornegyptisk gudinna, dotter till Geb och Nut, Osiris hustru och mor till Horus

Island /ˈɪsland/ (n)
Island
  land

Isle of Man /ˈɪslə (en)ɒv(sv) man/ (n)
Insel Man
  ö

Israel /ˈɪsraəl/ (n)
Israel

Istrien /ˈɪstriːən/ (n)
Istrien
  halvön i Kroatien

Italien /ˈiːtalˌiːən/ (n)
Italien

Jakarta /jˈɑːkɑːrtˌa/ (n)
Jakarta
  huvudstad av Indonesien

Jakob /jˈɑːkuːb/ (n)
Jakob
  gammaltestamentlig patriark
  flera personer i Nya Testamentet
Jakob, Jakobus
  mansnamn

Jamaica /jˈɑːmaˌiːka/ (n)
Jamaika

Jan Mayen /jˈɑːn mˈɑːyːən/ (n)
Jan Mayen

Japan /jˈɑːpan/ (n)
Japan
  stat

Jaroslavl /jˈɑːrɔslˌavl/ (n)
Jaroslawl
  stad i Ryssland (vid Volga 250 km nordost om Moskva)

Java /jˈɑːva/ (n)
Java
  ö

Jemen /jˈeːmən/ (n)
Jemen

Jeremia /jˈeːrəmˌiːa/ (n)
Jeremia
  en biblisk person

Jerevan /jˈeːrəvˌan/ (n)
Eriwan, Jerewan
  Armeniens huvudstad

Jerusalem /jˈeːrʉsˌaləm/ (n)
Jerusalem
  Israels huvudstad

Jesaja /jˈeːsajˌa/ (n)
Jesaja
  en biblisk person

Jesus /jˈeːsʉs/ (n)
Jesus
  man i Nya Testamentet som grundade kristendomen

Job /jˈuːb/ (n)
Hiob, Job, Ijob
  en biblisk person

Johan /jˈuːhan/ (n)
Johann, Johannes, Hans
  ett mansnamn

Johanna /jˈuːhanˌa/ (n)
Johanna
  ett kvinnonamn

Johannes /jˈuːhanəs/ (n)
Johannes
  framstående karaktär i Nya testamentet, möjligen författare till Johannesevangeliet

Jordanien /jˈuːrdanˌiːən/ (n)
Jordanien

Josef /jˈuːsəf/ (n)
Josef
  ett mansnamn

Josua /jˈuːsʉˌa/ (n)
Josua
  en biblisk person

Ju fler kockar, desto sämre soppa. /jˈʉ flˈeːr kˈɔkːar dˈɛstuː sˈɛmrə sˈɔpa/ (proverb)
Viele Köche verderben den Brei.

Jugoslavien /jˈʉɡɔslˌaviːən/ (n)
Jugoslawien

Jultomten /jˈʉltɔmtən/ (n)
Nikolaus, Saint Nikolaus, Santa, Weihnachtsmann
  den rödklädde man som kommer med julklappar vid juletid

Jungfrun /jˈɵŋfrɵn/ (n)
Jungfrau
  en stjärnbild

Juno /jˈɵnuː/ (n)
Juno
  den tredje asteroiden att bli upptäckt i vårt solsystem
  gudinna som var maka till Jupiter

Jupiter /jˈʉpiːtər/ (n)
Jupiter
  planeten
  guden

Jylland /jˈyland/ (n)
Jütland

Jämtland /jˈɛmtland/ (n)
Jämtland
  svenskt landskap i sydvästra Norrland

Jönköping /jˈœŋɕøːpˌɪŋ/ (n)
Jönköping
  en ort i Småland, som ligger bredvid Vättern och grannstaden Huskvarna

K2 /kˈoː tvˈoː/ (n)
K2
  världens näst högsta berg

KGB /kˌoːɡˌeːbˈeː/ (n)
KGB
  Sovjetunionens säkerhetstjänst

Kairo /kˈaiːrˌuː/ (n)
Kairo
  Egyptens huvudstad

Kalifornien /kˈaliːfˌuːrniːən/ (n)
Kalifornien

Kalle Anka /kˈalə ˈaŋka/ (n)
Donald Duck

Kalmar /kˈalmar/ (n)
Kalmar
  en ort i Kalmar län

Kalmuckien /kˈalmɵkːˌiːən/ (n)
Kalmückien
  en delrepublik i sydvästra Ryssland

Kambodja /kˈambɔdjˌa/ (n)
Kambodscha
  stat

Kamerun /kˈamərˌɵn/ (n)
Kamerun
  stat i Afrika

Kampala /kˈampalˌa/ (n)
Kampala
  huvudstad av Uganda

Kampuchea /kˈampɵʃəˌa/ (n)
Kampuchea

Kanada /kˈanadˌa/ (n)
Kanada
  stat i Nordamerika

Kanarieöarna /kˈanarˌiːəˌøːarnˌa/ (n)
Kanarische Inseln

Kansas /kˈansas/ (n)
Kansas
  delstat

Kanton /kˈantuːn/ (n)
Guangzhou
  stad

Kap Verde /kˈɑːp vˈɛrdə/ (n)
Kap Verde

Kappadokien /kˈapadˌɔkiːən/ (n)
Kappadokien
  en forntida region i centrala Mindre Asien, mellan Pontos i norr, Svartahavskusten i nordost, Armenien i öst, Kilikien och Syrien i söder Galatien i väst

Kapstaden /kˈapstadən/ (n)
Kapstadt
  Sydafrikas näst största stad

Karelen /kˈarələn/ (n)
Karelien

Karibien /kˈariːbˌiːən/ (n)
Karibik
  öarna i Karibiska havet

Karl /kˈarl/ (n)
Karl
  ett mansnamn

Karpaterna /kˈarpatˌɛrna/ (n)
Karpaten
  en bergskedja i östra Centraleuropa

Kaspiska havet /kˈaspɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
Kaspisches Meer
  största sjö på jorden

Katarina /katˈariːnˌa/ (n)
Katharina
  ett kvinnonamn

Kattegatt /kˈatːəɡˌat/ (n)
Kattegat

Kaukasus /kˈaʉkˌasʉs/ (n)
Kaukasus
  en bergskedja som sträcker sig mellan Svarta havet i väster och Kaspiska havet i öster, med Europa i norr och Asien i söder

Kazakstan /kˈasakstˌan/ (n)
Kasachstan

Kebnekaise /ɕˈɛbnəkˌaiːsə/ (n)
Kebnekaise
  Sveriges högsta berg

Kentucky /ɕˈɛntɵkːˌyː/ (n)
Kentucky
  delstat

Kenya /ɕˈeːnyːˌa/ (n)
Kenia
  stat i Afrika

Khartum /khˈatʉm/ (n)
Khartum
  huvudstad av Sudan

Kiev /ɕˈiːəv/ (n)
Kiew
  Ukrainas huvudstad

Kina /ɕˈiːna/ (n)
China
  stat i asien

Kingston /ɕˈɪŋstuːn/ (n)
Kingston
  huvudstad av Jamaika

Kingstown /ɕˈɪŋstɔvn/ (n)
Kingstown
  huvudstad i staten Saint Vincent och Grenadinerna

Kinshasa /ɕˈɪnshasˌa/ (n)
Kinshasa
  huvudstaden i Kongo

Kirgizistan /ɕˈɪrjiːsˌɪstan/ (n)
Kirgisistan, Kirgisien, Kirgistan

Kiribati /ɕˈiːriːbˌatiː/ (n)
Kiribati
  stat

Komorerna /kˈuːmuːrˌɛrna/ (n)
Komoren
  en stat i Afrika

Kompassen /kˈɔmpasən/ (n)
Schiffskompass
  en stjärnbild

Kongo /kˈɔŋuː/ (n)
Kongo
  en stat i Afrika med Brazzaville som huvudstad, Kongo-Brazzaville, officiellt Republiken Kongo
  en stat i Afrika med Kinshasa som huvudstad, Kongo-Kinshasa, officiellt Demokratiska Republiken Kongo

Kongo-Brazzaville /kˈɔŋuːbrˈazavˌɪlə/ (n)
Republik Kongo, Kongo-Brazzaville
  stat

Konungariket Sverige /kˈuːnɵŋˌariːkət svˈɛrjə/ (n)
Königreich Schweden
  det officiella namnet för Sverige

Koranen /kˈuːranən/ (n)
Koran
  islams heliga skrift

Korea /kˈuːrəˌa/ (n)
Korea

Kosovo /kˈuːsuːvˌuː/ (n)
Kosovo

Kraków /krˈɑːkuːv/ (n)
Krakau
  stad i Polen

Kreml /krˈɛml/ (n)
Kreml
  muromgärdad stadsborg i ryska städer

Krim /krˈiːm/ (n)
Krim
  halvö i norra Svarta havet

Krimbo /krˈɪmbuː/ (n)
Krimbewohner, Krimbewohnerin
  person som bor på Krimhalvön i Ukraina

Kristus /krˈiːstʉs/ (n)
Christus

Kroatien /krˈuːatˌiːən/ (n)
Kroatien
  stat i Europa

Kräftan /krˈɛftan/ (n)
Krebs
  en stjärnbild

Kuba /kˈʉba/ (n)
Kuba

Kuwait /kˈʉvaˌiːt/ (n)
Kuwait
  stat i Asien

Köln /ɕˈœln/ (n)
Köln

Königsberg /ɕˈøːnɪɡsbərj/ (n)
Königsberg
  tidigare namn på staden Kaliningrad

Köpenhamn /ɕˈøːpənhˌamn/ (n)
Kopenhagen
  Danmarks huvudstad

LED-lampa /ˌɛlˌeːdˈeːlˈampa/ (n)
LED-Lampe
  lampa som innehåller lysdioder (LED) och kan sättas i en glödlampas ställe

LSD /ˌɛlˌɛsdˈeː/ (n)
LSD
  psykedeliskt preparat

Laos /lˈɑːuːs/ (n)
Laos

Lappland /lˈapland/ (n)
Lappland
  finskt landskap

Lars /lˈɑːʂ/ (n)
Lorenz, Laurenz
  ett mansnamn

Latinamerika /lˈɑːtiːnˌamərˌɪka/ (n)
Lateinamerika

Lejonet /lˈɛjuːnət/ (n)
Löwe
  en stjärnbild

Lemur /lˈeːmʉr/ (n)
Lemur
  släkte i familjen lemurer (Lemuridae)

Lesotho /lˈeːsɔthˌuː/ (n)
Lesotho

Lettland /lˈɛtland/ (n)
Lettland

Levanten /lˈeːvantən/ (n)
Levante
  Främre Asien

Leviatan /lˈeːviːˌatan/ (n)
Leviathan
  ett sjöodjur som förekommer i Gamla Testamentet

Libanon /lˈiːbanˌuːn/ (n)
Libanon
  stat i Asien

Liberia /lˈiːbərˌiːa/ (n)
Liberia

Libreville /lˈɪbreːvˌɪlə/ (n)
Libreville
  huvudstad av Gabon

Libyen /lˈiːbyːən/ (n)
Libyen
  stat i Afrika

Liechtenstein /lˌiːəʃtˌɛnstəˈiːn/ (n)
Liechtenstein
  mikrostat

Lika barn leka bäst. /lˈiːka bˈɑːrn lˈeːka bˈɛst/ (proverb)
Gleich und Gleich gesellt sich gern.

Lima /lˈiːma/ (n)
Lima
  huvudstad i Peru

Linköping /lˈɪŋɕøːpˌɪŋ/ (n)
Linköping
  en stad i Östergötland i Sverige

Lissabon /lˈɪsabˌuːn/ (n)
Lissabon
  huvudstad

Litauen /lˈiːtaˌʉən/ (n)
Litauen

Little Rock /lˈɪtlə rˈɔk/ (n)
Little Rock
  en amerikansk stad

Ljubljana /jˈʉbljanˌa/ (n)
Laibach, Ljubljana
  Sloveniens huvudstad

London /lˈɔndɔn/ (n)
London
  Storbritanniens huvudstad

Londonbo /lˈɔndɔnbˌuː/ (n)
Londoner, Londonerin
  person som bor i London

Louisiana /lˈuːʉˌiːsiːˌana/ (n)
Louisiana
  delstat

Luanda /lˈʉandˌa/ (n)
Luanda
  huvudstad av Angola

Lucia /lˈʉsɪˌa/ (n)
Lucia
  ett kvinnonamn

Luftpumpen /lˈɵftpɵmpən/ (n)
Luftpumpe, Antlia
  en stjärnbild

Luxemburg /lˈʉksəmbˌɵrj/ (n)
Luxemburg
  europeisk stat
  huvudstad
  distrikt i Luxemburg
  provins i Belgien

Lviv /lvˈiːv/ (n)
Lemberg, Lwiw
  stad i västra Ukraina, förr känd som Lemberg

Lyon /lˈyːuːn/ (n)
Lyon
  stad i Frankrike

MP3-spelare /ˌɛmpˈeː trˈeːspˈeːlarə/ (n)
MP3-Player
  liten dator avsedd för att spela musik

Madagaskar /mˈɑːdɑːɡˌaskar/ (n)
Madagaskar
  stat i Afrika

Madrid /mˈadriːd/ (n)
Madrid
  huvudstad

Magellansparvuggla /mˈɑːɡəlˌansparvˌɵɡla/ (n)
Patagonien-Sperlingskauz
  en art inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae)

Maine /mˈɑːiːnə/ (n)
Maine
  delstat i USA

Mainz /mˈɑːɪns/ (n)
Mainz
  stad i Tyskland

Makedonien /mˈɑːkədˌɔniːən/ (n)
Makedonien
  kungariket
Mazedonien, Makedonien
  tidigare namn av stat i Europa
  provins i Grekland

Makemake /mˈɑːkəmˌakə/ (n)
Makemake
  en dvärgplanet i Kuiperbältet

Malabo /mˈɑːlabˌuː/ (n)
Malabo
  huvudstad av Ekvatorialguinea

Malawi /mˈɑːlavˌiː/ (n)
Malawi

Malaysia /mˈɑːlaˌyːsiːˌa/ (n)
Malaysia

Maldiverna /mˈaldiːvˌɛrna/ (n)
Malediven

Mali /mˈɑːliː/ (n)
Mali

Mallorca /mˈaluːrkˌa/ (n)
Mallorca

Malta /mˈalta/ (n)
Malta
  stat på ön Malta
  ö i Medelhavet

Managua /mˈanaɡˌʉa/ (n)
Managua
  huvudstad i Nicaragua

Manila /mˈaniːlˌa/ (n)
Manila
  Filippinernas huvudstad

Manitoba /mˈaniːtˌuːba/ (n)
Manitoba
  en kanadensisk provins gränsar till Ontario i öst, Saskatchewan i väst, Nunavut i norr och de amerikanska delstaterna North Dakota och Minnesota i syd med havskust mot Hudson bay

Margareta /mˈarɡarˌeːta/ (n)
Margarete, Grete
  ett kvinnonamn

Maria /marˈiːa/ (n)
Maria

Marie bebådelsedag /marˈiː bˈeːboːdəlsədˌɑːɡ/ (n)
Mariä Verkündigung, Verkündigung des Herrn
  helgdag

Mariupol /mˈɑːriːˌʉpuːl/ (n)
Mariupol
  stad i Ukraina

Markus /mˈarkʉs/ (n)
Markus
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Markusevangeliet

Marmarasjön /mˈarmarˌasxøːn/ (n)
Marmarameer
  medelhav mellan Bosporen (Svarta havet) och Dardanellerna (Medelhavet)

Marocko /mˈɑːrɔkːˌuː/ (n)
Marokko
  Marocko

Mars /mˈaʂ/ (n)
Mars
  krigets gud
  planet

Marshallöarna /mˈaʂhalˌøːarnˌa/ (n)
Marshallinseln

Martin /matˈiːn/ (n)
Martin
  ett mansnamn

Maryland /mˈɑːryːlˌand/ (n)
Maryland
  delstat

Matteus /mˈatːəˌʉs/ (n)
Matthäus, Matthaeus
  ett mansnamn

Mauretanien /mˈɑːʉrˌeːtanˌiːən/ (n)
Mauretanien

Mauritius /mˈɑːʉrˌiːtiːˌʉs/ (n)
Mauritius

Medelhavet /mˈeːdəlhˌavət/ (n)
Mittelmeer
  hav

Medelhavsland /mˈeːdəlhˌɑːvsland/ (n)
Mittelmeerland
  land som gränsar till Medelhavet

Medelpad /mˈeːdəlpˌad/ (n)
Medelpad
  svenskt landskap i sydöstra Norrland

Medien /mˈeːdiːən/ (n)
Medien
  region

Mellanvästern /mˈɛlanvˌɛstərn/ (n)
Mittlere Westen
  ett område (12 delstater) i mellersta, nordliga USA

Mellanöstern /mˌɛlanˈœstərn/ (n)
Naher Osten, Mittlerer Osten
  geografiskt område

Menorca /mˈeːnuːrkˌa/ (n)
Menorca
  en spansk medelhavsö i ögruppen Balearerna

Merca /mˈɛrka/ (n)
Benz, Daimler, Mercedes
  en bil av märket Mercedes-Benz

Merkozy /mˈɛrkuːsˌyː/ (n)
Merkozy
  personifiering

Merkurius /mˈɛrkʉrˌiːʉs/ (n)
Merkur
  planet
  romersk gud

Mesopotamien /mˈeːsuːpˌuːtamˌiːən/ (n)
Mesopotamien

Mexico City /mˈɛksiːkˌuː sˈɪtyː/ (n)
Mexiko-Stadt

Mexiko /mˈɛksiːkˌuː/ (n)
Mexiko
  stat i Nordamerika

Michigan /mˈɪʃiːɡˌan/ (n)
Michigan
  delstat

Mikael /mˈiːkaˌɛl/ (n)
Michael
  ett mansnamn

Mikronesien /mˈɪkruːnəsˌiːən/ (n)
Mikronesien
  etnografisk region i Stilla havet

Milano /mˈiːlanˌuː/ (n)
Mailand
  stad

Minnesota /mˈɪnəsˌuːta/ (n)
Minnesota
  delstat

Minsk /mˈɪnsk/ (n)
Minsk

Mississippi /mˈɪsɪsˌɪpiː/ (n)
Mississippi
  delstat

Missouri /mˈɪsuːˌʉriː/ (n)
Missouri
  delstat

Mogadishu /mˈuːɡadˌɪshʉ/ (n)
Mogadischu

Moldau /mˈɔldaˌʉ/ (n)
Moldau
  en flod i Tjeckien

Moldavien /mˈɔldavˌiːən/ (n)
Moldawien, Moldau
  stat

Monaco /mˈuːnakˌuː/ (n)
Monaco

Mongoliet /mˈɔŋuːlˌiːət/ (n)
Mongolei
  stat

Montana /mˈɔntanˌa/ (n)
Montana
  en delstat i norra USA

Montenegro /mˈɔntənˌɛɡruː/ (n)
Montenegro

Montserrat /mˈɔntsərˌɑːt/ (n)
Montserrat

Morgonstund har guld i mund. /mˈɔrɡɔnstˌɵnd hɑːr ɡˈɵld iː mˈɵnd/ (proverb)
Der frühe Vogel fängt den Wurm., Morgenstund hat Gold im Mund., Morgenstunde hat Gold im Munde.

Mose /mˈuːsə/ (n)
Mose, Moses
  judiska folkets ledare i Gamla Testamentet av Bibeln

Moskva /mˈɔskva/ (n)
Moskau
  Rysslands huvudstad
Moskwa
  floden

Moçambique /mˈuːkambˌiːkwə/ (n)
Mosambik

Muhammed /mˈʉhaməd/ (n)
Mohammed
  profeten som grundade islam

Muskat /mˈɵskat/ (n)
Maskat
  huvudstad av Oman

Musse Pigg /mˈɵsə pˈɪɡ/ (n)
Mickey Maus, Micky Maus

Myanmar /mˈyːanmˌar/ (n)
Myanmar

Mälaren /mˈɛːlarən/ (n)
Mälaren, Mälarsee
  den tredje största insjön i Sverige

Många bäckar små gör en stor å. /mˈɔŋa bˈɛkːar smˈoː jˈøːr ɛn stˈuːr ˈoː/ (proverb)
Kleinvieh macht auch Mist

NATO /nˈɑːtuː/ (n)
NATO
  en militärallians, av den engelska förkortningen North Atlantic Treaty Organization

NO /(en)nˈəʊ(sv)/ (n)
Naturkunde
  ämnesblock i den svenska grundskolan, innefattande biologi, fysik och kemi (samt tidigare teknik)

Namibia /nˈɑːmiːbˌiːa/ (n)
Namibia

Nassau /nˈasaˌʉ/ (n)
Nassau
  huvudstad i Bahamas

Nato /nˈɑːtuː/ (n)
NATO
  Nordatlantiska fördragsorganisationen

Natt /nˈat/ (n)
Nott
  gudom i asatron

Nauru /nˈɑːʉrˌʉ/ (n)
Nauru
  stat

Neapel /nˈeːapəl/ (n)
Neapel
  en stad i Italien

Nebraska /nˈɛbraskˌa/ (n)
Nebraska
  delstat

Neckar /nˈɛkːar/ (n)
Neckar
  biflod till Rhen

Nederländerna /nˈeːdərlˌɛndərnˌa/ (n)
Niederlande, Holland
  stat i västra Europa

Nederländska Antillerna /nˈeːdərlˌɛndska ˈantɪlˌɛrna/ (n)
Niederländische Antillen

Nehemja /nˈeːhəmjˌa/ (n)
Nehemia
  en biblisk person

Nepal /nˈeːpal/ (n)
Nepal

Neptunus /nˈɛptɵnˌʉs/ (n)
Neptun
  planet
  havsgud

Nevada /nˈeːvadˌa/ (n)
Nevada

New Delhi /nˈeːv dˈɛlhiː/ (n)
Neu-Delhi
  Indiens huvudstad

New England /nˈeːv ˈɛŋland/ (n)
Neuengland

New Hampshire /nˈeːv hˈampshiːrə/ (n)
New Hampshire
  delstat

New Jersey /nˈeːv jˈɛʂəˌyː/ (n)
New Jersey

New Mexico /nˈeːv mˈɛksiːkˌuː/ (n)
New Mexico
  delstat

New Orleans /nˈeːv ˌuːrləˈans/ (n)
New Orleans
  den största staden i delstaten Louisiana i USA

New York /nˈeːv ˈyːɔrk/ (n)
New York
  stad
  delstat

Newtons andra lag /nˈɛvtʊns ˈandra lˈɑːɡ/ (n)
zweites newtonsches Gesetz

Nicaragua /nˈiːkarˌaɡʉˌa/ (n)
Nicaragua

Nice /nˈiːsə/ (n)
Nizza

Nicosia /nˈiːkuːsˌiːa/ (n)
Nikosia
  huvudstad i Cypern

Niger /nˈiːjər/ (n)
Niger
  stat i Afrika mellan Algeriet, Benin, Burkina Faso, Libyen, Mali, Nigeria och Tchad

Nigeria /nˈiːjərˌiːa/ (n)
Nigeria

Niklas /nˈɪklas/ (n)
Nikolaus, Klaus
  ett mansnamn

Nilen /nˈiːlən/ (n)
Nil

Nils /nˈɪls/ (n)
Nikolaus, Klaus
  ett mansnamn

Niue /nˈiːʉə/ (n)
Niue

Noak /nˈuːak/ (n)
Noach, Noah
  biblisk profet

Nobelpris /nˈuːbəlprˌiːs/ (n)
Nobelpreis
  internationellt pris

Nordafrika /nˈuːrdafrˌiːka/ (n)
Nordafrika
  norra delen av den afrikanska kontinenten

Nordamerika /nˈuːrdamˌɛrɪka/ (n)
Nordamerika
  världsdel

Nordatlanten /nˈuːrdatlˌantən/ (n)
Nordatlantik
  del av Atlanten som ligger norr om ekvatorn

Norden /nˈoːrdən/ (n)
Norden, Nordische Länder
  Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Nordeuropa /nˈoːrdəˌʉruːpˌa/ (n)
Nordeuropa
  norra Europa

Nordirland /nˈuːrdɪrlˌand/ (n)
Nordirland

Nordkorea /nˈuːrdkuːrəˌa/ (n)
Nordkorea, Demokratische Volksrepublik Korea
  land

Nordmakedonien /nˈuːrdmakədˌɔniːən/ (n)
Nordmazedonien
  staten i Europa som tidigare kallades (f.d. jugoslaviska republiken) Makedonien

Nordmarianerna /nˌuːrdmarˈiːanˌɛrna/ (n)
Nördliche Marianen

Nordossetien /nˈuːrdɔsətˌiːən/ (n)
Nordossetien, Nordossetien-Alanien
  en rysk autonom republik

Nordpolen /nˈuːrdpuːlən/ (n)
Nordpol

Nordsjön /nˈuːrdsxøːn/ (n)
Nordsee

Nordtyskland /nˈuːrdtysklˌand/ (n)
Norddeutschland
  norra delen av Tyskland

Norfolkön /nˈuːrfɔlkˌøːn/ (n)
Norfolkinsel
  en ö

Norge /nˈɔrjə/ (n)
Norwegen
  stat i Skandinavien

Norrbotten /nˈɔrbɔtːən/ (n)
Norrbotten
  svenskt landskap i nordöstra Norrland

North Carolina /nˈuːth kˈɑːruːlˌiːna/ (n)
North Carolina
  delstat

North Dakota /nˈuːth dˈɑːkuːtˌa/ (n)
North Dakota
  delstat

Novosibirsk /nˈuːvuːsˌiːbɪʂk/ (n)
Nowosibirsk

Nun /nˈɵn/ (n)
Nun
  det ursprungliga kaoset

Nya Kaledonien /nˈyːa kˈalədˌɔniːən/ (n)
Neukaledonien

Nya Sydwales /nˈyːa sˈydvaləs/ (n)
New South Wales

Nya Testamentet /nˈyːa tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Neues Testament
  andra och sista delen av Bibeln, även den som skrevs nyligast

Nya Zeeland /nˈyːa sˈeːəlˌand/ (n)
Neuseeland

När katten är borta, dansar råttorna på bordet. /nˈɛːr kˈatːən ɛːr bˈɔta dˈansar rˈɔtːuːrnˌa poː bˈuːrdət/ (proverb)
Wenn die Katze aus dem Haus ist, tanzen die Mäuse auf dem Tisch
  utan övervakning utbryter laglöshet

När man talar om trollen så står de i farstun. /nˈɛːr man tˈɑːlar ɔm trˈɔlən sˈoː stˈoːr deː iː fˈaʂtɵn/ (proverb)
wenn man vom Teufel spricht
  Om man talar om ett ämne så dyker det upp

Närke /nˈɛrkə/ (n)
Närke
  svenskt landskap i södra Svealand

Nürnberg /nˈɵrnbərj/ (n)
Nürnberg
  stad i Tyskland

O-bent /ˈuːbˈɛnt/ (adj)
O-beinig
  hjulbent

OS-medalj /ˌuːˈɛsmˈeːdalj/ (n)
Olympiamedaille
  medalj i de olympiska spelen

Oceanien /ˈuːsəˌaniːən/ (n)
Ozeanien
  världsdel

Oden /ˈuːdən/ (n)
Wotan
  äldste asaguden

Ohio /ˈuːhiːˌuː/ (n)
Ohio
  delstat

Oidipus /ˈuːiːdˌiːpʉs/ (n)
Ödipus
  man i grekisk mytologi

Oklahoma /ˈɔklahˌuːma/ (n)
Oklahoma
  delstat

Olympen /ˈuːlympən/ (n)
Olymp
  den forngrekiska gudavärlden

Oman /ˈuːman/ (n)
Oman
  stat

Ontario /ˈɔntarˌiːuː/ (n)
Ontario

Oregon /ˈuːrəɡˌɔn/ (n)
Oregon
  delstat

Orienten /ˈuːriːˌɛntən/ (n)
Orient
  Österlandet (länderna öster om Medelhavet)

Oslo /ˈɔsluː/ (n)
Oslo
  huvudstad av Norge

Ottawa /ˈɔtːavˌa/ (n)
Ottawa
  Kanadas huvudstad

Ouagadougou /ˈuːʉˌaɡadˌuːʉɡˌuːʉ/ (n)
Ouagadougou
  huvudstaden i Burkina Faso

Oxen /ˈuːksən/ (n)
Stier
  en stjärnbild

Oświęcim /ˈɔsviːəsˌɪm/ (n)
Auschwitz
  stad

PC /pˌeːsˈeː/ (n)
PC
  hemdator, persondator, dator för personlig användning

PM /pˌeːˈɛm/ (n)
Memorandum
  promemoria, memo

Pacifiken /pˈɑːsɪfˌiːkən/ (n)
Pazifik, Pazifischer Ozean, Stiller Ozean, Südsee
  världshav

Pakistan /pˈɑːkɪstˌan/ (n)
Pakistan
  stat

Palau /pˈɑːlaˌʉ/ (n)
Palau

Palestina /pˈɑːləstˌiːna/ (n)
Palästina, Palästinensische Autonomiegebiete

Panama /pˈɑːnamˌa/ (n)
Panama
  stat i Centralamerika

Pangea /pˈaŋəˌa/ (n)
Pangäa, Pangaea
  historisk superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften splittrade upp den till dagens kontinenter

Papua Nya Guinea /pˈɑːpʉˌa nˈyːa ɡˈʉiːnəˌa/ (n)
Papua-Neuguinea

Paradisfågeln /pˈɑːradˌɪsfoːjˌɛln/ (n)
Paradiesvogel
  en stjärnbild

Paraguay /pˈɑːraɡˌʉaˌyː/ (n)
Paraguay

Pascals triangel /pˈaskals trˈiːaŋəl/ (n)
Pascalsches Dreieck

Patagonien /pˈɑːtɑːɡˌɔniːən/ (n)
Patagonien
  den sydligaste delen av Sydamerika

Paul /pˈɑːʉl/ (n)
Paul

Pegasus /pˈeːɡasˌʉs/ (n)
Pegasus
  halv=|en stjärnbild

Peking /pˈeːkɪŋ/ (n)
Peking, Beijing
  Kinas huvudstad

Pennsylvania /pˈɛnsylvˌaniːˌa/ (n)
Pennsylvania
  delstat

Per /pˈɛːr/ (n)
Peter
  ett mansnamn

Peru /pˈeːrʉ/ (n)
Peru

Phobos /phˈuːbuːs/ (n)
Phobos
  Mars måne

Pitcairnöarna /pˈɪtkaˌɪrnøːˌarna/ (n)
Pitcairninseln

Pluto /plˈʉtuː/ (n)
Pluto
  dvärgplanet
  romersk gud
  seriefigur

Po /pˈuː/ (n)
Po

Podgorica /pˈɔdɡʊrˌiːka/ (n)
Podgorica
  huvudstaden i Montenegro

Polen /pˈuːlən/ (n)
Polen

Polstjärnan /pˈɔlsxərnˌan/ (n)
Polarstern
  (Alfa Ursae Minoris) är en stjärna som ingår i stjärnbilden Lilla björnen

Pommern /pˈɔmərn/ (n)
Pommern
  ett område vid Östersjöns kust

Port of Spain /pˈuːt (en)ɒv(sv) spɑːˈiːn/ (n)
Port of Spain
  huvudstad av Trinidad och Tobago

Port-au-Prince /pˈuːtˈɑːʉprˈɪnsə/ (n)
Port-au-Prince
  Haitis huvudstad

Porto Novo /pˈuːtuː nˈuːvuː/ (n)
Porto Novo
  huvudstad av Benin

Portugal /pˈuːtʉɡˌal/ (n)
Portugal
  stat

Prag /prˈɑːɡ/ (n)
Prag
  Tjeckiens huvudstad

Pretoria /prˈeːtuːrˌiːa/ (n)
Pretoria
  huvudstad av Sydafrika

Preussen /prˈeːɵsən/ (n)
Preußen
  hertigdöme, konungarike, delstat i Tyskland

Puerto Rico /pˈʉətˌuː rˈiːkuː/ (n)
Puerto Rico

Pyongyang /pˈyːɔŋˌyːaŋ/ (n)
Pjöngjang

Påskön /pˈoːsxøːn/ (n)
Osterinsel

Qatar /kˈɑːtar/ (n)
Katar

Quito /kwˈiːtuː/ (n)
Quito
  huvudstad av Ecuador

Ra /rˈa/ (n)
Ra, Re
  en solgud i egyptisk mytologi gift med Hathor

Radler /rˈadlər/ (n)
Radler

Ranviers nod /rˈanviːˌɛʂ nˈuːd/ (n)
Ranvier-Schnürring
  någon av de regelbundna insnörningar som finns i en myelinskida runt en myeliniserad nervfiber

Reformationen /reːfˈɔrmasxˈuːnən/ (n)
Reformation
  kyrklig omdaning

Republiken Kongo /rˈeːpɵblˌiːkən kˈɔŋuː/ (n)
Kongo, Kongo-Brazzaville, Republik Kongo
  en stat i Afrika

Rhea /rhˈeːa/ (n)
Rhea
  en grekisk gudinna

Rhen /rhˈeːn/ (n)
Rhein
  flod

Rhenlandet /rhˈɛnlandət/ (n)
Rheinland
  område

Rhode Island /rhˈuːdə ˈɪsland/ (n)
Rhode Island
  en delstat i USA

Riga /rˈiːɡa/ (n)
Riga
  Lettlands huvudstad

Riyadh /rˈiːyːˌadh/ (n)
Riad
  huvudstad av Saudiarabien

Robert /rˈuːbət/ (n)
Robert

Rohbau /rˈɔhbaˌʉ/ (n)
Rohbau
  ett åldrigt fackuttryck inom arkitekturen som avser murverk av bränt tegel utan överdrag av puts

Rom /rˈɔm/ (n)
Rom
  Italiens huvudstad

Rom byggdes inte på en dag. /rˈɔm bˈyɡdəs ˈɪntɛ poː ɛn dˈɑːɡ/ (proverb)
Rom ist nicht an einem Tag erbaut worden.

Roseau /rˈuːsəˌaʉ/ (n)
Roseau
  huvudstad av Dominica

Rubiks kub /rˈʉbɪks kˈʉb/ (n)
Zauberwürfel
  ett tredimensionellt mekaniskt pussel

Rumänien /rˈʉmɛːnˌiːən/ (n)
Rumänien

Rut /rˈʉt/ (n)
Ruth
  biblisk person
  förkortning för Rut, skrift i Gamla Testamentet

Rwanda /rvˈanda/ (n)
Ruanda
  stat

Ryssland /rˈysland/ (n)
Russland
  stat

Rödluvan /rˈœdlʉvˌan/ (n)
Rotkäppchen

SMS-meddelande /ˌɛsˌɛmˈɛsmˈeːdəlˌandə/ (n)
SMS, SMS-Nachricht
  kort textmeddelande som skickas från en mobiltelefon (eller annan kompatibel enhet) till en annan via SMS-systemet

SR-vippa /ˌɛsˈɛrvˈɪpa/ (n)
RS-Flipflop

Saint Kitts och Nevis /sˈɑːɪnt kˈɪts ɔk nˈeːviːs/ (n)
St. Kitts und Nevis
  västindisk stat

Saint Lucia /sˈɑːɪnt lˈʉsɪˌa/ (n)
Saint Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna /sˈɑːɪnt vˈɪnsənt ɔk ɡrˌeːnadˈiːnərnˌa/ (n)
St. Vincent und die Grenadinen
  stat

Salomonöarna /sˈɑːluːmˌuːnøːˌarna/ (n)
Salomonen
  stat

Samoa /sˈɑːmuːˌa/ (n)
Samoa
  stat

Samuel /sˈɑːmʉəl/ (n)
Samuel
  ett mansnamn

San Marino /sˈɑːn mˈɑːriːnˌuː/ (n)
San Marino

San Salvador /sˈɑːn sˈalvadˌuːr/ (n)
San Salvador
  huvudstad av El Salvador

Sanaa /sˈɑːnaˌa/ (n)
Sanaa
  huvudstaden i Jemen

Sankt Petersburg /sˈaŋkt pˈeːtəʂbˌɵrj/ (n)
Sankt Petersburg
  stad i Ryssland

Santo Domingo /sˈantuː dˈuːmɪŋˌuː/ (n)
Santo Domingo
  huvudstad av Dominikanska republiken

Sarajevo /sˈɑːrajəvˌuː/ (n)
Sarajevo, Sarajewo
  huvudstad

Saskatoon /sˈaskatˌuːuːn/ (n)
Saskatoon, Saskatun
  Saskatoon

Saturnus /sˈɑːtɵrnˌʉs/ (n)
Saturn
  planet
  gud

Saudiarabien /sˈɑːʉdˌiːarˌabiːən/ (n)
Saudi-Arabien

Schlesien /ʃlˈeːsiːən/ (n)
Schlesien
  historisk region i Centraleuropa belägen kring floden Oders övre lopp som idag är politiskt delat av Polen, Tjeckien och Tyskland

Schweiz /ʃvˈeːiːs/ (n)
Schweiz
  stat

Scout /skˈuːʉt/ (n)
Pfadfinder, Pfadfinderin
  medlem i scoutrörelsen

Seattle /sˈeːatlə/ (n)
Seattle
  en amerikansk stad

Sebastian /sˈeːbastˌiːan/ (n)
Sebastian
  ett mansnamn

Senegal /sˈeːnəɡˌal/ (n)
Senegal
  västafrikansk stat

Serbien /sˈɛrbiːən/ (n)
Serbien

Serbien och Montenegro /sˈɛrbiːən ɔk mˈɔntənˌɛɡruː/ (n)
Serbien und Montenegro

Sextanten /sˈɛkstantən/ (n)
Sextant
  en stjärnbild

Seychellerna /sˈeːyʃˌɛlərnˌa/ (n)
Seychellen
  stat

Shetland /sxˈɛtland/ (n)
Shetland-Inseln
  ögrupp

Shetlandsöarna /sxˈɛtlandsˌøːarnˌa/ (n)
Shetland-Inseln
  ögrupp

Sibirien /sˈiːbiːrˌiːən/ (n)
Sibirien
  stort område i östra Ryssland

Sicilien /sˈiːsɪlˌiːən/ (n)
Sizilien
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Sierra Leone /sˈiːərˌa lˈeːuːnə/ (n)
Sierra Leone
  stat

Silvester /sˈɪlvəstər/ (n)
Silvester, Sylvester
  ett mansnamn av latisnkt ursprung

Själland /sxˈɛland/ (n)
Seeland

Skagerrak /skˈɑːɡərˌak/ (n)
Skagerrak

Skanderna /skˈandərnˌa/ (n)
Skanden, Skandinavische Gebirge

Skandinavien /skˈandiːnˌaviːən/ (n)
Skandinavien
  geografiskt område

Skandinaviska halvön /skˈandiːnˌavɪskˌa hˈalvøːn/ (n)
Skandinavische Halbinsel

Skorpionen /skˌuːrpɪˈuːnən/ (n)
Skorpion
  en stjärnbild

Skottland /skˈɔtland/ (n)
Schottland

Skytten /sxˈytːən/ (n)
Schütze
  en stjärnbild

Skåda inte en given häst i munnen. /skˈoːda ˈɪntɛ ɛn jˈiːvən hˈɛst iː mˈɵnən/ (proverb)
Einem geschenkten Gaul schaut man nicht ins Maul.
  man ska inte kritiskt granska en gåva

Skåne /skˈoːnə/ (n)
Schonen
  ett landskap

Slovakien /slˈoːvakˌiːən/ (n)
Slowakei

Slovenien /slˈoːvənˌiːən/ (n)
Slowenien

Slutet gott, allting gott. /slˈʉtət ɡˈɔt ˈaltɪŋ ɡˈɔt/ (proverb)
Ende gut, alles gut

Småland /smˈoːland/ (n)
Småland

Snövit /snˈøːviːt/ (n)
Schneewittchen
  huvudpersons namn i en saga nedtecknad av bröderna Grimm

Sofia /sˈuːfiːˌa/ (n)
Sofia
  Bulgariens huvudstad

South Carolina /sˈuːɵth kˈɑːruːlˌiːna/ (n)
South Carolina
  delstat

South Dakota /sˈuːɵth dˈɑːkuːtˌa/ (n)
South Dakota
  delstat

Sovjetunionen /sˈɔvjətˌɵniːˌuːnən/ (n)
Sowjetunion
  union

Spanien /spˈɑːniːən/ (n)
Spanien
  stat

Sparta /spˈata/ (n)
Sparta
  en historisk stad i antikens Grekland

Sri Lanka /srˈiː lˈaŋka/ (n)
Sri Lanka
  land i Sydasien

Stefan /stˈeːfan/ (n)
Stefan, Stephan
  ett mansnamn

Stenbocken /stˈɛnbɔkːən/ (n)
Steinbock
  en stjärnbild
  sterntecken

Stilla havet /stˈɪla hˈɑːvət/ (n)
Pazifischer Ozean, Pazifik, Stiller Ozean, Südsee
  världshav

Stilla oceanen /stˈɪla ˈuːsəˌanən/ (n)
Pazifik, Pazifischer Ozean, Stiller Ozean, Südsee
  världshav

Stockholm /stˈɔkhɔlm/ (n)
Stockholm
  huvudstad

Stockholmssyndrom /stˈɔkhɔlmsˌyndrɔm/ (n)
Stockholm-Syndrom
  psykologiskt tillstånd

Stora björnen /stˈuːra bjˈœrnən/ (n)
Großer Bär, Großer Wagen
  en stjärnbild

Storbritannien /stˈuːrbriːtˌaniːən/ (n)
Vereinigtes Königreich, Großbritannien
  stat
Großbritannien
  ö

Storcolombia /stˈuːrkuːlˌɔmbiːˌa/ (n)
Großkolumbien
  stat i norra Sydamerika åren 1819–1831

Storsjön /stˈɔʂjøːn/ (n)
Storsjön
  den mest kända ligger i centrala Jämtland och är Sveriges femte största sjö

Strasbourg /strˈasbuːˌɵrj/ (n)
Straßburg, Strassburg

Sucre /sˈɵkrə/ (n)
Sucre
  huvudstad i Bolivia

Sudan /sˈʉdan/ (n)
Sudan
  stat

Surinam /sˈʉriːnˌam/ (n)
Surinam, Suriname

Susanna /sɵsˈana/ (n)
Susanne
  ett kvinnonamn

Svalbard /svˈalbɑːrd/ (n)
Spitzbergen
  en norsk ögrupp i Ishavet

Svarta havet /svˈata hˈɑːvət/ (n)
Schwarzes Meer
  bihav beläget mellan sydöstra Europa och Mindre Asien

Svealand /svˈeːalˌand/ (n)
Svealand
  den mellersta delen av Sverige, liggande mellan Götaland och Norrland

Svenskar äro vi inte längre, ryssar vilja vi inte bli, låt oss alltså bli finnar. /svˈɛnskar ˈɛːruː viː ˈɪntɛ lˈɛŋrə rˈysar vˈɪlja viː ˈɪntɛ blˈiː lˈoːt ˈɔs ˈaltsoː blˈiː fˈɪnar/ (proverb)
Schweden sind wir nicht mehr, Russen wollen wir nicht werden, lasst uns also Finnen sein.
  citat som tillskrivs Adolf Ivar Arwidsson (1791–1858)

Sverige /svˈɛrjə/ (n)
Schweden
  stat i Skandinavien

Svärdfisken /svˈɛːrdfɪskən/ (n)
Schwertfisch
  en stjärnbild

Sydafrika /sˈyːdafrˌiːka/ (n)
Südafrika

Sydamerika /sˈyːdamˌɛrɪka/ (n)
Südamerika

Sydatlanten /sˈyːdatlˌantən/ (n)
Südatlantik
  del av Atlanten som ligger söder om ekvatorn

Sydeuropa /sˈyːdəˌʉruːpˌa/ (n)
Südeuropa
  södra Europa

Sydkorea /sˈydkuːrəˌa/ (n)
Südkorea, Korea, Republik
  stat i Östasien

Sydossetien /sˈyːdɔsətˌiːən/ (n)
Südossetien
  ett omstritt territorium i norra Georgien gränsande till Ryssland

Sydpolen /sˈydpuːlən/ (n)
Südpol

Sydsudan /sˈydsʉdˌan/ (n)
Südsudan
  stat

Sydtyrolen /sˈydtyːrˌuːlən/ (n)
Südtirol

Sydtyskland /sˈydtysklˌand/ (n)
Süddeutschland
  södra delen av Tyskland

Sydvästasien /sˈydvəstˌasiːən/ (n)
Südwestasien, Vorderasien
  en geografisk region i sydvästra Asien

Sylvester /sˈylvəstər/ (n)
Silvester, Sylvester
  ett mansnamn

Syrien /sˈyːriːən/ (n)
Syrien
  stat

Szczecin /sskseːsˈiːn/ (n)
Stettin
  stad i Polen

São Tomé och Príncipe /sˈɑːuː tuːmˈeː ɔk prˈɪnsɪpə/ (n)
São Tomé und Príncipe
  stat

Söderhavet /sˈøːdərhˌavət/ (n)
Pazifik, Pazifischer Ozean, Stiller Ozean, Südsee
  världshav

Södermanland /sˈøːdərmˌanland/ (n)
Södermanland
  svenskt landskap i sydöstra Svealand

Södra fisken /sˈœdra fˈɪskən/ (n)
Südlicher Fisch
  en stjärnbild

Södra korset /sˈœdra kˈɔʂət/ (n)
Kreuz des Südens
  en stjärnbild

Södra kronan /sˈœdra krˈuːnan/ (n)
Südliche Krone
  en stjärnbild

Södra triangeln /sˈœdra trˈiːaŋˌɛln/ (n)
Südliches Dreieck
  en stjärnbild

Söul /sˈøːʉl/ (n)
Seoul

T-shirt /tˈeːsxˈɪt/ (n)
T-Shirt
  kortärmad tröja som, när upphållen rätt, formar ett T

T-tröja /tˈeːtrˈøːja/ (n)
T-Shirt
  klädesplagg

Tadzjikistan /tˈadsjiːkˌɪstan/ (n)
Tadschikistan

Taipei /tˈɑːiːpəˌiː/ (n)
Taipeh
  huvudstaden i Taiwan

Taiwan /tˈɑːiːvˌan/ (n)
Taiwan
  land i Östasien, officiellt namn: Republiken Kina

Tala är silver, tiga är guld. /tˈɑːla ɛːr sˈɪlvər tˈiːɡa ɛːr ɡˈɵld/ (proverb)
Reden ist Silber, Schweigen ist Gold.

Tallinn /tˈalɪn/ (n)
Tallinn, Reval
  Estlands huvudstad

Tanzania /tˈansanˌiːa/ (n)
Tansania
  stat i östra Afrika

Tasmanien /tˈasmanˌiːən/ (n)
Tasmanien
  en australisk ö och delstat söder om Australien

Tbilisi /tbˈiːliːsˌiː/ (n)
Tiflis
  huvudstad i Georgien

Tchad /tʃˈɑːd/ (n)
Tschad

Teheran /tˈeːhərˌan/ (n)
Teheran
  Irans huvudstad

Tellus /tˈɛlʉs/ (n)
Erde, Welt
  himlakropp

Teneriffa /tˈeːnərˌɪfa/ (n)
Teneriffa
  den största ön i ögruppen Kanarieöarna

Tennessee /tˈɛnəsəə/ (n)
Tennessee
  delstat

Tethys /tˈɛthyːs/ (n)
Tethys
  en grekisk gudinna

Texas /tˈɛksas/ (n)
Texas
  delstat

Themsen /thˈɛmsən/ (n)
Themse
  flod i England

Tiden läker alla sår. /tˈiːdən lˈɛːkər ˈala sˈoːr/ (proverb)
Die Zeit heilt alle Wunden.
  allt går över med tiden

Tirana /tˈiːranˌa/ (n)
Tirana
  Albaniens huvudstad

Titan /tˈiːtan/ (n)
Titan
  måne

Tjeckien /ɕˈɛkːiːən/ (n)
Tschechien

Tjeckoslovakien /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌiːən/ (n)
Tschechoslowakei

Tjernobyl /ɕˈɛrnuːbˌyːl/ (n)
Tschernobyl, Tschornobyl

Tjetjenien /ɕˈɛɕənˌiːən/ (n)
Tschetschenien
  rysk delrepublik

Tjuvasjien /ɕˈʉvasxˌiːən/ (n)
Tschuwaschien
  delrepublik i Ryssland

Togo /tˈuːɡuː/ (n)
Togo

Tokyo /tˈuːkyːˌuː/ (n)
Tokio

Tonga /tˈɔŋa/ (n)
Tonga
  stat

Tor /tˈɔr/ (n)
Donar, Thor
  åskgud

Tourettes syndrom /tˈuːʉrˌɛtːəs sˈyndrɔm/ (n)
Tourette-Syndrom

Tranan /trˈɑːnan/ (n)
Kranich
  en stjärnbild

Transnistrien /trˈansnɪstrˌiːən/ (n)
Transnistrien

Trinidad och Tobago /trˈiːniːdˌad ɔk tˈuːbaɡˌuː/ (n)
Trinidad und Tobago

Tripoli /trˈiːpuːlˌiː/ (n)
Tripolis
  huvudstad av Libyen

Triton /trˈiːtuːn/ (n)
Triton
  Neptunus största måne

Troja /trˈuːja/ (n)
Troja
  en antik stad i dagens Turkiet

Tunis /tˈɵniːs/ (n)
Tunis
  huvudstad av Tunisien

Tunisien /tˈɵniːsˌiːən/ (n)
Tunesien

Turin /tʉrˈiːn/ (n)
Turin
  stad i Italien

Turkiet /tˈɵrkiːət/ (n)
Türkei
  stat i Asien och Europa

Turkmenistan /tˈɵrkmənˌɪstan/ (n)
Turkmenistan
  centralasiatisk stat

Tuva /tˈʉva/ (n)
Tuwa
  ;rysk delrepublik

Tvillingarna /tvˈɪlɪŋˌarna/ (n)
Zwillinge
  en stjärnbild

Tyskland /tˈyskland/ (n)
Deutschland

Törnrosa /tˈœrnruːsˌa/ (n)
Dornröschen
  sagofigurens namn

US-dollar /ˌʉˈɛsdˈɔlar/ (n)
US-Dollar
  valuta i USA

USA /ˌʉɛsˈɑː/ (n)
USA
  stat i Nordamerika

USB-minne /ˌʉˌɛsbˈeːmˈɪnə/ (n)
USB-Stick
  USB-ansluten enhet för lagring

Ukraina /ˈɵkraˌiːna/ (n)
Ukraine

Ulrik /ˈɵlriːk/ (n)
Ulrich

Umeå /ˈʉməˌoː/ (n)
Umeå
  stad

Ungern /ˈɵŋərn/ (n)
Ungarn
  stat

Uppland /ˈɵpland/ (n)
Uppland
  svenskt landskap i nordöstra Svealand, gränsar till Västmanland och Södermanland

Uppsala /ˈɵpsalˌa/ (n)
Uppsala
  stad

Ural /ˈʉral/ (n)
Ural
  en flod i Ryssland som utgör gränsen mellan Asien och Europa från Uralbergens slut till Kaspiska havet

Uralbergen /ˈʉralbərjən/ (n)
Ural
  en bergskedja i Ryssland

Uranus /ˈʉranˌʉs/ (n)
Uranus
  planet
  gud

Uruguay /ˈʉrʉɡˌʉaˌyː/ (n)
Uruguay

Utah /ˈʉtah/ (n)
Utah

Uzbekistan /ˈɵsbəkˌɪstan/ (n)
Usbekistan

V-formad /vˈeːfˈɔrmad/ (adj)
V-förmig, v-förmig
  som är formad som bokstaven V

V-ringning /vˈeːrˈɪŋnɪŋ/ (n)
V-Ausschnitt
  V-formad halsskärning på klädesplagg

VVS-montör /vˌeːvˌeːˈɛsmˈɔntøːr/ (n)
Sanitärinstallateur
  person som yrkesmässigt installerar och lagar anläggningar för vatten och ventilation i byggnader

Vaduz /vˈɑːdʉs/ (n)
Vaduz
  huvudstad av Liechtenstein

Valletta /vˈalətːˌa/ (n)
Valletta
  Maltas huvudstad

Vanuatu /vˈɑːnʉˌatʉ/ (n)
Vanuatu
  stat

Vargen /vˈarjən/ (n)
Wolf
  en stjärnbild

Vattumannen /vˈatːʉmˌanən/ (n)
Wassermann
  en stjärnbild

Venedig /vˈeːnədˌɪɡ/ (n)
Venedig
  stad

Venezuela /vˈeːnəsˌʉəlˌa/ (n)
Venezuela

Venus /vˈeːnʉs/ (n)
Venus
  en gudinna
  en planet

Vermont /vˈɛrmɔnt/ (n)
Vermont
  delstat

Vesta /vˈɛsta/ (n)
Vesta
  eldens gudinna i romersk mytologi

Victoriafallen /vˈɪktuːrˌiːafˌalən/ (n)
Viktoriafälle
  vattenfall|halv=

Vientiane /vˈiːəntˌiːanə/ (n)
Vientiane
  huvudstad av Laos

Vietnam /vˈiːətnˌam/ (n)
Vietnam
  stat i Sydostasien

Vilhelm /vˈɪlhəlm/ (n)
Wilhelm
  ett mansnamn

Vilnius /vˈɪlniːˌʉs/ (n)
Vilnius, Wilna
  Litauens huvudstad

Vintergatan /vˈɪntərɡˌɑːtan/ (n)
Milchstraße, Milchstrasse
  galax i vilken vårt solsystem är beläget

Virginia /vˈɪrjiːnˌiːa/ (n)
Virginia
  delstat

Vitryssland /vˈɪtryslˌand/ (n)
Weißrussland, Belarus

Vorarlberg /vˈuːrarlbərj/ (n)
Vorarlberg
  delstat i förbundsrepubliken Österrike

Väck inte den björn som sover. /vˈɛk ˈɪntɛ dɛn bjˈœrn sɔm sˈuːvər/ (proverb)
Schlafende Hunde soll man nicht wecken

Väduren /vˈɛːdʉrən/ (n)
Widder
  en stjärnbild

Vänern /vˈɛːnərn/ (n)
Vänern, Vänersee
  sjö i Sverige

Världen vet vad trenne veta. /vˈɛːrdən vˈeːt vɑːd trˈɛnə vˈeːta/ (proverb)
Was kommt in den dritten Mund, wird aller Welt kund.
  det går inte att hålla någonting hemligt mellan tre personer

Värmland /vˈɛrmland/ (n)
Värmland
  svenskt landskap i västra Svealand

Västbanken /vˈɛstbaŋkən/ (n)
Westjordanland, Westbank
  landområde längs västra stranden (banken) av floden Jordan och Döda havet

Västerbotten /vˈɛstərbˌɔtːən/ (n)
Västerbotten
  svenskt landskap i nordöstra Norrland

Västeuropa /vˈɛstəˌʉruːpˌa/ (n)
Westeuropa
  västra Europa

Västindien /vˈɛstɪndˌiːən/ (n)
Westindien
  öarna öster om Centralamerika

Västmanland /vˈɛstmanlˌand/ (n)
Västmanland
  svenskt landskap ungefär mitt i Svealand

Västsahara /vˈɛstsahˌara/ (n)
Westsahara

Västtyskland /vˈɛstːysklˌand/ (n)
Westdeutschland

Västvärlden /vəstvˈɛːrdən/ (n)
die westliche Welt

Vättern /vˈɛtːərn/ (n)
Vättern
  sjö i Sverige

Vågen /vˈoːjən/ (n)
Waage
  en stjärnbild
  sterntecken

Wales /vˈɑːləs/ (n)
Wales

Warszawa /vˈaʂsavˌa/ (n)
Warschau

Warszawapakten /vˈaʂsavˌapaktən/ (n)
Warschauer Pakt
  de länder som ingick i avtalet
  militär allians (avtal, pakt) under kalla kriget

Washington /vˈashɪŋtˌuːn/ (n)
Washington
  delstat

Wellington /vˈɛlɪŋtˌuːn/ (n)
Wellington
  huvudstad av Nya Zeeland

Wende /vˈɛndə/ (n)
Wende
  politiska omvälvningen i Östtyskland

West Virginia /vˈɛst vˈɪrjiːnˌiːa/ (n)
West Virginia
  delstat

Wien /vˈiːən/ (n)
Wien
  huvudstad i Österrike

Wikipedia /vˈiːkiːpədˌiːa/ (n)
Wikipedia

Wikiquote /vˈiːkiːkwˌuːtə/ (n)
Wikiquote

Wikisource /vˈiːkiːsˌuːɵrsə/ (n)
Wikisource

Wiktionary /vɪksxˈuːnarˌyː/ (n)
Wikiwörterbuch, Wiktionary

Wisconsin /vˌɪskʊnsˈiːn/ (n)
Wisconsin
  delstat

Wisła /vˈɪsla/ (n)
Weichsel
  flod i Polen

Wrocław /vrˈɔklav/ (n)
Breslau
  stad i nuvarande Polen

Wyoming /vˈyːuːmˌɪŋ/ (n)
Wyoming
  delstat

X-kromosom /ˈɛkskrˈuːmuːsˌɔm/ (n)
X-Chromosom

Y-kromosom /ˈyːkrˈuːmuːsˌɔm/ (n)
Y-Chromosom

Yamoussoukro /ˈyːamˌuːɵsˌuːɵkrˌuː/ (n)
Yamoussoukro
  Elfenbenskustens huvudstad

Yggdrasil /ˈyɡdrasˌiːl/ (n)
Yggdrasil
  Världsträdet

York /ˈyːɔrk/ (n)
York
  en stad i England

Zagreb /sˈaɡrəb/ (n)
Zagreb, Agram
  huvudstaden i Kroatien

Zakopane /sˈɑːkuːpˌanə/ (n)
Zakopane

Zambia /sˈambiːˌa/ (n)
Sambia

Zeus /sˈeːʉs/ (n)
Zeus
  en gud, nämligen gudarnas konung

Zimbabwe /sˈɪmbabvə/ (n)
Simbabwe

a cappella /ˈɑː kˈapəlˌa/ (adv)
a cappella
  (om sång) utan ackompanjerande instrument

a och o /ˈɑː ɔk ˈuː/ (n)
das A und O

a posteriori /ˈɑː pˈɔstərˌiːuːrˌiː/ (adv)
a posteriori, im Nachhinein, nachträglich
  i efterhand

a-moll /ˈɑːmˈɔl/ (n)
A-Moll
  ackord
A-Moll, a-Moll
  molltonart

ab- /ˈɑːb/ (affix)
ab-
  borta, från

aba /ˈɑːba/ (n)
Aba
  ytterplagg av naturfärgad fårull eller kamelhår, eventuellt av svart silke

abakus /ˈɑːbɑːkˌʉs/ (n)
Abakus

abaya /ˈɑːbaˌyːa/ (n)
Abaya
  ytterplagg, mantel, kappa för arabiska kvinnor

abazinska /ˈɑːbasˌɪnska/ (n)
Abasinisch
  språk

abbedissa /ˈabədˌɪsa/ (n)
Äbtissin

abborre /ˈabɔrə/ (n)
Barsch, Flussbarsch
  fiskart

abbot /ˈabuːt/ (n)
Abt

abbreviation /ˌabreːvˌiːasxˈuːn/ (n)
Abkürzung
  förkortning

abbreviera /ˈabreːvˌiːərˌa/ (v)
abbrevieren, abkürzen

abbé /abˈeː/ (n)
Abbé
  fransk katolsk präst

abc /ˈabk/ (n)
Abc
  alfabet

abderitisk /ˈabdərˌiːtɪsk/ (adj)
dumm, einfältig
  dum, befängd, förvänd, enfaldig

abdikation /ˌabdiːkasxˈuːn/ (n)
Abdikation, Abdankung
  avsägelse av regentskap

abdikera /ˈabdiːkərˌa/ (v)
abdanken, abdizieren

abdomen /ˈabduːmən/ (n)
Abdomen
  bakkropp
  buk

abdominal /ˌabduːmiːnˈɑːl/ (adj)
abdominal
  kopplad till abdomen, buken

abduktor /ˈabdɵktˌɔr/ (n)
Abduktor
  muskel som drar en kroppsdel från kroppens sagittalplan

abelsk /ˈɑːbəlsk/ (adj)
abelsch, kommutativ
  kommutativ

aber /ˈɑːbər/ (n)
Aber
  hinder, hake, problem
  invändning, förbehåll

aberration /ˌɑːbərɑːsxˈuːn/ (n)
Aberration
  avvikelse

abessinsk /ˈɑːbəsˌɪnsk/ (adj)
abessinisch
  som rör Abessinien och dess språk

abessinska /ˈɑːbəsˌɪnska/ (n)
Abessinierin
  kvinna från Abessinien

abessiv /ˈɑːbəsˌiːv/ (n)
Abessiv
  kasus

abietinsyra /ˈɑːbiːətˌɪnsyːrˌa/ (n)
Abietinsäure
  syra som består av kol, väte och syre

abiogenes /ˈɑːbiːˌuːjənəs/ (n)
Abiogenese
  process då liv uppstår

abiotisk /ˈɑːbiːˌuːtɪsk/ (adj)
abiotisch
  som inte rör biologiska organismer

abiturient /ˈɑːbiːtˌʉriːˌɛnt/ (n)
Abiturient, Abiturientin
  elev i gymnasiets sista klass, gymnasist som skall avlägga sin examen
  (I Sverige före 1968 samt i Finland): person som har påbörjat examensproven för en studentexamen.

ablation /ˌablasxˈuːn/ (n)
Ablation
  process där en yta avlägsnas eller försvinner

ablativ /ˈablatˌiːv/ (n)
Ablativ
  kasus

abnorm /abnˈɔrm/ (adj)
abnormal, abnorm, krankhaft
  onormal

abnormitet /abnˈɔrmiːtˌeːt/ (n)
Abnormität, Missbildung
  medicisnk avvikelse

abolition /ˌabuːliːsxˈuːn/ (n)
Abolition
  efterskänkan av straff

abonnemang /ˈabʊnəmˌaŋ/ (n)
Abonnement, Vertrag
  löpande beställning

abonnent /ˈabʊnˌɛnt/ (n)
Abonnent, Abonnentin, Telefonanschluss, Telefonteilnehmer
  en som abonnerar

abonnera /ˈabʊnˌeːra/ (v)
abonnieren
  kontinuerligt ha tillgång till tjänst eller vara

abort /ˈabɔt/ (n)
Schwangerschaftsabbruch, Abtreibung
  legalt avbrytande av graviditet, fosterfördrivning
Abort, Fehlgeburt
  missfall

abortera /ˈabɔtˌeːra/ (v)
abtreiben
  framkalla en abort

abrakadabra /ˈabrakˌadabrˌa/ (interjection)
Abrakadabra
  en trollformel

abrupt /ˈabrɵpt/ (adj)
abrupt
  plötslig

abscess /ˈabssəs/ (n)
Abszess
  lokal ansamling av var, varböld

absid /ˈabsiːd/ (n)
Apsis
  halvrund utbyggnad|halv=

absint /ˈabsɪnt/ (n)
Absinth

abskisinsyra /ˈabsxiːsˌɪnsyːrˌa/ (n)
Abscisinsäure, Abszisinsäure
  ett växthormon och en syra

abskissa /ˈabsxɪsˌa/ (n)
Abszisse
  första koordinaten i ett kartesiskt koordinatsystem

absolut /ˈabsuːlˌʉt/ (adj)
absolut
  fullständig

absolut /ˈabsuːlˌʉt/ (adv)
durchaus

absolut majoritet /ˈabsuːlˌʉt mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
absolute Mehrheit
  mer än hälften av de möjliga rösterna vid röstningsförfarande, alltså även frånvarande inräknade

absolution /ˌabsuːlʉsxˈuːn/ (n)
Absolution
  syndaförlåtelse

absolutism /ˈabsuːlˌʉtɪsm/ (n)
Absolutismus
  styrelseskick

absolutist /ˈabsuːlˌʉtɪst/ (n)
Abstinenzler, Abstinenzlerin
  helnykterist

absorbera /absˈɔrbərˌa/ (v)
absorbieren
  suga upp

absorberande /absˈɔrbərˌandə/ (adj)
absorbierend
  presensparticip av absorbera

absorption /absˈɔrpsxˈuːn/ (n)
Absorption
  uppsugning

absorptionsförmåga /absˈɔrpsxˈʊnsfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Absorptionsvermögen, Aufnahmefähigkeit
  förmåga att absorbera

abstrahera /ˈabstrahərˌa/ (v)
abstrahieren

abstrakt /ˈabstrakt/ (adj)
abstrakt
  abstrakt

abstrakt substantiv /ˈabstrakt sˈɵbstantˌiːv/ (n)
Abstraktum
  ord som tillhör ordklassen abstrakta substantiv;

abstraktion /ˌabstraksxˈuːn/ (n)
Abstraktion
  tankeskapelse

absurd /ˈabsɵrd/ (adj)
absurd, widersinnig
  orimlig

absurdism /ˈabsɵrdˌɪsm/ (n)
Absurdismus
  en riktning inom teatern som uttrycker det absurda i tillvaron

absurditet /ˈabsɵrdˌiːteːt/ (n)
Absurdität
  orimlighet

acceleration /ˌaksəlˌeːrasxˈuːn/ (n)
Akzeleration
  antropologi
Beschleunigung
  fartökning
  hastighetsändring

accelerera /ˈaksələrˌeːra/ (v)
beschleunigen
  förändra egen hastighet
  ökas
beschleunigen, akzelerieren
  förändra någontings hastighet

accent /ˈaksənt/ (n)
Akzent, Betonung
  betoning
Akzent
  brytning eller dialekt
  diakritiskt tecken
  musik

accenttecken /ˈaksəntːˌɛkːən/ (n)
Akzent, Akzentzeichen
  diakritiskt tecken som används i text för att ge anvisningar om hur ett ord uttalas

accentuera /ˈaksəntˌʉərˌa/ (v)
akzentuieren, betonen
  bildligt betona
akzentuieren
  förse med accentecken
betonen
  tala med betoning

accentuering /ˈaksəntˌʉeːrˌɪŋ/ (n)
Betonung, Akzentuierung
  betoning
Akzentuierung, Betonung
  fonetik
Akzentuierung
  medicin
  musik
Emphase, Akzentuierung
  tyngdpunkt, ökning

acceptabel /ˈaksəptˌabəl/ (adj)
akzeptabel, annehmbar
  som kan accepteras, antaglig

acceptera /ˈaksəptˌeːra/ (v)
akzeptieren
  gå med på

accessoar /ˈaksəsˌuːar/ (n)
Accessoire

accesstid /ˈaksəstˌiːd/ (n)
Zugriffszeit
  den tid som går åt för att ta fram en uppgift ur en dator

accis /ˈaksiːs/ (n)
Akzise, Verbrauchssteuer
  skatt på vissa produkter

acehnesiska /ˈɑːsəhnəsˌɪska/ (n)
Acehnesisch
  språk

acetaldehyd /ˈɑːsətˌɑːldəhˌyːd/ (n)
Acetaldehyd, Ethanal
  etanal

acetamid /ˈɑːsətˌamiːd/ (n)
Acetamid, Essigsäureamid, Ethanamid, Ethansäureamid
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

acetofenon /ˈɑːsətˌuːfənˌuːn/ (n)
Acetophenon, Acetylbenzol, Methylphenylketon, Phenylmethylketon
  kemisk förening av kol, väte och syre

aceton /ˈɑːsətˌuːn/ (n)
Aceton, Azeton
  lösningsmedel

acetonitril /ˌɑːsətˈoːnɪtrˌiːl/ (n)
Acetonitril, Azetonitril, Cyanomethan, Essigsäurenitril, Ethannitril, Ethansäurenitril
  kemisk förening av kol, väte och kväve

acetylbromid /ˈɑːsətˌylbruːmˌiːd/ (n)
Acetylbromid
  kemisk förening av kol, väte, brom och syre

acetylklorid /ˈɑːsətˌylkluːrˌiːd/ (n)
Acetylchlorid, Essigsäurechlorid, Ethanoylchlorid
  kemisk förening av kol, väte, klor och syre, C2H3ClO

acetylkolin /ˌɑːsətˌylkuːlˈiːn/ (n)
Acetycholin
  en ester mellan etansyra och kolin vilken bland annat förekommer som neurotransmittor

acetylkolinreceptor /ˈɑːsətˌylkuːlˌɪnrəsˌɛptɔr/ (n)
Acetylcholinrezeptor
  membranreceptor

acetylsalicylsyra /ˈɑːsətˌylsalˌɪsylsˌyːra/ (n)
Acetylsalicylsäure

aciditet /ˈɑːsɪdˌiːteːt/ (n)
Acidität

ack /ˈak/ (interjection)
ach
  utropsord som uttrycker vemod, sorg eller saknad

ackja /ˈakja/ (n)
Ackja, Akia
  samisk släde

acklamation /ˌaklamasxˈuːn/ (n)
Akklamation, Abstimmung durch Handzeichen, Beifall, Zuruf

acklimatisera /ˈakliːmˌatɪsˌeːra/ (v)
akklimatisieren
  transitivt
  reflexivt

acklimatisering /ˈakliːmˌatɪsˌeːrɪŋ/ (n)
Akklimatisierung, Akklimatisation
  anpassning

ackompanjatör /ˈakːɔmpˌanjatˌøːr/ (n)
Begleiter, Akkompagnist
  ackompanjatör

ackompanjemang /ˈakːɔmpˌanjəmˌaŋ/ (n)
Begleitung
  musikalisk bakgrund

ackompanjera /ˈakːɔmpˌanjərˌa/ (v)
begleiten
  stötta musikaliskt
  beledsaga, följa med

ackord /ˈakːuːrd/ (n)
Stücklohn
  beting
Vergleich
  förlikning
Akkord
  toner som ljuder samtidigt i viss harmoni
  löneform

ackordera /ˈakːoːrdˌeːra/ (v)
vereinbaren
  förhandla för att göra upp
  träffa ekonomisk uppgörelse

ackreditera /ˈakrədˌiːteːrˌa/ (v)
akkreditieren, bevollmächtigen
  ge en journalist eller diplomat officiellt tillstånd att arbeta i ett land, vid en organisation eller liknande

ackumulation /ˌakːʉmˌʉlasxˈuːn/ (n)
Akkumulation, Anhäufung
  anhopning

ackumulator /ˈakːʉmˌʉlatˌɔr/ (n)
Akkumulator, Batterie, Speicherzelle
  anordning för lagring av elektrisk energi
Akkumulator, Speicherzelle
  processorregister

ackumulera /ˈakːʉmˌʉleːrˌa/ (v)
akkumulieren, anhäufen, ansammeln, aufhäufen
  ackumulera

ackusativ /ˈakːʉsatˌiːv/ (n)
Akkusativ, Wenfall
  kasus
Akkusativ
  ord i kasuset

ackusativform /ˌakːʉsatɪvfˈɔrm/ (n)
Akkusativform
  böjningsform i ackusativ av ett ord

ackusativobjekt /ˈakːʉsatˌiːvɔbjˌɛkt/ (n)
Akkusativobjekt
  satsdel som direkt påverkas av predikatet

ackuschör /ˈakːɵʃˌøːr/ (n)
Geburtshelfer

ackuschörska /ˌakːɵʃˈœʂka/ (n)
Geburtshelferin, Hebamme

ackvirera /ˈakviːrˌeːra/ (v)
akquirieren

ackvisitör /ˈakviːsˌɪtøːr/ (n)
Akquisiteur

actionfilm /aksxˈɔnfɪlm/ (n)
Actionfilm
  1. filmgenre
  2. film

adamsdräkt /ˈɑːdamsdrˌɛːkt/ (n)
Adamskostüm, Evakostüm
  nakenhet, det nakna skinnet

adamsäpple /ˈɑːdamsˌɛplə/ (n)
Adamsapfel
  utbuktning på halsen

adapter /ˈɑːdaptər/ (n)
Adapter
  anpassningsenhet

adaption /ˌɑːdapsxˈuːn/ (n)
Adaption, Anpassung
  anpassning

addera /ˈadeːrˌa/ (v)
anmerken
  lägga till i vid bemärkelse
addieren, zusammenzählen
  utföra en addition

adderare /ˈadeːrˌarə/ (n)
Volladdierer
  elektronisk krets som utför addition

addition /ˌadiːsxˈuːn/ (n)
Addition
  räkneoperation vars resultat blir en summa

additionell /ˌadiːsxˈuːnəl/ (adj)
zusätzlich

additiv /ˈadiːtˌiːv/ (n)
Zusatz, Additiv, Zusatzstoff
  tillsatsämne

adekvat /ˈadəkvˌat/ (adj)
adäquat, angemessen, entsprechend
  fullt passande

adel /ˈadəl/ (n)
Adel
  samhällsklass

adelsdam /ˈadeːlsdˌam/ (n)
Adlige, Adelsdame
  kvinna tillhörande adeln

adelsfamilj /ˌadeːlsfamˈɪlj/ (n)
Adelsfamilie
  familj eller ätt som tillhör adeln

adelskap /ˈadeːlskˌɑːp/ (n)
Adel

adelsman /ˈadeːlsmˌan/ (n)
Adliger
  man tillhörande adeln

adelspalats /ˈadeːlspˌalats/ (n)
Adelspalast
  palast som som byggdes för en adelsman

adelstitel /ˈadeːlstˌiːtəl/ (n)
Adelstitel
  benämning som indikerar rang i adelns hierarki

adenin /ˌadənˈiːn/ (n)
Adenin

adenosin /ˌadənuːsˈiːn/ (n)
Adenosin
  nukleosid bestående av kvävebasen adenin och sockret ribos

adenosindifosfat /ˈadənˌuːsɪndˌiːfɔsfˌat/ (n)
ADP, Adenosindiphosphat
  en nukleosiddifosfat med kvävebasen adenin, sockret ribos och två fosforgrupper

adenosinmonofosfat /ˈadənˌuːsɪnmˌuːnuːfˌɔsfat/ (n)
AMP, Adenosinmonophosphat, Adenylat
  en nukleotid med kvävebasen adenin, sockret ribos och en fosfatgrupp

adenosintrifosfat /ˈadənˌuːsɪntrˌiːfɔsfˌat/ (n)
Adenosintriphosphat, ATP
  nukleosidtrifosfat

adept /ˈadəpt/ (n)
Adept
  lärjunge i hemligt sällskap

adessiv /ˈadəsˌiːv/ (n)
Adessiv
  yttre lokalkasus i nomens deklination som betecknar det varpå någonting befinner sig eller sker

adhesion /ˌadhəsxˈuːn/ (n)
Adhäsion
  molekylär vidhäftning

adiabatisk /ˈɑːdiːˌabatˌɪsk/ (adj)
adiabatisch

adipinsyra /ˈɑːdiːpˌɪnsyːrˌa/ (n)
Adipinsäure
  kemisk förening av kol, väte och syre

adjektiv /ˈadjəktˌiːv/ (n)
Adjektiv, Eigenschaftswort
  ordklass

adjektivböjning /ˌadjəktɪvbˈœjnɪŋ/ (n)
Adjektivbeugung, Deklination
  grammatisk böjning av adjektiv

adjektivisk /ˈadjəktˌiːvɪsk/ (adj)
adjektivisch

adjunkt /ajˈʉŋkt/ (n)
Studienrat
  1.1. lärare på gymnasieskola
Vikar
  2. biträdande präst

adjö /ˈadjøː/ (interjection)
adieu
  farväl

adla /ˈadla/ (v)
adeln
  förläna adelskap
veredeln
  ge högre värde

adlig /ˈadlɪɡ/ (adj)
adlig

administration /ˌadmiːnˌɪstrasxˈuːn/ (n)
Verwaltung, Administration
  förvaltning
  förvaltande organisation
Administration, Verwaltung
  viss typ av kontorsarbete

administrativ /ˈadmiːnˌɪstratˌiːv/ (adj)
administrativ
  som rör administration

administratör /ˈadmiːnˌɪstratˌøːr/ (n)
Verwalter, Administrator, Administratorin, Verwalterin
  person som handhar, förvaltar

administrera /ˈadmiːnˌɪstreːrˌa/ (v)
verwalten
  leda

admirabel /ˈadmiːrˌabəl/ (adj)
admirabel
  beundransvärd eller förundransvärd

adolescens /ˈɑːduːlˌɛssəns/ (n)
Adoleszenz
  tidig vuxenålder

adoptera /ˈɑːdɔptˌeːra/ (v)
adoptieren

adoption /ˌɑːdɔpsxˈuːn/ (n)
Adoption

adoptivbarn /ˈɑːdɔptˌɪvbɑːrn/ (n)
Adoptivkind
  adopterat barn

adoptivdotter /ˈɑːdɔptˌɪvdɔtːər/ (n)
Adoptivtochter
  adopterad dotter

adoptivfader /ˈɑːdɔptˌɪvfadər/ (n)
Adoptivvater

adoptivfamilj /ˌɑːdɔptˌɪvfamˈɪlj/ (n)
Adoptivfamilie
  familj

adoptivfar /ˈɑːdɔptˌɪvfar/ (n)
Adoptivvater

adoptivförälder /ˈɑːdɔptˌɪvføːrˌɛldər/ (n)
Adoptiveltern

adoptivmor /ˈɑːdɔptˌɪvmuːr/ (n)
Adoptivmutter

adoptivson /ˈɑːdɔptˌɪvsuːn/ (n)
Adoptivsohn
  son

adoration /ˌɑːduːrɑːsxˈuːn/ (n)
Adoration

adposition /ˌadpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Adposition
  gemensam benämning på prepositioner, cirkumpositioner och postpositioner

adrenalin /ˈadrənˌalɪn/ (n)
Adrenalin
  katekolamin och hormon

adress /ˈadrəs/ (n)
Adresse, Anschrift
  anger läge, position
Adresse, Grußadresse
  lyckönskan eller dylikt

adressbok /ˈadrəsbˌuːk/ (n)
Adressbuch
  en bok som innehåller adresser

adressbuss /ˈadrəsbˌɵs/ (n)
Adressbus
  datorbuss vars syfte är att förmedla adresser till minnesceller eller register i digitala kretsar

adressera /ˈadrəsˌeːra/ (v)
adressieren
  förse med adress

adressland /ˈadrəslˌand/ (n)
Bestimmungsland, Zielland
  det land till vilket en försändelse (brev eller paket) är adresserat

adressrymd /ˈadrəsrˌymd/ (n)
Adressraum
  mängden av möjliga adresser i en dators minne

adressändring /ˈadrəsˌɛndrɪŋ/ (n)
Adressänderung
  det att en person ändrar sin (bostads)adress i någon myndighets eller organisations register

adsorbera /adsˈɔrbərˌa/ (v)
adsorbieren

adsorption /adsˈɔrpsxˈuːn/ (n)
Adsorption
  bindning till en yta

advent /ˈadvənt/ (n)
Advent
  del av kyrkoåret

adventistisk /ˈadvəntˌɪstɪsk/ (adj)
adventistisch
  som rör adventismen och adventisterna

adventskalender /ˌadvəntskalˈɛndər/ (n)
Adventskalender

adventsljus /ˌadvəntsjˈʉs/ (n)
Adventskerze

adventsljusstake /ˌadvəntsjˈʉstakə/ (n)
Adventskranz, Adventsleuchter
  ljusstake som används vid advent

adventsstjärna /ˈadvəntsɕˌɛrna/ (n)
Adventsstern
  dekorativ (elektrisk) stjärna som hängs upp i fönstren till den första advent som vanligtvis plockas ner tjugondag Knut

adverb /ˈadvərb/ (n)
Adverb, Umstandswort
  ordklass

advokat /ˈadvuːkˌat/ (n)
Anwalt, Rechtsanwalt, Advokat, Rechtsanwältin, Anwältin, Advokatin
  yrke

advokatbyrå /ˈadvuːkˌatbyːrˌoː/ (n)
Anwaltsbüro, Anwaltskanzlei
  firma (byrå) som erbjuder juridisk expertis (advokater)

advokatsamfund /ˈadvuːkˌatsamfˌɵnd/ (n)
Anwaltskammer
  nationell yrkesorganisation för jurister

aerob /ˈɑːərˌuːb/ (adj)
aerob

aerodynamik /ˈɑːərˌuːdyːnˌamiːk/ (n)
Aerodynamik
  läran om gasers rörelse

aerodynamisk /ˈɑːərˌuːdyːnˌamɪsk/ (adj)
aerodynamisch
  som har att göra med aerodynamik

aerofobi /ˈɑːərˌuːfuːbˌiː/ (n)
Flugangst

aerologi /ˌɑːəruːlˈoːɡiː/ (n)
Aerologie
  utforskning av atmosfären

aeromekanik /ˈɑːərˌuːməkˌaniːk/ (n)
Aeromechanik
  läran om gasformiga kroppars jämvikt och rörelse

aerosol /ˈɑːərˌuːsuːl/ (n)
Aerosol
  tätt med småpartiklar i luft eller annan gas (t ex dimma, rök)

aerostatik /ˈɑːərˌɔstatˌiːk/ (n)
Aerostatik
  läran om gasers jämvikt

afar /ˈɑːfar/ (n)
Afar
  språk

afasi /ˈɑːfasˌiː/ (n)
Aphasie
  oförmåga att använda språk

afatiker /ˈɑːfatˌiːkər/ (n)
Aphasiker, Aphasikerin
  person som lider av afasi

affekt /ˈafəkt/ (n)
Affekt, Erregung, Gemütsbewegung
  inverkan på sinnet

affektionsvärde /ˌafəksxˈʊnsvɛːrdə/ (n)
Liebhaberwert
  personligt värde

afficiera /ˈafiːsˌɪərˌa/ (v)
affizieren
  beröra, påverka

affisch /ˈafɪʃ/ (n)
Plakat, Poster
  reklamanslag

affischera /ˈafɪʃərˌa/ (v)
anschlagen, aushängen, plakatieren
  sätta upp affischer

affischering /ˈafɪʃˌeːrɪŋ/ (n)
Plakatieren, Plakatierung
  det att sätta upp affischer

affix /ˈafiːks/ (n)
Affix
  morfem

affrikata /ˈafriːkatˌa/ (n)
Affrikate
  språkljud

affär /afˈɛːr/ (n)
Geschäft, Laden
  1. handelslokal
Geschäft, Angelegenheit, Sache, Wesen
  2. avtal
Affäre, Geschichte, Vorfall
  3. vänsterprassel
Affäre
  4. politisk händelse

affärsbrev /afˈɛːʂbreːv/ (n)
Geschäftsbrief
  brev rörande en affär

affärscentrum /afˈɛːʂsəntrˌɵːm/ (n)
Geschäftsviertel, Geschäftszentrum
  centrum av en stad eller stadsdel, där många affärer (butiker) är belägna

affärsgata /afˈɛːʂɡɑːtˌa/ (n)
Einkaufsstraße

affärsinnehavare /afˈɛːʂɪnəhˌavarə/ (n)
Geschäftsinhaber, Geschäftsinhaberin, Ladenbesitzer, Ladenbesitzerin
  innehavare (ägare eller föreståndare, förvaltare, arrendator) av affär (butik)

affärskvinna /afˈɛːʂkvɪnˌa/ (n)
Geschäftsfrau, Kauffrau
  kvinna vars yrke är att göra ekonomiska affärer

affärsman /afˈɛːʂman/ (n)
Geschäftsmann

affärsmässig /afˈɛːʂməsˌɪɡ/ (adj)
geschäftsmäßig, kaufmännisch
  som är karaktäristisk för /personer som gör/ affärer

affärsresa /afˈɛːʂrəsˌa/ (n)
Geschäftsreise
  resa i arbetet (inom privata näringslivet)

affärsresenär /afˈɛːʂrəsənˌɛːr/ (n)
Geschäftsreisende, Geschäftsreisender
  person som är på affärsresa

afghan /ˈafɡhan/ (n)
Afghanischer Windhund, Afghane
  hundras
Afghane
  nationalitet

afghanska /ˈafɡhanskˌa/ (n)
Afghanin
  kvinna från Afghanistan

aforism /ˈɑːfuːrˌɪsm/ (n)
Aphorismus
  kort citat eller påstående som kan väcka tankar

aforistiker /ˈɑːfuːrˌɪstiːkər/ (n)
Aphoristiker, Aphoristikerin
  person som använder aforismer

aforistisk /ˈɑːfuːrˌɪstɪsk/ (adj)
aphoristisch
  av tänkespråks art, som liknar en aforism

afrikaans /ˌafriːkaˈans/ (n)
Afrikaans
  språk

afrikan /ˈafriːkˌan/ (n)
Afrikaner, Afrikanerin
  person från Afrika

afrikansk /ˌafriːkˈɑːnsk/ (adj)
afrikanisch
  som rör Afrika

afrikanska /ˌafriːkˈɑːnska/ (n)
Afrikanerin

afro /ˈafruː/ (n)
Afrolook
  (oftast) en hårstil som är krullig, massiv och run

afro- /ˈafruː/ (affix)
afro-
  afrikansk

afroamerikan /ˈafruːˌamərˌɪkan/ (n)
Afroamerikaner, Afroamerikanerin

afroamerikansk /ˌafruːˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
afroamerikanisch
  som avser afroamerikaner

afrodisiakum /ˈafruːdˌiːsiːˌakʉm/ (n)
Aphrodisiakum

afte /ˈɑːftə/ (n)
Aphthe
  blåsa

after shave /ˈaftər sxˈɑːvə/ (n)
Aftershave, Rasierwasser
  rakvatten

aftershave /ˈaftəʂhˌavə/ (n)
Aftershave
  rakvatten

afton /ˈaftuːn/ (n)
Abend
  kväll

aftonbön /ˈaftɔnbˌøːn/ (n)
Abendgebet
  kort bön vid slutet av dagen

aftonfalk /ˈaftɔnfˌalk/ (n)
Rotfußfalke

aftongudstjänst /ˈaftɔŋˌɵdsxənst/ (n)
Abendgottesdienst
  gudstjänst som äger rum på kvällen

aftonklänning /ˈaftɔŋklˌɛnɪŋ/ (n)
Abendkleid
  finare fotsid klänning, som bärs på högtidliga evenemang

aftonmåltid /ˈaftɔnmˌoːltiːd/ (n)
Abendessen, Abendmahlzeit
  måltid som äts på kvällen

aftonrodnad /ˈaftɔnrˌɔdnad/ (n)
Abendrot
  de röda nyanser som i skyn kan uppstå i skymningen

aftonskola /ˈaftʊnskˌuːla/ (n)
Abendschule
  skolundervisning som bedrivs på kvällstid, efter normal arbetsdag

aftonstjärna /ˈaftʊnsxˌɛrna/ (n)
Nickender Milchstern
  en växt som tillhör växtfamiljen hyacintväxter och har det vetenskapliga namnet Ornithogalum nutans
Abendstern
  någon av planeterna Venus eller Merkurius när de syns på kvällshimlen i samband med att solen går ner

ag /ˈɑːɡ/ (n)
Binsenschneide

aga /ˈɑːɡa/ (v)
prügeln, schlagen

agape /ˈɑːɡapə/ (n)
Agape
  broderlig kärlek
  kristen kärleksfest

agar /ˈɑːɡar/ (n)
Agar
  ett gelämne med E-numret E406

agat /ˈɑːɡat/ (n)
Achat

agave /ˈɑːɡavə/ (n)
Agave
  växtart

agens /ˈɑːɡəns/ (n)
Agens, Mittel
  kemi: verkande kraft, verkande medel
Agens
  lingvistik: latinska formen av ordet agent

agent /ˈɑːɡənt/ (n)
Agent, Agentin
  assisterar vid kontraktsskrivning
Agent, Agentin, Geheimagent, Geheimagentin
  spion
Agent, Vertreter, Agentin, Vertreterin
  säljer varor åt andra företag

agentur /ˈɑːɡəntˌʉr/ (n)
Agentur
  företag som företräder andras ekonomiska intressen
Agentur, Nachrichtenagentur
  press

agera /ˈaɡeːrˌa/ (v)
agieren, eine Rolle spielen
  spela en roll
handeln, agieren
  utföra handling

agg /ˈaɡ/ (n)
Groll
  stark illvilja

agglomeration /ˌaɡluːmˌeːrasxˈuːn/ (n)
Agglomeration, Ballungsraum
  tät bebyggelse, tätort

agglutination /ˌaɡlʉtˌiːnasxˈuːn/ (n)
Agglutination
  hophäftning, sammanläkning

aggregat /ˈaɡrəɡˌat/ (n)
Aggregation
  anhopning av partiklar
Aggregat
  ett tekniskt system

aggregation /ˌaɡrəɡasxˈuːn/ (n)
Aggregation
  det att aggregera

aggregationstillstånd /ˌaɡrəɡasxˈʊnstɪlstˌoːnd/ (n)
Aggregatzustand
  fysikaliskt tillstånd som ett ämne kan befinna sig i

aggression /ˌaɡrəsxˈuːn/ (n)
Aggression
  känsla

aggressiv /ˈaɡrəsˌiːv/ (adj)
aggressiv, angriffslustig
  angripande, påträngande, utmanande

aggressivitet /ˈaɡrəsˌiːviːtˌeːt/ (n)
Aggressivität

agitation /ˌɑːɡiːtasxˈuːn/ (n)
Agitation, Hetze, Propaganda
  uppvigling, upphetsning

agitator /ˈɑːɡiːtˌatɔr/ (n)
Agitator
  person som agiterar

agitera /ˈɑːɡiːtˌeːra/ (v)
agitieren, aufhetzen, hetzen

agmatin /ˌaɡmatˈiːn/ (n)
Agmatin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

agn /ˈaŋn/ (n)
Spelze
  fröskal
Köder
  lockmat, bete vid fiske

agna /ˈaŋna/ (v)
ködern
  förse (fiskeredskap) med agn

agnosticism /ˈaŋnɔstˌiːsɪsm/ (n)
Agnostizismus

agnostiker /ˈaŋnɔstˌiːkər/ (n)
Agnostiker, Agnostikerin

agoni /ˈɑːɡɔnˌiː/ (n)
Agonie

agrar /ˈaɡrar/ (adj)
agrarisch, landwirtschaftlich

agrikultur /ˈaɡriːkˌɵltʉr/ (n)
Landwirtschaft
  jordbruk

agronom /ˈaɡruːnˌɔm/ (n)
Agronom, Agronomin, Diplom-Landwirt, Diplom-Landwirtin
  person med lantbruksexamen

agronomi /ˈaɡruːnˌuːmiː/ (n)
Agronomie, Agrarwissenschaft
  lantbruksvetenskap

agronomisk /ˈaɡruːnˌuːmɪsk/ (adj)
agronomisch
  som rör agronomi

aguti /ˈɑːɡʉtˌiː/ (n)
Aguti

aidatrumpet /ˈɑːiːdˌatrɵmpət/ (n)
Aida-Trompete
  ett musikinstrument som, till skillnad från en vanlig trumpet, är rak och lång

aids /ˈɑːɪds/ (n)
AIDS, Aids
  dödlig sjukdom

aids-sjuk /ˈɑːɪdssxˈʉk/ (adj)
aidskrank
  som lider av sjukdomen aids

aidspatient /ˈɑːɪdspˌatiːˌɛnt/ (n)
Aidspatient, Aidspatientin
  person som har sjukdomen aids

aidstest /ˈɑːɪdstˌɛst/ (n)
Aidstest
  undersökning av ett blodprov om det är aidsinfekterat

aikido /ˈɑːiːkˌiːduː/ (n)
Aikido
  en japansk kampsport, en gren av budo

ailurofobi /ˈɑːiːlˌʉruːfˌuːbiː/ (n)
Ailurophobie
  rädsla för katter

ainu /ˈɑːiːnˌʉ/ (n)
Ainu
  ett språk talat av ainufolket, generellt ansett ett isolerat språk som saknar kända kopplingar till andra språk

aioli /ˈɑːiːˌuːliː/ (n)
Aioli
  slags sås som liknar majonnäs gjord på vitlök, ägg, citronsaft och olivolja

aiss /ˈɑːɪs/ (n)
Ais
  höjt a

aiss-moll /ˈɑːɪsmˈɔl/ (n)
Ais-Moll
  ackord
  molltonart

aj /ˈɑːj/ (interjection)
aye
  sjömansslang för ja
au, aua, autsch
  utrop vid smärtor

ajournera /ˈɑːsxʊrnˌeːra/ (v)
vertagen

akacia /ˈɑːkasˌɪa/ (n)
Akazie
  planta från akaciesläktet

akacielund /ˈɑːkasˌɪəlˌɵnd/ (n)
Akazienhain
  lövskogsparti där akacieträd växer

akademi /ˈɑːkadəmˌiː/ (n)
Akademie
  samfund för vetenskap, konst

akademiker /ˈɑːkadəmˌiːkər/ (n)
Akademiker, Akademikerin

akademiledamot /ˌɑːkadəmˌiːleːdamˈuːt/ (n)
Akademiemitglied
  akademiledamot

akademisk /ˈɑːkadəmˌɪsk/ (adj)
akademisch
  teoretisk, typ av stil
  tillhör akademi

akan /ˈɑːkan/ (n)
Akan
  en språkfamilj som talas i Ghana och Elfenbenskustensom innefattar språken twi, fante, brong, baule, nzema och anyi

akilleshäl /ˈɑːkɪlˌɛshɛːl/ (n)
Achillesferse
  svaghet eller sårbarhet

akkadiska /ˈakkadˌɪska/ (n)
Akkadisch

akkalasamiska /ˈakkalˌasamˌɪska/ (n)
Akkalasamisch
  ett idag utdött uraliskt språk som räknas till den östsamiska gruppen

akne /ˈaknə/ (n)
Akne
  hudsjukdom som orsakar finnar

akribi /ˈakriːbˌiː/ (n)
Akribie

akrobat /ˈakruːbˌat/ (n)
Akrobat, Akrobatin
  akrobat

akrobatik /ˈakruːbˌatiːk/ (n)
Akrobatik
  akrobatik

akrobatisk /ˈakruːbˌatɪsk/ (adj)
akrobatisch
  akrobatisk

akromatisk /ˈakruːmˌɑːtɪsk/ (adj)
achromatisch
  färglös

akromegali /ˈakruːməɡˌaliː/ (n)
Akromegalie
  medicinskt tillstånd

akronym /ˈakruːnˌyːm/ (n)
Akronym
  förkortning

akryl /ˈakryːl/ (n)
Acryl

akrylsyra /ˈakrylsˌyːra/ (n)
Acrylsäure, Akrylsäure, Ethylencarbonsäure, Propensäure, Vinylcarbonsäure
  karboxylsyra med formeln C2H3COOH

akt /ˈakt/ (n)
Akt
  del av pjäs
  del av show
  handling
  nakenstudie
Akt, Akte
  dokument

akta /ˈakta/ (v)
aufpassen
  1. hantera försiktigt
aufpassen, hüten
  3. reflexivt: akta sig
achten
  4. hålla i hög aktning

aktad /ˈaktad/ (adj)
angesehen, geachtet
  perfektparticip av akta

akter /ˈaktər/ (adv)
achtern, hinten
  baktill i fartyg

akter /ˈaktər/ (n)
Heck, Achtern
  bakdel på en båt

akterdäck /ˈaktərdˌɛk/ (n)
Achterdeck
  bakre del av fartygsdäcket

aktersnurra /ˈaktəʂnˌɵra/ (n)
Außenbordmotor
  utombordsmotor, löstagbar motor och propeller för småbåtar

akterspegel /ˈaktəʂpəjəl/ (n)
Heckspiegel
  den bakre, oftast raka, delen av skrovet på en båt

akterstäv /ˈaktəʂtˌɛːv/ (n)
Achtersteven, Hintersteven
  bakre del av en båt eller ett fartyg

akteröver /ˈaktərˌøːvər/ (adv)
achtern
  åt aktern till, företrädesvis på flytetyg och luftfarkoster

aktie /ˈaktiːə/ (n)
Aktie
  ägarandel

aktiebolag /ˈaktiːəbˌuːlɑːɡ/ (n)
Aktiengesellschaft
  bolagsform där ägarna endast svarar för det de har satsat i bolaget

aktiekapital /ˌaktiːəkˌapiːtˈɑːl/ (n)
Aktienkapital, Grundkapital
  det kapital ett aktiebolags ägare har ställt till bolagets förfogande

aktiesparare /ˈaktiːˌɛspɑːrˌarə/ (n)
Anleger, Anlegerin
  person som köper aktier för att spara sina pengar

aktieägare /ˈaktiːəˌɛːɡarə/ (n)
Aktionär, Aktieninhaber, Aktienbesitzer, Aktienbesitzerin, Aktieninhaberin, Aktionärin
  någon som äger aktier i ett företag

aktin /aktˈiːn/ (n)
Actin
  klotformat protein som i celler bildar aktinfilament

aktinium /ˈaktiːnˌiːʉm/ (n)
Actinium

aktion /aksxˈuːn/ (n)
Handlung, Tat, Aktion

aktionspotential /aksxˈʊnspuːtˌɛntiːˌal/ (n)
Aktionspotential
  tillfällig kraftig förändring av en cells membranpotential

aktionär /aksxˈuːnˈɛːr/ (n)
aktionär
  aktieägare

aktiv /ˈaktiːv/ (adj)
aktiv, tätig
  geologi
aktiv
  grammatik
  kemiskt, medicinskt verksam
  verksam, driftig
  verksam; sysselsatt inom en viss verksamhet
  livlig, ständigt verksam, rörlig

aktiva /ˈaktiːvˌa/ (n)
Aktiva
  samlade tillgångar

aktivera /ˈaktiːvərˌa/ (v)
aktivieren
  aktivera något
  kemi
  aktivera någon
sich aktivieren
  reflexivt, aktivera sig själv

aktivering /ˈaktiːvˌeːrɪŋ/ (n)
Aktivierung
  det att aktivera något

aktivism /ˈaktiːvˌɪsm/ (n)
Aktivismus
  aktivism

aktivist /ˈaktiːvˌɪst/ (n)
Aktivist, Aktivistin
  aktivist

aktivitet /ˈaktiːvˌiːteːt/ (n)
Aktivität
  (kärnfysik)
Aktivität, Tätigkeit
  sysselsättning, handling, verksamhet
Tätigkeit
  tillstånd

aktivsida /ˈaktɪvsˌiːda/ (n)
Aktivseite
  den sidan i en balansräkning som visar tillgångar

aktivt kol /ˈaktɪvt kˈuːl/ (n)
Aktivkohle
  finfördelat amorft kol med små porer och stor porvolym

aktning /ˈaktnɪŋ/ (n)
Achtung, Respekt
  respekt

aktningsfull /ˈaktnɪŋsfˌɵl/ (adj)
achtungsvoll
  som hyser aktning

aktningsvärd /ˈaktnɪŋsvˌɛːrd/ (adj)
achtenswert
  som förtjänar aktning

aktsam /ˈaktsam/ (adj)
sorgfältig, behutsam, achtsam

aktsamhet /ˈaktsamhˌeːt/ (n)
Achtsamkeit, Behutsamkeit, Sorgfalt
  det att vara aktsam

aktstycke /ˈaktstykːə/ (n)
Akte, Schriftstück, Urkunde
  dokument, urkund

aktualisera /ˈaktʉˌaliːsˌeːra/ (v)
aktualisieren, updaten
  uppdatera

aktualitet /ˈaktʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Aktualität
  filosofi
  giltighet, relevans
Aktualitäten, Neuigkeit
  nyheter

aktuell /ˈaktʉˌɛl/ (adj)
aktuell
  som relaterar till nuet

aktör /ˈaktøːr/ (n)
Schauspieler, Schauspielerin, Akteur, Darsteller, Aktrice, Darstellerin
  1. skådespelare
Akteur, Akteurin, Handelnde, Handelnder
  2. person som utför en handling

akupressur /ˈɑːkɵprˌɛsʉr/ (n)
Akupressur
  massagemetod inom alternativ medicin

akupunktur /ˈɑːkʉpɵŋktˌʉr/ (n)
Akupunktur
  en kinesisk metod för sjukdomsbehandling (instick av nålar på vissa ställen av kroppen)

akustik /ˈɑːkɵstˌiːk/ (n)
Akustik
  egenskap
  läran om ljud

akustiker /ˈɑːkɵstˌiːkər/ (n)
Akustiker
  akustiker

akustisk /ˈɑːkɵstˌɪsk/ (adj)
akustisch
  avser akustik
  ej elförstärkt

akut /ˈɑːkʉt/ (adj)
akut
  som /är mycket allvarligt och/ måste tas omhand omedelbart

akutmottagning /ˌɑːkɵtmˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Ambulanz, Notaufnahme
  läkarmottagning för plötsligt insjuknade

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (adj)
Aquamarin
  färg

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (n)
Aquamarin
  ädelsten

akvarell /ˈakvarˌɛl/ (n)
Aquarell
  målning
Wasserfarbe, Aquarellfarbe
  vattenfärg

akvarellfärg /ˈakvarˌɛlfərj/ (n)
Aquarellfarbe, Wasserfarbe

akvarellmålare /ˈakvarˌɛlmoːlˌarə/ (n)
Aquarellmaler, Aquarellist, Aquarellistin, Aquarellmalerin
  konstnär

akvarellmålning /ˈakvarˌɛlmoːlnˌɪŋ/ (n)
Aquarell, Aquarellgemälde
  konstverk som skapades med akvarellfärg
Aquarellmalerei
  målningsteknik där man använder akvarellfärg

akvariefisk /ˈakvarˌiːəfˌɪsk/ (n)
Aquarienfisch
  fisk som bor i akvarium

akvaristik /ˈakvarˌɪstiːk/ (n)
Aquaristik

akvarium /ˈakvarˌiːʉm/ (n)
Aquarium
  behållare för fiskar mm
Aquarium, Aquarienhaus
  offentlig lokal för akvarier

akvavit /ˈakvavˌiːt/ (n)
Aquavit

akvedukt /ˈakvədˌɵkt/ (n)
Aquädukt
  bro som bär en vattenled

al /ˈɑːl/ (n)
Erle
  träd inom alsläktet (alnus)

al dente /ˈɑːl dˌɛntɛ/ (adj)
al dente, bissfest
  fast med lagom tuggmotsånd (används om pasta som fått koka lagom)

alabaster /ˈɑːlabˌastər/ (n)
Alabaster

aladåb /ˈɑːladˌoːb/ (n)
Aspik
  maträtt

alanin /ˌɑːlanˈiːn/ (n)
Alanin
  en α-aminosyra

alar /ˈɑːlar/ (n)
Erle
  växtsläktet Alnus i familjen björkväxter

alarm /ˈɑːlarm/ (n)
Alarm
  signal eller kallelse att möta viss fara

alarmera /ˈɑːlarmˌeːra/ (v)
alarmieren
  ge signal, slå alarm

alban /ˈalban/ (n)
Albaner
  man

albansk /ˈalbansk/ (adj)
albanisch

albanska /ˈalbanskˌa/ (n)
Albanerin
  kvinna
Albanisch
  språk

albatross /ˈalbatrˌɔs/ (n)
Albatros
  fågel
  golfresultat

albinism /ˈalbiːnˌɪsm/ (n)
Albinismus
  albinism

albino /ˈalbiːnˌuː/ (n)
Albino, albino
  albino

albit /ˈalbiːt/ (n)
Albit
  ett slags vitt fältspatmineral

album /ˈalbʉm/ (n)
Album
  bok eller pärm
  mapp till förvaring av skivor
  samling med musik
  samling tecknade serier

albumin /ˌalbʉmˈiːn/ (n)
Albumin
  en grupp enkla proteiner

aldehyd /ˈaldəhˌyːd/ (n)
Aldehyd

aldehydgrupp /ˈaldəhˌydɡrɵp/ (n)
Aldehydgruppe
  (förekomst av) den funktionella gruppen -CHO

alder /ˈaldər/ (n)
Erle
  al, klibbal

aldosteron /ˈaldɔstərˌuːn/ (n)
Aldosteron
  ett steroidhormon

aldrig /ˈaldrɪɡ/ (adv)
nie, niemals

aldrig i livet /ˈaldrɪɡ iː lˈiːvət/ (adv)
nie im Leben

alemanniska /ˈɑːləmˌanɪskˌa/ (n)
Alemannisch
  språk

aleutiska /ˈɑːləˌʉtɪskˌa/ (n)
Aleutisch
  ett språk i språkfamiljen eskimåisk-aleutiska språk

alfa /ˈalfa/ (n)
Alpha

alfa-linolensyra /ˈalfalˈiːnuːlˌɛnsyːrˌa/ (n)
Alpha-Linolensäure
  essentiell fettsyra som består av kol, väte och syre med formeln C18H30O2

alfabet /ˈalfabət/ (n)
Alphabet
  ordnade skrivtecken

alfabetisera /ˈalfabətˌɪseːrˌa/ (v)
alphabetisieren
  ordna efter bokstavsordning

alfabetisk /ˈalfabətˌɪsk/ (adj)
alphabetisch
  som följer ett språks alfabet

alfahanne /ˈalfahˌanə/ (n)
Alphamännchen

alfastrålning /ˈalfastrˌoːlnɪŋ/ (n)
Alphastrahlung, α-Strahlung

alfågel /ˈalfoːjəl/ (n)
Eisente

alförrädare /alfˈœrɛːdˌarə/ (n)
Scheckente

alg /ˈalj/ (n)
Alge

algebra /ˈaljəbrˌa/ (n)
Algebra
  algebra

algerier /ˈaljərˌiːər/ (n)
Algerier, Algerierin

algeriska /ˈaljərˌɪska/ (n)
Algerierin
  kvinna från Algeriet

algoritm /ˈalɡʊrˌɪtm/ (n)
Algorithmus
  algoritm

alias /ˈɑːliːˌas/ (adv)
alias
  även kallad

alias /ˈɑːliːˌas/ (n)
Alias
  annat namn, antaget namn, oäkta namn, falskt namn, anonymt namn

alibi /ˈɑːliːbˌiː/ (n)
Alibi
  bevis/försvar vid brott
  ursäkt, undanflykt, förevändning

alka /ˈalka/ (n)
Alk
  individ från familjen alkor (Alcidae)

alkalie /ˈalkalˌiːə/ (n)
Alkali
  basiskt ämne

alkalimetall /ˈalkalˌiːmətˌal/ (n)
Alkalimetall

alkalisk /ˈalkalˌɪsk/ (adj)
alkalisch, basisch
  med pH högre än 7

alkan /ˈalkan/ (n)
Alkan

alkekung /ˈalkəkˌɵŋ/ (n)
Krabbentaucher
  fågel

alkemi /ˈalkəmˌiː/ (n)
Alchemie, Alchimie
  tankesystem och tillämpning

alkemisk /ˈalkəmˌɪsk/ (adj)
alchemisch
  alkemisk

alkemist /ˈalkəmˌɪst/ (n)
Alchemist
  alkemist

alken /ˈalkən/ (n)
Alken

alkis /ˈalkiːs/ (n)
Söffel, Süffel
  alkoholist

alkohol /ˈalkʊhˌoːl/ (n)
Alkohol, Ethanol, Äthanol
  etanol
Alkohol
  ämne tillhörande gruppen alkoholer

alkoholdryck /ˈalkʊhˌoːldryk/ (n)
alkoholisches Getränk, alkoholhaltiges Getränk
  dryck som innehåller alkohol

alkoholfri /ˈalkʊhˌoːlfriː/ (adj)
trocken
  som inte dricker alkohol
alkoholfrei
  som inte innehåller alkohol

alkoholhalt /ˈalkʊhˌoːlhalt/ (n)
Alkoholgehalt
  halt av etanol i dryck

alkoholhaltig /ˈalkʊhˌoːlhaltˌɪɡ/ (adj)
alkoholisch, alkoholhaltig
  som innehåller alkohol

alkoholiserad /ˈalkʊhˌoːliːsˌeːrad/ (adj)
alkoholisiert
  alkoholberoende, alkoholskadad

alkoholisk /ˈalkʊhˌoːlɪsk/ (adj)
alkoholisch

alkoholism /ˈalkʊhˌoːlɪsm/ (n)
Alkoholismus, Alkoholkrankheit

alkoholist /ˈalkʊhˌoːlɪst/ (n)
Alkoholiker, Alkoholikerin
  person med alkoholberoende

alkoholmissbruk /ˈalkʊhˌoːlmɪsbrˌʉk/ (n)
Alkoholmissbrauch
  stor konsumtion av alkohol som leder till sociala problem

alkoholpåverkad /ˈalkʊhˌoːlpoːvˌɛrkad/ (adj)
alkoholisiert

alkoholskatt /ˈalkʊhˌoːlskat/ (n)
Alkoholsteuer
  avgift som staten tar ut på alkohol

alkov /ˈalkuːv/ (n)
Alkoven, Bettnische
  nisch eller fönsterlöst litet rum

alkyn /ˈalkyːn/ (n)
Alkin

all /ˈal/ (pronoun)
alle, alles

alla /ˈala/ (pronoun)
alle

alla helgons dag /ˈala hˈɛlɡɔns dˈɑːɡ/ (n)
Allerheiligen
  en kristen högtid som firas till alla helgons ära och allmän minnesdag över de döda

alla hjärtans dag /ˈala jətˈans dˈɑːɡ/ (n)
Valentinstag
  högtidsdag

allativ /ˈalatˌiːv/ (n)
Allativ
  yttre lokalkasus i nomens deklination som betecknar rörelsen mot den plats eller yta till vilken någonting förs eller lägges på

alldaglig /ˈaldɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
alltäglich
  daglig

alldeles /ˈaldələs/ (adv)
ganz, völlig

alldenstund /ˈaldənstˌɵnd/ (conjunction)
alldieweil, denn, dieweil, weil
  eftersom, emedan, enär

allegori /ˈaləɡˌʊriː/ (n)
Allegorie, Sinnbild, Gleichnis
  enskild metafor
Allegorie, Sinnbild
  framställning

allegorisk /ˈaləɡˌʊrɪsk/ (adj)
allegorisch, sinnbildlich
  framställd som allegori

allehanda /ˈaləhˌanda/ (adj)
allerlei
  diverse, av olika slag

allel /ˈaləl/ (n)
Allel

allemansrätt /ˈaləmˌansrət/ (n)
Jedermannsrecht

allena /ˈalənˌa/ (adj)
allein
  ensam, solo

allena /ˈalənˌa/ (adv)
allein

allergen /ˈalərjən/ (adj)
allergen

allergen /ˈalərjən/ (n)
Allergen

allergi /ˈalərjˌiː/ (n)
Allergie
  det att inte tåla ett ämne

allergiframkallande /ˈalərjˌɪframkˌalandə/ (adj)
allergen

allergiker /ˈalərjˌiːkər/ (n)
Allergiker, Allergikerin
  person som lider av allergi

allergisk /ˈalərjˌɪsk/ (adj)
allergisch
  medicin
  aversion

allergolog /ˌalərɡuːlˈoːɡ/ (n)
Allergologe, Allergologin

allergologi /ˌalərɡuːlˈoːɡiː/ (n)
Allergologie
  läran om de allergiska sjukdomarna, deras förekomst, orsaker och behandling

allergologisk /ˌalərɡuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
allergologisch
  som avser allergologi

allestädesnärvaro /ˈaləstˌɛːdəsnˌɛrvarˌuː/ (n)
Allgegenwart, Allgegenwärtigkeit
  närvaro i alla ting

allians /ˌaliːˈans/ (n)
Allianz, Bund
  förbund, koalition
  giftermål

alliera /ˈaliːərˌa/ (v)
alliieren, verbünden
  bilda en allians

allierad /ˈaliːərˌad/ (adj)
alliiert, verbündet
  perfektparticip av alliera

allierad /ˈaliːərˌad/ (n)
Allierter
  någon som man har allierat sig med

alligator /ˈaliːɡˌatɔr/ (n)
Alligator
  kräldjur av arterna A. Mississippiensis och A. Sinensis

allihop /ˈaliːhˌuːp/ (pronoun)
alle miteinander, alle zusammen
  alla i viss grupp

allitteration /ˌalɪtːˌeːrasxˈuːn/ (n)
Alliteration, Stabreim
  stavrim

allitterera /ˈalɪtːərˌeːra/ (v)
Stabreim schreiben

allmakt /ˈalmakt/ (n)
Allmacht
  makt över allt

allmoge /ˈalmuːjə/ (n)
Bauernstand
  bönder och ståndslösa människor

allmogestil /ˈalmuːjˌɛstiːl/ (n)
Bauernstil
  stil som var vanlig i det svenska bondesamhället

allmosa /ˈalmuːsˌa/ (n)
Almosen
  gåva till nödlidande

allmän /ˈalmɛːn/ (adj)
öffentlich, allgemein
  tillgänglig för allmänheten

allmänbildad /ˈalmənbˌɪldad/ (adj)
Allgemeinbildung haben, allgemeingebidet
  perfektparticip av allmänbilda

allmänbildande /ˈalmənbˌɪldandə/ (adj)
allgemeinbildend
  presensparticip av allmänbilda

allmänbildning /ˈalmənbˌɪldnɪŋ/ (n)
Allgemeinwissen, Allgemeinbildung

allmängiltig /ˈalməŋˌɪltɪɡ/ (adj)
allgemeingültig
  som gäller i samtliga fall

allmängods /ˈalməŋˌuːds/ (n)
Allgemeingut
  något som alla känner till

allmänhet /ˈalmənhˌeːt/ (n)
Allgemeinheit
  de flesta människor
Allgemeinheit, Öffentlichkeit
  det generella fallet, när inga särskilda undantag gäller

allmänintresse /ˈalmɛːnˌɪntrəsə/ (n)
öffentliches Interesse

allmänläkare /ˈalmənlˌɛːkarə/ (n)
Allgemeinarzt, Allgemeinmediziner, Allgemeinmedizinerin, Allgemeinärztin
  läkare som är specialist i allmänmedicin

allmänning /ˈalmənˌɪŋ/ (n)
Allmende
  icke-privat område

allmännyttig /ˈalmənˌytːɪɡ/ (adj)
gemeinnützig
  kommunal
  som är till nytta för samhället

allod /ˈaluːd/ (n)
Allod
  fri egendom, fast egendom med full äganderätt

allograf /alˈoːɡraf/ (n)
Allograph
  variant av grafem som ej är betydelseskiljande

allokera /ˈalʊkərˌa/ (v)
allozieren
  dela upp eller låta någon få resurser eller varor
  skapa en koppling mellan något och en bestämd enhet
  sätta åt sidan resurs eller vara för ett visst ändamål

allongeperuk /ˈalɔŋəpərˌʉk/ (n)
Allongeperücke
  peruk med långa nedhängande lockar (herrmode under 1600-talet och 1700-talet)

allopati /ˈaluːpˌatiː/ (n)
Allopathie
  vanlig läkekonst

allopurinol /ˈaluːpˌʉriːnˌuːl/ (n)
Allopurinol
  giktmedicin

allroundidrottsman /ˈalruːˌɵndɪdrˌɔtsman/ (n)
Allroundsportler
  idrottsman som utövar flera sportgrenar

allrysk /ˈalrysk/ (adj)
gesamtrussisch
  som omfattar hela Ryssland

alls /ˈals/ (adv)
gar, überhaupt
  över huvud taget

allsidig /ˈalsiːdˌɪɡ/ (adj)
allseitig
  som omfattar alla viktiga områden

allsköns /alsxˈœns/ (adj)
allerhand, allerlei
  allehanda, av alla slag

allsmäktig /ˈalsməktˌɪɡ/ (adj)
allmächtig

allt /ˈalt/ (adv)
immer
  undan för undan i riktning mot en förändrad grad av något

allt /ˈalt/ (n)
All, Universum, Weltall
  universum

allt /ˈalt/ (pronoun)
alles
  allting

allt eftersom /ˈalt ˈɛftəʂˌɔm/ (adv)
je nachdem, wenn, während
  under samma tidsrymd och i takt med att

allt i allo /ˈalt iː ˈaluː/ (n)
Faktotum, Mädchen für alles
  person som utför många olika typer av uppgifter

allt som allt /ˈalt sɔm ˈalt/ (adv)
alles in allem
  allt tillsammans, allt medräknat

allt vad tygen håller /ˈalt vɑːd tˈyːɡən hˈɔlər/ (adv)
was das Zeug hält
  så mycket man orkar

alltför /ˈaltføːr/ (adv)
allzu, gar zu

alltid /ˈaltiːd/ (adv)
immer
  i alla fall
immer, stets, jederzeit, immerzu
  vid varje tillfälle

alltihop /ˈaltiːhˌuːp/ (pronoun)
alles
  alltsammans

allting /ˈaltɪŋ/ (pronoun)
alles

alltjämt /ˈalɕəmt/ (adv)
nach wie vor, noch immer

alltmer /ˈaltmər/ (adv)
immer mehr, noch immer

alltsammans /ˌaltsamˈans/ (pronoun)
alle, alle miteinander
  alltihop

alltsedan /ˈaltsədˌan/ (preposition)
seit, von ... an
  ända sedan

alltså /ˈaltsoː/ (adv)
also
  som följer av det nyss sagda

alludera /ˈalʉdˌeːra/ (v)
Anspielung machen, anspielen
  anspela på händelser

allunionell /ˈalɵnˌiːuːnˌɛl/ (adj)
gesamtsowjetisch
  som omfattar hela (Sovjet-) unionen

allusion /ˌalʉsxˈuːn/ (n)
Allusion, Anspielung
  konstnärligt begrepp

allvar /ˈallvɑːr/ (n)
Ernst
  som inte skämtar

allvarlig /ˈallvɑːrlˌɪɡ/ (adj)
ernst, ernsthaft
  seriös
  som inte skämtar
  svår

allvarlighet /ˈallvɑːrlˌɪɡheːt/ (n)
Ernsthaftigkeit
  det att vara allvarlig

allvarligt /ˈallvɑːrlˌɪkt/ (adv)
ernst

allvarsam /ˈallvɑːrsˌam/ (adj)
bedeutsam, ernst
  som uttrycker allvar

allvetande /ˈalveːtˌandə/ (adj)
allwissend

allvetare /ˈalveːtˌarə/ (n)
Alleswisser, Besserwisser, Vielwisser, Vielwisserin
  person som är mångbegåvad, mångkunnig och versatil

allylisotiocyanat /ˈalyːlˌiːsuːtˌiːuːsˌyːanˌat/ (n)
Allylisothiocyanat
  kemisk förening av kol, kväve, väte och svavel

allylklorid /ˈalylklˌuːriːd/ (n)
Allylchlorid
  kemisk förening av kol, väte och klor

allätare /ˈalɛːtˌarə/ (n)
Allesfresser, Omnivore

allé /alˈeː/ (n)
Allee
  trädkantad väg

alm /ˈalm/ (n)
Ulme
  träd

almanacka /ˈalmanˌakːa/ (n)
Almanach, Kalender, Terminkalender

aln /ˈaln/ (n)
Elle
  mått

alpacka /ˈalpakːˌa/ (n)
Alpaka, Alpakahengst
  kameldjur

alphorn /ˈalphuːrn/ (n)
Alphorn
  blåsinstrument

alphumla /ˈalphɵmlˌa/ (n)
Alpenhummel
  individ av arten Bombus alpinus, som är en art i släktet humlor

alpin /alpˈiːn/ (adj)
alpin
  som avser Alperna

alpinist /ˈalpiːnˌɪst/ (n)
Alpinist
  bergbestigare

alpjärnsparv /ˈalpjərnspˌarv/ (n)
Alpenbraunelle
  fågel

alpmurmeldjur /ˌalpmɵrməljˈʉr/ (n)
Alpenmurmeltier
  en djurart (Marmota marmota) i familjen ekorrar (Sciuridae)

alpseglare /ˈalpseːɡlˌarə/ (n)
Alpensegler

alpvitfjäril /ˈalpvɪtfjˌɛːriːl/ (n)
Alpen-Weißling
  fjärilsarten Pontia callidice, som ingår i familjen vitfjärilar (Pieridae)

alrot /ˈalruːt/ (n)
Erlenwurzel
  trä från alens rötter

alster /ˈalstər/ (n)
Werk, Erzeugnis, Produkt, Frucht
  produkt

alstra /ˈalstra/ (v)
erzeugen, hervorbringen
  skapa, ge upphov till

alt /ˈalt/ (n)
Alt
  person som sjunger alt
  stämma

altaiska /ˈaltaˌɪska/ (n)
Altaisch
  ett nordligt turkspråk

altan /ˈaltan/ (n)
Altan, Terrasse
  tillbygge utanför bostadshus

altare /ˈaltarə/ (n)
Altar
  bord för kulthandlingar

altarskåp /ˈaltaʂkˌoːp/ (n)
Flügelaltar
  utsmyckning i form av skulpturer i ett ihopfällbart skåp, ovanför altaret i en kyrka

altartavla /ˈaltatˌavla/ (n)
Altarbild, Altargemälde

alter ego /ˈaltər ˈeːɡuː/ (n)
Alter Ego

alteration /ˌalteːrasxˈuːn/ (n)
Alteration
  höjning eller sänkning med ett halvt tonsteg

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (adj)
alternativ
  en annan
  flera valmöjligheter

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (n)
Alternative
  valmöjligheter

alternativkostnad /ˈaltərnatˌɪvkɔstnˌad/ (n)
Opportunitätskosten, Alternativkosten, Verzichtskosten
  fiktiv kostnad som används vid benämningen av alternativa resursanvändningar

alternativmedicin /ˌaltərnatˌɪvmədiːsˈiːn/ (n)
Alternativmedizin
  samlingsbegrepp för behandlingar som inte har prövats vetenskapligt

alternera /ˈaltərnˌeːra/ (v)
alternieren, abwechseln
  växla mellan

alternerande /ˈaltərnˌeːrandə/ (adj)
alternierend, wechselnd

altflöjt /altflˈœjt/ (n)
Altflöte
  musikinstrument

altruism /ˈaltrʉˌɪsm/ (n)
Altruismus, Selbstlosigkeit
  filosofisk doktrin
  osjälviskhet

altruist /ˈaltrʉˌɪst/ (n)
Altruist, Altruistin
  altruist

altruistisk /ˈaltrʉˌɪstɪsk/ (adj)
altruistisch
  osjälvisk

aluminium /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉm/ (n)
Aluminium

aluminiumatom /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉmatˌɔm/ (n)
Aluminiumatom
  en enskild atom av slaget aluminium, d.v.s. med 13 protoner (och lika många elektroner)

aluminiumbromid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Aluminiumbromid
  kemisk förening av aluminium och brom

aluminiumburk /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmbɵrk/ (n)
Aludose, Aluminiumdose
  burk av aluminium

aluminiumfluorid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Aluminiumfluorid
  en kemisk förening av fluor och aluminium, AlF3

aluminiumfolie /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmfuːlˌiːə/ (n)
Aluminiumfolie, Alufolie

aluminiumfosfat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmfɔsfˌat/ (n)
Aluminiumorthophosphat, Aluminiumphosphat
  kemisk förening av aluminium, fosfor och syre

aluminiumfosfid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmfɔsfˌiːd/ (n)
Aluminiumphosphid
  kemisk förening av aluminium och fosfor, AlP

aluminiumfälg /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmfəlj/ (n)
Aluminiumfelge
  fälg tillverkad av aluminium

aluminiumgryta /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmɡryːtˌa/ (n)
Aluminiumtopf
  gryta tillverkad helt eller delvis av aluminium

aluminiumhydroxid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Aluminiumhydroxid
  kemisk förening av aluminium, syre och väte

aluminiumjodid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Aluminiumiodid, Aluminiumtriiodid
  kemisk förening av aluminium och jod

aluminiumkarbonat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Aluminiumcarbonat
  kemisk förening av aluminium, kol och syre

aluminiumkastrull /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkastrˌɵl/ (n)
Aluminiumkochtopf
  kastrull tillverkad helt eller delvis av aluminium

aluminiumklorat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
Aluminiumchlorat
  en kemisk förening av klor, syre och aluminium, Al(ClO3)3

aluminiumklorid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Aluminiumchlorid, Aluminiumtrichlorid
  kemisk förening av aluminium och klor, AlCl3

aluminiumkromat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Aluminiumchromat
  kemisk förening av aluminium och krom

aluminiumnitrat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Aluminiumnitrat
  kemisk förening av aluminium, kväve och syre, Al(NO3)3

aluminiumoxid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Aluminiumoxid
  kemisk förening av aluminium och syre, Al2O3

aluminiumsulfat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Aluminiumsulfat
  kemisk förening av aluminium och svavelsyra

aluminiumsulfid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Aluminiumsulfid
  kemisk förening av aluminium och svavel, Al2S3

alun /ˈɑːlɵn/ (n)
Alaun
  ett aluminiumsalt

alv /ˈalv/ (n)
Elb
  övernaturligt väsen i folktro och i fornnordisk religion

amakrincell /ˈɑːmakrˌɪnsəl/ (n)
Amakrinzelle
  cell i näthinnan

amalgam /ˈɑːmalɡˌam/ (n)
Amalgam

amarantväxt /ˈɑːmarˌantvəkst/ (n)
Fuchsschwanzgewächs
  medlem i växtfamiljen Amaranthaceae

amason /ˈɑːmasˌuːn/ (n)
Amazone
  fysiskt stark och krigisk kvinna

amatör /ˈɑːmatˌøːr/ (n)
Amateur, Amateurin, Laie

amatörfotograf /ˌɑːmatˈœrfuːtˌɔɡraf/ (n)
Amateurfotograf, Amateurfotografin
  ej yrkesmässig fotograf

amatörmässig /ˌɑːmatˈœrməsˌɪɡ/ (adj)
amateurmässig, dilettantisch
  som är eller ger intrycket av att vara amatör (icke-professionell, icke-expert, icke-kunnig)

amazontinamo /ˈɑːmasˌɔntiːnˌamuː/ (n)
Wellentinamu
  en fågelart (Crypturellus undulatus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

ambassad /ˈambasˌad/ (n)
Botschaft, Auslandsvertretung, Gesandtschaft

ambassadör /ˈambasˌadøːr/ (n)
Botschafter, Botschafterin
  diplomatiskt sändebud
  ansikte utåt

ambidextriös /ˈambiːdˌɛkstriːˌøːs/ (adj)
beidhändig
  som varken är höger- eller vänsterhänt, utan kan använda båda händerna med lika stor skicklighet

ambition /ˌambiːsxˈuːn/ (n)
Ambition, Ehrgeiz

ambitiös /ˈambiːtˌiːøːs/ (adj)
ambitioniert, ehrgeizig, ambitiös

ambivalens /ˈambiːvˌaləns/ (n)
Ambivalenz
  känsla

ambivalent /ˈambiːvˌalənt/ (adj)
ambivalent, widersprüchlich, zwiespältig
  som uttrycker känslomässig tvåsidighet

ambrosia /ˈambruːsˌiːa/ (n)
Traubenkraut
  individ av någon art inom växtsläktet Ambrosia

ambulans /ˌambʉlˈans/ (n)
Krankenwagen, Ambulanz, Rettungswagen

ambulansförare /ˈambʉlˌansføːrˌarə/ (n)
Krankenwagenfahrer, Krankenwagenfahrerin, Rettungswagenfahrer, Rettungswagenfahrerin
  person som kör ambulans

ambulant /ˈambʉlˌant/ (adj)
ambulant
  kringflyttande, kringresande

ambulera /ˈambʉlˌeːra/ (v)
herumwandern, herumziehen
  kringflytta, kringvandra

amen /ˈɑːmən/ (interjection)
Amen
  ord sagt efter bön

americium /ˈɑːmərˌiːsɪˌʉm/ (n)
Americium

americiumtrifluorid /ˈɑːmərˌiːsɪˌɵmtrɪflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Americiumtrifluorid
  en kemisk förening av fluor och americium, AmF3

amerikan /ˈamərˌɪkan/ (n)
Amerikaner
  person

amerikanisera /ˈamərˌɪkanˌiːseːrˌa/ (v)
amerikanisieren
  göra amerikansk

amerikanisering /ˈamərˌɪkanˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Amerikanisierung
  det att amerikanisera

amerikansk /ˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
amerikanisch, US-amerikanisch
  som rör USA
amerikanisch
  som rör den amerikanska kontinenten

amerikansk bläsand /ˌamərɪkˈɑːnsk blˈɛːsand/ (n)
Nordamerikanische Pfeifente

amerikansk engelska /ˌamərɪkˈɑːnsk ˈɛŋəlskˌa/ (n)
amerikanisches Englisch

amerikansk fotboll /ˌamərɪkˈɑːnsk fˈuːtbɔl/ (n)
American Football
  en bollsport mellan två lag som utvecklats ur fotboll och rugby

amerikansk gråhäger /ˌamərɪkˈɑːnsk ɡrˈoːhɛːjər/ (n)
Kanadareiher
  en fågelart inom familjen hägrar

amerikansk kopparand /ˌamərɪkˈɑːnsk kˈɔparˌand/ (n)
Schwarzkopfruderente

amerikansk kricka /ˌamərɪkˈɑːnsk krˈɪkːa/ (n)
Nordamerikanische Krickente
  fågel

amerikansk rördrom /ˌamərɪkˈɑːnsk rˈœrdrɔm/ (n)
Nordamerikanische Rohrdommel
  arten Botaurus lentiginosus

amerikansk skogssnäppa /ˌamərɪkˈɑːnsk skˈɔɡsnəpˌa/ (n)
Einsamer Wasserläufer

amerikansk talltita /ˌamərɪkˈɑːnsk tˈaltiːtˌa/ (n)
Schwarzkopfmeise
  arten (Poecile atricapillus) i familjen mesar inom ordningen tättingar

amerikansk tundrapipare /ˌamərɪkˈɑːnsk tˈɵndrapˌiːparə/ (n)
Wanderregenpfeifer

amerikanska /ˌamərɪkˈɑːnska/ (n)
Amerikanerin
  kvinna från USA
Amerikanisch
  variant av det engelska språket som talas i USA

ametist /ˈɑːmətˌɪst/ (n)
Amethyst
  ädelsten

amfetamin /ˌamfətamˈiːn/ (n)
Amphetamin, Benzedrin, Amfetamin
  narkotikaklassad drog

amfibie /ˈamfiːbˌiːə/ (n)
amphibische
  amfibie allmänt
  fordon
Amphibie, Lurch, Amphibium
  zoologi

amfiteater /ˈamfiːtəˌatər/ (n)
Amphitheater
  klassisk och modern amfiteater

amfolyt /ˈamfuːlˌyːt/ (n)
Ampholyt
  amfotär elektrolyt

amfora /ˈamfuːrˌa/ (n)
Amphore, Amphora
  kärl

amhariska /ˈamharˌɪska/ (n)
Amharisch

amilorid /ˈɑːmiːlˌuːriːd/ (n)
Amilorid
  kemisk föreningar av kol, väte, klor, kväve och syre

amin /ɑːmˈiːn/ (n)
Amin

aminogrupp /ˈɑːmiːnˌɔɡrɵp/ (n)
Aminogruppe
  funktionell grupp bestående av ett kväve- och två väteatomer

aminosyra /ˈɑːmiːnˌuːsyːrˌa/ (n)
Aminosäure
  ämne som både är en karboxylsyra och en amin

amiral /ˈɑːmiːrˌal/ (n)
Admiral
  militär grad
  fjärilsart

amiralitet /ˈɑːmiːrˌaliːtˌeːt/ (n)
Admiralität
  i vissa länder (ej i Sverige) högsta sjömilitära myndigheten

amish /ˈɑːmɪsh/ (n)
Amische
  en anabaptistisk kristen grupp

amma /ˈama/ (n)
Amme
  kvinna, vars arbete är att ge bröstmjölk åt någon annans barn

amma /ˈama/ (v)
stillen
  ge di

ammoniak /amˈoːniːˌak/ (n)
Ammoniak

ammonit /amˈoːniːt/ (n)
Ammonit
  en sorts numera utdöda bläckfiskar (kända från fossiler)

ammonium /amˈoːniːˌʉm/ (n)
Ammonium

ammoniumacetat /amˈoːniːˌʉmasˌɛtat/ (n)
Ammoniumacetat
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

ammoniumbikromat /amˈoːniːˌɵmbɪkrˌuːmɑːt/ (n)
Ammoniumbichromat, Ammoniumdichromat
  kemisk förening av kväve, väte, krom och syre

ammoniumbromid /amˈoːniːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Ammoniumbromid
  kemisk förening av kväve, väte och brom, NH4Br

ammoniumfluorid /amˈoːniːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Ammoniumfluorid
  kemisk förening av kväve, väte och fluor, NH4F

ammoniumformiat /amˈoːniːɵmfˈɔrmiːˌat/ (n)
Ammoniumformiat
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

ammoniumfosfat /amˈoːniːˌɵmfɔsfˌat/ (n)
Ammoniumphosphat
  kemisk förening av kväve, väte, fosfor och syre

ammoniumjodid /amˈoːniːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Ammoniumiodid
  kemisk förening av kväve, väte och jod

ammoniumkarbonat /amˈoːniːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Ammoniumcarbonat, Ammoniumkarbonat
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

ammoniumklorat /amˈoːniːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
Ammoniumchlorat
  kemisk förening av kväve, väte, klor och syre, NH4ClO3

ammoniumklorid /amˈoːniːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Ammoniumchlorid
  NH₄Cl

ammoniumkromat /amˈoːniːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Ammoniumchromat, Ammoniummonochromat
  kemisk förening av kväve, väte, krom och syre

ammoniumnitrat /amˈoːniːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Ammoniumnitrat
  kemisk förening av kväve, väte och syre

ammoniumperklorat /amˈoːniːˌɵmpərklˌuːrɑːt/ (n)
Ammoniumperchlorat
  kemisk förening av klor, kväve, väte, klor och syre

ammoniumpersulfat /amˈoːniːˌɵmpəʂˌɵlfat/ (n)
Ammoniumperoxodisulfat, Ammoniumpersulfat
  kemisk förening av kväve, väte, svavel och syre

ammoniumrodanid /amˈoːniːˌɵmruːdˌaniːd/ (n)
Ammoniumrhodanid, Ammoniumthiocyanat
  kemisk förening av kväve, väte, svavel och klor

ammoniumsulfat /amˈoːniːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Ammoniumsulfat, Ammonsulfat
  kemisk förening av kväve, väte, svavel och syre

ammoniumsulfid /amˈoːniːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Ammoniumsulfid, Ammonsulfid
  kemisk förening av kväve, väte och svavel, (NH4)2S

ammoniumsulfit /amˈoːniːˌɵmsɵlfˌiːt/ (n)
Ammoniumsulfit
  kemisk förening av kväve, väte, svavel och syre

ammoniumvätekarbonat /amˈoːniːˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n)
Ammoniumhydrogencarbonat
  kemisk förening av ammonium, väte, kol och syre

ammunition /ˌamɵniːsxˈuːn/ (n)
Munition

amnesi /ˈamnəsˌiː/ (n)
Amnesie
  minnesförlust

amnesti /ˈamnəstˌiː/ (n)
Amnestie, Begnadigung
  amnesti

amning /ˈamnɪŋ/ (n)
Stillen

amok /ˈɑːmuːk/ (n)
Amok
  besinningslöst raseri

amoralisk /ˈɑːmuːrˌalɪsk/ (adj)
amoralisch, unmoralisch
  amoralisk

amoralitet /ˈɑːmuːrˌaliːtˌeːt/ (n)
Amoralität
  amoralitet

amorf /ˈɑːmuːrf/ (adj)
amorph
  formlös
  fysik, icke-kristallin

amorin /ˌɑːmuːrˈiːn/ (n)
Amorette, Kupido
  kärleksgud i barngestalt

amortera /ˈɑːmuːtˌeːra/ (v)
amortisieren, abzahlen

amortering /ˈɑːmuːtˌeːrɪŋ/ (n)
Rückzahlung, Tilgung

amorös /ˈɑːmuːrˌøːs/ (adj)
amourös
  kärleks-

ampel /ˈampəl/ (n)
Hängelampe
  hängande lampa
Ampel, Blumenampel
  upphängd skål avsedd för växter

amper /ˈampər/ (adj)
barsch, grell
  barsk, om person
scharf, herb
  kärv, om smak

ampere /ˈampərə/ (n)
Ampere
  SI-enheten för elektrisk ström

amperemeter /ˈampərəmətər/ (n)
Amperemeter
  instrument som mäter elektrisk ström

amperetimme /ˈampərətˌɪmə/ (n)
Amperestunde
  den laddning som motsvarar en strömstyrka på en ampere i en timmes tid
  måttenhet för elektrisk laddning

amplitud /ˈampliːtˌʉd/ (n)
Amplitude
  mat., fys. och mätteknik

ampull /ˈampɵl/ (n)
Ampulle
  liten tillsmält glasbehållare

amputation /ˌampʉtasxˈuːn/ (n)
Amputation
  kirurgiskt avlägsnande av extremitet

amputera /ˈampʉtˌeːra/ (v)
amputieren
  kirurgiskt avlägsna extremitet

amsaga /ˈamsaɡˌa/ (n)
Ammenmärchen

amulett /ˈɑːmʉlˌɛt/ (n)
Amulett
  föremål

amurfalk /ˈɑːmɵrfˌalk/ (n)
Amurfalke
  arten Falco amurensis

amurtiger /ˈɑːmɵtˌiːjər/ (n)
Amurtiger, Sibirischer Tiger, Ussuritiger
  Panthera tigris altaica

amusera /ˈɑːmʉsˌeːra/ (v)
amüsieren

amylas /ˈɑːmyːlˌas/ (n)
Amylase

amylnitrit /ˈɑːmylnˌɪtriːt/ (n)
Amylnitrit
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

amöba /ˈɑːmøːbˌa/ (n)
Amöbe
  en sorts encellig organism

ana /ˈɑːna/ (v)
ahnen

ana ugglor i mossen /ˈɑːna ˈɵɡluːr iː mˈɔsən/ (v)
Unrat wittern
  ana oråd

anabol /ˈɑːnabˌuːl/ (adj)
anabol
  som rör anabolism

anabol /ˈɑːnabˌuːl/ (n)
Anabolikum
  anabol steroid

anabolism /ˈɑːnabˌuːlɪsm/ (n)
Anabolismus, Baustoffwechsel
  del av ämnesomsättningen

anakonda /ˈɑːnakˌɔnda/ (n)
Anakonda
  släkte i familjen boaormar

anakronism /ˈɑːnakrˌuːnɪsm/ (n)
Anachronismus
  otidsenlighet

anakronistisk /ˈɑːnakrˌuːnɪstˌɪsk/ (adj)
anachronistisch
  otidsenlig, antikverad, opassande för nutiden

anal /ɑːnˈɑːl/ (adj)
anal
  som rör ändtarmsöppningen

analfabet /ˈɑːnalfˌabət/ (n)
Analphabet, Analphabetin

analfabetism /ˈɑːnalfˌabətˌɪsm/ (n)
Analphabetismus

analog /ˌɑːnalˈoːɡ/ (adj)
analog, entsprechend
  motsvarande
analog
  teknik

analogi /ˌɑːnalˈoːɡiː/ (n)
Analogie, Ähnlichkeit

analplugg /ˈɑːnalplˌɵɡ/ (n)
Analplug, Analstöpsel, Butt-Plug

analsex /ˈɑːnalsˌɛks/ (n)
Analsex, Analverkehr
  sexuell aktivitet involverande anus

analys /ˈanalˌyːs/ (n)
Analysis
  matematik
Analyse
  undersökning

analysera /ˈanalˌyːseːrˌa/ (v)
analysieren

analytiker /ˈanalˌyːtiːkər/ (n)
Analytiker, Analytikerin
  person

analytisk /ˈanalˌyːtɪsk/ (adj)
analytisch

anamma /ˈɑːnamˌa/ (v)
annehmen, empfangen
  ta till sig och därefter leva efter

anamnes /ˈɑːnamnəs/ (n)
Anamnese
  en sjukdoms förhistoria (enligt patientens egen redogörelse)

ananas /ˈɑːnanˌas/ (n)
Ananas
  frukt
  växt

ananasjuice /ˈɑːnanˌasxʉˌiːsə/ (n)
Ananassaft
  juice gjord på ananas

ananasring /ˈɑːnanˌasrɪŋ/ (n)
Ananasring
  ring av ananas

anarki /ˈɑːnarkˌiː/ (n)
Anarchie

anarkism /ˈɑːnarkˌɪsm/ (n)
Anarchismus

anarkist /ˈɑːnarkˌɪst/ (n)
Anarchist, Anarchistin

anarkistisk /ˈɑːnarkˌɪstɪsk/ (adj)
anarchistisch
  som inte inordnar sig under lagar, som inte har några lagar, laglös

anarkosyndikalism /ˈɑːnarkˌuːsyndˌiːkalˌɪsm/ (n)
Anarchosyndikalismus
  gren av anarkismen som fokuserar på den fackliga kampen

anatas /ˈɑːnatˌas/ (n)
Anatas
  en kristallform av titandioxid som har tetragonal kristallstruktur och oktaedrisk habitus

anatom /ˈɑːnatˌɔm/ (n)
Anatom
  forskare i anatomi

anatomi /ˈɑːnatˌuːmiː/ (n)
Anatomie
  beskrivning av organisms uppbyggnad
  vetenskapsgren

anatomisk /ˈɑːnatˌuːmɪsk/ (adj)
anatomisch
  som rör eller avser anatomi

anbefalla /ˈanbəfˌala/ (v)
befehlen
  befalla, ge befallning om
  ålägga eller föreskriva (någon något);
auferlegen
  förorda, tala i favör om, rekommendera
auferlegen, befehlen
  påbjuda, förordna

anbelanga /ˈanbəlˌaŋa/ (v)
betreffen, anbelangen
  angå, beträffa, vidkomma

anblick /ˈanblɪk/ (n)
Anblick
  det att få syn på något; ögonkast
  det man får syn på; synintryck

anbringa /ˈanbrɪŋˌa/ (v)
anbringen
  placera

anbud /ˈanbʉd/ (n)
Angebot, Offerte

ancien régime /ˈansɪən rˈeːjiːmə/ (n)
Ancien Régime
  franska politiska och sociala samhällssystem

and /ˈand/ (n)
Ente, Wildente
  sjöfågel

anda /ˈanda/ (n)
Geist
  allmän sinnesstämning
Atem
  andedräkt
Bedeutung, Sinn
  inneboende mening

andakt /ˈandakt/ (n)
Andacht
  stilla bön eller känsla av vördnad

andaktsfull /ˈandaktsfˌɵl/ (adj)
andächtig, andachtsvoll
  vördnadsfull, försjunken i stilla bön

andande /ˈandandə/ (n)
Atmung

andas /ˈandas/ (v)
atmen
  föra luft till och från lungorna

ande /ˈandə/ (n)
Geist, Seele
  immateriell substans motsatt kroppen
Geist, Gespenst
  övernaturligt, okroppsligt, personligt väsen

andedrag /ˈandədrˌɑːɡ/ (n)
Atemzug
  andetag, inandning

andedräkt /ˈandədrˌɛːkt/ (n)
Atemluft
  utandad luft

andefattig /ˈandəfˌatːɪɡ/ (adj)
geistesarm, geistlos
  som lider brist på idéer eller som är utan högre ingivelse och inspiration

andel /ˈandəl/ (n)
Anteil, Teil
  del av helhet
Anteil
  del, anspråk
  ägodel i andelslag

andetag /ˈandətˌɑːɡ/ (n)
Atemzug

andevärld /ˌandəvˈɛːrd/ (n)
Geisterwelt
  (oftast) en mystisk plats där spöken, demoner, döda människor och/eller andar finns

andfådd /ˈandfɔd/ (adj)
außer Atem, atemlos
  som blivit trött och fått en hög andningstakt

andhämtning /ˈandhəmtnˌɪŋ/ (n)
Atemholen, Atmen
  andning

andlig /ˈandlɪɡ/ (adj)
geistig, geistlich
  som hör till anden

andlighet /ˈandlɪɡhˌeːt/ (n)
Geistigkeit
  det att vara andlig
Frömmigkeit
  något andligt

andning /ˈandnɪŋ/ (n)
Atmung

andningsorgan /ˌandnɪŋsˈɔrɡan/ (n)
Atmungsorgan
  organ som direkt har med andningen att göra, t.ex. lungorna och de övriga luftvägarna

andningsskydd /ˈandnɪŋskˌyd/ (n)
Atemschutz
  utrustning som brandmän använder när de måste släcka en brand inomhus

andnöd /ˈandnøːd/ (n)
Atemnot
  det att ha svårt att andas

andorran /ˈandɔrˌan/ (n)
Andorraner
  nationalitet

andorransk /ˈandɔrˌansk/ (adj)
andorranisch

andra /ˈandra/ (pronoun)
andere
  plural
andere, anderer
  singular

andra världskriget /ˈandra vˈɛːrdskrɪɡət/ (n)
Zweiter Weltkrieg

andraderivata /ˈandradərˌiːvatˌa/ (n)
zweite Ableitung

andrahandskontrakt /ˈandrahˌandskɔntrˌakt/ (n)
Untermietsvertrag
  kontrakt skrivet vid uthyrning i andrahand mellan ägaren till ett förstahandskontrakt och den nya hyresgästen

andrahandsvärde /ˈandrahˌandsvɛːrdə/ (n)
Wiederverkaufswert
  värde som en begagnad sak har när man vill sälja den för andra gången

andrake /ˈandrakə/ (n)
Erpel
  hane av vildand

andraklassare /ˈandraklˌasarə/ (n)
Zweitklässler, Zweitklässlerin
  elev som går i andra klass (vanligen årskurs två i grundskolan)

andraspråk /ˈandrasprˌoːk/ (n)
Zweitsprache
  språk som en person lärt sig utöver sitt modersmål, till exempel på grund av utomlandsflytt

andreaskors /ˈandrəˌaskɔʂ/ (n)
Andreaskreuz
  kors med snedställda armar

andrepilot /ˈandrəpˌiːluːt/ (n)
Copilot, Copilotin
  den andra piloten i cockpiten

androcentrism /ˈandruːsˌɛntrɪsm/ (n)
Androzentrismus
  det att systematiskt låta det manliga utgöra en norm

androfobi /ˈandruːfˌuːbiː/ (n)
Anthropophobie, Menschenscheu

android /ˈandruːˌiːd/ (n)
Android

andropaus /ˈandruːpˌaʉs/ (n)
Andropause
  tillstånd hos vuxen man med början omkring 50-årsåldern som innefattar både fysiska förändringar vilka antas ha samband med minskad bildning av testosteron och dehydroepiandrosteron

andrum /ˈandrɵːm/ (n)
Atempause
  frist, uppskov, extra tid (att tänka, att betala)
  tid för att andas, andningspaus

andtäppa /ˈandtəpˌa/ (n)
Atemnot
  svårighet att andas

andunge /ˈandɵŋə/ (n)
Entchen, Entenjunges, Entenküken, Entlein, junge Ente
  unge till and

anekdot /ˈɑːnəkdˌuːt/ (n)
Anekdote
  kort, humoristisk redogörelse

anemi /ˈɑːnəmˌiː/ (n)
Anämie, Blutarmut
  tillstånd där blodets förmåga att ta upp och transportera syre är nedsatt

anemisk /ˈɑːnəmˌɪsk/ (adj)
anämisch
  som lider av anemi ("blodbrist")

anemon /ˈɑːnəmˌuːn/ (n)
Anemone
  individ av någon art av nässeldjur inom ordningen havsanemoner (Actiniaria)
  individ av växtart i sippsläktet i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae), samt vissa andra arter i familjens övriga släkten

anemón /ˈɑːnəmˌuːn/ (n)
Windröschen
  växtsläkte med 158 arter i familjen ranunkelväxter

anestesi /ˈɑːnəstəsˌiː/ (n)
Anästhesie
  oförmåga att uppfatta känselintryck

anfader /ˈanfadər/ (n)
Vorfahre, Stammvater, Ahne
  förfader, mansperson i äldre tid från vilken en släkt härleder sina anor

anfall /ˈanfal/ (n)
Angriff, Attacke
  anfall
Anfall
  sjukdom

anfalla /ˈanfalˌa/ (v)
angreifen, attackieren, anfallen
  gå till anfall

anfallare /ˈanfalˌarə/ (n)
Stürmer, Stürmerin, Angreifer, Angreiferin

anfallsvinkel /ˈanfalsvˌɪŋkəl/ (n)
Anstellwinkel, Anströmwinkel
  vinkel

anfang /ˈanfaŋ/ (n)
Initial, Initiale

anfordran /ˈanfuːrdrˌan/ (n)
Anforderung, Verlangen
  formell uppmaning, krav

anfäkta /ˈanfəktˌa/ (v)
anfechten
  ansätta, angripa, plåga

anföra /ˈanføːrˌa/ (v)
anführen, leiten
  leda en ordnad grupp
anführen, vorbringen
  nämna eller prata om i ett tal

anförare /ˈanføːrˌarə/ (n)
Anführer, Anführerin
  ledare, chef, överhuvud

anförtro /anfˈœtruː/ (v)
anvertrauen
  med förtroende överlämna någonting till någon
  i förtroende meddela information som ska hållas hemlig
  tala öppenhjärtigt med någon

anförvant /anfˈœrvant/ (n)
Anverwandte, Anverwandter
  släkting

ange /ˈanjeː/ (v)
angeben
  1. information i allmänhet
anzeigen
  2. information till polisen

angelägen /ˈaŋəlˌɛːɡən/ (adj)
eilig
  brådskande
dringend, eilig
  som anser något viktigt
wichtig
  viktig

angelägenhet /ˈaŋəlˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n)
Angelegenheit, Sache
  (aktuellt) ärende som berör någon
Gewicht, Wichtigkeit
  betydelse, vikt, betydenhet

angenäm /ˈaŋənˌɛːm/ (adj)
angenehm, behaglich

angenämt /ˈaŋənˌɛmt/ (interjection)
angenehm
  trevligt att få träffa dig

angina /ˈaŋiːnˌa/ (n)
Angina Pectoris, Angina
  kärlkramp

angivare /ˈaŋiːvˌarə/ (n)
Denunziant, Denunziantin, Spitzel

anglicism /ˈaŋlɪsˌɪsm/ (n)
Anglizismus
  engelskt uttryck

anglisera /ˈaŋliːsˌeːra/ (v)
anglisieren
  göra engelsk

anglist /ˈaŋlɪst/ (n)
Anglist, Anglistin
  forskare i engelskt språk och engelsk kultur

anglosachser /ˈaŋluːsˌaʃsər/ (n)
Angelsachsen
  germanska folkstammar som migrerade till brittiska öarna, i synnerhet England, och blev dominerande där från 300-talet

anglosaxare /ˈaŋluːsˌaksarə/ (n)
Angelsachse, Angelsächsin
  germanska folkstammar som under folkvandringstiden slog sig ned i Britannien

anglosaxisk /ˈaŋluːsˌaksɪsk/ (adj)
angelsächsisch
  engelskspråkig

anglosaxiska /ˈaŋluːsˌaksɪskˌa/ (n)
Angelsächsisch
  annat namn på fornengelska

angolan /ˈaŋuːlˌan/ (n)
Angolaner, Angolanerin

angolansk /ˈaŋuːlˌansk/ (adj)
angolanisch
  halv=|

angolanska /ˈaŋuːlˌanska/ (n)
Angolanerin

angorakatt /ˈaŋʊrˌakat/ (n)
Angorakatze
  en sorts katt med mycket långt och mycket fint hår

angrepp /ˈaŋrəp/ (n)
Angriff, Attacke
  anfall

angripa /ˈaŋriːpˌa/ (v)
angreifen
  anfalla

angripare /ˈaŋriːpˌarə/ (n)
Angreifer, Angreiferin
  någon eller något som utför ett angrepp, d.v.s. en person eller liknande som (med våld) attackerar någon, några eller något

angränsande /ˈaŋrənsˌandə/ (adj)
angrenzend

angå /ˈaŋoː/ (v)
betreffen, angehen
  vara relevant för

angående /ˈaŋoːˌɛndə/ (preposition)
betreffs, bezüglich, betreffend, hinsichtlich

anhalt /ˈanhalt/ (n)
Haltepunkt, Haltestelle

anhopning /ˈanhɔpnˌɪŋ/ (n)
Anhäufung, Ansammlung
  det att anhopas
  det som anhopas, ansamling, hög, bunt

anhängare /ˈanhəŋˌarə/ (n)
Anhänger, Anhängerin

anhålla /ˈanhɔlˌa/ (v)
bitten, ersuchen
  artigt begära, be om
festnehmen
  ta en misstänkt i fängsligt förvar till dess att frågan om häktning blir avgjord

anhållande /ˈanhɔlˌandə/ (n)
Festnahme
  tillfälligt frihetsberövande genom polisen

anhörig /ˈanhøːrˌɪɡ/ (n)
Angehörige, Angehöriger

anilin /ˌɑːniːlˈiːn/ (n)
Anilin, Aminobenzen, Aminobenzol, Benzamin, Benzenamin, Benzidam
  en kemisk förening som bl a används vid färgframställning

anilingus /ˈɑːniːlˌɪŋʉs/ (n)
Anilingus
  sexuell akt

animalisk /ˈɑːniːmˌalɪsk/ (adj)
tierisch

animation /ˌɑːniːmasxˈuːn/ (n)
Animation
  framställning av tecknad film

animera /ˈɑːniːmˌeːra/ (v)
animieren, anspornen
  liva

animerande /ˈɑːniːmˌeːrandə/ (adj)
animierend
  presensparticip av animera

animism /ˈɑːniːmˌɪsm/ (n)
Animismus
  tron att allting i naturen har en själ

aning /ˈɑːnɪŋ/ (n)
Ahnung, Vorgefühl
  idé eller gissning
Bischen
  liten mängd

aningslös /ˈɑːnɪŋslˌøːs/ (adj)
ahnungslos
  utan en aning, naiv, ovetande

anis /ˈɑːniːs/ (n)
Anis
  växt
  krydda

anisotropi /ˈɑːniːsˌɔtruːpˌiː/ (n)
Anisotropie
  det att ha olika egenskaper i olika riktningar, det att vara anisotrop

anjon /ˈanjuːn/ (n)
Anion
  negativt laddad jon

anka /ˈaŋka/ (n)
Ente, Hausente
  domesticerad and

ankare /ˈaŋkarə/ (n)
Anker
  halv=|1. föremål i båt för fästning i botten

ankel /ˈaŋkəl/ (n)
Knöchel
  vrist, fotknöl

anklaga /ˈaŋklɑːɡˌa/ (v)
beschuldigen, anklagen

anklagelse /ˈaŋklɑːɡˌɛlsə/ (n)
Anschuldigung, Anklage, Beschuldigung
  påstående att någon är skyldig

anknuten /ˈaŋknʉtən/ (adj)
angeknüpft
  perfektparticip av anknyta

anknyta /ˈaŋknyːtˌa/ (v)
anknüpfen
  skapa en (tankemässig) koppling (till något annat fenomen, från det aktuella)

anknytning /ˈaŋknytnˌɪŋ/ (n)
Anschluss, Anknüpfung
  förbindelse

ankomma /ˈaŋkɔmˌa/ (v)
ankommen, eintreffen
  anlända

ankomst /ˈaŋkɔmst/ (n)
Ankunft, Eintreffen

ankomsttid /ˈaŋkɔmstːˌiːd/ (n)
Ankunftszeit

ankra /ˈaŋkra/ (v)
ankern
  kasta ankar

ankunge /ˈaŋkɵŋə/ (n)
Entchen, Entenjunges, Entenküken, Entlein, junge Ente
  unge till anka

anledning /ˈanleːdnˌɪŋ/ (n)
Anlass, Grund, Ursache, Veranlassung

anlete /ˈanlətə/ (n)
Antlitz, Angesicht
  ansikte

anlita /ˈanliːtˌa/ (v)
in Anspruch nehmen, zurate ziehen
  (vanligen mot betalning) låta någon annan person eller organisation ta hand om ett arbete åt en

anlopp /ˈanlɔp/ (n)
Anlauf
  det samma som sats, de steg som tas före ett hopp

anlupen /ˈanlʉpən/ (adj)
angelaufen
  färgad till följd av oxidation, ärgig

anlägga /ˈanləɡˌa/ (v)
anlegen, errichten
  skapa något

anläggande /ˈanləɡˌandə/ (n)
Anlegen
  det att anlägga

anläggning /ˈanləɡnˌɪŋ/ (n)
Anlage
  konstruktion, markområde
Anlegen
  kontaktyta

anläggningsmaskin /ˌanləɡnˌɪŋsmasxˈiːn/ (n)
Baumaschine
  ett motordrivet fordon eller en maskin som används för markarbeten, vägunderhåll, byggen, rivning, jordbruk eller godshantering

anlända /ˈanləndˌa/ (v)
ankommen, anlangen
  nå fram till slutpunkten för en resa

anlöpa /ˈanløːpˌa/ (v)
anlaufen
  beläggas med rost eller ärg, ändra färg
  lägga till för kortare uppehåll

anmoda /ˈanmuːdˌa/ (v)
auffordern

anmodan /ˈanmuːdˌan/ (n)
Aufforderung, Ersuchen
  uppmaning, begäran

anmäla /ˈanmɛːlˌa/ (v)
anmelden
  göra någon (t.ex. en förening) medveten om ens egen avsikt att deltaga i av föreningen arrangerad tillställning
anzeigen, melden
  göra någon (t.ex. en myndighet, såsom polisen) medveten om något, t.ex. ett misstänkt lagbrott
melden
  påpeka något till någon förening e dyl

anmälan /ˈanmɛːlˌan/ (n)
Anzeige, Anmeldung

anmälning /ˈanməlnˌɪŋ/ (n)
Anmeldung, Anzeige
  anmälning

anmälningsplikt /ˈanməlnˌɪŋsplɪkt/ (n)
Meldepflicht
  förpliktelse

anmärka /ˈanmərkˌa/ (v)
beanstanden, bemerken, kritisieren

anmärkning /ˈanmərknˌɪŋ/ (n)
Anmerkung, Bemerkung, Beanstandung, Vermerk
  /kritisk/ kommentar, påpekande

anmärkningsvärd /ˈanmərknˌɪŋsvɛːrd/ (adj)
bemerkenswert

annaler /ˈanalər/ (n)
Annalen
  årsböcker, årsskrifter

annalkande /ˈanalkˌandə/ (adj)
bevorstehend, herannahend
  kommande

annan /ˈanan/ (pronoun)
andere, sonstig

annandag /ˈanandˌɑːɡ/ (n)
zweiter Feiertag
  andra dagen av en kristen fest

annandag jul /ˈanandˌɑːɡ jˈʉl/ (n)
Stefanstag, zweiter Weihnachtstag

annandag pingst /ˈanandˌɑːɡ pˈɪŋst/ (n)
Pfingstmontag

annandag påsk /ˈanandˌɑːɡ pˈoːsk/ (n)
Ostermontag

annanstans /ˌananstˈans/ (adv)
anderswo
  på annat ställe

annars /ˈanaʂ/ (adv)
sonst, übrigens
  förresten
andernfalls, sonst
  i annat fall

annektera /ˈanəktˌeːra/ (v)
annektieren
  ta (landområde) i besittning (med våld eller åtminstone genom ensidig maktutövning).

annihilera /ˈaniːhˌiːleːrˌa/ (v)
vernichten
  tillintetgöra

annons /ˈanɔns/ (n)
Annonce, Anzeige, Inserat

annonsera /ˈanɔnsˌeːra/ (v)
ansagen
  ge information om radio-/TV-program
annoncieren, inserieren
  publicera eller på annat vis sprida en annons
outen
  öppet tala om

annonsör /ˈanɔnsˌøːr/ (n)
Inserent, Inserentin
  någon som låter publicera en annons

annorlunda /ˈanuːrlˌɵnda/ (adj)
anders

annullera /ˈanɵlˌeːra/ (v)
annullieren, stornieren, widerrufen

annullering /ˈanɵlˌeːrɪŋ/ (n)
Annullierung, Stornierung, Widerruf
  en process i vilken man formellt förklarar något för ogiltigt

anod /ˈɑːnuːd/ (n)
Anode
  positivt laddad elektrod

anomali /ˈɑːnuːmˌaliː/ (n)
Anomalie
  avvikelse
  oregelbundenhet

anonym /ˈɑːnuːnˌyːm/ (adj)
anonym

anonymitet /ˈɑːnuːnˌyːmiːtˌeːt/ (n)
Anonymität
  det att vara anonym

anor /ˈɑːnɔr/ (n)
Ahnen
  ursprung, förfäder

anorak /ˈɑːnuːrˌak/ (n)
Anorak
  tunn, vindtät jacka med kapuschong som saknar knäppning och istället trädes över huvudet

anordna /ˈɑːnuːrdnˌa/ (v)
organisieren, anordnen, arrangieren, veranstalten

anordning /ˈɑːnuːrdnˌɪŋ/ (n)
Gerät, Anlage
  apparat, instrument
Anordnung, Arrangement
  arrangemang

anorektiker /ˈɑːnuːrˌɛktiːkər/ (n)
Magersüchtige, Magersüchtiger
  person som lider av anorexi (möjligen som ett symptom på sjukdomen anorexia nervosa)

anorexi /ˈɑːnuːrˌɛksiː/ (n)
Anorexie
  aptitlöshet

anpassa /ˈanpasˌa/ (v)
anpassen
  reflexivt
  transitivt

anpassad /ˈanpasˌad/ (adj)
angepasst
  perfektparticip av anpassa

anpassning /ˈanpasnˌɪŋ/ (n)
Anpassung

anrik /ˈanriːk/ (adj)
althergebracht, etabliert, traditionell

anrika /ˈanriːka/ (v)
anreichern
  avskilja mineralen ur bruten malm
  göra rikare

anrop /ˈanruːp/ (n)
Anruf
  det att anropa

anropa /ˈanruːpˌa/ (v)
anrufen
  påkalla uppmärksamhet genom anrop

anrättning /ˈanrətnˌɪŋ/ (n)
Gericht, Speise, Anrichten, Zubereitung

ansa /ˈansa/ (v)
pflegen
  vårda, rensa, sköta

ansats /ˈansats/ (n)
Ansatz
  anblåsning, embouchure
  första antydan eller tecken på något
Anlauf
  förberedelse till hopp

anse /ˈanseː/ (v)
glauben, meinen, denken
  anse

ansedd /ˈansəd/ (adj)
angesehen
  perfektparticip av anse

anseende /ˈansəˌɛndə/ (n)
Ansehen, Ruf
  rykte

ansenlig /ˈanseːnlˌɪɡ/ (adj)
ansehnlich, beträchtlich
  tämligen stor

ansikte /ˈansiːktˌɛ/ (n)
Gesicht, Antlitz
  framsidan av människans huvud

ansiktsbehandling /ˈansɪktsbəhˌandlɪŋ/ (n)
Gesichtsbehandlung
  skönhetsbehandling av ansiktet

ansiktsdrag /ˈansɪktsdrˌaɡ/ (n)
Gesichtszug
  utmärkande egenskap i en persons ansikte

ansiktsfärg /ˈansɪktsfˌɛrj/ (n)
Gesichtsfarbe, Teint
  färg i ansiktet, teint, hy

ansiktslyftning /ˈansɪktslˌyftnɪŋ/ (n)
Facelifting
  kirurgiskt ingrepp som syftar till att förbättra ansiktets utseende
  process som förbättrar någots utseende

ansiktsskydd /ˈansɪktskˌyd/ (n)
Gesichtsschutz

ansiktsuttryck /ˈansɪktsˌɵtryk/ (n)
Gesichtsausdruck
  sätt som ansiktet är format på

ansjovis /ˈansxuːvˌiːs/ (n)
Sardelle
  Engraulis encrasicolus
Europäische Sardelle
  individ av arten ansjovis (1)

anskaffa /ˈanskafˌa/ (v)
anschaffen, beschaffen

anskrämlig /ˈanskrəmlˌɪɡ/ (adj)
abschreckend, abstoßend
  som är mycket ful, som avskräcker med sitt utseende

anslag /ˈanslɑːɡ/ (n)
Geldbewilligung, Mittel, Zuschuss
  en summa pengar som delas ut till en myndighet eller annan institution för ett visst ändamål, vanligen från stat eller kommun.
Anschlag
  ett mjukt anslag på t ex ett piano - träff, touche, slag, tonsats, ackord
Anschlag, Attentat
  komplott, försåt, intrig, sammansvärjning, maskopi, stämpling
Aushang
  meddelande

anslagstavla /ˈanslɑːɡstˌavla/ (n)
Schwarzes Brett, Anschlagbrett, Anschlagtafel, Pinnwand
  tavla med information

ansluta /ˈanslʉtˌa/ (v)
anschließen

anslutning /ˈanslʉtnˌɪŋ/ (n)
Anschluss
  förbindelse

anslå /ˈansloː/ (v)
bewilligen, zuteilen
  anvisa, bevilja, reservera, tilldela (pengar i en budget), allokera
anschlagen
  slå an (en ton, även bildligt), framkalla (en känsla), påbörja
  sätta upp, hamra fast, fästa, anbringa, affischera, annonsera, kungöra, tillkännage, utlysa (ett möte)
veranschlagen
  värdera, uppskatta, beräkna

anspelning /ˈanspeːlnˌɪŋ/ (n)
Anspielung
  tämligen förtäckt hänsyftning eller häntydning

anspråk /ˈansproːk/ (n)
Anspruch

anspråksfull /ˈansproːksfˌɵl/ (adj)
anspruchsvoll

anspråkslös /ˈansproːkslˌøːs/ (adj)
anspruchslos, bescheiden, genügsam

anspråkslöshet /ˌansproːkslˈœsheːt/ (n)
Anspruchslosigkeit, Bescheidenheit
  det att vara anspråkslös

anstalt /ˈanstɑːlt/ (n)
Anstalt, Gefangenenanstalt, Gefängnis
  fängelse
Anstalt, Einrichtung
  institution eller inrättning inom vården eller skolan
Anstalt
  åtgärd

anstifta /ˈanstɪftˌa/ (v)
anstiften
  ge upphov till eller sätta igång något

anstrykning /ˈanstryknˌɪŋ/ (n)
Anstrich
  bestrykning med färg
Anflug, Hauch
  prägel som ger ett sidointryck av något, stundom bismak

anstränga /ˈanstrəŋˌa/ (v)
anstrengen
  använda en stor del av sin mentala eller fysiska kapacitet
  belasta; använda

ansträngande /ˈanstrəŋˌandə/ (adj)
anstrengend
  presensparticip av anstränga

ansträngning /ˈanstrəŋnˌɪŋ/ (n)
Anstrengung

anställa /ˈanstəlˌa/ (v)
anstellen, einstellen

anställd /ˈanstəld/ (adj)
angestellt
  perfektparticip av anställa

anställd /ˈanstəld/ (n)
Angestellte, Angestellter

anställning /ˈanstəlnˌɪŋ/ (n)
Anstellung, Beschäftigung

anställningsintervju /ˈanstəlnˌɪŋsɪntˌɛrvjʉ/ (n)
Vorstellungsgespräch
  möte mellan arbetsgivare och potentiell arbetstagare

anställningsstopp /ˈanstəlnˌɪŋstɔp/ (n)
Einstellungsstopp
  ett beslut inom en organisation om att inte anställa fler personer, oftast under en begränsad tidsperiod

anständig /ˈanstəndˌɪɡ/ (adj)
anständig
  lämplig, passande

anständighet /ˈanstəndˌɪɡheːt/ (n)
Anständigkeit
  egenskapen att vara anständig, förmågan att hålla sig inom ramarna för det acceptabla

anstånd /ˈanstoːnd/ (n)
Aufschub, Frist
  uppskov, frist

anstötlig /anstˈœtlɪɡ/ (adj)
anstößig
  som väcker anstöt, obehag

ansvar /ˈansvɑːr/ (n)
Verantwortung, Haftung
  skyldighet att ansvara för något

ansvara /ˈansvɑːrˌa/ (v)
Verantwortung haben, verantwortlich sein
  ha ansvar (för)

ansvarig /ˈansvɑːrˌɪɡ/ (adj)
verantwortlich, haftbar

ansvarsfrihet /ˈansvɑːʂfrˌiːheːt/ (n)
Entlastung
  det att vara ansvarsfri

ansvarsfull /ˈansvɑːʂfˌɵl/ (adj)
verantwortungsvoll
  som man kan lita på

ansvarsförsäkring /ˌansvɑːʂfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Haftpflichtversicherung
  försäkring som täcker skadeståndsskyldighet

ansvarskänsla /ˈansvɑːʂkˌɛnsla/ (n)
Verantwortungsgefühl

ansvarslös /ˈansvɑːʂlˌøːs/ (adj)
verantwortungslos
  som inte kan eller vill ta ansvar

ansvarslöshet /ˌansvɑːʂlˈœsheːt/ (n)
Verantwortungslosigkeit
  det att vara ansvarslös

ansvarsområde /ˈansvɑːʂˌɔmroːdə/ (n)
Verantwortungsbereich
  område som personen, organsitationen i fråga ansvarar för

ansätta /ˈansətːˌa/ (v)
bedrängen
  angripa, vanligen i verklig strid

ansöka /ˈansøːkˌa/ (v)
bewerben, beantragen, ansuchen
  lämna in en formell begäran till en organisation eller myndighet om att få något

ansökan /ˈansøːkˌan/ (n)
Antrag, Bewerbung, Gesuch
  sökande efter

ansökning /ansˈœknɪŋ/ (n)
Antrag, Bewerbung, Gesuch
  det att ansöka

ansökningsblankett /ansˈœknɪŋsblˌaŋkət/ (n)
Antragsformular
  blankett (formulär) som används för ansökan (till anställning, stipendium, utbildning, etc.)

ansökningshandling /ansˈœknɪŋshˌandlɪŋ/ (n)
Bewerbungsschreiben, Gesuch
  dokument för att ansöka

anta /ˈanta/ (v)
annehmen, akzeptieren
  acceptera ett erbjudande
akzeptieren, annehmen
  låta någon börja någonstans
glauben, vermuten
  tro
annehmen, vermuten
  utgå från något

antagande /ˈantɑːɡˌandə/ (n)
Annahme, Vermutung

antagligen /ˈantɑːɡlˌɪɡən/ (adv)
wahrscheinlich

antagning /ˈantɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Aufnahme, Zulassung
  det att anta

antagonism /ˈantɑːɡˌɔnɪsm/ (n)
Antagonismus
  motsättning, fiendskap

antagonist /ˈantɑːɡˌɔnɪst/ (n)
Antagonist
  2. läkemedel som motverkar
  3. muskel som motverkar agonisten
Antagonist, Antagonistin, Gegenspieler, Gegenspielerin
  person i konkurrensförhållande till huvudpersonen

antal /antˈɑːl/ (n)
Anzahl, Zahl

antarktisk /ˈantarktˌɪsk/ (adj)
antarktisch
  som rör Antarktis

antasta /ˈantastˌa/ (v)
belästigen
  angripa, ge sig på, ofreda
antasten
  röra

antecipera /ˈantəsˌɪpərˌa/ (v)
antizipieren
  gå händelserna i förväg

anteckna /ˈantəknˌa/ (v)
aufschreiben, notieren, vermerken
  snabbt skriva ner

anteckning /ˈantəknˌɪŋ/ (n)
Notiz
  kortare text

anteckningsblock /ˈantəknˌɪŋsblɔk/ (n)
Notizblock

anteckningsbok /ˈantəknˌɪŋsbuːk/ (n)
Notizbuch
  bok för anteckningar

antediluviansk /ˈantədˌiːlʉvˌiːansk/ (adj)
antediluvianisch
  urtida

antenn /ˈantən/ (n)
Antenne
  anordning för uppfångande eller utsändande av radiovågor
  leddjurens känselspröt

anti- /ˈantiː/ (affix)
anti-
  förled som anger en motsats
  förled som anger en motverkande effekt...

antibiotikum /ˈantiːbˌiːuːtˌiːkʉm/ (n)
Antibiotikum
  läkemedel som är verksamt mot bakterier

antik /ˈantiːk/ (adj)
antik
  historia
  om gammal föremål med värde
uralt, altertümlich
  mycket gammal

antiken /ˈantiːkən/ (n)
Antike
  en tidsepok från cirka år 3000 f.Kr. till cirka år 500 e.Kr.

antiklerikal /ˈantɪklərˌiːkal/ (adj)
antiklerikal

antikropp /ˈantɪkrˌɔp/ (n)
Antikörper
  immunoglobulin som utsöndras från en effektor-B-cell (plasmacell)

antikvariat /ˈantɪkvˌariːˌat/ (n)
Antiquariat
  bokhandel som säljer (och köper) begagnade böcker

antikvarie /ˈantɪkvˌariːə/ (n)
Antiquar, Antiquarin
  tjänsteman vid vissa inrättningar för fornminnesvård

antikvarisk /ˈantɪkvˌarɪsk/ (adj)
alt, antiquarisch, gebraucht
  som hör ihop med antikvariat eller med fornsaker

antikvark /ˈantɪkvˌark/ (n)
Antiquark

antikvitet /ˈantɪkvˌiːteːt/ (n)
Antiquität

antikvitetsaffär /ˌantɪkvˌiːteːtsafˈɛːr/ (n)
Antiquitätengeschäft, Antiquitätenladen
  butik där det säljs antikviteter

antilop /ˈantiːlˌuːp/ (n)
Antilope

antimateria /ˈantiːmˌatərˌiːa/ (n)
Antimaterie
  materia uppbyggd av antipartiklar

antimilitarist /ˈantiːmˌiːliːtˌarɪst/ (n)
An­ti­mi­li­ta­rist, An­ti­mi­li­ta­ristin
  anhängare av antimilitarism, motståndare till militarism

antimon /ˈantiːmˌuːn/ (n)
Antimon

antimonklorid /ˈantiːmˌɔŋkluːrˌiːd/ (n)
Antimontrichlorid
  kemisk förening av antimon och klor, SbCl3

antimonoxid /ˈantiːmˌuːnuːksˌiːd/ (n)
Antimontrioxid
  kemisk förening av antimon och syre

antimonpentaklorid /ˈantiːmˌɔnpəntˌakluːrˌiːd/ (n)
Antimonpentachlorid
  kemisk förening av antimon och klor, SbCl5

antimonsulfat /ˈantiːmˌʊnsɵlfˌat/ (n)
Antimonsulfat
  kemisk förening av antimon, syre och svavel

antimonsyra /ˈantiːmˌʊnsyːrˌa/ (n)
Antimonsäure
  en syra som består av väte, syre och antimon, H[Sb(OH)6]

antimontribromid /ˈantiːmˌɔntrɪbrˌuːmiːd/ (n)
Antimontribromid
  kemisk förening av brom och antimon

antingen /ˈantɪŋən/ (conjunction)
entweder
  introducerar det första av två alternativ

antinomi /ˈantiːnˌuːmiː/ (n)
Antinomie
  motsatsförhållande, motsägelse

antioxidant /ˈantiːˌuːksiːdˌant/ (n)
Antioxidans, Antioxidantionsmittel

antiparallell /ˈantiːpˌaralˌɛl/ (adj)
antiparallel

antipartikel /ˈantiːpˌatiːkəl/ (n)
Antipartikel, Antiteilchen
  partikel med motsatt laddning

antiperistaltik /ˈantiːpˌɛrɪstˌɑːltiːk/ (n)
Antiperistaltik
  peristaltik i motsatt riktning jämfört med det normala

antipod /ˈantiːpˌuːd/ (n)
Antipode

antisemit /ˈantɪsəmˌiːt/ (n)
Antisemit, Antisemitin
  judehatare

antisemitisk /ˈantɪsəmˌiːtɪsk/ (adj)
antisemitisch
  som rör antisemitism, som stöder antisemitism

antisemitism /ˈantɪsəmˌiːtɪsm/ (n)
Antisemitismus
  hat eller fientlighet mot judar

antiseptisk /ˈantɪsəptˌɪsk/ (adj)
antiseptisch, keimtötend
  bakteriedödande

antivirusprogram /ˈantiːvˌiːrɵsprˌɔɡram/ (n)
Antivirenprogramm
  datorprogram som används för att ta bort virus

antologi /ˌantuːlˈoːɡiː/ (n)
Anthologie
  betydelse 1+2

antonym /ˈantuːnˌyːm/ (n)
Antonym, Gegenwort

antonymi /ˈantuːnˌyːmiː/ (n)
Antonymie

antracit /ˈantrasˌɪt/ (n)
Anthrazit
  en sorts glansigt stenkol med hög kolhalt

antropocentrism /ˈantruːpˌuːsəntrˌɪsm/ (n)
Anthropozentrismus
  normsystem där människan (eller mänskligheten) står i centrum

antropolog /ˌantruːpuːlˈoːɡ/ (n)
Anthropologe, Anthropologin
  forskare i antropologi

antropologi /ˌantruːpuːlˈoːɡiː/ (n)
Anthropologie, Menschenkunde
  läran om människan

antropologisk /ˌantruːpuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
anthropologisch
  som rör antropologi

anträda /ˈantrɛːdˌa/ (v)
antreten
  påbörja

anträffbar /ˈantrəfbˌɑːr/ (adj)
antreffbar
  som är tillgänglig för träff, möte, telefonsamtal eller liknande

antyda /antˈyːda/ (v)
anzeigen
  indikera
andeuten
  låta förstå

antydning /antˈyːdnɪŋ/ (n)
Andeutung
  det att antyda

antända /ˈantəndˌa/ (v)
anzünden, entzünden

antändbar /ˈantəndbˌɑːr/ (adj)
brennbar, entzündbar, entzündlich
  som kan antändas

antändbarhet /ˈantəndbˌɑːrheːt/ (n)
Entzündbarkeit
  egenskap att vara antändbar

antändlighet /ˈantəndlˌɪɡheːt/ (n)
flammability
  hur lätt eller svårt ett material kan antändas

antändning /ˈantəndnˌɪŋ/ (n)
Anzündung, Entzündung
  det att antända

anus /ˈɑːnʉs/ (n)
Anus, After
  ändtarmsöppning

anvisa /ˈanviːsˌa/ (v)
bewilligen
  bevilja eller tilldela medel och resurser (för ett specifikt syfte)
anweisen
  ge upplysning om eller påvisa något

anvisning /ˈanviːsnˌɪŋ/ (n)
Anleitung, Anweisung, Vorschrift
  1. sätt man ska göra något
Anweisung, Überweisung
  2. bankgiro

använd /ˈanvənd/ (adj)
angewendet, benutzt
  halv=|som har använts

använda /ˈanvəndˌa/ (v)
benutzen, gebrauchen, verwenden, anwenden

använda apostlahästarna /ˈanvəndˌa ˈɑːpɔstlˌahəstˌarna/ (v)
auf Schusters Rappen reiten
  gå

använda silkesvantarna /ˈanvəndˌa sˈɪlkəsvˌantarnˌa/ (v)
mit Samthandschuhen anfassen
  gå varsamt fram

användande /ˈanvəndˌandə/ (adj)
anwendend
  presensparticip av använda

användare /ˈanvəndˌarə/ (n)
Benutzer, Anwender, Benutzerin, Anwenderin, User, Userin
  person eller föremål som använder något

användargränssnitt /ˈanvəndˌarɡrənsnˌɪt/ (n)
Benutzerschnittstelle, Benutzeroberfläche
  gränssnitt mellan dator och användare

användarnamn /ˈanvəndˌarnamn/ (n)
Benutzername
  pseudonym för att logga in

användarprofil /ˈanvəndˌarpruːfˌiːl/ (n)
Benutzerprofil
  användarsida

användarvänlig /ˈanvəndˌarvənlˌɪɡ/ (adj)
benutzerfreundlich
  enkel att använda

användarvänlighet /ˈanvəndˌarvənlˌɪɡheːt/ (n)
Anwenderfreundlichkeit, Nutzerfreundlichkeit
  det att vara användarvänlig

användbar /ˈanvəndbˌɑːr/ (adj)
nützlich, anwendbar, brauchbar

användbarhet /ˈanvəndbˌɑːrheːt/ (n)
Brauchbarkeit, Anwendbarkeit
  den grad i vilken något är lätt att använda
Brauchbarkeit, Verwendbarkeit
  det att vara användbar

användning /ˈanvəndnˌɪŋ/ (n)
Benutzung, Anwendung, Gebrauch, Verwendung

användningsområde /ˈanvəndnˌɪŋsɔmrˌoːdə/ (n)
Anwendungsbereich, Verwendungsbereich

aorta /ˈɑːuːtˌa/ (n)
Aorta

apa /ˈɑːpa/ (n)
Affe, Äffin
  vardaglig beteckning på primat

apa /ˈɑːpa/ (v)
sich zum Affen machen
  bete sig på ett dumt sätt
äffen
  göra likadant som någon annan

apa efter /ˈɑːpa ˈɛftər/ (v)
nachäffen
  göra på samma sätt som man sett någon annan göra

apans knytnäve /ɑːpˈans knˈytnɛːvə/ (n)
Affenfaust

apartheid /ˈɑːpathəˌiːd/ (n)
Apartheid

apatisk /ˈɑːpatˌɪsk/ (adj)
apathisch, teilnahmslos

apatit /ˈɑːpatˌiːt/ (n)
Apatit
  mineral bestående av kalciumfosfat samt antingen kalciumfluorid eller kalciumklorid

apelgrå /ˈɑːpəlɡrˌoː/ (n)
Apfelschimmel
  grå med fläckar som liknar äpplen

apelsin /ˌɑːpəlsˈiːn/ (n)
Apfelsine, Orange
  citrusfrukt

apelsinjuice /ˈɑːpəlsˌɪnjʉˌiːsə/ (n)
Orangensaft
  juice gjord av apelsiner

apelsinklyfta /ˈɑːpəlsˌɪŋklyftˌa/ (n)
Apfelsinenschnitz, Orangenschnitz
  klyfta av en apelsin

apelsinsaft /ˈɑːpəlsˌɪnsaft/ (n)
Apfelsinensaft, Orangensaft
  saft

aperitif /ˈɑːpərˌiːtiːf/ (n)
Aperitif
  aptitretande dryck före måltid

aphelium /ˈaphəlˌiːʉm/ (n)
aphel

aplomb /ˈaplɔmb/ (n)
Nachdruck
  pondus, eftertryck, betoning, självsäkerhet

apnäve /ˈapnɛːvə/ (n)
Affenfaust

apogeum /ˈɑːpuːjəˌʉm/ (n)
Apogäum

apokope /ˈɑːpuːkˌuːpə/ (n)
Apokope
  bortfall av ljud

apollofjäril /ˈɑːpɔlˌɔfjɛːrˌiːl/ (n)
Apollofalter
  en art inom insektsfamiljen riddarfjärilar (Papilionidae)

apostel /ˈɑːpɔstəl/ (n)
Apostel, Jünger

apostolisk /ˈɑːpɔstˌuːlɪsk/ (adj)
apostolisch
  som hänför sig till apostlarna eller deras tid

apostrof /ˈɑːpɔstrˌuːf/ (n)
Apostroph, Auslassungszeichen
  skrivtecknet

apotek /ˈɑːpuːtək/ (n)
Apotheke
  butik där läkemedel säljs

apotekare /ˈɑːpuːtəkˌarə/ (n)
Apotheker, Apothekerin
  person som jobbar på ett apotek

app /ˈap/ (n)
App

apparat /ˈaparˌɑːt/ (n)
Apparat, Gerät

apparatur /ˈaparˌɑːtʉr/ (n)
Apparatur

appell /ˈapəl/ (n)
Appell
  vädjan
Berufung
  överklagan

appellationsdomstol /ˌapəlasxˈʊnsdɔmstˌuːl/ (n)
Appellationsgericht
  domstol av andra instans

appellera /ˈapəlˌeːra/ (v)
in Berufung gehen
  vädja till en högre domstol
appellieren
  vädja, tillkalla

appendicit /ˈapəndˌiːsɪt/ (n)
Appendizitis
  blindtarmsinflammation

appendix /ˈapəndˌiːks/ (n)
Wurmfortsatz, Appendix
  blindtarmens maskformiga bihang
Anhang, Appendix
  tillägg

applicera /ˈaplɪsˌeːra/ (v)
anbringen, applizieren
  lägga på
  tillämpa, vanligen i nytt sammanhang

applikation /ˌaplɪkasxˈuːn/ (n)
Applikation
  datorprogram
  prydnadssömnad

applåd /ˈaploːd/ (n)
Applaus, Beifall
  handklappning, bifall

applådera /ˈaploːdˌeːra/ (v)
applaudieren, klatschen
  klappa i händerna

apportera /ˈapɔtˌeːra/ (v)
apportieren

apposition /ˌapuːsɪsxˈuːn/ (n)
Apposition
  en sorts bestämning till substantiv

approximant /ˈapruːksˌiːmant/ (n)
approximant

approximation /ˌapruːksˌiːmasxˈuːn/ (n)
Approximation, Näherungswert
  approximativt värde
Approximation, Näherung
  process som approximerar

aprikos /ˈapriːkˌuːs/ (adj)
aprikosenfarben, aprikot

aprikos /ˈapriːkˌuːs/ (n)
Aprikose, Marille, Malete
  frukt
Aprikose, Aprikosenbaum
  träd

aprikoskompott /ˈapriːkˌɔskɔmpˌɔt/ (n)
Aprikosenkompott

aprikosmarmelad /ˈapriːkˌɔsmarməlˌad/ (n)
Aprikosenmarmelade
  marmelad som är gjord av aprikoser

april /ˈapriːl/ (n)
April, Ostermond
  årets fjärde (4.) månad

aprilskämt /ˈaprɪlsxˌɛmt/ (n)
Aprilscherz
  skämt

aprilväder /ˈaprɪlvˌɛːdər/ (n)
Aprilwetter
  synnerligen ombytligt väder, med snabbt växlande perioder och episoder med värme, kyla, uppehåll och nederbörd (inklusive hagel), som betraktas som typiskt för april månad

apropå /ˈapruːpˌoː/ (adv)
apropos

apropå /ˈapruːpˌoː/ (preposition)
apropos
  på tal om

apsis /ˈapsiːs/ (n)
Apsis
  den punkt i en himlakropps omloppsbana då den befinner sig närmast masscentrum (periapsis) eller längst bort från samma masscentrum (apoapsis)

aptit /ˈaptiːt/ (n)
Appetit
  matlust

aptitlig /ˈaptɪtlˌɪɡ/ (adj)
appetitlich
  smaklig, som lockar att ätas

aptitlös /ˈaptɪtlˌøːs/ (adj)
appetitlos
  utan aptit

aptitlöshet /ˌaptɪtlˈœsheːt/ (n)
Appetitlosigkeit
  det att vara aptitlös

aptitretande /ˈaptɪtrˌeːtandə/ (adj)
appetitanregend
  som ökar någons aptit /för mat/

aptitretare /ˈaptɪtrˌeːtarə/ (n)
Appetitanreger
  drink eller mindre bit mat som serveras före större måltid /i syfte att öka aptiten/

ar /ˈar/ (n)
Ar
  ytmått

ara /ˈɑːra/ (n)
Ara

arab /ˈɑːrab/ (n)
Araber, Araberhengst
  häst
Araber, Araberin
  person

arabesk /ˈɑːrabəsk/ (n)
Arabeske
  konst

arabisera /ˈɑːrabˌiːseːrˌa/ (v)
arabisieren
  frigöra arabiska stater från västerländskt inflytande

arabisk /ˈɑːrabˌɪsk/ (adj)
arabisch
  som rör arabvärlden
  som rör det arabiska språket

arabisk siffra /ˈɑːrabˌɪsk sˈɪfra/ (n)
arabische Ziffer

arabiska /ˈɑːrabˌɪska/ (n)
Araberin
  kvinna
Arabisch, arabische Sprache
  språk

arachibutyrofobi /ˈɑːraʃˌiːbʉtˌyːruːfˌuːbiː/ (n)
Arachibutyrophobie
  fobi för att jordnötssmör ska fastna i gommen

aragonska /ˈɑːraɡˌɔnska/ (n)
Aragonesisch
  ett iberoromanskt språk

arakidonsyra /ˈɑːrakˌiːdɔnsˌyːra/ (n)
Arachidonsäure
  en fettsyra som bland annat ingår i fosfolipider i cellmembran och som används i kroppens syntes av en del signalmolekyler

arakinsyra /ˈɑːrakˌɪnsyːrˌa/ (n)
Arachinsäure, Eicosansäure
  syra som består av kol, väte och syre, C19H39-COOH

aralia /ˈɑːralˌiːa/ (n)
Zimmeraralie
  växtart (Fatsia japonica)

arameiska /ˈɑːraməˌɪska/ (n)
Aramäisch

aranesiska /ˈɑːranəsˌɪska/ (n)
Aranesisch
  ett galloromanskt språk

arbeta /ˈarbeːtˌa/ (v)
arbeiten
  utföra uppgift mot lön
  utföra en handling genom att använda sina krafter
  vara anställd

arbetarbarn /ˈarbeːtˌarbɑːrn/ (n)
Arbeiterkind
  barn ur ett arbetarfamilj

arbetarbostad /ˈarbeːtˌarbuːstˌad/ (n)
Arbeiterwohnung

arbetare /ˈarbeːtˌarə/ (n)
Arbeiter, Arbeiterin

arbetarhem /ˈarbeːtˌarhəm/ (n)
Arbeiterhaushalt
  hushåll där familjen tillhör arbetarklassen

arbetarklass /ˈarbeːtˌarklas/ (n)
Arbeiterklasse

arbetarparti /ˈarbeːtˌarpatˌiː/ (n)
Arbeiterpartei
  politiskt parti som för fram arbetarnas åsikter och verkar för arbetarklassens bästa

arbetarrörelse /ˈarbeːtˌarøːrˌɛlsə/ (n)
Arbeiterbewegung

arbetarstadsdel /ˈarbeːtˌaʂtadsdəl/ (n)
Arbeiterviertel
  stadsdel där merpart av invånare är arbetarfamiljer

arbete /ˈarbeːtə/ (n)
Arbeit, Werk
  konstnärligt verk
Arbeit
  sysselsättning
  fysikalisk storhet

arbeterska /ˈarbeːtˌɛʂka/ (n)
Arbeiterin
  kvinnlig arbetare

arbetsam /ˈarbeːtsˌam/ (adj)
arbeitsam, emsig, fleißig
  arbetar gärna
mühsam
  arbetskrävande

arbetsbelastning /ˈarbeːtsbəlˌastnɪŋ/ (n)
Arbeitsbelastung
  mängd uppgifter att utföra

arbetsblus /ˈarbeːtsblˌʉs/ (n)
Arbeitskittel
  löst sittande plagg för att skydda kläderna

arbetsbänk /ˈarbeːtsbˌɛŋk/ (n)
Werkbank
  bänk som används för arbete

arbetsdag /ˈarbeːtsdˌɑːɡ/ (n)
Arbeitstag
  dag då man arbetar

arbetsdomstol /ˈarbeːtsdˌɔmstuːl/ (n)
Arbeitsgericht
  specialdomstol där arbetstvister behandlas

arbetsfred /ˈarbeːtsfrəd/ (n)
Arbeitsfriede, Arbeitsfrieden
  enligt arbetsrätt tillstånd som kännetecknas av frånvaro av stridsåtgärder mellan arbetstagare och arbetsgivare

arbetsfri /ˈarbeːtsfrˌiː/ (adj)
arbeitsfrei
  om man inte måste arbeta

arbetsför /ˈarbeːtsfˌøːr/ (adj)
arbeitsfähig

arbetsförmedling /ˌarbeːtsfˈœrmˈeːdlɪŋ/ (n)
Arbeitsamt, Jobcenter, Arbeitsagentur, Arbeitsvermittlung

arbetsförmåga /ˌarbeːtsfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Arbeitsfähigkeit, Arbeitsvermögen
  fysisk eller intellektuell förmåga att utföra (yrkesmässiga) arbetsuppgifter

arbetsgivaravgift /ˈarbeːtsjˌiːvarˌɑːvjɪft/ (n)
Lohnsummensteuer
  skatt (avgift) som betalas av arbetsgivare

arbetsgivare /ˈarbeːtsjˌiːvarə/ (n)
Arbeitgeber, Arbeitgeberin

arbetsgrupp /ˈarbeːtsɡrˌɵp/ (n)
Arbeitsgruppe
  grupp bildad för att utföra ett visst arbete

arbetshäst /ˈarbeːtshˌɛst/ (n)
Arbeitspferd
  jordbruk

arbetskamrat /ˈarbeːtskˌamrɑːt/ (n)
Kollege, Arbeitskamerad, Arbeitskameradin, Arbeitskollege, Arbeitskollegin, Kollegin

arbetskläder /ˈarbeːtsklˌɛːdər/ (n)
Arbeitskleidung
  kläder som används i arbete, främst hantverkararbeten

arbetskompis /ˈarbeːtskˌɔmpiːs/ (n)
Arbeitskollege, Arbeitskollegin, Kollege, Kollegin
  arbetskamrat

arbetskraft /ˈarbeːtskrˌaft/ (n)
Arbeitskraft
  arbetsföra personer i en viss befolkning
  tjänst som en anställd säljer till en arbetsgivare på en arbetsmarknad

arbetsliv /ˈarbeːtslˌiːv/ (n)
Arbeitsleben
  den del av en persons liv som ägnas åt (betalt) arbete

arbetslokal /ˈarbeːtslʊkˌal/ (n)
Arbeitsstätte
  utrymme där ett arbete utförs

arbetslös /ˈarbeːtslˌøːs/ (adj)
arbeitslos
  som saknar arbete

arbetslös /ˈarbeːtslˌøːs/ (n)
Arbeitslose, Arbeitsloser
  person som saknar arbete

arbetslöshet /ˌarbeːtslˈœsheːt/ (n)
Arbeitslosigkeit
  1 + 2

arbetslöshetsförsäkring /ˌarbeːtslˈœshətsfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Arbeitslosenversicherung
  försäkring som har till syfte att utdela ersättning till personer som ofrivilligt mist sitt arbete

arbetsmarknad /ˈarbeːtsmˌarknad/ (n)
Arbeitsmarkt

arbetsmarknadsminister /ˈarbeːtsmˌarknadsmˌiːnɪstər/ (n)
Arbeitsminister, Arbeitsministerin
  minister som har hand om arbetsmarknadsfrågor

arbetsmarknadspolitik /ˈarbeːtsmˌarknadspˌuːliːtˌiːk/ (n)
Arbeitsmarktpolitik, Beschäftigungspolitik
  politik som rör arbetsmarknad och sysselsättning

arbetsminne /ˈarbeːtsmˌɪnə/ (n)
Arbeitsspeicher

arbetsmyra /ˈarbeːtsmˌyːra/ (n)
Arbeitsbiene, Arbeitstier
  /mycket/ flitig person
Arbeiterin
  insekt

arbetsnarkoman /ˈarbeːtsnˌarkuːmˌan/ (n)
Arbeitswütiger, Workaholic

arbetspass /ˈarbeːtspˌas/ (n)
Arbeitsschicht, Schicht
  skift

arbetsplats /ˈarbeːtsplˌats/ (n)
Arbeitsplatz, Arbeitsstelle, Arbeitsstätte
  plats där någon arbetar

arbetsredskap /ˈarbeːtsrˌɛdskɑːp/ (n)
Arbeitsgerät
  redskap som man behöver för att utföra ett arbete

arbetsrock /ˈarbeːtsrˌɔk/ (n)
Arbeitskittel, Arbeitsmantel
  löst sittande plagg för att skydda kläderna

arbetsrum /ˈarbeːtsrˌɵːm/ (n)
Arbeitszimmer
  rum där arbete utförs

arbetssko /ˈarbeːtskˌuː/ (n)
Arbeitsschuh
  sko som en har på sig under arbetstid

arbetsskygg /ˈarbeːtskˌyɡ/ (adj)
arbeitsscheu
  ovillig att arbeta

arbetssökande /ˈarbeːtsˌøːkandə/ (adj)
arbeitssuchend
  det att söka ett jobb

arbetssökande /ˈarbeːtsˌøːkandə/ (n)
Arbeitssuche
  handlingen att söka arbete
Arbeitssuchende, Arbeitssuchender
  person som söker arbete

arbetstagare /ˈarbeːtstˌɑːɡarə/ (n)
Arbeitnehmer, Arbeitnehmerin
  person som arbetar

arbetstid /ˈarbeːtstˌiːd/ (n)
Arbeitszeit

arbetstidslag /ˈarbeːtstˌiːdslɑːɡ/ (n)
Arbeitszeitgesetz
  lag som reglerar bland annat hur mycket man får arbeta

arbetstillfälle /ˈarbeːtstˌɪlfələ/ (n)
Arbeitsgelegenheit, Arbeitsmöglichkeit
  efterfrågan på en människas arbetskraft, (oftast nyskapad) möjlighet för en person att ha ett arbete

arbetstillstånd /ˈarbeːtstˌɪlstoːnd/ (n)
Arbeitserlaubnis
  tillstånd att arbeta där man inte bor

arbetsuppgift /ˈarbeːtsˌɵpjɪft/ (n)
Arbeitsaufgabe
  uppgift (beting, syssla) som kräver arbete eller ingår i anställning

arbetsvecka /ˈarbeːtsvˌɛkːa/ (n)
Arbeitswoche

area /ˈarəˌa/ (n)
Flächeninhalt, Flächenstück

arena /ˈarənˌa/ (n)
Arena
  scen på amfiteater eller rund skådebana på cirkus
Arena, Kampfplatz, Stadion
  tävlingsbana för sport

arg /ˈarj/ (adj)
böse, verärgert, zornig, wütend

argentinare /ˈarjəntˌiːnarə/ (n)
Argentinier, Argentinierin
  man från Argentina

argentinsk /ˈarjəntˌɪnsk/ (adj)
argentinisch
  som rör Argentina

argentinska /ˈarjəntˌɪnska/ (n)
Argentinierin
  kvinna från Argentina

arginin /ˌarjiːnˈiːn/ (n)
Arginin
  en α-aminosyra

argon /ˈarɡɔn/ (n)
Argon

argonfluorhydrid /ˈarɡɔnflˌʉuːrhˌydriːd/ (n)
Argonfluorohydrid
  kemisk förening av argon, fluor och väte

argsint /ˈarɡsɪnt/ (adj)
bösartig, reizbar

argument /ˈarɡʉmˌɛnt/ (n)
Argument
  skäl

argumentation /ˌarɡʉmˌɛntasxˈuːn/ (n)
Argumentation

argumentera /ˈarɡʉmˌɛnteːrˌa/ (v)
argumentieren, Gründe anführen

argusögon /ˈarɡʉsˌøːɡɔn/ (n)
Argusaugen
  vaksamma ögon

aria /ˈɑːriːˌa/ (n)
Arie
  solosångparti av en opera
  lyrisk sång av en person

arianism /ˈɑːriːˌanɪsm/ (n)
Arianismus
  en riktning inom den tidiga kristendomen (som bl a ifrågasatte Kristi gudom)

arioso /ˈɑːriːˌuːsuː/ (n)
Arioso
  ett kort arialiknande sångparti (i ett recitativ)

aristokrat /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːt/ (n)
Aristokrat, Aristokratin
  person som socialt står mycket högt

aristokrati /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
Aristokratie
  de högsta i samhället
  statsform där makten innehas av ett fåtal högt uppsatta personer

aristokratisk /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
aristokratisch

aritmetik /ˈɑːrɪtmətˌiːk/ (n)
Arithmetik

aritmetisk /ˈɑːrɪtmətˌɪsk/ (adj)
arithmetisch

aritmetiskt medelvärde /ˈɑːrɪtmətˌɪskt mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n)
arithmetischer Mittelwert, arithmetisches Mittel

ark /ˈark/ (n)
Arche
  fartyg
  skrin
Bogen
  pappersblad

arkad /ˈarkad/ (n)
Arkade
  rad av valvbågar uppburna av kolonner eller pelare

arkebusera /ˈarkəbˌʉseːrˌa/ (v)
erschießen

arkeikum /ˈarkəˌiːkʉm/ (n)
Archaikum
  den näst äldsta geologiska tidsåldern (efter hadeikum) och sträcker sig från 4,0 miljarder år sedan till 2,5 miljarder år sedan

arkeolog /ˌarkəuːlˈoːɡ/ (n)
Archäologe, Archäologin
  yrke

arkeologi /ˌarkəuːlˈoːɡiː/ (n)
Archäologie, Altertumsforschung

arkeologisk /ˌarkəuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
archäologisch
  rörande arkeologi

arkipelag /ˈarkiːpəlˌɑːɡ/ (n)
Archipel
  större samling öar

arkitekt /ˈarkiːtˌɛkt/ (n)
Architekt, Architektin

arkitektonisk /ˌarkiːtəktˈoːnɪsk/ (adj)
architektonisch
  rörande arkitektur

arkitekttävling /ˈarkiːtˌɛktːəvlˌɪŋ/ (n)
Architektenwettbewerb
  tävling av arkitekter om gestaltning av ett planerat byggprojekt

arkitektur /ˈarkiːtˌɛktʉr/ (n)
Architektur
  hur t.ex. ett visst hus är konstruerat
Architektur, Baukunst
  konsten och vetenskapen att formge byggnader och rum

arkitrav /ˈarkɪtrˌav/ (n)
Architrav
  tvärbjälke som vilar på en rad pelare (särskilt i grekiskt tempel)

arkiv /ˈarkiːv/ (n)
Archiv
  dokumentsamling
  mapp

arkivalier /ˈarkiːvˌalɪər/ (n)
Archivalien
  (äldre) handlingar i ett arkiv

arkivarie /ˈarkiːvˌariːə/ (n)
Archivar, Archivarin
  titel för vissa arkivtjänstemän

arkivera /ˈarkiːvərˌa/ (v)
archivieren
  flytta till arkiv

arkosaurie /ˈarkuːsˌaʉrˌiːə/ (n)
Archosaurier
  någon av de arter bland kräldjuren som förs under kladen härskarödlor (Archosauria)

arktisk /ˈarktɪsk/ (adj)
arktisch
  som hör samman med nordpolen

arm /ˈarm/ (adj)
arm
  fattig
  stackars

arm /ˈarm/ (n)
Arm
  kroppsdel

armatur /ˈarmatˌʉr/ (n)
Leuchte
  del av en lampa
Armatur
  tillbehör till teknisk utrustning

armband /ˈarmband/ (n)
Armband
  smycke

armbandklocka /ˈarmbandklˌɔkːa/ (n)
Armbanduhr
  armbandklocka

armbandsklocka /ˈarmbandsklˌɔkːa/ (n)
Armbanduhr
  halv=|

armbandsur /ˈarmbandsˌʉr/ (n)
Armbanduhr

armborst /ˈarmbɔʂt/ (n)
Armbrust
  kraftig pilbåge med spännanordning

armbrytning /ˈarmbrytnˌɪŋ/ (n)
Armdrücken

armbåga sig fram /ˈarmboːɡˌa sˈɛj frˈam/ (v)
durchboxen, durchdrängeln, durchdrängen

armbåge /ˈarmboːjə/ (n)
Ellbogen, Ellenbogen
  region i människans kropp som förenar överarmen med underarmen

armbågsben /ˈarmboːɡsbən/ (n)
Elle
  största benet i underarmen

armenier /ˈarmənˌiːər/ (n)
Armenier, Armenierin

armenisk /ˈarmənˌɪsk/ (adj)
armenisch

armeniska /ˈarmənˌɪska/ (n)
Armenierin
  kvinna
Armenisch
  språk

armera /ˈarmeːrˌa/ (v)
ausrüsten, bewaffnen
  beväpna, utrusta
armieren, verstärken
  förstärka (t ex betong med järn)

armeringsjärn /ˈarmeːrˌɪŋsxərn/ (n)
Armierungseisen, Moniereisen
  stänger av kolstål för armering (förstärkning) av betong, ofta i formen av ett rutnät

armhävning /ˈarmhəvnˌɪŋ/ (n)
Liegestütz
  gymnastisk övning för att stärka överkroppens muskelstyrka

armhåla /ˈarmhoːlˌa/ (n)
Achselhöhle
  utrymme direkt under axelleden

armmuskel /ˈarmɵsxəl/ (n)
Armmuskel
  någon av de muskler som finns i armen

armod /ˈarmuːd/ (n)
Armut
  fattigdom

armstöd /ˈarmstøːd/ (n)
Armlehne

armsvett /ˈarmsvət/ (n)
Achselschweiß
  svett producerat på arm

armé /armˈeː/ (n)
Armee, Heer

arom /ˈɑːrɔm/ (n)
Aroma, Duft, Blume

aromaterapi /ˈɑːruːmˌateːrˌapiː/ (n)
Aromatherapie
  användandet av utvalda dofter i krämer

aromaticitet /ˈɑːruːmˌɑːtiːsˌɪteːt/ (n)
Aromatizität
  egenskap hos vissa kemiska föreningar, däribland aromatiska kolväten

aromatisera /ˈɑːruːmˌɑːtɪsˌeːra/ (v)
aromatisieren
  förse med arom

aromatisk /ˈɑːruːmˌɑːtɪsk/ (adj)
aromatisch
  1. smak
  2. organisk kemi

aronia /ɑːrˈoːniːˌa/ (n)
Apfelbeere
  individ av de arter som ingår i aroniasläktet (Aronia) i familjen rosväxter (Rosaceae)

aror /ˈɑːruːr/ (n)
Aras, Eigentliche Aras
  fågelsläkte inom familjen papegojor

arrak /ˈarak/ (n)
Arrak
  en spritdryck (använd bl a vid punschberedning)

arrangemang /ˈaraŋəmˌaŋ/ (n)
Arrangement
  bearbetning av musikstycke
Anordnung, Arrangement
  sätt att ordna eller strukturera något på
Veranstaltung
  tillställning

arrangera /ˈaraŋˌeːra/ (v)
arrangieren, anordnen, veranstalten

arrangör /ˈaraŋˌøːr/ (n)
Veranstalter, Veranstalterin
  person som arrangerar

arrendator /ˈarəndˌɑːtɔr/ (n)
Pächter
  person som arrenderar

arrende /ˈarəndə/ (n)
Pacht

arrendera /ˈarəndˌeːra/ (v)
verpachten

arrest /ˈarəst/ (n)
Arrest
  (plats för) fängsligt förvar, häkte

arrestera /ˈarəstˌeːra/ (v)
arrestieren, festnehmen, verhaften, inhaftieren

arrestering /ˈarəstˌeːrɪŋ/ (n)
Arrestierung, Festnahme, Verhaftung
  det att arrestera

arrogans /ˌaruːɡˈans/ (n)
Arroganz, Dünkel, Überheblichkeit, Anmaßung

arrogant /ˈaruːɡˌant/ (adj)
arrogant, anmaßend, dünkelhaft
  som upplevs (alltför) otrevlig

arsel /ˈaʂəl/ (n)
Arsch, Arschloch
  skällsord
Arsch
  stjärt, rumpa

arsenal /ˌaʂənˈɑːl/ (n)
Arsenal, Munitionsdepot
  vapen- och ammunitionsförråd

arsenid /ˈaʂənˌiːd/ (n)
Arsenid
  salt av arsin

arsenik /ˈaʂənˌiːk/ (n)
Arsen, Arsenik

arsenikpentoxid /ˈaʂənˌɪkpəntˌuːksiːd/ (n)
Arsenanhydrid, Arsensäureanhydrid, Diarsenpentaoxid
  kemisk förening av arsen och syre, As₂O₅

arseniksyra /ˈaʂənˌɪksyːrˌa/ (n)
Arsensäure
  giftig syra som består av väte, arsenik och syre, med den kemiska formeln H3AsO4

arseniktrihydrid /ˈaʂənˌɪktriːhˌydriːd/ (n)
Arsenhydrid, Arsenwasserstoff, Arsin, Monoarsan
  kemisk förening av arsenik och väte

arseniktriklorid /ˈaʂənˌɪktrɪklˌuːriːd/ (n)
Arsentrichlorid
  kemisk förening av arsenik och klor, AsCl3

arseniktrioxid /ˈaʂənˌɪktriːˌuːksiːd/ (n)
Arsentrioxid
  kemisk förening av arsenik och syre

arsfenamin /ˌaʂfənamˈiːn/ (n)
Arsphenamin
  kemisk förening av kol, väte, kväve, syre och arsenik

arsin /aʂˈiːn/ (n)
Arsin
  kemisk förening av arsenik och väte

art /ˈɑːt/ (n)
Art, Gattung
  nivå inom den biologiska taxonomin
Art, Typ, Sorte
  slag, sort, typ

arta /atˈa/ (v)
geraten, sich entwickeln

artefakt /atˈeːfakt/ (n)
Artefakt
  fornlämning
  konstprodukt

arterioskleros /atˈeːriːˌɔsklərˌuːs/ (n)
Arteriosklerose, Atherosklerose
  åderförkalkning

artificiell /atˈiːfiːsˌɪəl/ (adj)
künstlich, artifiziell
  konstgjord
  onaturlig
  syntetisk

artificiell intelligens /atˈiːfiːsˌɪəl ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n)
künstliche Intelligenz
  av datorer uppvisad intelligens

artig /atˈɪɡ/ (adj)
höflich, artig, zuvorkommend

artighet /atˈɪɡheːt/ (n)
Höflichkeit
  det att vara artig

artikel /atˈiːkəl/ (n)
Artikel, Ware
  föremål som är utbjudet till försäljning
Artikel, Paragraf
  paragraf i lag o dyl
Artikel, Geschlechtswort
  text i en tidning eller dylikt
  ord eller suffix

artikulation /atˌiːkʉlasxˈuːn/ (n)
Artikulation
  frambringande av språkljud

artikulera /atˈiːkʉlˌeːra/ (v)
artikulieren
  tydligt uttala, uttrycka klart

artilleri /atˈɪlərˌiː/ (n)
Artillerie
  tyngre eldvapen
  truppstyrka

artillerist /atˈɪlərˌɪst/ (n)
Artillerist, Artilleristin
  den som tjänstgör vid artilleriet

artilleristisk /atˈɪlərˌɪstɪsk/ (adj)
artilleristisch
  artilleri-

artist /atˈɪst/ (n)
Künstler, Künstlerin
  person som inför publik framför ett konstnärligt verk
Artist, Artistin
  person som uppträder i cirkus eller varieté

artistisk /atˈɪstɪsk/ (adj)
künstlerisch, artistisch

artnamn /atnˈamn/ (n)
Artname
  namn på viss art

artondel /atˈɔndəl/ (n)
Achtzehntel

artonårig /atˈuːnoːrˌɪɡ/ (adj)
achtzehnjährig
  arton år gammal

artonåring /atˈuːnoːrˌɪŋ/ (n)
Achtzehnjähriger, Achtzehnjährige

artrik /atrˈiːk/ (adj)
artenreich
  med många olika arter

artros /atrˈuːs/ (n)
Arthrose
  fortskridande slitage av leder som går mycket snabbare än naturligt åldrande

artär /atˈɛːr/ (n)
Arterie, Schlagader, Pulsader
  blodkärl

artärinflammation /atˈɛːrɪnflˌamasxˈuːn/ (n)
Arteriitis

arumänska /ˈɑːrʉmˌɛnska/ (n)
Aromunisch
  språk

arv /ˈarv/ (n)
Erbe

arvedel /ˈarvədəl/ (n)
Erbteil

arvegods /ˈarvəɡˌuːds/ (n)
Erbgut

arvinge /ˈarvɪŋə/ (n)
Erbe, Erbin

arvlös /ˈarvløːs/ (adj)
enterbt
  blev av från sin arvlott

arvmonarki /ˈarvmuːnˌarkiː/ (n)
Erbmonarchie
  vanligaste formen av monarki där titeln går i arv inom familjen

arvode /ˈarvuːdə/ (n)
Entgelt, Honorar
  finansiell ersättning

arvsanlag /ˈarvsanlˌɑːɡ/ (n)
Erbanlage
  ärvt anlag, påbrå

arvsberättigad /ˈarvsbərˌɛtːiːɡˌad/ (adj)
erbberechtigt
  som har rätt att ärva

arvslott /ˈarvslɔt/ (n)
Erbteil
  del (andel, lott) av ett arv som tillfaller en arvinge

arvsmassa /ˈarvsmasˌa/ (n)
Erbmasse
  en organisms samtliga gener

arvsskatt /ˈarvskat/ (n)
Erbschaftssteuer
  skatt som en arvtagare måste betala om arvets värde överstiger en visst gräns

arvtagare /ˈarvtɑːɡˌarə/ (n)
Erbe, Erbfolger, Erbfolgerin, Erbin
  person som ärver

arvtagerska /ˈarvtɑːɡˌɛʂka/ (n)
Erbfolgerin, Erbin
  kvinnlig arvtagare

arytmi /ˈɑːrytmˌiː/ (n)
Arhythmie

arête /ˈarətə/ (n)
Kante

as /ˈas/ (n)
Aas, Luder
  avlidet djur
Ase
  fornnordisk gud
Luder
  oförskämd person

asbagge /ˈasbaɡə/ (n)
Aaskäfer
  individ av någon av arterna i familjen asbaggar (Silphidae)

asbest /ˈasbəst/ (n)
Asbest

asexualitet /ˈɑːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n)
Asexualität
  frånvaron av sexuell attraktion för andra, brist på intresse för kön eller brist på önskan om det

asexuell /ˈɑːsəksˌʉəl/ (adj)
asexuell

asfalt /ˈasfalt/ (n)
Asphalt
  jordbeck, ett kolvätehaltigt ämne

asfaltbeläggning /ˈasfaltbəlˌɛɡnɪŋ/ (n)
Asphaltdecke
  vägbeläggning av asfalt

asfaltera /ˈasfaltˌeːra/ (n)
asphaltieren
  belägga med asfalt

ashkenaz /ˈashkənˌas/ (n)
Aschkenasi
  person från den delen av judar som under medeltiden kom att bosätta sig i norra Frankrike, Tyskland och successivt Östeuropa

asiat /ˈɑːsiːˌat/ (n)
Asiatin, Asiat
  person från Asien

asiatisk /ˈɑːsiːˌatɪsk/ (adj)
asiatisch

asiatiska /ˈɑːsiːˌatɪskˌa/ (n)
Asiatin
  kvinna från Asien

ask /ˈask/ (n)
Dose, Box, Kasten, Kästchen, Schachtel
  låda
Esche
  träd

aska /ˈaska/ (n)
Asche

askblond /ˈaskblɔnd/ (adj)
aschblond
  matt, blekt ljusbrun färg (på hårväxt) med dragning åt gråvitt så som aska

askes /ˈasxəs/ (n)
Askese
  sträng avhållsamhet från alla njutningar

asket /ˈaskət/ (n)
Asket, Asketin
  person som lever mycket enkelt och med sträng disciplin

asketisk /ˈasxətˌɪsk/ (adj)
asketisch
  mycket sparsam med uttrycksmedel
  som helt avstår från njutningar och som bara nätt och jämnt tillfredsställer livsbehoven

asketism /ˈasxətˌɪsm/ (n)
Asketismus
  det att vara asketisk, asketisk åskådning

askfat /ˈaskfat/ (n)
Aschenbecher

askgrå /ˈaskɡroː/ (adj)
aschgrau
  grå som har en ljus färg som aska

askgrå tinamo /ˈaskɡroː tˈiːnamˌuː/ (n)
Grautinamu
  en fågelart (Crypturellus cinereus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

askkopp /ˈaskkɔp/ (n)
Aschenbecher

askmoln /ˈaskmɔln/ (n)
Aschewolke
  ett moln bestående av aska och gas som kastats upp i luften /av en vulkan/

askorbinsyra /ˈaskuːrbˌɪnsyːrˌa/ (n)
Ascorbinsäure
  ett vattenlösligt vitamin (vitamin C) som bland annat behövs för människans kollagensyntes

askunge /ˈaskɵŋə/ (n)
Aschenbrödel, Aschenputtel
  o­ansenlig flicka

asocial /ˈɑːsʊsˌɪal/ (adj)
asozial, unsozial
  som kännetecknas av avvikande beteende av en grad som samhället över lag inte accepterar

asp /ˈasp/ (n)
Rapfen
  fisk
Espe
  växt

asparagin /ˌaspɑːraɡˈiːn/ (n)
Asparagin

asparaginsyra /ˈaspɑːrˌaɡɪnsˌyːra/ (n)
Asparaginsäure
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Asp, D)

aspartat /ˈaspatˌat/ (n)
Aspartat
  anjon av asparaginsyra

aspekt /ˈaspəkt/ (n)
Aspekt
  en böjningskategori av verb
  två himlakroppars relativa position sinsemellan
Aspekt, Betrachtungsweise, Gesichtspunkt
  sätt att betrakta eller analysera något

aspirant /ˈaspiːrˌant/ (n)
Anwärter, Anwärterin, Aspirant, Aspirantin
  sökande

aspirationspneumoni /ˌaspiːrɑːsxˈʊnspnəʉmˈoːniː/ (n)
Aspirationspneumonie
  lunginflammation som orsakas av att man aspirerar vätska eller föda

aspirin /ˌaspiːrˈiːn/ (n)
Acetylsalicylsäure, Aspirin
  acetylsalicylsyra

aspirintablett /ˈaspiːrˌɪntablˌɛt/ (n)
Aspirintablette
  huvudvärkstablett som innehåller acetylsalicylsyra

asplöv /ˈaspløːv/ (n)
Espenblatt, Espenlaub
  löv av asp

aspskog /ˈaspskuːɡ/ (n)
Espenwald
  skog företrädesvis bestående av aspar

assamesiska /ˈasaməsˌɪska/ (n)
Assamesisch, Asamiya

assammakak /ˈasamˌakɑːk/ (n)
Assam-Makak
  en i sydöstra Asien levande däggdjursart inom släktet makaker

assessor /ˈasəsˌɔr/ (n)
Assessor, Assessorin
  titel för vissa juridiskt utbildade tjänsteman|tjänstemän

assiett /ˈasiːˌɛt/ (n)
Beilagenteller, Dessertteller, Kuchenteller, Teller
  liten tallrik

assimilation /ˌasiːmˌiːlasxˈuːn/ (n)
Assimilation
  förändring av ett språkljud till större likhet med ett närliggande ljud
  omvandling till att ha större likhet med eller helt införlivas med något annat

assimilera /ˈasiːmˌiːleːrˌa/ (v)
assimilieren, verschmelzen
  införliva, sammansmälta
assimilieren
  omvandla till större likhet
  lingvistik

assimilering /ˈasiːmˌiːleːrˌɪŋ/ (n)
Assimilation
  (oftast) det att en minoritet ändrar på sig för att bli homogen med majoriteten (framför allt om invandring)

assistans /ˌasɪstˈans/ (n)
Beistand, Assistenz
  hjälp, stöd

assistent /ˈasɪstˌɛnt/ (n)
Assistent, Helfer, Assistentin, Helferin
  medhjälpare

assistera /ˈasɪstˌeːra/ (v)
Hilfestellung geben
  göra målgivande passning
assistieren
  hjälpa

association /ˌasʊsˌɪasxˈuːn/ (n)
Verknüpfung
  anknytning
Assoziation, Vereinigung
  förening
Assoziation, Gedankenverknüpfung
  förknippning av föreställningar

associativ /ˈasʊsˌɪatˌiːv/ (adj)
assoziativ
  algebra

associativitet /ˈasʊsˌɪatˌiːviːtˌeːt/ (n)
Assoziativität

associera /ˈasʊsˌɪərˌa/ (v)
assoziieren

assurera /ˈasʉrˌeːra/ (v)
versichern

assyriologisk /ˌasyːrˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
assyriologisch
  rörande assyriologi

astabil vippa /ˈastabˌiːl vˈɪpa/ (n)
Multivibrator, astabile Kippstufe

astat /ˈastat/ (n)
Astat, Astatin

aster /ˈastər/ (n)
Aster
  växt

asterisk /ˈastərˌɪsk/ (n)
Stern, Sternchen
  hänvisning till fotnot
  jokertecken i databassökningar
Malzeichen, Multiplikationszeichen
  multiplikationstecken

asteroid /ˈastərˌuːiːd/ (n)
Asteroid

asteroidbälte /ˈastərˌuːɪdbˌɛːltə/ (n)
Asteroidengürtel

astigmatism /ˈastɪɡmˌatɪsm/ (n)
Astigmatismus
  brytningsfel hos linser (t ex ögats optiska system) vilket gör att en bild blir oklar

astma /ˈastma/ (n)
Asthma
  andnöd, försvårad andning till följd av t ex kramp i luftrören

astmatiker /ˈastmatˌiːkər/ (n)
Asthmatiker, Asthmatikerin
  person som lider av sjukdomen astma

astmatisk /ˈastmatˌɪsk/ (adj)
asthmatisch
  som lider av sjukdomen astma

astrobiologi /ˌastruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Astrobiologie
  vetenskapen om liv i universum

astrobiologisk /ˌastruːbˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
astrobiologisch
  som avser astrobiologi

astrofysik /ˈastruːfˌyːsiːk/ (n)
Astrophysik
  astronomi med fysikens metoder

astrofysiker /ˈastruːfˌyːsiːkər/ (n)
Astrophysiker, Astrophysikerin

astrolog /ˌastruːlˈoːɡ/ (n)
Astrologe, Astrologin

astrologi /ˌastruːlˈoːɡiː/ (n)
Astrologie
  lära om stjärntydning

astrologisk /ˌastruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
astrologisch
  som har med astrologi att göra

astronaut /ˈastruːnˌaʉt/ (n)
Astronaut, Astronautin

astronom /ˈastruːnˌɔm/ (n)
Astronom, Astronomin
  expert inom astronomi

astronomi /ˈastruːnˌuːmiː/ (n)
Astronomie, Himmelskunde
  vetenskapen

astronomisk /ˈastruːnˌuːmɪsk/ (adj)
astronomisch

asturiska /ˈastʉrˌɪska/ (n)
Asturisch
  romanskt språk

asyl /ˈɑːsyːl/ (n)
Asyl

asylrätt /ˈɑːsylrˌɛt/ (n)
Asylrecht
  rätt för politiska flyktingar att få en fristad i främmande land

asylskäl /ˈɑːsylsxˌɛːl/ (n)
Asylgrund
  skäl för att bevilja (politisk) asyl

asylsökande /ˈɑːsylsˌøːkandə/ (adj)
Asyl suchend, asylsuchend
  som söker asyl

asylsökande /ˈɑːsylsˌøːkandə/ (n)
Asylbewerber, Asylbewerberin, Asylsuchende, Asylsuchender
  person som söker asyl

asymmetri /ˈɑːsymˌɛtriː/ (n)
Asymmetrie

asymmetrisk /ˈɑːsymˌɛtrɪsk/ (adj)
asymmetrisch, unsymmetrisch
  inte symmetrisk

asynja /ˈɑːsynjˌa/ (n)
Asengöttin, Asin

asätare /ˈɑːsɛːtˌarə/ (n)
Aasfresser

atavism /ˈɑːtavˌɪsm/ (n)
Atavismus
  återuppträdande av organ eller egenskaper som varit försvunna hos de närmast föregående släktleden

ateism /ˈɑːtəˌɪsm/ (n)
Atheismus, Gottlosigkeit, Unglaube

ateist /ˈɑːtəˌɪst/ (n)
Atheist, Atheistin

ateistisk /ˈɑːtəˌɪstɪsk/ (adj)
atheistisch

ateljé /ˌɑːtəljˈeː/ (n)
Atelier, Werkstatt
  arbetslokal för en konstnär

atjehnesiska /ˈaɕəhnəsˌɪska/ (n)
Achinesisch
  ett sunda-sulawesiskt språk

atlantisk /ˈatlantˌɪsk/ (adj)
atlantisch
  som har med Atlanten att göra

atlantisk soldatfisk /ˈatlantˌɪsk sˈɔldatfˌɪsk/ (n)
atlantischer Sägebauch, Granatbarsch, Kaiserbarsch
  en djuphavslevande fiskart i familjen slemhuvudfiskar (Trachichthyidae)

atlas /ˈatlas/ (n)
Atlas
  en samling av kartor över ett visst område (eventuellt hela världen)
  översta halskotan i människans ryggrad

atlascederträd /ˈatlassədˌɛtrɛːd/ (n)
Atlas-Zeder
  ett trädart (Cedrus atlantica) i släktet ceder (Cedrus)

atlet /ˈatlət/ (n)
Athlet, Athletin
  idrottare
  person med kraftiga och vältränade muskler

atletisk /ˈatlətˌɪsk/ (adj)
athletisch
  kraftigt byggd, muskulös

atmosfär /ˈatmɔsfˌɛːr/ (n)
Atmosphäre
  gasfyllt område runt en himlakropp
  föråldrad enhet för tryck
  stämning

atmosfärisk /ˈatmɔsfˌɛːrɪsk/ (adj)
atmosphärisch
  som rör atmosfären

atmosfärtryck /ˈatmɔsfˌɛtryk/ (n)
Atmosphärendruck
  /det vanliga/ (luft)trycket i atmosfären /på jorden vid markytan/

atoll /ˈɑːtɔl/ (n)
Atoll
  ringformigt korallrev som omger en grund sjö

atom /ˈɑːtɔm/ (n)
Atom
  partikel

atomavfall /ˈɑːtuːmˌavfal/ (n)
Atommüll
  radio­aktivt, ut­bränt kärn­bränsle

atombomb /ˈɑːtɔmbˌɔmb/ (n)
Atombombe, A-Bombe

atomenergi /ˈɑːtuːmənˌɛrjiː/ (n)
Atomenergie, Atomkraft
  energi som frigörs när vissa atomkärnor omvandlas

atomfysik /ˈɑːtɔmfˌyːsiːk/ (n)
Atomphysik

atomisera /ˈɑːtuːmˌiːseːrˌa/ (v)
atomisieren
  göra till atomer

atomkärna /ˈɑːtɔmkˌɛrna/ (n)
Atomkern

atommassa /ˈɑːtɔmˌasa/ (n)
Atommasse, Atomgewicht

atomnummer /ˈɑːtɔmnˌɵmər/ (n)
Ordnungszahl, Kernladungszahl, Atomnummer, Protonenzahl

atomteori /ˈɑːtɔmtəˌuːriː/ (n)
Atomtheorie
  teorin om att allt är uppbyggt av en byggsten kallad atom

atomubåt /ˈɑːtuːmˌʉboːt/ (n)
Atom-U-Boot
  ubåt som drivs med kärnenergi

atrazin /ˌatrasˈiːn/ (n)
Atrazin
  kemisk förening av kol, väte, klor och kväve

atrofi /ˈatruːfˌiː/ (n)
Atrophie
  förtvining (av kroppens vävnader)

atrofiera /ˈatruːfˌiːərˌa/ (v)
atro­phie­ren, schrumpfen

atropin /ˌatruːpˈiːn/ (n)
Atropin
  ett antikolinergt läkemedel

att /ˈat/ (conjunction)
dass

attaché /ˌatːaʃˈeː/ (n)
Attaché
  medarbetare bl a vid beskickning

attachéväska /ˌatːaʃˈeːvəskˌa/ (n)
Aktenkoffer
  (en sorts) portfölj

attack /ˈatːak/ (n)
Angriff, Attacke
  intellektuell attack
  plötslig offensiv åtgärd

attackera /ˈatːakːərˌa/ (v)
angreifen, attackieren

attentat /ˈatːəntˌat/ (n)
Attentat
  våldshandling

attentatsman /ˈatːəntˌatsman/ (n)
Attentäter, Attentäterin
  person som utfört ett attentat av något slag

attest /ˈatːəst/ (n)
Attest, Bescheinigung
  intyg

attestera /ˈatːəstˌeːra/ (v)
attestieren, bescheinigen

attiralj /ˈatːiːrˌalj/ (n)
Zubehör
  tillbehör

attisk /ˈatːɪsk/ (adj)
attisch
  som rör grekiska staden Aten eller mer korrekt om landskapet Attika, där staden ligger

attityd /ˌatːiːtˈyːd/ (n)
Attitüde, Einstellung, Haltung
  inställning

attji /ˈatjiː/ (interjection)
hatschi
  ljud när man måste nysa

attrahera /ˈatrahərˌa/ (v)
anziehen, attrahieren
  dra till sig
anziehen
  vara lockande för

attraktion /ˌatraksxˈuːn/ (n)
Anziehung
  1. (fysik) dragningskraft
  2. (bildligt) dragningskraft
Attraktion
  3. plats, anläggning, evenemang
  4. åkattraktion

attraktionskraft /ˌatraksxˈʊnskraft/ (n)
Anziehungskraft

attraktiv /ˈatraktˌiːv/ (adj)
anziehend, attraktiv

attrapp /ˈatrap/ (n)
Attrappe
  föremål som skall se ut att vara något annat än det är

attribut /ˈatriːbˌʉt/ (n)
Attribut
  egenskap som beskriver något
  (grammatik) närmare bestämmning

attributiv /ˈatriːbˌʉtiːv/ (adj)
attributiv
  som beskriver

au pair /ˈɑːʉ pˈɑːiːr/ (n)
Au-pair-Junge, Au-pair-Mädchen
  person som bor i en värdfamilj och hjälper till med barnpassning och visst hushållsarbete under en på förhand avtalad tid, ofta ett år

aubergine /ˈɔbərjˌiːnə/ (n)
Aubergine
  frukt
  växtart

audiens /ˈɔdiːəns/ (n)
Audienz
  (egentligen åhörande) högtidligt besök (företräde) hos en furste eller annan högt uppsatt person

audio- /ˈɔdiːˌuː/ (affix)
audio-
  som har att göra med ljud

audiovisuell /ˈɔdiːˌuːviːsˌʉəl/ (adj)
audiovisuell

audition /ˌɔdiːsxˈuːn/ (n)
Vorsprechen
  inträdesprov för scenisk konst

auditorium /ˈɔdiːtˌuːriːˌʉm/ (n)
Auditorium
  publik
  stort rum för föreläsningar

audivisuell /ˈɔdiːvˌiːsʉˌɛl/ (adj)
audiovisuell

augur /ˈɔɡʉr/ (n)
Augur, Augurin

augusti /ˈɔɡɵstˌiː/ (n)
August, Ernting
  årets åttonde (8.) månad

auktion /ɔksxˈuːn/ (n)
Versteigerung, Auktion

auktionera /ɔksxˈuːneːrˌa/ (v)
versteigern

auktionsförrättare /ɔksxˈʊnsfˈœrətːˌarə/ (n)
Auktionator, Auktionatorin
  person eller företag som auktionerar ut varor

auktionsutropare /ɔksxˈʊnsʉtrˌuːparə/ (n)
Auktionator, Auktionatorin
  person som auktionerar ut varor

auktorisera /ˈɔktuːrˌiːseːrˌa/ (v)
ermächtigen, autorisieren, genehmigen

auktoriserad /ˈɔktuːrˌiːseːrˌad/ (adj)
autorisiert
  godkänd allmänt

auktoritet /ˈɔktuːrˌiːteːt/ (n)
Autorität

auktoritär /ˌɔktuːriːtˈɛːr/ (adj)
autoritär

aula /ˈɔla/ (n)
Aula, Festsaal
  större sal för samlingar

aulos /ˈɔluːs/ (n)
Aulos
  antikt träblåsinstrument, ofta av oboetyp

auskultera /ˈɔskɵltˌeːra/ (v)
hospitieren
  göra en praktik för att studera yrkes­utövning som ett led i den egna ut­bildningen
abhören
  lyssna med hjälp av stetoskop

austenit /ˈɔstənˌiːt/ (n)
Austenit

australier /ˈɔstralˌiːər/ (n)
Australier
  man från Australien

australisk /ˈɔstralˌɪsk/ (adj)
australisch
  som rör Australien

australiska /ˈɔstralˌɪska/ (n)
Australierin
  kvinna

autarki /ˈɔtarkˌiː/ (n)
Autarkie

autenticitet /ˈɔtəntˌiːsɪtˌeːt/ (n)
Authentizität
  äkthet

autentisk /ˈɔtəntˌɪsk/ (adj)
authentisch
  äkta, tillförlitlig

autism /ˈɔtɪsm/ (n)
Autismus
  neuropsykiatrisk funktionsnedsättning

autist /ˈɔtɪst/ (n)
Autist, Autistin
  person som har autism

autistisk /ˈɔtɪstˌɪsk/ (adj)
autistisch
  som har autism

auto- /ˈaʉtˌuː/ (affix)
auto-
  själv, egen

autobiografisk /ˈaʉtˌuːbiːˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
autobiografisch
  självbiografisk

autodidakt /ˈaʉtˌuːdiːdˌakt/ (n)
Autodidakt, Autodidaktin
  självlärd, person som på egen hand skaffat sig kunskaper

autodidaktisk /ˈaʉtˌuːdiːdˌaktɪsk/ (adj)
autodidaktisch
  som på egen hand skaffat sig kunskaper

autofiktion /ˌaʉtˌuːfɪksxˈuːn/ (n)
Autofiktion
  genre som blandar autobiografi med fiktion

autofobi /ˈaʉtˌuːfuːbˌiː/ (n)
Autophobie

autofokus /ˈaʉtˌuːfuːkˌʉs/ (n)
Autofokus
  funktion som gör att en kamera automatiskt kan justera optiken för få ett (manuellt eller automatiskt valt) motiv i fokus

autogiro /ˈaʉtˌuːjiːrˌuː/ (n)
Einzugsermächtigung
  betalningssätt
Autogyro, Gyrocopter, Tragschrauber
  flygmaskin

autograf /ˈaʉtˌɔɡraf/ (n)
Autogramm, Unterschrift
  namnteckning

autokefal /ˈaʉtˌuːkəfˌal/ (adj)
autokephal
  som är självständig och har ett eget överhuvud

autokrat /ˈaʉtˌɔkrɑːt/ (n)
Autokrat
  självhärskare, enväldig härskare

autokrati /ˈaʉtˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
Autokratie, Selbstherrschaft
  autokrati

automat /ˈaʉtˌuːmɑːt/ (n)
Automat
  maskin

automatik /ˈaʉtˌuːmɑːtˌiːk/ (n)
Automatik
  mekaniskt reglerat förhållande, verksamhet som fungerar utan att styras av människohand

automatisera /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪseːrˌa/ (v)
automatisieren
  ersätta personer med maskiner för viss uppgift
  göra att något sker automatiskt eller maskinellt

automatiserad /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪseːrˌad/ (adj)
automatisiert
  perfektparticip av automatisera

automatisering /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪseːrˌɪŋ/ (n)
Automatisierung
  det att automatisera

automatisk /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
automatisch
  som sker eller gör något av sig själv

autonom /ˈaʉtˌuːnɔm/ (adj)
autonom
  något självstyrande

autonomi /ˈaʉtˌuːnuːmˌiː/ (n)
Autonomie, Unabhängigkeit, Selbstständigkeit, Selbständigkeit
  autonomi

autopilot /ˈaʉtˌuːpiːlˌuːt/ (n)
Autopilot

autopsi /ˈaʉtˌɔpsiː/ (n)
Autopsie
  iakttagelse med egna ögon

autostrada /ˈaʉtˌɔstradˌa/ (n)
Autobahn
  motorväg

autosuggestion /ˌaʉtˌuːsɵɡəssxˈuːn/ (n)
Autosuggestion
  självsuggestion

autotrof /ˈaʉtˌɔtruːf/ (n)
autotroph
  organism som har förmågan att ur oorganiska föreningar bilda organiska föreningar

autotyp /ˈaʉtˌuːtyːp/ (n)
Autotypie
  självtryck, i faksimil utgiven upplaga av äldre tryck

autotypi /ˈaʉtˌuːtyːpˌiː/ (n)
Autotypie
  fotografiskt reproduktionsförfarande, genom vilket man av halvtonsbilder (fotografier, tuschteckningar, målningar m. m.) erhåller klichéer för tryckning i boktryckspress

av och an /ɑːv ɔk ˈɑːn/ (adv)
hin und her
  fram och tillbaka

av samma skrot och korn /ɑːv sˈama skrˈuːt ɔk kˈuːrn/ (adv)
vom selben Schrot und Korn
  av samma (dåliga) sort

av- /ˈɑːv/ (affix)
ab-
  indikerar att någon eller något tas bort eller sker i riktning bort

avaktivera /ˈavaktˌiːvərˌa/ (v)
deaktivieren
  få något att upphöra vara tillgängligt för användning

avancera /ˈavansˌeːra/ (v)
avancieren, arrivieren, aufsteigen

avancerad /ˈavansˌeːrad/ (adj)
fortgeschritten, avanciert, hochwertig
  1

avantgarde /ˈavantɡˌardə/ (n)
Avantgarde
  pionjär inom konsten
Avantgarde, Vorhut, Vortrupp
  trupp som går före huvudtruppen

avariska /ˈavarˌɪska/ (n)
Awarisch
  ett nordöstkaukasiskt språk som talas av avarerna, främst i ryska delrepubliken Dagestan

avart /ˈavɑːt/ (n)
Abart, Spielart
  sämre variant av något

avbarka /ˈɑːvbɑːrkˌa/ (v)
entrinden
  avlägsna bark

avbetala /ˌɑːvbətˈɑːla/ (v)
abbezahlen, abzahlen
  betala tillbaka en skuld, oftast med betalning månatligen

avbetalning /ˌɑːvbətˈɑːlnɪŋ/ (n)
Ratenzahlung, Abzahlung, Teilzahlung
  amortering

avbild /ˈɑːvbɪld/ (n)
Abbild, Ebenbild
  något som mycket liknar sin urbild

avbilda /ˈɑːvbɪldˌa/ (v)
abbilden

avbildande /ˈɑːvbɪldˌandə/ (adj)
abbildend
  presensparticip av avbilda

avbildning /ˈɑːvbɪldnˌɪŋ/ (n)
Abbildung
  funktion
  bild

avboka /ˈɑːvbuːkˌa/ (v)
abbestellen
  upphäva bokning av något

avbrott /ˈɑːvbrɔt/ (n)
Unterbrechung, Abbruch

avbruten /ˈɑːvbrʉtən/ (adj)
abgebrochen, unterbrochen
  perfektparticip av avbryta resp. bryta av

avbryta /ˈɑːvbryːtˌa/ (v)
unterbrechen
  börja tala
abbrechen
  om process

avbräck /ˈɑːvbrək/ (n)
Rückschlag
  (ekonomisk) skada eller förlust

avbytare /ˈɑːvbyːtˌarə/ (n)
Ersatzfrau, Ersatzmann
  person som ersätter någon annan tilfälligtvis
Auswechselspieler, Auswechselspielerin, Ersatzspieler, Ersatzspielerin
  spelare som ej deltar i spelet men kan bytas in

avböja /ˈɑːvbøːjˌa/ (v)
ablenken
  gå i böjd bana
ablehnen
  tacka nej

avbön /ˈɑːvbøːn/ (n)
Abbitte
  offentligt medgivande av fel

avdankad /ˈɑːvdaŋkˌad/ (adj)
ausgedient
  som inte längre är verksam

avdela /ˈɑːvdəlˌa/ (v)
abteilen, abtrennen
  avskilja, frånskilja
aufteilen, einteilen
  dela, uppdela, indela, fördela

avdelning /ˈɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n)
Station, Abteilung
  departement, sektion, division
Abteilung
  gradering

avdelningschef /ˈɑːvdeːlnˌɪŋʃɛːf/ (n)
Abteilungsleiter, Abteilungsleiterin
  chef för en avdelning inom en organisation

avdrag /ˈɑːvdraɡ/ (n)
Rabatt, Abzug

avdragsgill /ˈɑːvdraɡsjˌɪl/ (adj)
absetzbar, abzugsfähig

avdrift /ˈɑːvdrɪft/ (n)
Abtrift
  förflyttning (av fartyg) i sidled på grund av vind eller ström

avdrivningshärd /ˈɑːvdriːvnˌɪŋshɛːrd/ (n)
Treibherd
  härd för avdrivning av bly ur silvermalm

avdunsta /ˈɑːvdɵnstˌa/ (v)
verdampfen, verdunsten

avdunstning /ˈɑːvdɵnstnˌɪŋ/ (n)
Verdunstung
  det att avdunsta

avel /ˈɑːvəl/ (n)
Tierzucht, Zucht
  uppfödning (och planmässig förädling) av boskap och andra husdjur

avenbok /ˈɑːvənbˌuːk/ (n)
Hainbuche, Weißbuche, Hagebuche, Hornbaum
  (exemplar av) trädslaget Carpinus

aveny /ˈɑːvənˌyː/ (n)
Avenue, Allee
  bred trädplanterad gata

aversion /ˌɑːvərsxˈuːn/ (n)
Aversion, Abneigung, Widerwille
  motvilja

avestiska /ˈɑːvəstˌɪska/ (n)
Avestisch
  iranskt språk

avfall /ˈavfal/ (n)
Abfallen
  det att överge trosuppfattning
Abfall, Müll
  sopor

avfalla /ˈavfalˌa/ (v)
abfallen

avfallshantering /ˈavfalshˌanteːrˌɪŋ/ (n)
Abfallbehandlung, Abfallbeseitigung, Abfallentsorgung, Abfallwirtschaft, Müllentsorgung
  hantering av avfall (sopor)

avfallskvarn /ˈavfalskvˌɑːrn/ (n)
Müllschredder, Müllzerkleinerer
  apparat under diskbänken, som mal ner köksavfall till avlopp

avfart /avfˈɑːt/ (n)
Abfahrt, Ausfahrt, Autobahnabfahrt

avfolkning /ˈavfɔlknˌɪŋ/ (n)
Entvölkerung, Landflucht
  folkminskning, det att (en bygd) avfolkas

avfrosta /ˈavfrɔstˌa/ (v)
abtauen
  avlägsna is och frost från kylskåp och frys för att dessa vitvaror skall kunna fungera normalt

avfyra /ˈavfyːrˌa/ (v)
abfeuern
  skjuta

avfärd /ˈavfɛːrd/ (n)
Abfahrt, Abreise

avfärda /ˈavfɛːrdˌa/ (v)
abweisen
  anse vara oviktig
abfertigen
  låta gå

avföring /ˈavføːrˌɪŋ/ (n)
Kot, Exkremente, Stuhlgang

avgas /ˈɑːvɡas/ (n)
Abgas

avgasmoln /ˈɑːvɡasmˌɔln/ (n)
Abgaswolke
  moln bestående av avgaser

avgasrör /ˈɑːvɡasrˌøːr/ (n)
Auspuff, Auspuffrohr
  rör för avgaser

avge /ɑːvjˈeː/ (v)
abgeben

avgift /ˈɑːvjɪft/ (n)
Gebühr, Abgabe

avgiftsbelagd /ˈɑːvjɪftsbəlˌɑːɡd/ (adj)
gebührenpflichtig
  belagd med avgift, som kräver betalning

avgrund /ˈɑːvɡrɵnd/ (n)
Abgrund
  djupet (i nedåtgående riktning)
Hölle
  underjord, dödsrike

avgränsa /ˈɑːvɡrənsˌa/ (v)
abgrenzen
  sätta gränser för något område, antingen konkret eller abstrakt

avgränsning /ˈɑːvɡrənsnˌɪŋ/ (n)
Abgrenzung

avgud /ˈɑːvɡʉd/ (n)
Götze, Abgott, Abgöttin
  (bild av) främmande eller hednisk gud

avguda /ˈɑːvɡʉdˌa/ (v)
vergöttern, abgöttisch lieben
  dyrka

avgå /ˈɑːvɡoː/ (v)
ausscheiden, austreten, zurücktreten
  avgå från post
verlassen, abfahren
  börja på en resa

avgång /ˈɑːvɡɔŋ/ (n)
Abfahrt, Abgang
  1. påbörjan av en resa
Abdankung, Rücktritt
  2. avgå från en post

avgångstid /ˈɑːvɡɔŋstˌiːd/ (n)
Abfahrtszeit, Abflugzeit, Abfahrtzeit
  tid då något avgår

avgöra /ˈɑːvjøːrˌa/ (v)
abmachen, entscheiden

avgörande /ˈɑːvjøːrˌandə/ (adj)
ausschlaggebend, entscheidend

avgörande /ˈɑːvjøːrˌandə/ (n)
Bestimmung, Entscheidung
  substantivering av adjektivet avgörande

avhandla /ˈavhandlˌa/ (v)
abhandeln, behandeln, besprechen, erörtern
  behandla eller utreda /genom dryftning/

avhandling /ˈavhandlˌɪŋ/ (n)
Abhandlung, Behandlung, Erörterung

avhopp /ˈavhɔp/ (n)
Absprung
  det att hoppa av något

avhoppare /ˈavhɔpˌarə/ (n)
Aussteiger, Aussteigerin
  en som hoppat av

avhysa /ˈavhyːsˌa/ (v)
ausweisen, exmittieren, hinauswerfen
  vräka

avhämta /ˈavhəmtˌa/ (v)
abholen
  hämta med sig hem

avhämtning /ˈavhəmtnˌɪŋ/ (n)
Abholung
  det att avhämta

avhänga /ˈavhəŋˌa/ (v)
abhängen
  bero

avhängig /ˈavhəŋˌɪɡ/ (adj)
abhängig
  som helt beror på något

avhållen /ˈavhɔlən/ (adj)
beliebt
  omtyckt

avhållsam /ˈavhɔlsˌam/ (adj)
enthaltsam
  som avstår från njutningar

avhållsamhet /ˈavhɔlsˌamheːt/ (n)
Enthaltsamkeit

avi /ˈɑːviː/ (n)
Benachrichtigungsschein
  kort meddelande från t ex post eller bank (att något skall hämtas eller betalas)

avig /ˈɑːvɪɡ/ (adj)
links, umgekehrt, verkehrt
  bakvänd, från fel eller motsatt håll

aviga /ˈɑːviːɡˌa/ (n)
Innenseite, linke Seite
  baksidan på ett tyg

avigsida /ˈɑːvɪɡsˌiːda/ (n)
Innenseite, linke Seite
  insida på tyg
Kehrseite
  nackdel

avindustrialisering /ˈɑːvɪndˌɵstriːˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n)
Deindustrialisierung
  en socioekonomisk förändringsprocess som karakteriseras av en ihållande nedgång av en stats eller regions industriella sektor

avinstallation /ˌɑːvɪnstˌalasxˈuːn/ (n)
Deinstallation
  borttagning av programvara från en dator

avinstallera /ˈɑːvɪnstˌaleːrˌa/ (v)
deinstallieren
  ta bort en programvara från ett datorsystem

avisa /ˈɑːviːsˌa/ (n)
Gazette, Zeitung
  ålderdomligt, skämtsamt tidning

avisa /ˈɑːviːsˌa/ (v)
enteisen

avisera /ˈɑːviːsˌeːra/ (v)
anzeigen, avisieren

avisoleringstång /ˈɑːviːsˌuːleːrˌɪŋstɔŋ/ (n)
Abisolierzange
  tång för att ta bort isolation

avkastning /ˈavkastnˌɪŋ/ (n)
Ausbeute, Ertrag, Gewinn

avklara /ˈavklɑːrˌa/ (v)
erledigen
  bli klar med

avklädning /ˈavklədnˌɪŋ/ (n)
Ausziehen, Entkleiden
  av­tagning av kläder

avkok /avkˈuːk/ (n)
Sud
  (vatten)lösning beredd genom kokning av något

avkomling /ˈavkɔmlˌɪŋ/ (n)
Abkömmling, Nachkomme, Nachkommin, Sprössling
  ättling, avkomma

avkomma /ˈavkɔmˌa/ (n)
Nachkommenschaft
  produkt av fortplantning

avkrok /ˈavkruːk/ (n)
Kaff, Nest, entlegener Ort
  ort (stad, by, trakt) belägen avsides, långt från större orter

avkräva /ˈavkrɛːvˌa/ (v)
abverlangen
  kräva någon på något

avlagd /ˈavlɑːɡd/ (adj)
abgelegt
  perfektparticip av avlägga

avlagring /ˈavlɑːɡrˌɪŋ/ (n)
Ablagerung
  något (sand, slam) som avlagrats, något som samlats i ett lager på botten (av flod, kärl, sjö, vätska, översvämning)

avlasta /ˈavlastˌa/ (v)
entlasten
  minska lasten (belastningen, bördan) för något

avlastning /ˈavlastnˌɪŋ/ (n)
Entladung, Entlastung
  det att avlasta

avlat /ˈavlat/ (n)
Ablass
  efterskänkandet av botgöring för begångna synder

avlatsbrev /ˈavlatsbrˌeːv/ (n)
Ablassbrief
  dokument som innehåller en försäkran om avlat

avleda /ˈavleːdˌa/ (v)
ableiten
  bilda avledning
ablenken
  leda bort

avledning /ˈavleːdnˌɪŋ/ (n)
Ableitung
  1. ord som bildats från ett annat
Ablenkung
  2. det att leda något på en annan än ursprungligen avsedd väg

avlida /ˈavliːdˌa/ (v)
sterben, versterben, ableben
  dö

avliden /ˈavliːdən/ (adj)
entschlafen, verschieden, verstorben
  perfektparticip av avlida

avliva /ˈavliːvˌa/ (v)
einschläfern, hinrichten, töten, umbringen

avlivning /ˈavlɪvnˌɪŋ/ (n)
Hinrichtung, Tötung
  det att avliva någon

avljud /avjˈʉd/ (n)
Ablaut, Apofonie, Apophonie

avlopp /ˈavlɔp/ (n)
Kanalisation
  avloppssystem, system för att avleda och ta hand om avloppsvatten
Abfluss, Ablauf
  dike eller ränna avsedd för att leda bort vatten

avloppsrening /ˈavlɔpsrənˌɪŋ/ (n)
Abwasserreinigung
  rening av avloppsvatten

avloppssystem /ˈavlɔpsystˌeːm/ (n)
Abwassersystem, Kanalisation
  system för att avleda och ta hand om avloppsvatten

avloppsvatten /ˈavlɔpsvˌatːən/ (n)
Abwasser
  vätskeformigt avfall som samlas upp från hushåll, industrier och annan mänsklig verksamhet

avlusa /ˈavlʉsˌa/ (v)
entlausen
  löska

avlyssna /ˈavlysnˌa/ (v)
abhören

avlyssning /ˈavlysnˌɪŋ/ (n)
Abhören
  det att avlyssna

avlägga /ˈavləɡˌa/ (v)
ablegen
  ge (ett löfte eller en ed)

avlägsen /ˈavləɡsən/ (adj)
entfernt
  abstrakt
entfernt, abgelegen, entlegen
  i rummet
fern
  i tiden

avlägsna /ˈavləɡsnˌa/ (v)
entfernen, wegbewegen
  förflytta något längre bort från
entfernen, beseitigen
  ta bort något

avlägsnande /ˈavləɡsnˌandə/ (n)
Beseitigen, Beseitigung, Entfernen, Entfernung

avlång /ˈavlɔŋ/ (adj)
länglich

avlöna /ˈavløːnˌa/ (v)
entlohnen
  betala lön till, anslå lön åt

avlöning /ˈavløːnˌɪŋ/ (n)
Besoldung, Gehalt, Lohn
  lön

avlösa /ˈavløːsˌa/ (v)
ablösen
  det att efterträda, att ersätta, att ta över ansvaret.
lossprechen
  det att ge syndernas förlåtelse, att ge absolution.

avlösande /ˈavløːsˌandə/ (adj)
ablösend
  presensparticip av avlösa

avlösning /avlˈøːsnɪŋ/ (n)
Ablösung
  ombyte i arbete eller på vakt
Absolution, Sündenerlass
  tillförsäkran om syndernas förlåtelse

avmattas /ˈavmatːˌas/ (v)
ermatten, ermüden
  bli svagare

avmattning /ˈavmatnˌɪŋ/ (n)
Ermattung, Ermüdung, Nachlassen
  minskning, det att avmattas

avmäta /ˈavmɛːtˌa/ (v)
abmessen
  mäta som exempelvis virke
absitzen
  sitta av sitt straff

avmönstra /avmˈœnstra/ (v)
abmustern
  entlediga sjöman
  lämna tjänst

avnjuta /ˈavnjʉtˌa/ (v)
genießen
  njuta av något|halv=

avog /ˈɑːvuːɡ/ (adj)
abgeneigt, ablehnend

avokado /ˈɑːvuːkˌaduː/ (n)
Avocado
  frukt
  träd

avpassa /ˈavpasˌa/ (v)
anpassen
  rätta, anpassa, måtta till

avpassad /ˈavpasˌad/ (adj)
angepasst
  perfektparticip av avpassa

avreagera /ˈavrəˌaɡeːrˌa/ (v)
abreagieren
  ge fritt utlopp åt känslor som har varit undanträngda

avregistrera /ˈavrəjˌɪstreːrˌa/ (v)
abmelden
  ta bort från register

avresa /ˈavrəsˌa/ (n)
Abfahrt, Abreise
  start av en resa

avresa /ˈavrəsˌa/ (v)
abfahren, abreisen
  påbörja en resa

avresedag /ˈavrəsədˌɑːɡ/ (n)
Abreisetag
  dag där en resa påbörjas

avrunda /ˈavrɵndˌa/ (v)
abrunden
  förse ett evenemang med en lämplig avslutning
  göra rund eller rundare
runden, abrunden, aufrunden
  minska antalet värdesiffror

avrundning /ˈavrɵndnˌɪŋ/ (n)
Rundung, Abrundung, Aufrundung

avrunkning /ˈavrɵŋknˌɪŋ/ (n)
Handjob
  handlingen att sexuellt stimulera en annan persons penis, oftast tills han får ejakulation

avrätta /ˈavrətːˌa/ (v)
hinrichten

avrättad /ˈavrətːˌad/ (adj)
hingerichtet
  som avrättats

avrättning /ˈavrətnˌɪŋ/ (n)
Hinrichtung
  juridik
  mord

avråda /ˈavroːdˌa/ (v)
abraten

avsats /ˈɑːvsats/ (n)
Absatz, Treppenabsatz
  platå på en trappa, där trappan ändrar riktningen

avse /ˈɑːvsə/ (v)
beziehen auf
  gälla, beträffa
bezwecken
  ha avseende på
beabsichtigen, planen
  ha för avsikt

avsedd /ˈɑːvsəd/ (adj)
vorgesehen
  perfektparticip av avse

avseende /ˈɑːvsəˌɛndə/ (n)
Hinsicht
  hänseende

avsevärd /ˈɑːvsəvˌɛːrd/ (adj)
beträchtlich, erheblich
  som förtjänar avseende /på grund av sin omfattning/

avsides /ˈɑːvsiːdəs/ (adv)
abseits
  åt sidan

avsikt /ˈɑːvsɪkt/ (n)
Absicht
  mening
  plan

avsiktlig /ˈɑːvsɪktlˌɪɡ/ (adj)
absichtlich, vorsätzlich, geflissentlich

avsiktligen /ˈɑːvsɪktlˌɪɡən/ (adv)
absichtlich
  med avsikt

avsiktligt /ˈɑːvsɪktlˌɪkt/ (adv)
absichtlich
  avledning till adjektivet avsiktlig

avskaffa /ˈɑːvskafˌa/ (v)
abschaffen, aufheben

avskala /ˈɑːvskalˌa/ (v)
abschälen
  avlägsna skal

avsked /ˈɑːvsxəd/ (n)
Abschied
  farväl
Entlassung, Kündigung
  uppsägning

avskeda /ˈɑːvsxədˌa/ (v)
entlassen, verabschieden

avskedande /ˈɑːvsxədˌandə/ (n)
Entlassung, Verabschiedung
  det att avskeda

avskedsfest /ˈɑːvsxədsfˌɛst/ (n)
Abschiedsfeier, Abschiedsfest
  fest för att ta avsked (av någon som ska sluta jobbet, skolan eller resa bort)

avskedstagande /ˈɑːvsxədstˌɑːɡandə/ (n)
Abschiednehmen, Verabschiedung
  avledning till adjektivet avskedstagande

avskild /ˈɑːvsxɪld/ (adj)
abgeschieden, abgesondert
  avskild

avskildhet /ˈɑːvsxɪldhˌeːt/ (n)
Abgeschiedenheit

avskilja /ˈɑːvsxɪljˌa/ (v)
trennen, absondern, abtrennen
  placera på en plats skild från mängden

avskrift /ˈɑːvskrɪft/ (n)
Abschrift
  skriven text som är en kopia av en annan text

avskriva /ˈɑːvskriːvˌa/ (v)
abschreiben
  göra en avskrift

avskrivning /ˈɑːvskriːvnˌɪŋ/ (n)
Abschreibung
  det att avskriva

avskräcka /ˈɑːvskrəkːˌa/ (v)
abschrecken
  genom skrämsel eller information försöka få en annan part att inte utföra en viss aktivitet

avskräckande /ˈɑːvskrəkːˌandə/ (adj)
abschreckend
  presensparticip av avskräcka

avskräde /ˈɑːvskrɛːdə/ (n)
Abfall, Müll, Unrat
  oanvändbart material, skräp

avskum /ˈɑːvskʉm/ (n)
Abschaum
  avskyvärda personer

avsky /ˈɑːvsxyː/ (n)
Abscheu

avsky /ˈɑːvsxyː/ (v)
verabscheuen
  tycka illa om

avskyvärd /ˈɑːvsxyːvˌɛːrd/ (adj)
abscheulich, scheußlich, gräulich, verabscheuenswert

avskärma /ɑːvsxˈɛrma/ (v)
abschirmen
  isolera (med skärm)

avslag /ˈɑːvslɑːɡ/ (n)
Ablehnung, Absage
  1. beslut som innebär att något önskat nekas
Abschlag
  2. avdrag

avslagen /ˈɑːvslɑːɡən/ (adj)
abgestanden, schal
  som har förlorat kolsyran, och därmed inte längre bubblar

avslappad /ˈɑːvslapˌad/ (adj)
entspannt

avslappnad /ˈɑːvslapnˌad/ (adj)
entspannt, locker
  perfektparticip av slappna av

avslipad /ˈɑːvsliːpˌad/ (adj)
abgeschliffen
  perfektparticip av slipa av

avsluta /ˈɑːvslʉtˌa/ (v)
beenden, abschließen

avslutning /ˈɑːvslʉtnˌɪŋ/ (n)
Abschluss
  avslutande del

avslutningsfras /ˈɑːvslʉtnˌɪŋsfras/ (n)
Abschlußfloskel
  hälsningsfras som avsluter brev

avslå /ˈɑːvsloː/ (v)
ablehnen, zurückweisen, abschlagen
  neka vad som har begärts eller önskats

avslöja /ˈɑːvsløːjˌa/ (v)
enthüllen, aufdecken, entlarven, entschleiern, verraten

avslöjande /ˈɑːvsløːjˌandə/ (n)
Enthüllung

avsmak /ˈɑːvsmak/ (n)
Abneigung, Widerwille
  spontan och känslomässig negativ reaktion, som orsakat av något motbjudande, äckligt eller vidrigt, på någon tanke, någon företeelse, något sinnesintryck eller liknande

avsnitt /ˈɑːvsnɪt/ (n)
Abschnitt
  del av bok e dyl
Folge
  om TV-serie

avsomna /ˈɑːvsɔmnˌa/ (v)
entschlafen
  dö, upphöra

avspark /ˈɑːvspark/ (n)
Anstoß

avspegla /ˈɑːvspeːɡlˌa/ (v)
spiegeln
  visa förekomsten av något genom tydliga uttryck, vanligen om abstrakta känslor eller tillstånd
spiegeln, widerspiegeln
  återkasta (bilden av), återge (som spegelbild)

avspänd /ˈɑːvspənd/ (adj)
entspannt
  informell, avslappnad, inte stel och tillgjord
  lugn och inte nervös

avspänning /ˈɑːvspənˌɪŋ/ (n)
Entspannung
  minskning av styrkan av en konflikt, av ett spänt (ansträngt) förhållande

avspärrad /ˈɑːvspərˌad/ (adj)
abgesperrt
  perfektparticip av spärra av och avspärra

avspärrning /ˈɑːvspərnˌɪŋ/ (n)
Absperrung

avstalinisering /ˈɑːvstalˌiːniːsˌeːrɪŋ/ (n)
Entstalinisierung
  lättandet av Stalins förtryck och personkult

avstamp /ˈɑːvstamp/ (n)
Absprung
  in­ledning till ett hopp

avstava /ˈɑːvstavˌa/ (v)
trennen

avstavning /ˈɑːvstavnˌɪŋ/ (n)
Silbentrennung

avstickare /ˈɑːvstɪkːˌarə/ (n)
Abstecher
  avvikelse (från vägen, ämnet e.dyl.), utflykt, liten omväg

avstigning /ˈɑːvstɪŋnˌɪŋ/ (n)
Abstieg, Aussteigen, Ausstieg
  det att stiga av (t.ex. ett tåg)

avstjälpningsplats /ˈɑːvsxəlpnˌɪŋsplats/ (n)
Schuttabladeplatz
  soptipp

avstyra /ˈɑːvstyːrˌa/ (v)
abwenden, verhindern, vorbeugen
  avvärja, förhindra

avstyrka /ˈɑːvstyrkˌa/ (v)
abraten
  rekommendera att avstå ifrån

avställa /ˈɑːvstəlˌa/ (v)
abmelden, abstellen
  tillfälligt avregistrera

avstängd /ˈɑːvstəŋd/ (adj)
abgesperrt
  perfektparticip av stänga av

avstängning /ˈɑːvstəŋnˌɪŋ/ (n)
Suspendierung
  det att en elev stängs av från skolan
Sperre
  det att en spelare stängs av från deltagande i sporten under en viss period efter grövre förseelser
Absperrung
  det att stänga av eller stängas av

avstå /ˈɑːvstoː/ (v)
verzichten, enthalten

avstånd /ˈɑːvstoːnd/ (n)
Abstand

avsugning /ˈɑːvsɵŋnˌɪŋ/ (n)
Fellatio, Oralsex, Oralverkehr
  fellatio

avsyna /ˈɑːvsyːnˌa/ (v)
Sichtkontrolle machen, besichtigen
  besiktiga, ut­föra visuell kontroll

avsäga /ˈɑːvsəjˌa/ (v)
verzichten
  frånsäga sig, avträda, överlåta, frånträda, lämna, släppa

avsända /ˈɑːvsəndˌa/ (v)
absenden, abschicken, versenden
  skicka iväg ett brev eller paket

avsändare /ˈɑːvsəndˌarə/ (n)
Absender
  avsändare

avsätta /ˈɑːvsətːˌa/ (v)
absetzen, entlassen, entthronen
  1. formellt ta ifrån ett ämbete
sparen, zurücklegen
  2. spara för senare tillfälle
erbringen
  3. frambringa
absetzen
  4. sälja någonting

avsättning /ˈɑːvsətnˌɪŋ/ (n)
Absetzung, Amtsenthebung
  det att någon avsätts, d.v.s. det att någon /mot sin vilja/ får lämna sitt ämbete
Absatz, Vertrieb
  försäljning av varor

avsöndra /ɑːvsˈœndra/ (v)
absondern, ausscheiden

avta /ˈɑːvtɑː/ (v)
abnehmen
  minska

avtacka /ˈɑːvtɑːkːˌa/ (v)
entlassen, verabschieden
  tacka för fullföljt arbete eller uppdrag (ofta kombinerat med någon hedersbetygelse)

avtagande /ˈɑːvtɑːɡˌandə/ (adj)
abnehmend
  matematik
  presens particip av avta/avtaga

avtagande /ˈɑːvtɑːɡˌandə/ (n)
Abnahme, Abnehmen
  Substantivering av presensparticip av avta(ga)

avtagbar /ˈɑːvtɑːɡbˌɑːr/ (adj)
abnehmbar
  som man lätt kan ta av ett större föremål

avtagsväg /ˈɑːvtɑːɡsvˌɛːɡ/ (v)
Seitenweg
  väg som utgår från en större väg

avtal /ˈɑːvtɑːl/ (n)
Vertrag, Abkommen

avtala /ˈɑːvtɑːlˌa/ (v)
absprechen, verabreden

avtalsrörelse /ˈɑːvtɑːlsrˌøːrəlsə/ (n)
Tarifrunde, Tarifverhandlung
  förhandlingar om ett avtal

avtjäna /ˈavɕɛːnˌa/ (n)
absitzen
  sitta av sitt fängelsestraff

avtryck /ˈavtryk/ (n)
Abdruck
  avbildning, märke, stämpel, spår
  omtryck
Stempel
  prägel

avträda /ˈavtrɛːdˌa/ (v)
abtreten
  avstå från kontrollen över visst landområde
abtreten, überlassen
  överge sina anspråk på

avtåga /ˈavtoːɡˌa/ (v)
abziehen
  marschera iväg

avund /ˈɑːvɵnd/ (n)
Neid, Missgunst

avundas /ˈɑːvɵndˌas/ (v)
beneiden
  känna olust mot någon för dennes lycka

avundsjuk /ˈɑːvɵndsxˌʉk/ (adj)
neidisch, neiderfüllt
  som avundas

avundsjuka /ˈɑːvɵndsxˌʉka/ (n)
Missgunst, Neid
  det att vara avundsjuk

avvakta /ˈavaktˌa/ (v)
abwarten, zuwarten
  invänta mer information

avvaktande /ˈavaktˌandə/ (adj)
abwartend
  presensparticip av avvakta

avvara /ˈavarˌa/ (v)
entbehren

avveckla /ˈavəklˌa/ (v)
abwickeln

avveckling /ˈavəklˌɪŋ/ (n)
Abbau, Abwicklung
  nedläggning

avverka /ˈavərkˌa/ (v)
fertigbringen
  1. klara av
abholzen, fällen
  2. fälla

avvika /ˈaviːka/ (v)
entweichen
  försvinna, rymma
abweichen
  inte följa mönstret
  ändra riktning

avvikande /ˈaviːkˌandə/ (adj)
abweichend, andersartig
  annorlunda

avvikare /ˈaviːkarə/ (n)
Abweichler, Abweichlerin
  person med avvikande beteende

avvikelse /ˈaviːkˌɛlsə/ (n)
Abweichung
  avvikande

avvisa /ˈaviːsˌa/ (v)
abweisen
  vägra att acceptera någon
zurückweisen, abweisen
  vägra att acceptera något

avvisande /ˈaviːsˌandə/ (adj)
abweisend
  presensparticip av avvisa

avvisande /ˈaviːsˌandə/ (n)
Ablehnung, Zurückweisung
  det att avvisa

avväg /ˈavɛːɡ/ (n)
Abweg
  sidoväg som leder fel

avväga /ˈavɛːɡˌa/ (v)
abwägen
  väga saker mot varandra

avvägd /ˈavəɡd/ (adj)
abgewogen
  perfektparticip av avväga

avvägning /ˈavəɡnˌɪŋ/ (n)
Abwägung
  det att väga saker mot varandra
Nivellierung
  mätning av höjdskillnader från en känd höjd med avvägningsinstrument

avvänja /ˈavənjˌa/ (v)
abgewöhnen, entwöhnen
  få att överge visst beteende

avvänjning /ˈavənjnˌɪŋ/ (n)
Abgewöhnung, Entwöhnung
  det att vänja sig vid att inte bruka en drog man är (eller har varit) beroende av

avväpna /ˈavəpnˌa/ (v)
entwaffnen

avvärja /ˈavərjˌa/ (v)
abwehren
  förhindra
fernhalten
  hålla på avstånd

avyttra /ˈɑːvytrˌa/ (v)
verkaufen, veräußern
  göra sig av med

avyttring /ˈɑːvytrˌɪŋ/ (n)
Veräußerung
  försäljning av egendom

ax /ˈaks/ (n)
Ähre
  blomsterställning
Bart
  utstickande del av en nyckel

axel /ˈaksəl/ (n)
Welle
  drivaxel
Achse
  hjulaxel
  koordinataxel
  abstrakt linje
Schulter, Achsel
  kroppsdel

axelklaff /ˈaksəlklˌaf/ (n)
Achselklappe, Achselspange, Schulterklappe
  tygdel placerad över axelsömmen

axelryckning /ˈaksəlrˌyknɪŋ/ (n)
Achselzucken, Schulterzucken
  uttryck för att man inte bryr sig

axelsöm /ˈaksəlsˌøːm/ (n)
Schulternaht
  söm på axeln

axeltryck /ˈaksəltrˌyk/ (n)
Achsdruck, Achslast
  den tyngd (i ton) som vilar på ett enskilt hjulpar (en axel) av ett fordon

axelväska /ˈaksəlvˌɛska/ (n)
Schultertasche, Umhängetasche
  väska med axelrem

axiom /ˈaksiːˌɔm/ (n)
Axiom
  matematik

axiomatisk /ˈaksiːˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
axiomatisch
  som rör eller avser axiom

axon /ˈaksuːn/ (n)
Axon
  långt utskott från en nervcells cellkropp

axplock /ˈaksplɔk/ (n)
Auswahl, Blütenlese
  (litet) urval

aymara /ˈɑːyːmˌara/ (n)
Aymara
  ett indianfolk som uppskattas bestå av 2–3 miljoner individer, vilka utgör en väsentlig del av Bolivias befolkning
  ett sydamerikanskt språk som talas av ättlingar till ursprungsbefolkningen i delar av Bolivia, Chile och Peru

azalea /ˈɑːsaləˌa/ (n)
Azalee
  växtarter inom släktet rhododendron i familjen ljungväxter

azer /ˈɑːsər/ (n)
Aserbaidschaner, Aserbaidschanerin
  person från Azerbajdzjan eller av azeriskt ursprung

azerbajdzjansk /ˈɑːsərbˌajdsjansk/ (adj)
aserbaidschanisch

azerbajdzjanska /ˈɑːsərbˌajdsjanskˌa/ (n)
Aserbaidschanisch
  språk

azerisk /ˈɑːsərˌɪsk/ (adj)
aserisch

azeriska /ˈɑːsərˌɪska/ (n)
Aserbaidschanisch
  språk

azid /ˈɑːsiːd/ (n)
Azid
  kemisk förening med en N3-grupp

azimut /ˈɑːsiːmˌʉt/ (n)
Azimut

aziridin /ˌɑːsiːriːdˈiːn/ (n)
Aziridin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

aztek /ˈastək/ (n)
Azteke
  person tillhörande indianfolket aztekerna som mellan 1300-talet och 1500-talet bebodde nuvarande Mexikos höglandsområden

azur /ˈɑːsʉr/ (n)
Azurblau
  den blå himlen

azurmes /ˈɑːsɵrməs/ (n)
Lasurmeise

b-förtecken /bˈeːfˈœtəkːən/ (n)
Be
  tecknet ♭, ett förtecken i notskrift som anger att följande toner skall sänkas ett halvt tonsteg

babbel /bˈabəl/ (n)
Gebabbel, Gelaber, Geplapper, Geschwätz

babbla /bˈabla/ (v)
schwatzen, plappern, babbeln, labern

babian /bˈabiːˌan/ (n)
Pavian

babord /bˈabuːrd/ (adv)
backbord
  i riktning mot babordssidan

babord /bˈabuːrd/ (n)
Backbord
  vänstersidan av fartyg

babyblues /bˈabyblˌʉəs/ (n)
Babyblues
  uppfattad nedstämdhet eller depression efter förlossning

babyboom /bˈabyːbˌuːɔm/ (n)
Babyboom
  tillfällig ökning

babylift /bˈabyːlˌɪft/ (n)
Babytragetasche
  korg med handtag för att bära och lyfta ett (sovande) spädbarn (en baby, bäbis)

babylonier /bˈabyːlˌɔniːər/ (n)
Babylonier
  person från Babylonien

babysitter /bˈabyːsˌɪtːər/ (n)
Babywippe
  liggstol för spädbarn

babyspenat /bˈabyspənˌat/ (n)
Babyspinat
  benämning på unga och späda spenatblad

bacill /bˈasɪl/ (n)
Bakterie, Bakterium
  stavformig bakterie
Bazille, Bazillus
  vardagligt: bakterie

bacillbärare /bˈasɪlbˌɛːrarə/ (n)
Bazillenträger, Bazillenträgerin
  person som bär bakterier som kan framkalla en sjukdom

bacillskräck /bˈasɪlskrˌɛk/ (n)
Ansteckungsphobie
  rädsla för att bli smittad av patogener

back /bˈak/ (n)
Getränkekiste, Kiste
  1. låda
Verteidiger, Abwehrspieler, Abwehrspielerin, Verteidigerin
  2. defensiv spelare
Rückwärtsgang
  3. backväxel
Vorschiff
  4. främre fördäck

backa /bˈakːa/ (v)
rückwärtsfahren, zurücksetzen
  förflytta sig eller ett fordon bakåt
zurücknehmen
  ta tillbaka ett påstående

backe /bˈakːə/ (n)
Abhang, Hügel
  lutande markområde

backhand /bˈakhand/ (adj)
Rückhand
  slag med handens yttersida i slagriktningen

backhoppare /bˈakhɔpˌarə/ (n)
Skispringer, Skispringerin
  den som utövar backhoppning

backhoppning /bˈakhɔpnˌɪŋ/ (n)
Skispringen

backig /bˈakːɪɡ/ (adj)
hügelig, bergig
  full av backar

backkrön /bˈakkrøːn/ (n)
Kuppe, Straßenkuppe
  översta delen av en backe

backljus /bakjˈʉs/ (n)
Rückfahrleuchte, Rückfahrlicht, Rückfahrscheinwerfer
  lykta med vitt sken baktill vilken lyser när backväxeln är i

backsippa /bˈaksɪpˌa/ (n)
Küchenschelle
  en växtart (Pulsatilla vulgaris) i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae)

backslash /bˈakslash/ (n)
Backslash
  omvänt snedstreck, bakstreck

backspegel /bˈakspeːɡˌɛl/ (n)
Rückspiegel, Außenspiegel, Innenspiegel, Seitenspiegel

backstage /bˈakstɑːɡə/ (adv)
backstage
  området bakom scen, vanligen avses specifikt logerna bakom scenen där de som uppträder håller till före och efter det att de står på scen

backsvala /bˈaksvalˌa/ (n)
Uferschwalbe

backväxel /bˈakvəksəl/ (n)
Rückwärtsgang
  läge för utväxlingsförhållande

bacon /bˈakuːn/ (n)
Bacon, Frühstücksspeck
  rökt sidfläsk

bad /bˈad/ (n)
Bad

bada /bˈada/ (v)
baden
  befinna sig omgiven av vatten, ofta i rengörings- eller njutningssyfte

bada bastu /bˈada bˈastʉ/ (v)
saunieren, in die Sauna gehen
  sitta i en bastu i syfte att bli så pass varm att man svettas

badbalja /bˈadbaljˌa/ (n)
Badewanne
  slags ovalt badkar

badboll /bˈadbɔl/ (n)
Wasserball
  uppblåsbar badleksak i form av en boll

badbyxor /bˈadbyːksˌuːr/ (n)
Badehose
  klädesplagg för man som används för bad i vatten

baddare /bˈadarə/ (n)
Mordskerl
  person som utmärker sig inom visst område

baddräkt /bˈadrɛːkt/ (n)
Badeanzug
  klädesplagg avsett att användas när kvinnor badar

badförbud /badfˈœrbʉd/ (n)
Badeverbot
  förbud gällande det att bada

badgäst /bˈadjəst/ (n)
Badegast
  person som besöker en offentlig simhall

badhandduk /bˈadhandˌʉk/ (n)
Badetuch, Badehandtuch, Badelaken
  badlakan

badhus /bˈadhʉs/ (n)
Badehaus, Schwimmbad

badkar /bˈadkar/ (n)
Badewanne, Badwann

badkarshandtag /bˈadkaʂhˌandtɑːɡ/ (n)
Badewannengriff
  handtag på vägg vid badkar

badkläder /bˈadklɛːdər/ (n)
Badekleidung
  kläder som används när man badar

badminton /bˈadmɪntˌuːn/ (n)
Badminton, Federball
  racketsport

badmössa /badmˈœsa/ (n)
Badekappe, Bademütze
  mössa som bärs vid bad eller framförallt simning för att minimera vattenmotstånd

badplats /bˈadplats/ (n)
Badeplatz, Badestelle
  plats för bad och simming

badring /bˈadrɪŋ/ (n)
Schwimmreifen, Schwimmring
  uppblåsbar badleksak i form av en ring

badrock /bˈadrɔk/ (n)
Bademantel

badrum /bˈadrɵːm/ (n)
Badezimmer, Bad

badrumsspegel /bˈadrɵmspəjəl/ (n)
Badezimmerspiegel
  spegel som är upphängd i ett badrum eller avsedd att hängas upp i ett badrum

badrumsvåg /bˈadrɵmsvˌoːɡ/ (n)
Badezimmerwaage
  våg för badrum

badsalt /bˈadsalt/ (n)
Badesalz
  preparat av mineraler avsett att tillsättas i badvatten

badstrand /bˈadstrand/ (n)
Badestrand
  strand som lämpar sig att bada vid

badvakt /bˈadvakt/ (n)
Bademeister, Bademeisterin

badvatten /bˈadvatːən/ (n)
Badegewässer, Badewasser
  vatten att bada i

badväder /bˈadvɛːdər/ (n)
Badewetter

bag /bˈaɡ/ (n)
Reisetasche
  stor, mjuk väska

bagage /bˈaɡaɡə/ (n)
Gepäck
  en resandes väskor

bagagekärra /bˈaɡaɡəkˌɛra/ (n)
Gepäckkarren, Kofferkuli
  vagn som resande kan använda för transport av bagage

bagagelucka /bˈaɡaɡəlˌɵkːa/ (n)
Kofferraumdeckel, Kofferraumklappe
  dörr

bagare /bˈaɡarə/ (n)
Bäcker, Bäckerin
  yrke

bagarmästare /bˈaɡarmˌɛstarə/ (n)
Bäckermeister
  bagar som har mäster-titeln

bagatell /bˈaɡatˌɛl/ (n)
Kleinigkeit, Bagatelle, Lappalie
  inte särskilt viktig fråga

bagatellisera /bˈaɡatˌɛliːsˌeːra/ (v)
bagatellisieren

bagel /bˈaɡəl/ (n)
Bagel
  ringformad vetebulle

bageri /bˈaɡərˌiː/ (n)
Bäckerei, Backstube
  baklokal

bagerska /bˈaɡəʂkˌa/ (n)
Bäckerin

bagge /bˈaɡə/ (n)
Widder, Schafbock
  fårhanne

baguette /bˈaɡʉˌɛtːə/ (n)
Baguette, Franzosenbrot, Stangenweißbrot
  bröd

bahamansk /bˈahamˌansk/ (adj)
bahamaisch
  som rör Bahamas

bahrainare /bˈahraˌiːnarə/ (n)
Bahrainer, Bahrainerin

bahrainsk /bˈahraˌɪnsk/ (adj)
bahrainisch
  som rör Bahrain

bahrainska /bˈahraˌɪnska/ (n)
Bahrainerin
  kvinna från Bahrain

bahá'í /bˈahaˌiː/ (n)
Bahaitum
  religion

baisse /bˈaɪsə/ (n)
Baisse

bajamaja /bˈajamˌaja/ (n)
Dixi-Klo
  utomhustoalett, speciellt avses den typ som finns på marknader, festivaler och torg

bajonett /bˈajuːnˌɛt/ (n)
Bajonett
  stickvapen som kan fästas vid en gevärsmynning

bajonettfattning /bˈajuːnˌɛtfatnˌɪŋ/ (n)
Bajonettfassung
  lätt löstagbar koppling mellan en hylsa och en cylindrisk kropp

bajs /bˈajs/ (n)
Kacke, Scheiße
  avföring
Scheiße
  struntprat

bajsa /bˈajsa/ (v)
kacken, scheißen
  (vardagligt) ha avföring

bajskorv /bˈajskɔrv/ (n)
Kackewurst, Scheißbolle
  en bit avföring

bajspåse /bˈajspoːsə/ (n)
Hundekotbeutel
  mindre plastpåse för engångsbruk som hundägare kan ta med sig (t.ex. i fickan) när de rastar sina hundar och använda till att plocka upp hundarnas avföring från marken samt till att tillfälligt förvara denna och sedan kasta den fyllda påsen (ofta i utplacerad behållare för just hundavföring)

bak /bˈɑːk/ (adv)
hinten
  på eller i bakdelen eller baksidan

bak /bˈɑːk/ (n)
Gesäß, Hintern, Hinterteil
  kroppsdel
Backen
  sysselsättning

bak och fram /bˈɑːk ɔk frˈam/ (adv)
verkehrt herum, verkehrt rum
  med baksidan framåt och vice versa

baka /bˈɑːka/ (v)
backen
  tillaga i ugn
  tillverka bröd

bakad /bˈɑːkad/ (adj)
gebacken
  perfektparticip av baka

bakben /bˈɑːkbən/ (n)
Hinterbein
  något av de två bakre benen hos ett fyrbent djur

bakdel /bˈɑːkdəl/ (n)
Hinterteil
  bakre del
Popo
  rumpa

bakdäck /bˈɑːkdək/ (n)
Hinterreifen
  däck som monteras på bakre hjul på ett fordon

bakdörr /bɑːkdˈœr/ (n)
Hintertür
  dörr på baksidan (av en byggnad)

bakelse /bˈɑːkəlsə/ (n)
Gebäck, Gebäckstück
  sött bakverk i portionsstorlek

bakform /bɑːkfˈɔrm/ (n)
Backform
  form för bakning av kakor

bakfot /bˈɑːkfuːt/ (n)
Hinterfuß, Hinterpfote
  bakre fot hos fyrfota djur

bakfull /bˈɑːkfɵl/ (adj)
verkatert, einen Kater haben
  som är i det tillstånd som följer efter berusning

bakfylla /bˈɑːkfylˌa/ (n)
Kater, Katzenjammer

bakgata /bˈɑːkɡɑːtˌa/ (n)
Gässchen, Nebenstraße
  perifer sidogata

bakgrund /bˈɑːkɡrɵnd/ (n)
Hintergrund
  något som finns bakom något annat
  individs historia

bakgrundsbild /bˈɑːkɡrɵndsbˌɪld/ (n)
Hintergrundbild
  bild som ligger bakom andra bilder, ofta täckandes hela det aktuella området

bakgrundsmusik /bˌɑːkɡrɵndsmʉsˈiːk/ (n)
Hintergrundmusik

bakgård /bˈɑːkɡoːrd/ (n)
Hinterhof
  del av gård (tomt) som inte syns från gatan utan ligger bakom huset
  undanskymd men bekant plats

bakhjul /bˈɑːkjʉl/ (n)
Hinterrad
  bakre hjul på ett fordon

bakhjulsdrift /bˈɑːkjʉlsdrˌɪft/ (n)
Heckantrieb, Hinterradantrieb
  framdrivning där de bakre hjulen är drivande

bakhjärna /bˈɑːkjərnˌa/ (n)
Rhombencephalon
  (exemplar av) de bakre delarna (rombencefalon) av hjärnan, nämligen hjärnbryggan (pons), förlängda märgen (medulla oblongata) och lillhjärnan (cerebellum)

bakhuvud /bˈɑːkhʉvˌʉd/ (n)
Hinterkopf
  baksidan av huvudet

bakhåll /bˈɑːkhɔl/ (n)
Hinterhalt
  dold ställning för överraskande anfall

bakifrån /bˈɑːkɪfrˌoːn/ (adv)
von hinten
  i riktning mot en person, så att rörelsen först träffar på personens rygg

bakljus /bɑːkjˈʉs/ (n)
Rückleuchte, Rücklicht
  lykta med rött sken baktill fordonet

baklucka /bˈɑːklɵkːˌa/ (n)
Kofferraum
  utrymme i bil avsett för last (bagage)
Heckklappe
  öppningsbara lucka som finns längst bak på en bil

baklänges /bˈɑːkləŋəs/ (adv)
rückwärts

bakning /bˈɑːknɪŋ/ (n)
Backen
  det att baka

bakom /bˈɑːkɔm/ (preposition)
hinter
  på motsatt sida gentemot betraktaren
  på motsatt sida gentemot objektets framsida

bakplåt /bˈɑːkploːt/ (n)
Backblech
  plåtskiva

bakplåtspapper /bˈɑːkploːtspˌapər/ (n)
Backpapier

bakpulver /bˈɑːkpɵlvər/ (n)
Backpulver

bakre /bˈɑːkrə/ (adj)
hinter
  belägen längre bak

bakruta /bˈɑːkrʉtˌa/ (n)
Heckscheibe
  fönsterruta i den bakre änden av en bil

baksida /bˈɑːksiːdˌa/ (n)
Kehrseite
  konsekvens
Rückseite, Hinterseite
  sida

bakskiva /bˈɑːksxiːvˌa/ (n)
Backbrett
  underlag som man använder för att kavla ut deg på

bakslag /bˈɑːkslɑːɡ/ (n)
Rückschlag
  oväntad händelse eller oväntat resultat som försvårar eller förhindrar ett projekt eller arbetet med att nå ett givet mål

bakslug /bˈɑːkslʉɡ/ (adj)
hinterlistig, verschlagen

baksmälla /bˈɑːksməlˌa/ (n)
Kater
  efter berusning

baksäte /bˈɑːksɛːtə/ (n)
Rücksitz

baktala /bˈɑːktalˌa/ (v)
afterreden
  i hemlighet tala illa om

baktanke /bˈɑːktaŋkə/ (n)
Hintergedanke
  dold avsikt

baktericid /bˈaktərˌiːsɪd/ (n)
Bakterizid
  bakteriedödande medel

bakterie /bˈaktərˌiːə/ (n)
Bakterie, Bakterium
  encellig organism

bakteriefri /bˈaktərˌiːəfrˌiː/ (adj)
aseptisch, bakterienfrei, keimfrei, steril

bakteriekultur /bˈaktərˌiːəkˌɵltʉr/ (n)
Bakterienkultur
  ekosystem av bakterier, exempelvis i yoghurt, tarmen, avföring eller i naturen
  samling bakterier som har odlats fram i ett laboratorium för att studeras eller liknande

bakterieodling /bˈaktərˌiːəˌɔdlɪŋ/ (n)
Bakterienkultur
  processen att odla bakterier till en bakterieodling (1.)
  samling bakterier, oftast som har odlats fram i ett laboratorium för att studeras

bakteriolog /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡ/ (n)
Bakteriologe, Bakteriologin
  forskare som studerar bakterier

bakteriologi /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Bakteriologie
  vetenskapen om bakterierna och deras verksamhet (särskilt från medicinsk synpunkt)

bakteriologisk /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
bakteriologisch
  rörande bakteriologi

bakugn /bˈɑːkɵŋn/ (n)
Backofen

bakut /bˈɑːkʉt/ (adv)
nach hinten, rückwärts
  i riktning bakåt, baklänges

bakverk /bˈɑːkvərk/ (n)
Gebäck, Backwerk

bakvänt snedstreck /bˈɑːkvənt snˈeːdstrək/ (n)
Backslash

bakåt /bˈɑːkoːt/ (adv)
nach hinten, rückwärts

bakåtvolt /bˈɑːkoːtvˌɔlt/ (n)
Rückwärtssalto
  volt med rotation bakåt

bal /bˈal/ (n)
Ball
  fest
Ballen
  packe

balalajka /bˈalalˌajka/ (n)
Balalaika
  musikinstrument

balans /balˈans/ (n)
Balance
  förmåga att behålla jämvikten
Gleichgewicht, Balance
  jämvikt
Bilanz
  vinster och förluster

balansera /bˈalansˌeːra/ (v)
balancieren
  1 hålla balansen
auswuchten
  2 utjämna ojämn massfördelning
bilanzieren
  3 skriva en balans

balansräkning /bˈalansrˌɛːknɪŋ/ (n)
Bilanz, Bilanzrechnung
  sammanställning av ett företags tillgångar och skulder

balanssinne /bˈalansˌɪnə/ (n)
Gleichgewichtssinn
  1

balansvåg /bˈalansvˌoːɡ/ (n)
Balkenwaage
  våginstrument som bär upp en vikt i vardera änden på en stång

balboa /bˈalbuːˌa/ (n)
Balboa
  valuta i Panama

baldakin /bˌaldakˈiːn/ (n)
Baldachin
  1 + 2

balett /bˈalət/ (n)
Ballett
  dansform

balettdansare /bˈalətdˌansarə/ (n)
Balletttänzer, Balletttänzerin, Ballerina
  person som dansar balett

balettdansör /bˈalətdˌansøːr/ (n)
Balletttänzer

balettdansös /bˈalətdˌansøːs/ (n)
Ballerina, Balletttänzerin
  kvinnlig balettdansare

balettmästare /bˈalətmˌɛstarə/ (n)
Ballettmeister

balettsko /bˈalətskˌuː/ (n)
Ballettschuh
  sko

balinesiska /bˈaliːnəsˌɪska/ (n)
Balinesisch
  ett austronesiskt språk med cirka 3,9 miljoner talare främst på öarna Bali, Lombok och Java i Indonesien

balja /bˈalja/ (n)
Schote
  kapsel eller fröhus för ärtväxter
Bottich, Wanne
  större, men fortfarande manuellt flyttbart, lågt, öppet kärl avsett för tvätt, bad eller disk

balk /bˈalk/ (n)
Balken
  byggnadselement
Schrägbalken
  heraldik
Gesetzbuch, Kapitel
  juridik

balkanisera /bˈalkanˌiːseːrˌa/ (v)
balkanisieren
  uppdela en stat till flera mindre stater

balkanisering /bˈalkanˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Balkanisierung
  process i samhälle

balkanmes /bˈalkanməs/ (n)
Balkanmeise, Trauermeise
  arten Poecile lugubris i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

balklänning /bˈalklənˌɪŋ/ (n)
Ballkleid

balkong /bˈalkɔŋ/ (n)
Balkon

balkongdörr /bˌalkɔŋdˈœr/ (n)
Balkontür
  dörr som vetter mot balkongen

balkonglåda /bˈalkɔŋlˌoːda/ (n)
Blumenkasten

ball /bˈal/ (adj)
cool, geil
  cool

ballad /bˈalad/ (n)
Ballade
  lugn sång eller visa
  sång med berättande text

ballast /bˈalast/ (n)
Kies
  stenmaterial som ingår i betong
Gleisbett, Oberbau
  översta lagret av banvallen

ballerina /bˈaleːrˌiːna/ (n)
Ballerina
  kvinnlig balettdansare

ballistik /bˈalɪstˌiːk/ (n)
Ballistik

ballistisk /bˈalɪstˌɪsk/ (adj)
ballistisch
  som en kanonkula
  som rör ballistik

ballong /bˈalɔŋ/ (n)
Ballon
  påse i mycket flexibelt material för lek eller dekoration
  luftfarkost

balneologi /bˌalnəuːlˈoːɡiː/ (n)
Balneologie
  läran om bad och deras medicinska användning

balsam /bˈalsam/ (n)
Balsam
  en sorts välluktande växtsaft
Haarspülung, Spülung
  hårbalsam

balsamera /bˈalsamˌeːra/ (v)
einbalsamieren, balsamieren

balsaträd /bˈalsatrˌɛːd/ (n)
Balsabaum
  en trädsart (Ochroma pyramidale) i familjen malvaväxter (Malvaceae)

baltisk /bˈaltɪsk/ (adj)
baltisch

baluster /bˈalɵstər/ (n)
Baluster
  kraftig pelare i en balustrad

balustrad /bˈalɵstrˌad/ (n)
Balustrade
  räckverk, räcke med pelare vid balkonger, trappor o dyl

bambara /bˈambɑːrˌa/ (n)
Bambara
  ett språk bland mandespråken som talas i Mali samt till mindre del i Burkina Faso och Senegal

bambarajordnöt /bˈambɑːrˌajuːrdnˌøːt/ (n)
Bambara-Erdnuss
  en växtart (Vigna subterranea) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

bambu /bˈambʉ/ (n)
Bambus, Bambusholz
  virke
Bambus
  växt

bambuskott /bˈambɵskˌɔt/ (n)
Bambusspross

ban /bˈan/ (n)
Ban
  fordom titel för lokal härskare av en provins i vissa europeiska stater

bana /bˈana/ (n)
Bahn
  på idrottsplats
Bahn, Laufbahn
  väg

banal /banˈɑːl/ (adj)
banal, trivial

banalisera /bˈanalˌɪseːrˌa/ (v)
banalisieren
  göra banal eller banalare

banalisering /bˈanalˌɪseːrˌɪŋ/ (n)
Banalisierung
  det att göra banal eller banalare

banalitet /bˈanalˌɪteːt/ (n)
Banalität
  något banalt

banan /bˈanan/ (n)
Banane, Dessertbanane
  frukt

bananfluga /bˈananflˌʉɡa/ (n)
Bananenfliege
  art i släktet bananflugor (Drosophila) som tillhör familjen daggflugor (Drosophilidae)

bananglass /bˈanaŋlˌas/ (n)
Bananeneis
  glass som smakar banan

bananrepublik /bˈananrəpˌɵbliːk/ (n)
Bananenrepublik
  outvecklat land

bananskal /bˈananskˌal/ (n)
Bananenschale

banbrytande /bˈanbryːtˌandə/ (adj)
bahnbrechend
  halv=|

band /bˈand/ (n)
Bande
  4. liga
Band
  5. musikgrupp
  2. bokband
  1. smal och lång remsa

bandage /bˈandɑːɡə/ (n)
Verband, Bandage

banderoll /bˈandərˌɔl/ (n)
Banderole
  större duk, vanligen i textilmaterial, med viss text

bandit /bˈandiːt/ (n)
Bandit
  (egentligen bannlyst) bov, förbrytare

bandoneon /bˈandɔnəˌuːn/ (n)
Bandoneon
  en fyrkantig variant av dragspel utvecklat i Tyskland i mitten av 1800-talet

bandpassfilter /bˈandpasfˌɪltər/ (n)
Bandbreitenfilter, Bandpass

bandspelare /bˈandspeːlˌarə/ (n)
Tonbandgerät, Magnettongerät
  apparat för inspelning och återgivning (av ljud, data, video) på magnetband

bandsåg /bˈandsoːɡ/ (n)
Bandsäge
  typ av såg, där själva sågklingan består av ett tunt ändlöst band av stål med sågtänder

bandura /bˈandʉrˌa/ (n)
Bandura
  stränginstrument

banduraspelare /bˈandʉrˌaspeːlˌarə/ (n)
Banduraspieler, Banduraspielerin
  musiker som trakterar bandura

bandvävstol /bˈandvəvstˌuːl/ (n)
Bandwebstuhl
  vävstol som används för att väva bänder

bandy /bˈandyː/ (n)
Bandy

bandyspelare /bˈandyspˌeːlarə/ (n)
Bandyspieler
  person som spelar bandy

baner /bˈanər/ (n)
Banner
  fana på en stång som används som tecken vid en samling människor

banerförare /bˈanərfˌøːrarə/ (n)
Bannerträger, Bannerträgerin
  föregångsman

bangladeshisk /bˈaŋlɑːdˌɛshɪsk/ (adj)
bangladeschisch

bangladeshiska /bˈaŋlɑːdˌɛshɪskˌa/ (n)
Bangladescherin

bangård /bˈaŋoːrd/ (n)
Bahnhof
  spårsystem vid järnvägsstation

banjaresiska /bˈanjarəsˌɪska/ (n)
Banjaresisch
  ett malajo-polynesiskt språk

banjo /bˈanjuː/ (n)
Banjo

bank /bˈaŋk/ (n)
Damm
  anlagd vall
Bank
  inrättning som ägnar sig åt att låna in och låna ut pengar
  bankkontor, -byggnad
  lager där något samlas i stor mängd
Bank, Nebelbank
  sjok av dimma
Bank, Sandbank
  undervattensgrund

banka /bˈaŋka/ (v)
klopfen, pochen
  slå något så att det åstadkommer ett ljud

bankbok /bˈaŋkbuːk/ (n)
Sparbuch
  motbok som används vid insättning och uttag i en bank

bankdag /bˈaŋkdɑːɡ/ (n)
Bankarbeitstag
  dag som bankerna håller öppet, vanligtvis detsamma som en vardag

bankett /bˈaŋkət/ (n)
Bankett
  gästabud

bankfack /bˈaŋkfak/ (n)
Bankschließfach, Schließfach
  ett låsbart fack hos en bank, vanligtvis i dess bankvalv, för förvaring av värdesaker

bankir /bˈaŋkiːr/ (n)
Bankier, Banker

bankkonto /bˈaŋkkɔntˌuː/ (n)
Bankkonto, Konto
  konto hos en bank

bankkort /bˈaŋkkɔt/ (n)
EC-Karte, Scheckkarte, Girocard
  kontokort direkt kopplat till en innehavares bankkonto

bankning /bˈaŋknɪŋ/ (n)
Überhöhung
  vägbanas lutning i en kurva

bankningsteknik /bˌaŋknɪŋstəknˈiːk/ (n)
Neigetechnik
  teknik som används för att luta korgen av rälsfordon i kurvorna för att minska sidokrafter

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (adj)
bankrott
  som har gått i konkurs

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (n)
Bankrott, Konkurs, Pleite
  konkurs, cession

bankrån /bˈaŋkroːn/ (n)
Bankraub
  rån av bank

bankrånare /bˈaŋkroːnˌarə/ (n)
Bankräuber, Bankräuberin
  person som rånar eller har rånat en bank

bankvalv /bˈaŋkvalv/ (n)
Tresorraum
  rum byggt för förvaring av kontanter, dokument och andra värdesaker i bankfack

banmotor /banmˈuːtɔr/ (n)
Bahnmotor
  specialkonstruerad elmotor som används i ellok samt dieselelektriska lok

banna /bˈana/ (n)
Schelte

banna /bˈana/ (v)
schelten
  skälla
bannen
  stänga någon ute

bannbulla /bˈanbɵlˌa/ (n)
Bannbulle
  påvlig skrivelse om bannlysning

banner /bˈanər/ (n)
Banner, Werbebanner
  webbannons, annonsruta

bannlysa /bˈanlyːsˌa/ (v)
bannen, mitt einem Bann belegen, ächten
  utesluta, förvisa

bannlysning /bˈanlysnˌɪŋ/ (n)
Verbannung, Bann, Ächtung
  det att bannlysa någon eller något

banta /bˈanta/ (v)
abnehmen, abspecken, eine Diät machen, eine Schlankheitskur machen
  försöka gå ned i vikt
abnehmen
  minska storleken av en organisation

banvakt /bˈanvakt/ (n)
Bahnwärter, Bahnwärterin
  tjänsteman som har till uppgift att hålla uppsikt över en viss sträcka av en järnvägslinje

banvaktstuga /bˈanvaktstˌʉɡa/ (n)
Bahnwärterhaus
  hus invid järnvägslinjen där en järnjägstjänsteman bodde som hade till uppgift att bevaka och inspektera en avsnitt av sträckan

banvall /bˈanval/ (n)
Bahndamm
  anlagd vall som utgör underlag för järnvägsräls

baptist /bˈaptɪst/ (n)
Baptist
  anhängare av baptism

baptisterium /bˈaptɪstərˌiːʉm/ (n)
Baptisterium
  dopkyrka, dopkapell

bar /bˈɑːr/ (adj)
bar, nackt
  blottad, som ej är täckt

bar /bˈɑːr/ (n)
Bar
  enhet för tryck
  plats för utskänkning av alkoholhaltiga drycker

bar mitzva /bˈɑːr mˈɪtsva/ (n)
Bar-Mizwa, Bar Mizwa
  tillfälle då en judisk pojke uppnår sin religiösa myndighetsålder, vilket sker vid 13 års ålder

bara /bˈɑːra/ (adv)
nur, bloß
  endast

bara /bˈɑːra/ (conjunction)
nur

barack /bˈɑːrak/ (n)
Baracke
  lägerhydda, skjul, enkel byggnad för mer tillfälligt bruk

barberare /bˈɑːrbərˌarə/ (n)
Barbier

barbröstad /bɑːrbrˈœstad/ (adj)
barbrüstig, barbusig
  som inte bär kläder på överkroppen

bard /bˈɑːrd/ (n)
Barde
  keltisk skald och sångare

barfota /bˈɑːrfuːtˌa/ (adj)
barfuß, barfüßig
  utan något på fötterna

barium /bˈɑːriːˌʉm/ (n)
Barium

bariumacetat /bˈɑːriːˌʉmasˌɛtat/ (n)
Bariumacetat
  kemisk förening av kol, väte, barium och syre

bariumbikromat /bˈɑːriːˌɵmbɪkrˌuːmɑːt/ (n)
Bariumbichromat
  kemisk förening av barium, krom och syre

bariumborat /bˈɑːriːˌɵmbuːrˌɑːt/ (n)
Bariumborat, Bariummetaborat
  en kemisk förening av barium, bor och syre

bariumbromid /bˈɑːriːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Bariumbromid
  kemisk förening av brom och barium, BaBr2

bariumcyanid /bˈɑːriːˌɵmsyːˌaniːd/ (n)
Bariumcyanid
  kemisk förening av barium, kol och kväve

bariumfluorid /bˈɑːriːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Bariumfluorid
  kemisk förening av barium och fluor

bariumfosfat /bˈɑːriːˌɵmfɔsfˌat/ (n)
Bariumphosphat
  kemisk förening av barium, fosfor och syre

bariumhydroxid /bˈɑːriːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Bariumhydroxid
  kemisk förening av barium, väte och syre

bariumjodat /bˈɑːriːˌɵmjuːdˌat/ (n)
Bariumiodat
  kemisk förening av barium, jod och syre, Ba(IO3)2

bariumjodid /bˈɑːriːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Bariumiodid
  kemisk förening av barium och jod

bariumkarbonat /bˈɑːriːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Bariumcarbonat
  kemisk förening av barium, kol och syre

bariumklorat /bˈɑːriːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
Bariumchlorat
  kemisk förening av barium, klor och syre, Ba(ClO3)2

bariumklorid /bˈɑːriːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Bariumchlorid
  kemisk förening av barium och klor, BaCl2

bariumkromat /bˈɑːriːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Bariumchromat
  kemisk förening av barium, krom och syre

bariumnitrat /bˈɑːriːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Bariumnitrat
  kemisk förening av barium, kväve och syre

bariumoxalat /bˈɑːriːˌʉmuːksˌalat/ (n)
Bariumoxalat
  kemisk förening av barium, kol och syre

bariumoxid /bˈɑːriːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Bariumoxid
  kemisk förening av barium och syre

bariumperklorat /bˈɑːriːˌɵmpərklˌuːrɑːt/ (n)
Bariumperchlorat
  kemisk förening av barium, klor och syre

bariumrodanid /bˈɑːriːˌɵmruːdˌaniːd/ (n)
Bariumrhodanid, Bariumthiocyanat
  kemisk förening av barium, svavel, kol och kväve, Ba(SCN)2

bariumsulfat /bˈɑːriːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Bariumsulfat
  kemisk förening av barium, svavel och syre, BaSO₄

bariumsulfid /bˈɑːriːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Bariumsulfid
  kemisk förening av barium och svavel

bariumsulfit /bˈɑːriːˌɵmsɵlfˌiːt/ (n)
Bariumsulfit
  kemisk förening av barium, svavel och syre

bariumtitanat /bˈɑːriːˌɵmtiːtˌanat/ (n)
Bariumtitanat
  kemisk förening av barium, titan och syre

bariumvolframat /bˈɑːriːˌɵmvɔlfrˌamat/ (n)
Bariumwolframat
  kemisk förening av barium, volfram och syre

bark /bˈɑːrk/ (n)
Bark
  fartyg
Borke, Rinde
  växtdel

barka /bˈɑːrka/ (v)
entrinden
  ta barken av trädstam

barkborre /bˈɑːrkbɔrə/ (n)
Borkenkäfer

barlast /bˈɑːrlast/ (n)
Ballast
  bottenlast av sten eller sand el dyl för att ge stadga åt ett fartyg
  onödig tyngd, onyttigt påhäng

barm /bˈɑːrm/ (n)
Busen, Brust, Brustpartie
  bröst; famn

barmhärtig /bˈɑːrmhətˌɪɡ/ (adj)
barmherzig
  som visar medkänsla och medlidande genom handling

barmhärtighet /bˈɑːrmhətˌɪɡheːt/ (n)
Barmherzigkeit
  det att bespara någon lidande eller obehag genom handling

barn /bˈɑːrn/ (n)
Barn
  fysik: ytmått
Kind
  minderårig
  avkomling

barnarbete /bˈarnarbˌeːtə/ (n)
Kinderarbeit
  det att barn används som arbetskraft i ett företag eller liknande

barnarov /bˈarnarˌuːv/ (n)
Kindesraub
  bortrövandet av barn från dess föräldrar

barnbarn /bˈɑːrnbɑːrn/ (n)
Enkelkind, Enkelin, Enkel, Enkelsohn, Enkeltochter

barnbarnsbarn /bˈɑːrnbɑːrnsbˌɑːrn/ (n)
Urenkel, Urenkelin
  ens barnbarns barn

barnbidrag /bˈɑːrnbɪdrˌɑːɡ/ (n)
Kindergeld

barnbok /bˈɑːrnbuːk/ (n)
Kinderbuch
  bok för barn

barnboksförfattare /bˌɑːrnbuːksfˈœrfatːˌarə/ (n)
Kinderbuchautor, Kinderbuchautorin
  författare av en eller flera barnböcker

barnbokshjälte /bˈɑːrnbuːksjˌɛːltə/ (n)
Kinderbuchheld, Kinderbuchheldin
  huvudperson i en roman för barn

barncykel /bˈɑːrnsyːkəl/ (n)
Kinderfahrrad
  cykel för barn

barndom /bˈɑːrndɔm/ (n)
Kindheit, Kinderzeit
  livsskede

barndomshem /bˈɑːrndɔmshˌɛm/ (n)
Elternhaus
  hem som en given person bodde i som barn (och växte upp i)

barndomsminne /bˈɑːrndɔmsmˌɪnə/ (n)
Kindheitserinnerung
  minne från en persons barndom

barnfilm /bˈɑːrnfɪlm/ (n)
Kinderfilm
  film för barn

barnflicka /bˈɑːrnflɪkːˌa/ (n)
Kindermädchen

barnförbjuden /bɑːrnfˈœrbjʉdən/ (adj)
nicht jugendfrei
  som barn inte får se på, använda etc.

barnhem /bˈɑːrnhəm/ (n)
Waisenhaus, Kinderheim

barnkalas /bˈɑːrŋkalˌas/ (n)
Kinderfest
  fest där de primära gästerna är barn

barnkammare /bˈɑːrŋkamˌarə/ (n)
Kinderzimmer

barnkläder /bˈɑːrŋklɛːdər/ (n)
Kinderbekleidung, Kinderkleidung

barnkrubba /bˈɑːrŋkrɵbˌa/ (n)
Kinderkrippe
  daghem, barnträdgård, förskola

barnkär /bˈɑːrŋkɛːr/ (adj)
kinderlieb

barnkör /bˈɑːrŋkøːr/ (n)
Kinderchor
  kör bestående av barn

barnlek /bˈɑːrnlək/ (n)
Kinderspiel
  enkel uppgift
  lek som barn utövar

barnläkare /bˈɑːrnlɛːkˌarə/ (n)
Kinderarzt, Kinderärztin
  läkare som specialiserat sig på barn

barnlös /bˈɑːrnløːs/ (adj)
kinderlos
  som inte har barn

barnlöshet /bɑːrnlˈœsheːt/ (n)
Kinderlosigkeit
  det att vara barnlös

barnmat /bˈɑːrnmat/ (n)
Babykost, Kinderessen, Kinderkost

barnmeny /bˌɑːrnmənˈyː/ (n)
Kindermenü, Kinderteller
  meny speciellt avsedd för barn

barnmisshandel /bˈɑːrnmɪshˌandəl/ (n)
Kindesmisshandlung, Kindesmissbrauch
  misshandel av barn

barnmorska /bˈɑːrnmɔʂkˌa/ (n)
Hebamme, Geburtshelferin
  barnmorska

barnomsorg /bˌɑːrnɔmsˈɔrj/ (n)
Kindertagesbetreuung, Kindertagespflege

barnpassning /bˈɑːrnpasnˌɪŋ/ (n)
Kinderbetreuung
  aktiviteten att passa ett barn

barnpornografi /bˈɑːrnpuːrnˌɔɡrafˌiː/ (n)
Kinderpornografie, Kinderpornographie

barnprogram /bˈɑːrnprɔɡrˌam/ (n)
Kinderprogramm, Kindersendung
  TV-program avsett för barn

barnpsykologi /bˌɑːrnpsyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Kinderpsychologie
  delområde inom psykologin

barnrik /bˈɑːrnriːk/ (adj)
kinderreich
  med många barn

barnrum /bˈɑːrnrɵːm/ (n)
Kinderzimmer

barnsjukdom /bˈɑːrnsxʉkdˌɔm/ (n)
Kinderkrankheit
  fel och problem
  sjukdom hos barn

barnsjukhus /bˈɑːrnsxʉkhˌʉs/ (n)
Kinderkrankenhaus
  sjukhus för vård av barn

barnsko /bˈɑːrnskuː/ (n)
Kinderschuh
  sko för barn

barnslig /bˈɑːrnslɪɡ/ (adj)
kindisch, albern
  bete sig som ett barn
kindlich
  vara i barnaåldern

barnspråk /bˈɑːrnsproːk/ (n)
Kindersprache
  förenklad version av ett tungomål såsom barn först talar det

barnstol /bˈɑːrnstuːl/ (n)
Kinderstuhl
  stol som i form och storlek är avsedd för barn

barnsyssla /bˈɑːrnsyslˌa/ (n)
Kinderaufgabe, Kinderpflicht
  syssla som kan utföras av barn

barnsäker /bˈɑːrnsɛːkər/ (adj)
kindersicher
  som har en speciell mekanism som gör den svår för ett barn att aktivera, öppna eller liknande (för barnets egen säkerhet)
  som medför få olycksrisker för barn
  som tål att användas av barn utan att skadas eller gå sönder

barnsäng /bˈɑːrnsəŋ/ (n)
Kindbett, Wochenbett
  närmaste tiden efter en förlossning
Kinderbett
  säng för barn

barnteater /bˈɑːrntəˌatər/ (n)
Kindertheater
  teater som visar bara pjäs för barn

barntillåten /bˈɑːrntɪlˌoːtən/ (adj)
jugendfrei
  som (även) barn får se på, använda etc.

barnunge /bˈɑːrnɵŋə/ (n)
Kindchen
  (litet och omoget) barn

barnvagn /bˈɑːrnvaŋn/ (n)
Kinderwagen, Buggy
  vagn för barn

barnvakt /bˈɑːrnvakt/ (n)
Babysitter
  person som tar hand om barn

barnvänlig /bˈɑːrnvənlˌɪɡ/ (adj)
kinderfreundlich
  mycket lämplig för barn

barock /barˈɔk/ (adj)
barock

barock /barˈɔk/ (n)
Barock
  period

barometer /bˈɑːruːmətər/ (n)
Barometer
  instrument som mäter lufttryck

baron /bˈɑːruːn/ (n)
Baron, Freiherr
  adelstitel

baronessa /bˈɑːruːnˌɛsa/ (n)
Baronin
  maka till en baron (särskilt om utländska förhållanden)

barr /bˈar/ (n)
Barren
  gymnastikredskap
Ballettbarre, Barre
  handräcke för balettövningar
Nadel
  växtdel

barrikadera /bˈariːkadˌeːra/ (v)
verbarrikadieren

barriär /bˈariːˌɛːr/ (n)
Barriere, Schranke

barrskog /bˈarʂkuːɡ/ (n)
Nadelwald
  skog företrädesvis bestående av barrträd

barrträd /bˈartrɛːd/ (n)
Nadelbaum

barsk /bˈɑːʂk/ (adj)
barsch, schroff
  sträng i uppträdande

barskåp /bˈɑːʂkoːp/ (n)
Barschrank
  skåp i vilket spritdrycker förvaras

bartender /bˈɑːtəndər/ (n)
Barfrau, Barmann

baryon /bˈɑːryːˌuːn/ (n)
Baryon

baryton /bˈɑːryːtˌuːn/ (n)
Bariton, Baritonhorn, Baryton
  blåsinstrument
Baryton
  stråkinstrument
Bariton
  sängstämma

bas /bˈas/ (n)
Polier, Vorarbeiter, Vormann
  arbetsledare
Base, Lauge
  kemiskt ämne som upptar vätejoner
Bass
  mansröst eller instrument i djupaste stämläget
Bassist
  sångare
Basis
  tal i potens
  transistoranslutning
  militär stödjepunkt
  något som man utgår ifrån
Base
  ämne med pH över 7

basal /bˈasal/ (adj)
grundlegend
  grundläggande
basisnah
  som befinner sig nära basen eller liknande (hos något föremål)

basalt /bˈasalt/ (n)
Basalt
  en sorts vulkanisk bergart

basar /bˈasar/ (n)
Basar
  marknadsplats

baseboll /bˈasəbˌɔl/ (n)
Baseball

basebollspelare /bˈasəbˌɔlspeːlˌarə/ (n)
Baseballspieler, Baseballspielerin
  person som spelar baseboll

basebollträ /bˈasəbˌɔltrɛː/ (n)
Baseballschläger
  slagträ som används i baseboll

basera /bˈaseːrˌa/ (v)
basieren
  grunda, stödja

basfiol /bˈasfiːˌuːl/ (n)
Kontrabass, Bassgeige
  basfiol

basilika /bˈasiːlˌiːka/ (n)
Basilika
  kyrka
Basilikum
  växt

basisk /bˈasɪsk/ (adj)
alkalisch, basisch
  med pH högre än 7

basist /bˈasɪst/ (n)
Bassist

basjkiriska /bˈasxkiːrˌɪska/ (n)
Baschkirisch
  turkspråk

bask /bˈask/ (n)
Baske, Baskin

basket /bˈaskət/ (n)
Basketball

basketball /bˈasxətbˌal/ (n)
Basketball
  boll som används för att spela basket

basketboll /bˈasxətbˌɔl/ (n)
Basketball
  boll

baskisk /bˈasxɪsk/ (adj)
baskisch
  som har med Baskien att göra

baskiska /bˈasxɪskˌa/ (n)
Baskin
  kvinna
Baskisch
  språk

basmatiris /bˈasmatˌiːriːs/ (n)
Basmati, Basmatireis

basnäring /bˈasnɛːrˌɪŋ/ (n)
Hauptwirtschaftszweig
  viktigaste näringsgren

bassetthorn /bˈasəthˌuːrn/ (n)
Bassetthorn
  träblåsinstrument som påminner om klarinett

basstämma /bˈastəmˌa/ (n)
Bassstimme
  djupaste manlig sångröst

bassäng /bˈasəŋ/ (n)
Becken, Bassin, Wasserbecken
  större vattenbehållare

bast /bˈast/ (n)
Bast
  fibermaterial
Jahr
  år

basta /bˈasta/ (interjection)
basta
  slutdiskuterat, punkt slut, sista ordet är sagt

bastant /bˈastant/ (adj)
kräftig
  rejäl, kraftig och stadig

bastard /bˈastard/ (n)
Bastard, uneheliches Kind
  barn
Bastard
  korsningsprodukt

bastion /bˈastiːˌuːn/ (n)
Bastei, Bastion, Bollwerk
  försvarsverk som är en framskjuten del av fästningsvallen på äldre befästningar

bastu /bˈastʉ/ (n)
Sauna
  varmt ångbad
  rum eller byggnad där ångbad äger rum

bastuba /bˈastʉbˌa/ (n)
Tuba
  det största instrumentet av bleckblåsinstrumenten

basun /bˈasɵn/ (n)
Posaune
  ett slags bleckblåsinstrument

bat mitzva /bˈat mˈɪtsva/ (n)
Bat-Mizwa
  tillfälle och eventuell ceremoni då en judisk flicka uppnår sin religiösa myndighetsålder, vilket sker vid 11 års ålder

bataljon /bˈatɑːljˌuːn/ (n)
Bataillon
  militär avdelning

batik /bˈatiːk/ (n)
Batik
  metod att färga tyg i vissa mönster
  tyg som mönstrats med denna metod

batist /bˈatɪst/ (n)
Batist
  en sorts fint linne- eller bomullstyg

batong /bˈatɔŋ/ (n)
Gummiknüppel, Schlagstock
  kort rund käpp av gummi eller trä

batteri /bˈatːərˌiː/ (n)
Batterie
  elektricitetsanordning
  militärt

batteribyte /bˈatːərˌiːbyːtə/ (n)
Batterietausch, Batteriewechsel
  process som görs för att byta ett tomt batteri mot ett fullt laddat

bautasten /bˈaʉtˌastən/ (n)
Hinkelstein, Menhir
  förhistorisk (fornnordisk) upprest minnessten utan inskrift

bauxit /bˈaʉksˌiːt/ (n)
Bauxit
  ett mineral för aluminiumframställning m.m.

bayersk /bˈayːˌɛʂk/ (adj)
bayerisch, bayrisch
  som rör den tyska delstaten Bayern

bayerska /bˈayːˌɛʂka/ (n)
Bairisch
  dialekt
Bayerin
  kvinna från Bayern

be /bˈeː/ (v)
beten
  be bön
bitten
  fråga om

beachvolleyboll /bˈeːaʃvˌɔləˌyːbɔl/ (n)
Beachvolleyball
  boll för denna sport
Beachvolleyball, Strandvolleyball
  variant av sporten volleyboll som spelas på sand

beagle /bˈeːaɡlə/ (n)
Beagle
  hundras

beakta /bˈeːaktˌa/ (v)
beachten
  ta hänsyn, ta med i beräkningen

beaktansvärd /bˈeːaktˌansvɛːrd/ (adj)
beachtlich, bedeutend
  stor mängd
beachtenswert
  värd att beaktas

bearbeta /bˈeːarbˌeːta/ (v)
bearbeiten, verarbeiten

bearbetning /bˈeːarbˌeːtnɪŋ/ (n)
Bearbeitung
  det att bearbeta något

beaufort /bˈeːaˌʉfuːt/ (n)
Beaufort
  måttenhet för vindstyrka

bebis /bˈeːbiːs/ (n)
Baby, Säugling
  spädbarn

bebo /bˈeːbuː/ (v)
bewohnen
  bo i

bebodd /bˈeːbɔd/ (adj)
bewohnt
  där folk bor

beboelig /bˈeːbuːəlˌɪɡ/ (adj)
bewohnbar

bebygga /bˈeːbyɡˌa/ (v)
bebauen
  uppföra byggnader på mark, bygga hus på tomt

bebyggd /bˈeːbyɡd/ (adj)
bebaut
  perfektparticip av bebygga

bebyggelse /bˈeːbyɡˌɛlsə/ (n)
Bebauung
  samling byggnader

beck /bˈɛk/ (n)
Pech

becksvart /bˈɛksvat/ (adj)
pechschwarz

becquerel /bˈɛkkwərəl/ (n)
Becquerel

bedagad /bˈeːdɑːɡˌad/ (adj)
betagt
  gammal

bedjande /bˈɛdjandə/ (adj)
bittend
  presensparticip av be/bedja

bedra /bˈɛdra/ (v)
betrügen, täuschen, hintergehen
  lura

bedragare /bˈɛdrɑːɡˌarə/ (n)
Betrüger, Betrügerin

bedragerska /bˈɛdrɑːɡˌɛʂka/ (n)
Betrügerin
  kvinnlig bedragare

bedriva /bˈɛdriːvˌa/ (v)
betreiben, ausüben
  utöva

bedrägeri /bˈɛdrɛːjərˌiː/ (n)
Betrug, Betrügerei, Täuschung, Betrugsfall
  det att lura någon för egen vinning

bedräglig /bˈɛdrəɡlˌɪɡ/ (adj)
betrügerisch
  som ej är vad det förefaller att vara
betrügerisch, trügerisch
  svekfull och lögnaktig i sitt agerande eller till sina verkningar

bedräglighet /bˈɛdrəɡlˌɪɡheːt/ (n)
Trug, Täuschung
  det att vara bedräglig

bedröva /bˈɛdrøːvˌa/ (v)
betrüben, traurig machen

bedrövad /bˈɛdrøːvˌad/ (adj)
betrübt
  mycket ledsen

bedrövelse /bˈɛdrøːvˌɛlsə/ (n)
Betrübnis
  bedrövligt tillstånd

bedrövlig /bədrˈœvlɪɡ/ (adj)
erbärmlich, betrüblich

beduin /bˌeːdʉˈiːn/ (n)
Beduine, Beduinin

bedyra /bˈeːdyːrˌa/ (v)
beteuern
  försäkra

bedöma /bˈeːdøːmˌa/ (v)
beurteilen
  bedöma

bedömare /bˈeːdøːmˌarə/ (n)
Begutachter, Begutachterin
  person som bedömer något

bedömning /beːdˈœmnɪŋ/ (n)
Beurteilung, Einschätzung
  det att bedöma något

bedöva /bˈeːdøːvˌa/ (v)
betäuben
  minska känsel

bedövning /beːdˈœvnɪŋ/ (n)
Betäubung
  det att bedöva

bedövningsmedel /beːdˈœvnɪŋsmˌeːdəl/ (n)
Betäubungsmittel

befalla /bəfˈala/ (v)
befehlen, gebieten
  ge order om

befallande /bəfˈalandə/ (adj)
gebieterisch, herrisch

befallning /bəfˈalnɪŋ/ (n)
Befehl

befara /bəfˈɑːra/ (v)
befahren
  färdas på
befürchten
  vara rädd för

befatta /bəfˈatːa/ (v)
befassen
  ha att göra med, lägga sig i

befattning /bəfˈatnɪŋ/ (n)
Amt, Posten, Stellung

befinna /bəfˈɪna/ (v)
befinden
  vara eller finna sig i en viss situation
  vara på ett visst ställe

befintlig /bəfˈɪntlɪɡ/ (adj)
befindlich, vorhanden
  som befinner sig eller föreligger någonstädes

befogad /bəfˈuːɡad/ (adj)
begründet
  som det finns fog eller skäl för
berechtigt
  som har (laglig) rätt eller är behörig att göra något

befogenhet /bəfˈuːjeːnhˌeːt/ (n)
Befugnis, Berechtigung

befolka /bəfˈɔlka/ (v)
bevölkern

befolkning /bəfˈɔlknɪŋ/ (n)
Bevölkerung

befolkningsstruktur /bəfˈɔlknɪŋstrˌɵktʉr/ (n)
Bevölkerungsstruktur
  sammansättning av befolkningen

befolkningstäthet /bəfˈɔlknɪŋstˌɛtheːt/ (n)
Bevölkerungsdichte
  antal människor per ytenhet

befolkningsutveckling /bəfˈɔlknɪŋsˌʉtvəklˌɪŋ/ (n)
Bevölkerungsentwicklung
  variation av befolkning i en stad eller ett land inom en tidsperiod

befordra /bəfˈuːrdra/ (v)
befördern
  ge en medlem eller anställd högre rang, tjänstetitel eller status

befordran /bəfˈuːrdran/ (n)
Beförderung
  byte från lägre tjänst till högre
Beförderung, Transport
  transport, förflyttande

befordring /bəfˈuːrdrɪŋ/ (adj)
Beförderung, Transport
  förflyttning av någonting

befria /bəfrˈiːa/ (v)
befreien

befrielse /bəfrˈiːəlsə/ (n)
Befreiung
  det att bli fri från förtryck eller instängt tillstånd, särskilt politiskt
Befreiung, Erleichterung
  lättnad

befrukta /bəfrˈɵkta/ (v)
befruchten, bestäuben, schwängern
  ge möjlighet att utvecklas till ny individ

befruktning /bəfrˈɵktnɪŋ/ (n)
Befruchtung, Empfängnis

befrämja /bəfrˈɛmja/ (v)
befördern, fördern
  verka för en gynnsam utveckling av någon aktivitet

befälhavare /bəfˈɛlhavˌarə/ (n)
Befehlshaber
  militär som är chef för en enhet eller liknande

befälsordning /bəfəlsˈɔrdnɪŋ/ (n)
Befehlskette, Dienstweg
  hierarki mellan militärt befäl av olika rang

befäst /bəfˈɛst/ (adj)
befestigt
  perfektparticip av befästa

befästa /bəfˈɛsta/ (v)
befestigen
  halv=|

begagna /bəɡˈaŋna/ (v)
anwenden, benutzen
  använda

begagnad /bəɡˈaŋnad/ (adj)
gebraucht
  använd

begagnande /bəɡˈaŋnandə/ (n)
Anwendung, Benutzung, Gebrauch
  det att begagna

begeistrad /bəjˈeːɪstrˌad/ (adj)
begeistert

begeistring /bəjˈeːɪstrˌɪŋ/ (n)
Begeisterung
  det att vara begeistrad

begiven /bəjˈiːvən/ (adj)
erpicht, versessen
  som känner en lustfylld dragning

begivenhet /bəjˈiːveːnhˌeːt/ (n)
Begebenheit
  anmärkningsvärd händelse
Versessenheit
  lustfylld dragning

begonia /bəɡˈɔniːˌa/ (n)
Begonie
  någon av de växtarter (cirka 1400 stycken) inom släktet Begonia som är populära som krukväxter med vackert färgade blommor

begrava /bˈɛɡrɑːvˌa/ (v)
beerdigen, begraben
  1, gräva ner i jorden
begraben
  2. täcka över något

begravning /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋ/ (n)
Beerdigung, Begräbnis, Bestattung
  ceremoni
Begräbnis, Beerdigung, Bestattung
  det att gräva ner av människa eller djur

begravningsbyrå /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsbyːrˌoː/ (n)
Beerdigungsinstitut
  företag som erbjuder anhöriga tjänster och rådgivning i praktiska frågor, bland annat beträffande begravningsceremonin, efter en närstående persons bortgång

begravningsceremoni /bˌɛɡrɑːvnˌɪŋsseːrəmˈoːniː/ (n)
Beerdigungszeremonie, Begräbniszeremonie, Beisetzungszeremonie
  (ofta kyrklig) ceremoni i anslutning till en människas bortgång

begravningsentreprenör /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsəntrˌɛprənˌøːr/ (n)
Beerdigungsunternehmer, Bestatter, Bestatterin, Leichenbestatter, Leichenbestatterin
  person som arbetar på en begravningsbyrå

begravningsgudstjänst /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsɡɵdsxˌɛnst/ (n)
Bestattung, Erdbestattung
  begravningsgudstjänst

begravningskaffe /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋskafə/ (n)
Leichenschmaus
  kaffe som dricks i efter begravning
  mottagning efter en begravning vid vilken det bjuds på kaffe och mer eller mindre enkla tilltugg

begrepp /bəɡrˈɛp/ (n)
Begriff, Auffassung, Verständnis
  förmåga att begripa
Begriff
  ord

begreppsvärld /bəɡrəpsvˈɛːrd/ (n)
Begriffswelt
  symbolsystem

begripa /bəɡrˈiːpa/ (v)
verstehen, begreifen
  förstå

begriplig /bəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
verständlich, begreiflich

begriplighet /bəɡrˈiːplɪɡhˌeːt/ (n)
Verständlichkeit
  det att vara begriplig

begränsa /bəɡrˈɛnsa/ (v)
begrenzen
  sätta gränser

begränsad /bəɡrˈɛnsad/ (adj)
beschränkt, begrenzt, eingeschränkt

begränsning /bəɡrˈɛnsnɪŋ/ (n)
Begrenzung, Beschränkung

begynna /bəjˈyna/ (v)
anfangen, beginnen
  börja

begynnelse /bəjˈynəlsə/ (n)
Anfang, Beginn
  början

begynnelsevillkor /bəjˈynəlsəvˌɪlkoːr/ (n)
Anfangsbedingung

begär /bəjˈɛːr/ (n)
Begehren, Begierde, Verlangen

begära /bəjˈɛːra/ (v)
verlangen, begehren
  anhålla om, kräva
begehren
  ålderdomligt: önska sig att äga

begäran /bəjˈɛːran/ (n)
Forderung, Begehren

begå /bəɡˈoː/ (v)
begehen
  utföra och därmed göra sig skyldig till viss gärning
  fira viss högtid

begången /bəɡˈɔŋən/ (adj)
begangen
  perfektparticip av begå

begåvad /bəɡˈoːvad/ (adj)
talentiert, begabt

begåvning /bəɡˈoːvnɪŋ/ (n)
Begabung, Talent, Gabe, Genie

behag /bəhˈɑːɡ/ (n)
Behagen, Gefallen
  1. välmående

behaga /bəhˈɑːɡa/ (v)
gefallen, behagen
  ge välmående

behaglig /bəhˈaɡlɪɡ/ (adj)
angenehm, behaglich

behandla /bəhˈandla/ (v)
behandeln
  om media
  om vårdpersonal
  bete sig
  hantera

behandling /bəhˈandlɪŋ/ (n)
Behandlung
  terapi, vård
  hantering av en sak

behaviorism /bəhˈɑːviːˌuːrɪsm/ (n)
Behaviorismus
  psykologisk riktning som endast utforskar beteendet (inte medvetandet)

behensyra /bəhˈɛnsyːrˌa/ (n)
Behensäure
  syra som består av kol, väte och syre, C22H44O2

behov /bəhˈuːv/ (n)
Bedürfnis, Bedarf
  det att behöva något

behovsprövning /bəhɔvsprˈœvnɪŋ/ (n)
Bedürftigkeitsprüfung
  utredning (undersökning, prövning) om en person eller familj verkligen är i behov av bidrag

behändig /bəhˈɛndɪɡ/ (adj)
behände, geschickt, gewandt
  som är enkel att använda och fungerar på ett bra sätt

behärska /bəhˈɛʂka/ (v)
beherrschen, meistern
  hantera situationer och känslor
beherrschen
  härska över
  klara av, kunna hantera och förstå ett främmande språk

behärskad /bəhˈɛʂkad/ (adj)
beherrscht
  perfektparticip av behärska

behärskning /bəhˈɛʂknɪŋ/ (n)
Beherrschung

behå /bəhˈoː/ (n)
Büstenhalter, BH
  klädesplagg

behålla /bəhˈɔla/ (v)
behalten
  ha kvar i ägo

behållare /bəhˈɔlarə/ (n)
Behälter

behårad /bəhˈoːrad/ (adj)
behaart
  full av hår

behörig /bəhˈøːrɪɡ/ (adj)
kompetent
  kompetent
befugt, berechtigt
  som har behörighet

behörighet /bəhˈøːrɪɡhˌeːt/ (n)
Befugnis, Berechtigung
  detta som formellt följer av den fullmakt som en person innehar
Zuständigkeit
  egenskapen att uppfylla de formella kraven

behöva /bəhˈøːva/ (v)
brauchen, bedürfen, benötigen, müssen
  inte kunna utföra viss aktivitet utan något

behövande /bəhˈøːvandə/ (adj)
bedürftig
  presensparticip av behöva

behövande /bəhˈøːvandə/ (n)
Bedürftigkeit
  det att behöva
Bedürftige, Bedürftiger
  fattig person

beige /bˈeːiːjə/ (adj)
beige
  som har en (något obestämd) grågul färg, färgen beige

beigekindad skogstrast /bˈeːiːjəkˌɪndad skˈɔɡstrast/ (n)
Zwergdrossel

bejaka /bˈɛjakˌa/ (v)
bejahen
  besvara (en fråga) med ja
  välkomna, vara positiv till

bejubla /bˈɛjɵblˌa/ (v)
bejubeln
  ge hörbara uttryck av stor glädje

bejublad /bˈɛjɵblˌɑːd/ (adj)
bejubelt
  perfektparticip av bejubla

bekant /bəkˈant/ (adj)
Bekannte, Bekannter
bekannt
  som man känner till
  välkänd, berömd

bekantskap /bəkˈantskɑːp/ (n)
Bekanntheit, Bekanntschaft
  det att känna till eller ha viss erfarenhet av något
Bekanntschaft
  relation mellan två personer

bekantskapskrets /bəkˈantskɑːpskrˌɛts/ (n)
Bekanntenkreis
  den mängd personer som en given person är /väl/ bekant med

beklaga /bəklˈɑːɡa/ (v)
beklagen, beschweren
  säga att man inte är nöjd med något
bedauern, beklagen
  säga att man är ledsen för något

beklagansvärd /bəklˈɑːɡansvˌɛːrd/ (adj)
bedauernswert, beklagenswert
  som man rimligtvis kan beklaga

beklaglig /bəklˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
bedauerlich
  som rimligtvis kan beklagas

bekläda /bəklˈɛːda/ (v)
bekleiden
  sätta kläder på

beklädnad /bəklˈɛdnad/ (n)
Bekleidung
  klädedräkt, klädsel

bekosta /bəkˈɔsta/ (v)
Kosten bestreiten, Kosten tragen
  betala för

bekräfta /bəkrˈɛfta/ (v)
bestätigen, bekräftigen

bekräftelse /bəkrˈɛftəlsə/ (n)
Bestätigung, Bekräftigung

bekväm /bəkvˈɛːm/ (adj)
bequem
  med en tilltalande känsla
  som skyr ansträngningar
bequem, gemächlich
  tilltalande situation med innebörden att arbetsmängden reduceras

bekvämhet /bəkvˈɛmheːt/ (n)
Bequemheit
  det att vara bekväm

bekvämlighet /bəkvˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n)
Bequemlichkeit
  komfort, trevnad
  maktlighet, lojhet, flegma, indolens

bekymmer /bəkˈymər/ (n)
Sorge, Besorgnis, Kummer
  ängslan

bekymmersam /bəkˈyməʂˌam/ (adj)
kummervoll
  som vållar bekymmer, som ger anledning till oro

bekymra /bəkˈymra/ (v)
bekümmern
  göra (någon) orolig eller bekymrad
  bekymra sig

bekymrad /bəkˈymrad/ (adj)
besorgt, bekümmert
  orolig

bekämpa /bəkˈɛmpa/ (v)
bekämpfen
  kämpa mot

bekämpning /bəkˈɛmpnɪŋ/ (n)
Bekämpfung
  det att bekämpa

bekänna /bəɕˈɛna/ (v)
bekennen

bekänna färg /bəɕˈɛna fˈɛrj/ (v)
Farbe bekennen
  följa färg
  göra sitt ställningstagande allmänt känt

bekännelse /bəɕˈɛnəlsə/ (n)
Eingeständnis, Geständnis, Beichte, Bekenntnis

belackare /bəlˈakːarə/ (n)
Verleumder, Verleumderin
  person som belackar, smädare

belamra /bəlˈamra/ (v)
vollpfropfen, überfüllen, überladen
  fylla med något som tar stor plats

belarusiska /bəlˈɑːrʉsˌɪska/ (n)
Weißrussisch
  språk

belasta /bəlˈasta/ (v)
belasten
  tynga
  utsätte för börda

belastningsskada /bəlˈastnɪŋskˌɑːda/ (n)
RSI-Syndrom, Repetitive-Strain-Injury-Syndrom
  kroppsskada orsakad av för stor eller upprepad belastning på muskler, skelett eller brosk

beledsaga /bəlˈɛdsaɡˌa/ (v)
begleiten
  ackompanjera

belevad /bəlˈeːvad/ (adj)
gesittet, gewandt, höflich, manierlich
  älskvärd, gentlemannamässig

belgier /bəljˈiːər/ (n)
Belgier
  person från Belgien

belgisk /bəljˈɪsk/ (adj)
belgisch

belgiska /bəljˈɪska/ (n)
Belgierin
  kvinna från Belgien

belizier /bəlˈiːsiːər/ (n)
Belizer, Belizerin
  invånare i Belize eller med belizisk härkomst

belladonna /bəlˈɑːdɔnˌa/ (n)
Tollkirsche
  en medicinalväxt (som innehåller det pupillutvidgande giftet atropin)

belletrist /bəlˈɛtrɪst/ (n)
Belletrist
  skönlitterär författare

belopp /bəlˈɔp/ (n)
Absolutwert
  absolutbelopp
Summe, Betrag
  summa

belysa /bəlˈyːsa/ (v)
erläutern
  illustrera
beleuchten
  upplysa

belysning /bəlˈysnɪŋ/ (n)
Beleuchtung

belägen /bəlˈɛːɡən/ (adj)
gelegen

belägg /bəlˈɛɡ/ (n)
Beleg
  bevisande citat

belägga /bəlˈɛɡa/ (v)
belegen
  bevisa att ett påstående är sant
  lägga/skapa ett skikt av (ett material) på (något annat)

beläggning /bəlˈɛɡnɪŋ/ (n)
Beschichtung, Anstrich, Bodenbelag, Überzug
  hinna eller lager som appliceras på ytan av ett föremål

belägra /bəlˈɛɡra/ (v)
belagern
  inta och sedan stanna kvar ("sätta läger i"), ha under belägring

belägring /bəlˈɛɡrɪŋ/ (n)
Belagerung
  det att belägra

beläst /bəlˈɛːst/ (adj)
belesen
  som har läst många böcker

belåna /bəlˈoːna/ (v)
beleihen
  erbjuda som ekonomisk säkerhet (för att kunna ta ett lån), ta ut lån på

belåten /bəlˈoːtən/ (adj)
zufrieden

belåtenhet /bəlˈoːteːnhˌeːt/ (n)
Zufriedenheit
  tillståndet att vara belåten

belöna /bəlˈøːna/ (v)
belohnen

belöning /bəlˈøːnɪŋ/ (n)
Belohnung
  gåva vid prestation

bemanna /bˈeːmanˌa/ (v)
bemannen
  förse med manskap

bemannad /bˈeːmanˌad/ (adj)
bemannt
  perfektparticip av bemanna; som bemannas

bemedlad /beːmˈeːdlad/ (adj)
bemittelt
  som har goda ekonomiska förhållanden

bemärkelse /bˈeːmərkˌɛlsə/ (n)
Bedeutung, Sinn
  viss utskild betydelse eller innebörd

bemästra /bˈeːməstrˌa/ (v)
meistern, bewältigen

bemöta /bˈeːmøːtˌa/ (v)
behandeln, entgegen bringen
  ??

bemötande /bˈeːmøːtˌandə/ (n)
Behandlung

ben /bˈeːn/ (n)
Bein
  kroppsdel att gå eller stå på
  del av föremål
Knochen, Bein
  material som bygger upp skelettet
Knochen, Gräte, Bein
  skelettdel

bena /bˈeːna/ (n)
Scheitel
  den linje som bildas när håret kammas åt två håll

bena /bˈeːna/ (v)
entgräten
  avlägsna ben
scheiteln
  kamma håret åt två sidor så att en linje bildas

benbrott /bˈɛnbrɔt/ (n)
Beinbruch, Fraktur, Knochenbruch
  brott på ben

benfisk /bˈɛnfɪsk/ (n)
Knochenfisch
  en individ eller art inom klassen benfiskar

bengali /bˈɛŋalˌiː/ (n)
Bengali
  språk

benhus /bˈɛnhʉs/ (n)
Beinhaus
  byggnad (hus) vid kyrkogård där ben förvaras, som råkat grävas upp ur gravar

benig /bˈeːnɪɡ/ (adj)
abgemagert
  som är så smal så att benens form syns på kroppen

beninier /bˈeːniːnˌiːər/ (n)
Beniner
  invånare i Benin eller med beninsk härkomst

benjaminfikus /bˈɛnjamɪnfˌiːkʉs/ (n)
Birkenfeige
  arten Ficus benjamina

benmärg /bˈɛnmərj/ (n)
Knochenmark, Mark

benpress /bˈɛnprəs/ (n)
Beinpresse
  maskin eller anordning som är till för att träna benmuskulaturen

bensaldehyd /bˈɛnsaldəhˌyːd/ (n)
Benzaldehyd
  organisk förening

bensalklorid /bˈɛnsalklˌuːriːd/ (n)
Benzalchlorid
  kemisk förening av kol, väte och klor, C7H6Cl2

bensen /bˈɛnsən/ (n)
Benzol, Benzen
  aromatiskt kolväte

bensenring /bˈɛnsənrˌɪŋ/ (n)
Benzolring
  bensen som en komponent i en större molekyl

bensin /bənsˈiːn/ (n)
Benzin
  slags bränsle

bensinförbrukning /bˌɛnsɪnfˈœrbrɵknˌɪŋ/ (n)
Benzinverbrauch
  förbrukning av bensin

bensinpris /bˈɛnsɪnprˌiːs/ (n)
Benzinpreis
  penningbelopp man måste betala för en liter bensin

bensinpump /bˈɛnsɪnpˌɵmp/ (n)
Zapfsäule
  inrättning på en bensinstation där man tankar bilar

bensinstation /bˌɛnsɪnstasxˈuːn/ (n)
Tankstelle
  anläggning med bensinpump

benskörhet /bənsxˈœrheːt/ (n)
Knochenschwund, Osteoporose
  osteoporos, urkalkning

bensoesyra /bˈɛnsuːəsˌyːra/ (n)
Benzoesäure

bensotriklorid /bˈɛnsɔtrˌɪkluːrˌiːd/ (n)
Benzotrichlorid
  kemisk förening av klor, kol och väte

bensoylklorid /bˈɛnsuːˌylkluːrˌiːd/ (n)
Benzoylchlorid
  kemisk förening av väte, kol, syre och klor

bensylbensoat /bˈɛnsylbˌɛnsuːˌat/ (n)
Benzylbenzoat
  kemisk förening av kol, väte och syre

bensylklorid /bˈɛnsylklˌuːriːd/ (n)
Benzylchlorid
  kemisk förening av kol, väte och klor, C7H7Cl

bentonit /bəntˈoːniːt/ (n)
Bentonit

benved /bˈɛnvəd/ (n)
Gewöhnlicher Spindelstrauch

benzylbromid /bˈɛnsylbrˌuːmiːd/ (n)
Benzylbromid, Brommethylbenzol
  kemisk förening av kol, väte och brom

benägen /bˈeːnɛːjən/ (adj)
geneigt
  som är frestad eller villig

benägenhet /bˈeːnɛːjˌeːnheːt/ (n)
Neigung, Geneigtheit, Hang

benämna /bˈeːnəmnˌa/ (v)
benennen
  sätta namn på

benämning /bˈeːnəmnˌɪŋ/ (n)
Benennung
  text som identifierar något

beordra /bˈeːuːrdrˌa/ (v)
beauftragen

beprövad /bˈɛprøːvˌad/ (adj)
bewährt, erprobt

berber /bˈərbər/ (n)
Berber, Berberin
  (person tillhörande) icke-semitiska folkgrupper i västra Nordafrika

berberapa /bərbərˈɑːpa/ (n)
Berberaffe, Magot
  en art inom släktet makaker

bereda /bərˈeːda/ (v)
aufbereiten, bereiten, vorbereiten, zubereiten

beredd /bərˈɛd/ (adj)
bereit

beredskap /bərˈɛdskɑːp/ (n)
Bereitschaft
  Att vara förberedd /på någon möjlig negativ händelse/

berest /bərˈɛst/ (adj)
bereist
  som har rest mycket

berg /bˈərj/ (n)
Gestein
  det fasta materialet i jordskorpan
Berg
  topografisk formation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

bergamott /bərɡɑːmˈuːt/ (n)
Bergamotte
  frukt

bergand /bərɡˈand/ (n)
Bergente

bergart /bərɡˈɑːt/ (n)
Gestein, Gesteinsart

bergbana /bərɡbˈana/ (n)
Standseilbahn
  typ av spårtrafik

bergbräsma /bərɡbrˈɛsma/ (n)
Behaartes Schaumkraut, Gartenschaumkraut, Ruderal-Schaumkraut, Vielstängel-Schaumkraut
  arten Cardamine hirsuta

bergek /bərjˈeːk/ (n)
Traubeneiche
  (exemplar av) trädslaget (Quercus petraea) i släktet ekar

bergfink /bərɡfˈɪŋk/ (n)
Bergfink

berggrotta /bərɡrˈɔtːa/ (n)
Gebirgshöhle

berghumla /bərɡhˈɵmla/ (n)
Berglandhummel
  individ av arten Bombus monticola, som är en art i släktet humlor

berghäggmispel /bərɡhˈɛɡmɪspˌeːl/ (n)
Edelweißstrauch, Felsenmispel
  en art (Amelanchier rotundifolia) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae)

bergig /bərjˈɪɡ/ (adj)
bergig, gebirgig
  där det finns många berg

bergklint /bərɡklˈɪnt/ (n)
Berg-Flockenblume
  arten Cyanus montana

bergkristall /bərɡkrˈiːstal/ (n)
Bergkristall
  farglös kristall av kvarts

berglärka /bərɡlˈɛrka/ (n)
Ohrenlerche

bergochdalbana /bərɡˈɔkdalbˌana/ (n)
Achterbahn
  sluten bana med särskilt krokig sträckning

bergsbestigning /bərɡsbəstˈɪŋnɪŋ/ (n)
Bergsteigen, Alpinismus, Bergbesteigung
  det att bestiga berg

bergsfogde /bərɡsfˈɔɡdə/ (n)
Bergvogt
  tjänsteman i järnbergslagen

bergskam /bərɡskˈɑːm/ (n)
Gebirgsgrat, Gebirgskamm

bergskedja /bərɡsxˈɛdja/ (n)
Gebirgskette, Bergkette, Gebirge
  område med sammanhängade bildning av berg

bergsklyfta /bərɡsklˈyfta/ (n)
Schlucht, Felsenschlucht

bergsknalle /bərɡsknˈalə/ (n)
felsige Anhöhe
  brant men ofta mindre berg, klint, klippa eller kläpp

bergskred /bərɡskrˈeːd/ (n)
Bergrutsch
  ras ned för ett berg

bergslag /bərɡslˈɑːɡ/ (n)
Bergbaugebiet, Bergrevier
  ortsbunden sammanslutning som bedriver bergsbruk

bergslejon /bərɡslˈɛjuːn/ (n)
Berglöwe
  en art inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

bergsman /bərɡsmˈan/ (n)
Bergmann
  ägare eller delägare av en gruva eller bruk

bergspass /bərɡspˈas/ (n)
Gebirgspass

bergspredikan /bərɡsprˈeːdiːkˌan/ (n)
Bergpredigt
  tal som Jesus enligt Matteusevangeliet höll på ett berg i Galileen

bergsrygg /bərɡsrˈyɡ/ (n)
Bergrücken
  långsträckt, uppåt avsmalnade bergmassa

bergstopp /bərɡstˈɔp/ (n)
Gipfel, Bergspitze, Berggipfel
  /området kring/ högsta punkten på (en del av) ett berg

bergtita /bərktˈiːta/ (n)
Gambelmeise
  arten

bergtunga /bərktˈɵŋa/ (n)
Limande, Rotzunge
  en fiskart inom ordningen plattfiskar

berguv /bərɡˈʉv/ (n)
Uhu

beriberi /bərˈiːbərˌiː/ (n)
Beriberi
  en bristsjukdom (brist på B-vitamin)

berika /bərˈiːka/ (v)
bereichern
  (transitivt)

berikande /bərˈiːkandə/ (adj)
bereichernd
  presensparticip av berika

beriktiga /bərˈɪktiːɡˌa/ (v)
korrigieren
  korrigera, göra riktig(are)

berkelium /bərkˈeːliːˌʉm/ (n)
Berkelium

berlinerblått /bərlˈiːnərblˌɔt/ (n)
Berliner Blau
  färgämne av mörkblå (berlinerblå) kulör, ett salt av järnferrocyanid

bero /bərˈuː/ (v)
(auf sich) beruhen lassen
  anstå med något
beruhen
  vara avhängig av

beroende /bərˈuːəndə/ (adj)
abhängig, süchtig
  som beror på något

berså /bəʂˈoː/ (n)
Laube
  liten uteplats omgiven av planterade buskar eller annat lövverk

berusa /bərˈʉsa/ (v)
berauschen
  göra påverkad av drog

berusad /bərˈʉsad/ (adj)
betrunken, berauscht, beschwipst
  påverkad av t.ex. sprit

berusning /bərˈɵsnɪŋ/ (n)
Rausch
  känsla
Rausch, Schwips
  tillstånd

beryktad /bərˈyktad/ (adj)
berüchtigt, verrufen
  att ha dåligt rykte

beryll /bərˈyl/ (n)
Beryll
  en ädelsten (bl a smaragd och akvamarin)

beryllium /bərˈyliːˌʉm/ (n)
Beryllium
  alkalisk jordartsmetall

berylliumbromid /bərˈyliːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Berylliumbromid
  en kemisk förening av brom och beryllium, BeBr3

berylliumfluorid /bərˈyliːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Berylliumfluorid
  kemisk förening av fluor och beryllium

berylliumjodid /bərˈyliːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Berylliumiodid
  kemisk förening av beryllium och jod

berylliumklorid /bərˈyliːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Berylliumchlorid
  kemisk förening av beryllium och klor

berylliumnitrat /bərˈyliːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Berylliumdinitrat, Berylliumnitrat
  kemisk förening av kväve, syre och beryllium

berylliumoxid /bərˈyliːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Berylliumoxid
  kemisk förening av beryllium och syre

berylliumsulfat /bərˈyliːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Berylliumsulfat
  en kemisk förening av svavel, syre och beryllium, BeSO4

beräkna /bərˈɛːkna/ (v)
abschätzen
  planera; uppskatta eller gissa
berechnen
  via intellektet erhålla "ny" kunskap från premisser
  utföra aritmetiska operationer

beräkning /bərˈɛːknɪŋ/ (n)
Berechnung
  planering
  utföra aritmetiska operationer

berätta /bərˈɛtːa/ (v)
erzählen, berichten
  säga (eller skriva) något till en annan individ

berättare /bərˈɛtːarə/ (n)
Erzähler, Erzählerin
  den som återger berättelse

berättelse /bərˈɛtːəlsə/ (n)
Erzählung, Geschichte

berätterska /bərˈɛtːəʂkˌa/ (n)
Erzählerin

berättigad /bərˈɛtːiːɡˌad/ (adj)
berechtigt
  perfektparticip av berättiga
gerechtfertigt
  som har rättighet

berättigande /bərˈɛtːiːɡˌandə/ (n)
Berechtigung
  Substantivering av presensparticip av berättiga

beröm /bərˈœm/ (n)
Lob, Ruhm
  komplimang, lovord

berömd /bərˈœmd/ (adj)
berühmt
  välkänd

berömdhet /bərˈœmdheːt/ (n)
Berühmtheit
  1. egenskap
Berühmtheit, Prominente, Prominenter
  2. berömd person

berömma /bərˈœma/ (v)
loben, preisen, rühmen
  ge beröm till

berömmelse /bərˈœməlsə/ (n)
Ruhm, Berühmheit
  det att vara berömd (=känd och omtyckt av allmänheten)

beröra /bərˈøːra/ (v)
berühren

beröring /bərˈøːrɪŋ/ (n)
Berührung
  verkligt vidrörande

beröva /bərˈøːva/ (v)
berauben, wegnehmen

bese /bəsˈeː/ (v)
besehen
  se på och studera

besegra /bəsˈɛɡra/ (v)
bewältigen, meistern, überwinden
  klara av
besiegen
  vinna över

besikta /bəsˈɪkta/ (v)
begutachten, besichtigen
  kvalitetsgranska eller -inspektera eller -undersöka
zur Begutachtung bringen
  lämna in på besiktning

besiktning /bəsˈɪktnɪŋ/ (n)
Begutachtung, Besichtigung

besinna /bəsˈɪna/ (v)
bedenken
  behjärta, betänka, grundligt överväga, fundera på, tänka på
besinnen
  komma på bättre tankar

besitta /bəsˈɪtːa/ (v)
besitzen
  kunna förfoga över

besittning /bəsˈɪtnɪŋ/ (n)
Besitz
  innehav, egendom, äga

besk /bˈəsk/ (adj)
bitter
  smak

beska /bəskˈa/ (n)
Bitterkeit
  besk smak

beskaffad /bəskˈafad/ (adj)
beschaffen, geartet
  skapad, danad

beskaffenhet /bəskˈafeːnhˌeːt/ (n)
Beschaffenheit
  karaktär
  kvalitet

beskatta /bəskˈatːa/ (v)
besteuern
  belägga med skatt

beskattning /bəskˈatnɪŋ/ (n)
Besteuerung
  uttagande av skatt

besked /bəsxˈeːd/ (n)
Auskunft, Bescheid
  upplysning

beskedlig /bəsxˈɛdlɪɡ/ (adj)
gutmütig, nachgiebig
  alltför foglig eller medgörlig
bescheiden
  måttfull; föga spännande

beskjuta /bəɕˈʉta/ (v)
beschießen
  skjuta på

beskriva /bəskrˈiːva/ (v)
beschreiben
  berätta detaljerat

beskrivning /bəskrˈiːvnɪŋ/ (n)
Beschreibung
  skildring, framställning

besksöt /bəsksˈøːt/ (adj)
bittersüß
  både besk och söt

besksöta /bəsksˈøːta/ (n)
Bittersüßer Nachtschatten, Bittersüß
  Solanum dulcamara, art i potatissläktet

beskydda /bəsxˈyda/ (v)
beschützen

beskyddare /bəsxˈydarə/ (n)
Beschützer, Beschützerin
  den som beskyddar, den som erbjuder beskydd (eventuellt genom utpressning)

beskylla /bəsxˈyla/ (v)
beschuldigen, anschuldigen, bezichtigen

beskyllning /bəsxˈylnɪŋ/ (n)
Anschuldigung, Beschuldigung, Bezichtigung
  anklagelse, tillvitelse, påstående som lägger skuld på (beskyller) någon

beskära /bəsxˈɛːra/ (v)
beschneiden
  klippa bort (oönskade) delar från något
bescheren
  tilldela, förunna

beskåda /bəskˈoːda/ (v)
ansehen, betrachten
  se på, koncentrerat iaktta

beslag /bəslˈɑːɡ/ (n)
Beschlagnahme
  konfiskation
Beschlag
  mindre metallbit som sätts på ett föremål för att stärka det

beslagta /bəslˈɑːɡtɑː/ (v)
beschlagnahmen
  ta föremål från någon, antingen för att det är bevismaterial eller för konfiskation

beslut /bəslˈʉt/ (n)
Beschluss, Entschluss

besluta /bəslˈʉta/ (v)
beschließen, entscheiden
  fatta ett beslut

beslutande /bəslˈʉtandə/ (adj)
beschließend, beschlussfassend
  som fattar beslut

besluten /bəslˈʉtən/ (adj)
entschlossen
  perfektparticip av besluta

beslutför /bəslˈʉtføːr/ (adj)
beschlussfähig
  (om beslutande församling, sammanträde, årsmöte eller liknande) kompetent, kvalificerad och/eller behörig att fatta beslut

beslutsam /bəslˈʉtsam/ (adj)
entschlossen
  som snabbt fattar beslut

beslutsamhet /bəslˈʉtsamhˌeːt/ (n)
Entschlossenheit
  det att vara beslutsam

beslutsfattande /bəslˈʉtsfatːˌandə/ (n)
Beschlussfassung, Entscheidungsfindung, Entscheidungsverfahren
  aktivitet att komma till ett beslut

beslutsfähig /bəslˈʉtsfɛːhˌɪɡ/ (adj)
beschlussfähig
  (om beslutande församling, sammanträde, årsmöte eller liknande) kompetent, kvalificerad och/eller behörig att fatta beslut

beslutsunderlag /bəslˈʉtsɵndˌɛrlɑːɡ/ (n)
Entscheidungsgrundlage
  underlag för beslut

beslutsångest /bəslˈʉtsɔŋˌɛst/ (n)
Decidophobie, Entscheidungsangst
  det att ha svårt att bestämma sig

besläktad /bəslˈɛktad/ (adj)
verwandt

besparing /bəspˈɑːrɪŋ/ (n)
Einsatz, Passe
  3. gör en skräddare
Ersparnis
  penningsumma

besparingsåtgärd /bəspˈɑːrɪŋsˌoːtjɛːrd/ (n)
Sparmaßnahme
  åtgärd för att reducera utgifter

bespisa /bəspˈiːsa/ (v)
beköstigen, verköstigen

bespruta /bəsprˈʉta/ (v)
bespritzen, besprühen
  spruta på

besprutad /bəsprˈʉtad/ (adj)
gespritzt
  perfektparticip av bespruta

besserwisser /bəsˈɛrvɪsər/ (n)
Besserwisser, Besserwisserin
  bättrevetare

best /bˈəst/ (n)
Bestie, Biest
  (vilt) argsint djur
  omänskligt grym människa

bestialitet /bəstˈiːalˌiːteːt/ (n)
Bestialität
  råhet, brutalitet

bestick /bəstˈɪk/ (n)
Besteck, Essbesteck

bestickande /bəstˈɪkːandə/ (adj)
bestechend
  lockande

besticklig /bəstˈɪklɪɡ/ (adj)
bestechlich
  som tar mutor

bestiga /bəstˈiːɡa/ (v)
besteigen, ersteigen
  klättra till topp
besteigen
  sätta sig på något

bestjäla /bəsxˈɛːla/ (v)
bestehlen
  stjäla från (någon)

bestraffa /bəstrˈafa/ (v)
bestrafen
  utdela ett straff

bestraffning /bəstrˈafnɪŋ/ (n)
Bestrafung
  1

beströ /bəstrˈøː/ (v)
bestreuen
  strö över

bestycka /bəstˈykːa/ (v)
bestücken
  utrusta med kanoner

bestyr /bəstˈyːr/ (n)
Beschäftigung, Besorgung, Mühe
  arbete, syssla

bestyrka /bəstˈyrka/ (v)
bestärken
  ge styrka (stöd) åt

beställa /bəstˈɛla/ (v)
bestellen, reservieren

beställning /bəstˈɛlnɪŋ/ (n)
Bestellung

bestämd /bəstˈɛmd/ (adj)
bestimmt
  (grammatik) som har bestämd speciesform
  fast, oföränderlig, konstant, orubblig
  perfektparticip av bestämma
  som inte ändrar uppfattning

bestämma /bəstˈɛma/ (v)
beschließen, festlegen
  besluta
entscheiden
  bestämma sig
festlegen, bestimmen, feststellen
  fastställa

bestämmelse /bəstˈɛməlsə/ (n)
Bestimmung, Verfügung
  (juridik) en viss regel (i en lag, en förordning eller ett avtal)

bestämning /bəstˈɛmnɪŋ/ (n)
Bestimmung
  ord som närmare preciserar frasens huvudord, t.ex. ett attribut i en nominalfras (där huvudordet är ett substantiv)

bestå /bəstˈoː/ (v)
bestehen
  vara uppbyggd
  vara oförändrad

beståndsdel /bəstˈoːndsdəl/ (n)
Bestandteil

bestörtning /bəstˈœtnɪŋ/ (n)
Bestürzung
  häpnad

besudla /bəsˈɵdla/ (v)
besudeln
  smutsa ner

besvara /bəsvˈɑːra/ (v)
beantworten

besvikelse /bəsvˈiːkəlsə/ (n)
Enttäuschung, Katzenjammer
  uppevelse av att en önskan inte blivit uppfylld

besviken /bəsvˈiːkən/ (adj)
enttäuscht

besvär /bəsvˈɛːr/ (n)
Berufung
  framställan om yrkande hos högre instans gällande ändring av beslut
Mühe
  något som är svårt, omständligt eller problematiskt
Beschwerde
  problem i form av skada eller smärta

besvära /bəsvˈɛːra/ (v)
beschweren
  göra sig besvär
belästigen, behelligen
  utsätta någon för besvär

besvärja /bəsvˈɛrja/ (v)
beschwören
  uttala besvärjelse

besvärjelse /bəsvˈɛrjəlsə/ (n)
Beschwörung
  religiös eller magisk formel vars uttalande anses ha övernaturlig verkan

besvärlig /bəsvˈɛrlɪɡ/ (adj)
mühselig, beschwerlich, lästig

besvärligt /bəsvˈɛrlɪkt/ (adv)
beschwerlich
  avledning till adjektivet besvärlig

besynnerlig /bəsˈynərlˌɪɡ/ (adj)
seltsam, sonderbar, wunderlich
  konstig, märklig

besättning /bəsˈɛtnɪŋ/ (n)
Besatzung, Crew
  uppsättning personer som sköter viss enhet

besök /bəsˈøːk/ (n)
Besuch

besöka /bəsˈøːka/ (v)
besuchen

besökare /bəsˈøːkarə/ (n)
Besucher, Besucherin

besöksgruva /bəsˈœksɡrʉvˌa/ (n)
Besucherbergwerk
  nedlagd malmgruva som öpnades för intresserade besökare som museum

besöksmål /bəsˈœksmoːl/ (n)
Ausflugsziel, Besuchsziel
  sevärdhet som är lönsamt att göra en utflykt ditt

besökstid /bəsˈœkstiːd/ (n)
Besuchszeit
  tid då ett besök börjar eller pågår, ofta till en institution
  tidsperiod då någon, ofta en institution, tar emot besökare

beta /bətˈa/ (n)
Beta-Strahlung
  betastrålning
Beta, Beta-Version
  betaversion
Beta
  grekisk bokstav

beta /bətˈa/ (v)
weiden
  föra boskap på bete
ködern
  förse fälla med bete
beizen
  kemiskt behandla utsäde
grasen, weiden, äsen
  äta av växtlighet, gå på bete

betablockerare /bətˈablɔkːərˌarə/ (n)
Betablocker
  läkemedel

betagande /bətˈɑːɡandə/ (adj)
betörend, entzückend, hinreisend
  intagande, bedårande

betala /bətˈɑːla/ (v)
bezahlen, zahlen
  ge pengar

betala med samma mynt /bətˈɑːla meːd sˈama mˈynt/ (v)
mit gleicher Münze heimzahlen
  behandla illa

betalning /bətˈɑːlnɪŋ/ (n)
Bezahlung, Zahlung

betalningsmedel /bətˈɑːlnɪŋsmˌeːdəl/ (n)
Zahlungsmittel
  typ av värde som allmänt godkänns för betalningar

betalväg /bətˈɑːlvɛːɡ/ (n)
Mautstraße

betaoxidation /bətˌɑːuːksˌiːdasxˈuːn/ (n)
β-Oxidation
  cyklisk biokemisk process

betastrålning /bətˈastroːlnˌɪŋ/ (n)
Betastrahlung, β-Strahlung

bete /bətˈeː/ (n)
Stoßzahn
  1. stor hörntand
Köder
  2. agn
Weide
  3. plats där boskap betar
Äsung
  4. foder som betande vilddjur äter

bete /bətˈeː/ (v)
aufführen, benehmen, betragen

beteckna /bətˈɛkna/ (v)
bezeichnen
  utgöra ett tecken

beteckning /bətˈɛknɪŋ/ (n)
Bezeichnung

beteende /bətˈeːəndə/ (n)
Verhalten, Benehmen, Betragen
  beteende

beteendevetenskap /bətˈeːəndˌɛvətˌɛnskɑːp/ (n)
Verhaltenswissenschaft
  samlande beteckning för de vetenskaper som sysslar med att iaktta och vetenskapligt studera människans beteende (i förekommande fall med hjälp av studier på djur) från olika perspektiv

betesmark /bətˈɛsmark/ (n)
Weideland
  mark där djur betar

betingelse /bətˈɪŋəlsə/ (n)
Bedingung
  förutsättning

betjäna /bəɕˈɛːna/ (v)
bedienen

betjäning /bəɕˈɛːnɪŋ/ (n)
Bedienung
  utförande av uppgifter åt kund som led i försäljning

betjänt /bəɕˈɛnt/ (n)
Diener, Bediensteter, Bedienstete, Helfer

betona /bətˈuːna/ (v)
betonen
  markera betydelse
hervorheben
  uttala med speciell kraft

betonad /bətˈuːnad/ (adj)
betont
  perfektparticip av betona

betong /bətˈɔŋ/ (n)
Beton
  byggnadsmaterial

betongbil /bətˈɔŋbiːl/ (n)
Fahrmischer, Betonlaster
  lastbil som används för att frakta betong

betongblandare /bətˈɔŋblandˌarə/ (n)
Betonmischer
  maskin som används för att blanda cement, grus, sand och vatten till betong

betongsliper /bətˈɔŋsliːpər/ (n)
Betonschwelle
  slipper tillverkad av betong

betongsyll /bətˈɔŋsyl/ (n)
Betonschwelle
  slipper tillverkat av betong

betongvägg /bətˈɔŋvəɡɡ/ (n)
Betonwand

betoning /bətˈoːnɪŋ/ (n)
Betonung
  framhäva betydelsen
  lingvistik

betrakta /bətrˈakta/ (v)
betrachten
  se på
  anse som

betraktad /bətrˈaktad/ (adj)
betrachtet

betraktande /bətrˈaktandə/ (n)
Betrachtung
  det att se på med noggrannhet

betraktare /bətrˈaktarə/ (n)
Betrachter, Betrachterin

betraktelse /bətrˈaktəlsə/ (n)
Betrachtung
  det att rikta tanken på något

beträda /bətrˈɛːda/ (v)
betreten
  1. börja gå på

beträffa /bətrˈɛfa/ (v)
betreffen, anbelangen
  angå, röra

beträffande /bətrˈɛfandə/ (adj)
betreffend, betreffs, bezüglich, hinsichtlich
  presensparticip av beträffa

beträffande /bətrˈɛfandə/ (preposition)
betreffend
  vad beträffar

bets /bˈəts/ (n)
Beize
  färgämne

betsel /bətsˈeːl/ (n)
Zaumzeug
  remtyg och bett som används för att behärska och styra en häst eller annat rid- eller dragdjur

betsla /bətslˈa/ (v)
zäumen
  förse med betsel

bett /bˈət/ (n)
Trense
  del av betseln
Biss
  det att bita
  något som bitits av
Gebiss
  uppsättning tänder

betvinga /bətvˈɪŋa/ (v)
bewältigen
  få bukt med, tygla
bezwingen
  kämpa ned motståndet, besegra

betvivla /bətvˈɪvla/ (v)
bezweifeln
  ha tvivel om/på något

betyda /bətˈyːda/ (v)
bedeuten
  ha som innebörd
  resultera i
  vara viktig

betydande /bətˈyːdandə/ (adj)
beträchtlich, erheblich
  relativt omfattande
bedeutend
  viktig

betydelse /bətˈyːdəlsə/ (n)
Bedeutung, Sinn
  det något betyder
Bedeutung, Wichtigkeit
  värde, vikt, relevans

betydelsefull /bətˈyːdəlsəfˌɵl/ (adj)
bedeutungsvoll

betydelselös /bətˈyːdəlsəlˌøːs/ (adj)
bedeutungslos, belanglos

betydelselöshet /bətˈyːdəlsəlˈœsheːt/ (n)
Bedeutungslosigkeit
  det att vara betydelselös

betydelsemässig /bətˈyːdəlsəmˌɛsɪɡ/ (adj)
bedeutungsmäßig
  avseende betydelse

betydlig /bətˈyːdlɪɡ/ (adj)
bedeutend, beträchtlich, erheblich

betydligt /bətˈyːdlɪkt/ (adv)
bedeutend

betyg /bətˈyːɡ/ (n)
Note, Zensur, Zeugnis
  bedömning av prestation inom skolundervisning
Zeugnis
  skriftligt uttalande eller omdöme av myndighet
Note
  värde som anger hur pass bra något är

betyga /bətˈyːɡa/ (v)
bescheinigen, bezeugen
  försäkra, intyga, bedyra

betygsätta /bətˈyːɡsətːˌa/ (v)
benoten, beurteilen, bewerten, zensieren
  bestämma betyget för något

betygsättning /bətˈyːɡsətnˌɪŋ/ (n)
Benotung, Beurteilung, Bewertung
  det att sätta betyg på något

betäcka /bətˈɛkːa/ (v)
decken, bedecken
  täcka över

betänka /bətˈɛŋka/ (v)
bedenken, erwägen, überlegen
  begrunda, grundligt överväga

betänklig /bətˈɛŋklɪɡ/ (adj)
bedenklich
  som hyser farhågor

betänklighet /bətˈɛŋklɪɡhˌeːt/ (n)
Bedenklichkeit
  försiktighet
Bedenken
  tvekan eller tvivel

betänksam /bətˈɛŋksam/ (adj)
bedächtig, nachdenklich

betänksamhet /bətˈɛŋksamhˌeːt/ (n)
Nachdenklichkeit
  det att vara betänksam

beundra /bˈeːɵndrˌa/ (v)
bewundern
  anse att någon/något har goda egenskaper

beundran /bˈeːɵndrˌan/ (n)
Bewunderung
  det att beundra

beundransvärd /bˈeːɵndrˌansvɛːrd/ (adj)
bewundernswert
  som anses vara värd att beundras

beundrare /bˈeːɵndrˌarə/ (n)
Bewunderer, Bewundererin
  person som beundrar

bevaka /bəvˈɑːka/ (v)
bewachen

bevakad /bəvˈɑːkad/ (adj)
bewacht
  perfektparticip av bevaka

bevakning /bˈɛvɑːknˌɪŋ/ (n)
Bewachung
  det att någon bevakar något

bevara /bəvˈɑːra/ (v)
bewahren

bevarad /bəvˈɑːrad/ (adj)
erhalten

bevattna /bəvˈatna/ (v)
bewässern
  förse med vatten

bevekelsegrund /bəvˈeːkəlsˌɛɡrɵnd/ (n)
Beweggrund
  underliggande motiv

bevilja /bəvˈɪlja/ (v)
bewilligen, gewähren
  godkänna att någon får något som den begärt

beviljande /bəvˈɪljandə/ (n)
Bewilligung
  det att bevilja

bevingad /bəvˈɪŋad/ (adj)
geflügelt, beflügelt
  med vingar

bevis /bəvˈiːs/ (n)
Nachweis
  intyg
Beweis
  resonemang eller fakta
  omisskännligt tecken

bevisa /bəvˈiːsa/ (v)
beweisen
  göra uppenbart
  (matematiskt) göra logiskt uppenbart

bevisligen /bəvˈɪslɪɡˌɛn/ (adv)
nachweislich

bevittna /bəvˈɪtna/ (v)
Augenzeuge sein, beiwohnen, mitansehen
  allmän: vara vittne till någon händelse
bezeugen
  juridik: vara vittne framför domstol

beväpna /bəvˈɛpna/ (v)
bewaffnen

beväpnad /bəvˈɛpnad/ (adj)
bewaffnet
  som beväpnats

bhutanes /bhˈʉtanəs/ (n)
Bhutaner
  invånare i Bhutan eller med bhutanesisk härkomst

bhutanesiska /bhˈʉtanəsˌɪska/ (n)
Bhutanerin
  kvinna från Bhutan

bi /bˈiː/ (n)
Biene, Imme
  insekt

bi- /bˈiː/ (affix)
neben-
  som avser en andra sak eller funktion

bibehålla /bˈiːbəhˌɔla/ (v)
beibehalten

bibel /bˈiːbəl/ (n)
Bibel
  helig skrift

bibetydelse /bˌiːbətˈyːdəlsə/ (n)
Nebenbedeutung
  sekundär betydelse

bibliotek /bˈɪbliːˌuːteːk/ (n)
Bibliothek, Bücherei
  byggnad
  samling av program
  samling böcker

bibliotekarie /bˈɪbliːˌuːteːkˌariːə/ (n)
Bibliothekar, Bibliothekarin
  någon som arbetar på ett bibliotek

biblioteksbyggnad /bˈɪbliːˌuːteːksbˌyɡnad/ (n)
Bibliotheksgebäude

biblisk /bˈɪblɪsk/ (adj)
biblisch

biceps /bˈiːsəps/ (n)
Bizeps
  en muskel på överarmens framsida (eller på lårets baksida)

bida /bˈiːda/ (v)
harren
  avvakta, invänta

bida sin tid /bˈiːda sɪn tˈiːd/ (v)
den richtigen Zeitpunkt abwarten, geduldig abwarten
  tåligt avvakta

bidra /bˈɪdrɑː/ (v)
beitragen
  skänka
  vara del av orsak

bidrag /bˈɪdrɑːɡ/ (n)
Beihilfe, Geldleistung, Unterstützung
  ekonomiskt stöd
Beitrag
  insats

bidragsberoende /bˈɪdrɑːɡsbərˌuːəndə/ (adj)
unterstützungsabhängig
  som behöver ekonomiskt stöd för att klara sig

bidragsberoende /bˈɪdrɑːɡsbərˌuːəndə/ (n)
Unterstützungsabhängigkeit
  det att behöva ekonomiskt stöd för att klara sig

bidragsgivare /bˈɪdrɑːɡsjˌiːvarə/ (n)
Beitragszahler, Beitragszahlerin

bieffekt /bˈiːəfˌɛkt/ (n)
Nebeneffekt
  effekt som uppstår till följd av en annan avsedd effekt

bifalla /bˈiːfalˌa/ (v)
einwilligen, genehmigen, zustimmen

biff /bˈɪf/ (n)
Beefsteak, Rindfleisch
  skiva nötkött

bifigur /bˈiːfiːɡˌʉr/ (n)
Nebenfigur
  biperson, biroll, person av mindre betydelse i ett sammanhang

biflod /bˈɪfluːd/ (n)
Nebenfluss

bifoga /bˈiːfuːɡˌa/ (v)
beifügen, beilegen, hinzufügen
  lägga till något ytterligare till ett dokument

bifångst /bˈiːfɔŋst/ (n)
Beifang
  arter, eller icke könsmogna individer av målarten, som oavsiktligt fångas vid fiske med redskap

bigami /bˈiːɡamˌiː/ (n)
Bigamie
  form av polygami där en person är gift med precis två andra personer

biguanid /bˈiːɡʉˌaniːd/ (n)
Biguanid
  kemisk förening av kol, väte och kväve

bihustru /bˈiːhɵstrˌʉ/ (n)
Nebenfrau

bihål /bˈiːhoːl/ (n)
Nebenhöhle
  inre hålighet i ansiktsskelettet

bijouterier /bˈiːjuːˌʉtərˌiːər/ (n)
Modeschmuck
  smycken, nipper

bikaka /bˈiːkɑːkˌa/ (n)
Bienenwabe
  sammansatt hexagonalt segment av ett bisamhälle

bikarbonat /bˈiːkarbˌuːnat/ (n)
Hydrogencarbonat
  vätekarbonat

bikini /bˈiːkiːnˌiː/ (n)
Bikini
  tvådelat klädesplagg för kvinna

bikt /bˈɪkt/ (n)
Beichte
  syndabekännelse inför en präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse

bikta /bˈɪkta/ (v)
beichten
  bekänna sina synder inför en präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse

biktfader /bˈɪktfadər/ (n)
Beichtvater
  präst som tar emot bikt

bikupa /bˈiːkʉpˌa/ (n)
Bienenstock, Bienenkorb
  behållare för bin

bil /bˈiːl/ (n)
Kfz, Kraftfahrzeug
  motordrivet fyrhjuligt fordon
Auto, Wagen, Automobil, PKW, Personenkraftwagen
  personbil

bila /bˈiːla/ (n)
Fallbeil
  den vassa klingan i en giljotin
Axt, Beil
  yxa med bred, rundad egg

bila /bˈiːla/ (v)
Auto, Auto fahren, dem, fahren, mit, reisen
  2. köra bil (ofta eller långt)

bilaga /bˈiːlɑːɡˌa/ (n)
Anlage, Beilage

bilateral /bˈiːlatˌeːral/ (adj)
bilateral
  ömsesidig

bilavgaser /bˈiːlɑːvɡˌasər/ (n)
Autoabgase
  avgaser från en bil, d.v.s. (ofta giftiga och miljöfarliga) gaser som produceras av bilens motor under användning, och som släpps ut i naturen

bilbana /bˈɪlbanˌa/ (n)
Autorennbahn
  bana för leksaksbilar

bilbarnstol /bˈɪlbɑːrnstˌuːl/ (n)
Kindersitz, Autokindersitz
  speciell stol som placeras i ett säte i en bil och som (mindre) barn skall sitta i

bilbatteri /bˈɪlbatːərˌiː/ (n)
Autobatterie, Starterbatterie
  elektriskt batteri (för startmotorn) i en bil

bilbrand /bˈɪlbrand/ (n)
Autobrand
  brand i bil /vilken förstör hela bilen/

bilbälte /bˈɪlbɛːltˌɛ/ (n)
Sicherheitsgurt, Gurt
  säkerhetsbälte som finns vid ett säte i en bil

bild /bˈɪld/ (n)
Bild
  visuell representation
  föreställning

bilda /bˈɪlda/ (v)
bilden, gründen
  skapa, utgöra
  organisera
bilden
  utbilda

bildad /bˈɪldad/ (adj)
gebildet
  person

bildande /bˈɪldandə/ (n)
Bildung
  det att bilda

bildande konst /bˈɪldandə kˈɔnst/ (n)
bildende Kunst
  arkitektur, skulptur, målning, teckning, grafisk konst

bildband /bˈɪldband/ (n)
Bildstreifen, Filmstreifen
  diabilder (stillbilder för projektor) i ett sammanhängande band (på rulle)

bildbar /bˈɪldbɑːr/ (adj)
bildbar

bildbehandling /bˈɪldbəhˌandlɪŋ/ (n)
Bildbearbeitung
  metoder för eller aktiviteten att analysera eller modifiera bilder (i en dator)

bildbehandlingsprogram /bˈɪldbəhˌandlɪŋsprˌɔɡram/ (n)
Bildbearbeitungsprogramm
  datorprogram som används för att redigera (eller skapa) bildfiler (skapa och redigera illustrationer, redigera fotografier)

bilderbok /bˈɪldərbˌuːk/ (n)
Bilderbuch
  barnbok vars innehåll i huvudsak är bilder i form av illustrationer eller foton

bildfil /bˈɪldfiːl/ (n)
Bilddatei
  (digital) fil som representerar en bild

bildhuggare /bˈɪldhɵɡˌarə/ (n)
Bildhauer, Bildhauerin
  skulptör

bildlig /bˈɪldlɪɡ/ (adj)
bildlich
  (lingvistik)

bildning /bˈɪldnɪŋ/ (n)
Bildung
  utveckling av en persons kunskaper och färdigheter

bildruta /bˈɪldrʉtˌa/ (n)
Einzelbild
  enskild bild i en film eller video

bildrör /bˈɪldrøːr/ (n)
Bildröhre
  elektronrör där en styrd stråle av elektroner träffar en fosforbeläggning på rörets ena vägg, varvid en bild uppstår, huvudkomponent i äldre (tjocka) tv-mottagare och oscilloskop

bildskärm /bɪldsxˈɛrm/ (n)
Bildschirm
  utmatningsenhet för TV , dator etc.

bildskön /bˈɪldsxøːn/ (adj)
bildhübsch, bildschön
  skön att avbilda

bildstabilisator /bˈɪldstabˌiːliːsˌatɔr/ (n)
Bildstabilisator
  teknik som gör att fotografiet blir skarpt även om kameran inte hålls helt stilla under exponeringen

bildäck /bˈɪldək/ (n)
Autodeck
  däck på färja
Autoreifen
  däck till hjul på bil

bilfri /bˈɪlfriː/ (adj)
autofrei
  utan bil, utan biltrafik

bilfärd /bˈɪlfɛːrd/ (n)
Autofahrt
  färd med bil

bilförare /bˈɪlføːrˌarə/ (n)
Autofahrer, Autofahrerin
  person som framför (d.v.s. förare av) en bil

bilförsäkring /bɪlfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Autoversicherung, KFZ-Versicherung
  försäkring för bil

bilindustri /bˈiːlɪndˌɵstriː/ (n)
Autoindustrie, Automobilindustrie

bilirubin /bˌiːliːrʉbˈiːn/ (n)
Bilirubin
  gul nedbrytningsprodukt av de röda blodkropparnas hemoglobin (närmare bestämt av hemgrupperna)

bilism /bˈiːlɪsm/ (n)
Automobilismus, Motorisierung
  användandet av bilar som transportmedel i ett samhälle

bilist /bˈiːlɪst/ (n)
Autofahrer, Autofahrerin, Fahrzeugführer, Fahrzeugführerin

biliverdin /bˌiːliːvərdˈiːn/ (n)
Biliverdin
  ett grönt tetrapyrrol, en produkt av hemkatabolism som ansvarar för den grönaktiga färg som ibland ses vid blåmärken

biljard /bˈɪljard/ (n)
Billard
  spel
Billiarde
  tal

biljett /bˈɪljət/ (n)
Fahrkarte, Ticket, Fahrschein, Billett, Eintrittskarte
  bevis på att man har betalat inträde eller resa

biljettautomat /bˈɪljətːˌaʉtˌuːmɑːt/ (n)
Fahrscheinautomat, Fahrkartenautomat, Ticketautomat
  automat för biljettförsäljning

biljettförsäljning /bˌɪljətfˈœʂəljnˌɪŋ/ (n)
Fahrkartenverkauf, Fahrscheinverkauf, Kartenvorverkauf
  försäljning av biljetter (av något slag)

biljettkassa /bˈɪljətkˌasa/ (n)
Tageskasse
  bemannad kassa där man kan köpa biljetter (av något slag)

biljettpris /bˈɪljətprˌiːs/ (n)
Eintrittspreis, Fahrpreis, Ticketpreis
  pris för en biljett (t.ex. i kollektivtrafiken eller till en föreställning eller ett evenemang)

biljettång /bˈɪljətːˌɔŋ/ (n)
Schaffnerzange
  tång som används av konduktörer för att markera att biljetten är använd

biljon /bˈɪljuːn/ (n)
Billion
  talet 1012

biljonär /bˈɪljuːnˌɛːr/ (n)
Billionär, Billionärin
  person vars förmögenhet överskrider en biljon i en given valuta

bilkö /bˈɪlkøː/ (n)
Stau, Autoschlange, Verkehrsstau
  bilar stillastående bakom varandra

bilkörning /bɪlkˈœrnɪŋ/ (n)
Autofahren
  det att framföra (köra) bil (på väg)

billig /bˈɪlɪɡ/ (adj)
angemessen
  skälig
billig
  som inte kostar mycket
  lättköpt och banal
  som känner obehagskänsla
billig, günstig
  som tillhandahåller billigt pris

billigt /bˈɪlɪkt/ (adv)
billig

billion /bˈɪliːˌuːn/ (n)
Billion
  biljon, en miljon miljoner

bilmekaniker /bˈɪlməkˌaniːkər/ (n)
Automechaniker, Automechanikerin, KFZ-mechaniker, KFZ-mechanikerin
  person som yrkesmässigt reparerar och underhåller bilar

bilmuseum /bˈɪlmʉsəˌʉm/ (n)
Automuseum
  museum som viser huvudsakligen historiska bilar

bilmärke /bˈɪlmərkə/ (n)
Automarke
  varumärke som tillverkar bilar

bilnummer /bˈɪlnɵmər/ (n)
Autonummer, Kennzeichen, Kfz-Kennzeichen, Nummernschild
  registreringsnummer

bilnyckel /bˈɪlnykːəl/ (n)
Autoschlüssel

bilolycka /bˈiːluːlˌykːa/ (n)
Autounfall
  olycka där bilar är involverade

bilradio /bˈɪlradˌiːuː/ (n)
Autoradio
  radiomottagare som är integrerad i en bil och möjliggör uppspelning av radio genom fordonets högtalare

bilskola /bˈɪlskuːlˌa/ (n)
Fahrschule
  speciell skola som lär ut bilkörning

bilskollärare /bˈɪlskɔlˌɛːrarə/ (n)
Fahrschullehrer, Fahrschullehrerin
  lärare på bilskola

bilstöld /bɪlstˈœld/ (n)
Autodiebstahl
  stöld av bil, vanligen personbil

biltrafik /bˌɪltrafˈiːk/ (n)
Autoverkehr

biltunnel /bˈɪltɵnəl/ (n)
Autotunnel
  tunnel genom vilken (endast) en bilväg passerar

biltur /bˈɪltʉr/ (n)
Autofahrt
  åktur med bil

bilverkstad /bˈɪlvərkstˌad/ (n)
Autowerkstatt, Kfz-Werkstatt
  verkstad som inspekterar, underhåller och reparerar bilar

bilväg /bˈɪlvɛːɡ/ (n)
Autostraße

bilägare /bˈiːlɛːɡˌarə/ (n)
Autobesitzer, Autobesitzerin
  ägare av en bil

bilägga /bˈiːləɡˌa/ (v)
beifügen, beilegen
  bifoga
beilegen, schlichten
  åstadkomma förlikning, göra slut på (en tvist)

bimetall /bˈiːmətˌal/ (n)
Bimetall
  tunn remsa

binda /bˈɪnda/ (n)
Binde

binda /bˈɪnda/ (v)
binden
  knyta ihop

bindande /bˈɪndandə/ (adj)
bindend, verbindlich
  förpliktande

bindebåge /bˈɪndəbˌoːjə/ (n)
Bindebogen
  båge som förbinder två nothuvuden, används vid notskrift för att markera att noterna ska bindas samman

bindeord /bˈɪndəˌuːrd/ (n)
Bindewort, Konjunktion
  ord som binder samman

bindestreck /bˈɪndəstrˌɛk/ (n)
Bindestrich
  skiljetecken använt för att avstava ord

bindväv /bˈɪndvɛːv/ (n)
Bindegewebe
  vävnad

binge /bˈɪŋə/ (n)
Behälter, Kasten
  behållare, låda
Kiste
  vardagligt: säng

binjure /bˈɪnjʉrə/ (n)
Nebenniere
  endokrin körtel (glandula suprarenalis) precis ovanför njure

binom /bˈiːnɔm/ (n)
Binom

binomialkoefficient /bˈiːnuːmˌiːalkˌuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n)
Binomialkoeffizient
  koefficient

binturong /bˈɪntʉrˌɔŋ/ (n)
Binturong, Marderbär
  djurart

bio- /bˈiːuː/ (affix)
bio-

biobesökare /bˈiːuːbəsˌøːkarə/ (n)
Kinobesucher, Kinobesucherin

biobiljett /bˈiːuːbˌɪljət/ (n)
Kinokarte

biodlare /bˈiːɔdlˌarə/ (n)
Bienenzüchter, Imker, Imkerin, Bienenzüchterin
  person som håller honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

bioduk /bˈiːuːdˌʉk/ (n)
Filmleinwand, Kinoleinwand

biofilm /bˈiːuːfˌɪlm/ (n)
Biofilm
  biologi
Kinofilm
  film

biofysik /bˈiːuːfˌyːsiːk/ (n)
Biophysik
  den del av fysiken som studerar fysikaliska egenskaperna hos levande organismer

bioföreställning /bˈiːuːfˌøːrəstˌɛlnɪŋ/ (n)
Kinovorstellung
  filmvisning på en biograf

biogas /bˈiːuːɡˌas/ (n)
Biogas
  gasformigt biobränsle

biogeografi /bˈiːuːjəˌɔɡrafˌiː/ (n)
Biogeographie, Biogeografie
  vetenskapen om djurs och växters geografiska utbredning

biogeokemi /bˈiːuːjəˌuːkəmˌiː/ (n)
Biogeochemie
  vetenskapen om biologiska, geologiska, kemiska och fysikaliska processer som styr de kemiska grundämnenas och föreningarnas flöden i naturen

biograf /bˈiːɔɡrˌaf/ (n)
Biograf, Biografin
  levnadstecknare
Kino
  lokal avsedd för filmvisning

biografi /bˈiːɔɡrˌafiː/ (n)
Biografie
  berättelse om någons liv

biografisk /bˈiːɔɡrˌafɪsk/ (adj)
biografisch
  personhistorisk

biografmaskinist /bˈiːɔɡrˌafmasxˌiːnɪst/ (n)
Filmvorführer, Filmvorführerin

biokemi /bˈiːuːkəmˌiː/ (n)
Biochemie

biokol /bˈiːuːkˌuːl/ (n)
Biokohle, Pflanzenkohle
  förkolnad biomassa som koldioxidsänka

biolog /bˌiːuːlˈoːɡ/ (n)
Biologe, Biologin

biologi /bˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Biologie
  vetenskap

biologibok /bˌiːuːlˈoːɡiːbˌuːk/ (n)
x
  bok om biologi
Biologiebuch
  lärobok i biologi

biologilektion /bˌiːuːlˈoːɡiːləksxˈuːn/ (n)
Biologieunterricht, Biostunde, Biounterricht
  lektion i (skol)ämnet biologi (i skolan)

biologilärare /bˌiːuːlˈoːɡiːlˌɛːrarə/ (n)
Biologielehrer, Biologielehrerin
  lärare i biologi

biologisal /bˌiːuːlˈoːɡiːsˌal/ (n)
Biologiesaal

biologisk /bˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
biologisch
  som rör vetenskapen biologi

biologiskt vapen /bˌiːuːlˈoːɡɪskt vˈɑːpən/ (n)
B-Waffe, biologischer Kampfstoff
  vapen

bioluminiscens /bˈiːuːlˌʉmiːnˌɪssəns/ (n)
Biolumineszenz
  utsändning av ljus från levande varelser

biomassa /bˈiːuːmˌasa/ (n)
Biomasse
  inte längre levande biologisk massa
  massa på levande organismer

biord /bˈiːuːrd/ (n)
Beiwort

bioreklam /bˈiːuːrˌɛklam/ (n)
Kinowerbung
  reklam som visas på biografer innan fimvisningen börjar

bioteknolog /bˌiːuːtˌɛknuːlˈoːɡ/ (n)
Biotechniker, Biotechnikerin
  person kunnig inom bioteknik

biotop /bˈiːuːtˌuːp/ (n)
Biotop
  område med enhetlig miljö (enhetlig markbeskaffenhet, vegetation, djurliv m m)

biphenyl /bˈɪphənˌyːl/ (n)
Dibenzol, Diphenyl, Phenylbenzol, Byphenyl
  kemisk förening av kol och väte

biprodukt /bˈɪprɔdˌɵkt/ (n)
Nebenprodukt
  sekundär produkt som av en tillfällighet fås vid produktion av en annan, huvudsaklig produkt

birkelånga /bˈɪrkəlˌɔŋa/ (n)
Blauleng
  arten i familjen lakefiskar (Lotidae) inom ordningen torskartade fiskar (Gadiformes)

biroll /bˈiːrɔl/ (n)
Nebenrolle
  mindre framträdande roll för skådespelare i teater eller film

bisamand /bˈiːsamˌand/ (n)
Lappenente
  en fågelart (Biziura lobata) inom familjen änder (Anatinae)

bisarr /bˈiːsar/ (adj)
bizarr, seltsam
  underlig, besynnerligt, egendomligt

bisats /bˈiːsats/ (n)
Nebensatz

bisexualitet /bˈiːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n)
Bisexualität

bisexuell /bˈiːsəksˌʉəl/ (adj)
bisexuell

bisfenol /bˈɪsfənˌuːl/ (n)
Bisphenol
  grupp kemikalier

bisfenol A /bˈɪsfənˌuːl ˈɑː/ (n)
Bisphenol A
  bisfenol A

bisfosfonat /bˌɪsfɔsfˈoːnat/ (n)
Bisphosphonat
  kemisk förening med två fosfonat-grupper

biskop /bˈɪskuːp/ (n)
Bischof, Bischöfin
  föreståndare för ett kyrkligt stift

biskopsdöme /bˈɪskɔpsdˌøːmə/ (n)
Bistum
  administrativ region

biskopsmöte /bˈɪskɔpsmˌøːtə/ (n)
Bischofskonferenz
  möte mellan en grupp biskopar inom ett visste geografiskt område

biskopsstol /bˈɪskɔpstˌuːl/ (n)
Kathedra
  var i de fornkristna kyrkorna den stol i kyrkan som var avsedd för biskopen

bislama /bˈɪslamˌa/ (n)
Bislama
  ett kreolspråk som talas på Vanuatu och är utvecklat främst ur engelskan

bismak /bˈɪsmak/ (n)
Beigeschmack
  otrevlig känsla vid sidan om den huvudsakliga upplevelsen
  otrevlig smak som visar sig jämte förväntan

bisonoxe /bˈiːsuːnˌuːksə/ (n)
Bison
  slidhornsdjur

bistabil vippa /bˈɪstabˌiːl vˈɪpa/ (n)
Flipflop, Kippstufe
  digitalteknik

bister /bˈɪstər/ (adj)
finster, grimmig, streng
  dyster

bistro /bˈɪstruː/ (n)
Bistro
  enklare restaurang, bar, krog

bistå /bˈɪstoː/ (v)
beistehen, unterstützen

bistånd /bˈɪstoːnd/ (n)
Entwicklungshilfe
  stöd till u-land
Beistand
  stöd, hjälp

biståndsminister /bˈɪstoːndsmˌiːnɪstər/ (n)
Entwicklungsminister, Entwicklungsministerin
  minister i ett lands regering som ansvarar för biståndspolitiken

bisätta /bˈiːsətːˌa/ (v)
beisetzen
  insätta i gravkapell eller kyrka i väntan på jordfästning

bit /bˈiːt/ (n)
Bissen, Happen
  munsbit
Bit
  måttenhet för datamängd
  utrymme
Stück
  stycke, del

bita /bˈiːta/ (v)
beißen
  ta tag i något med tänderna

bita huvudet av skammen /bˈiːta hˈʉvʉdət ɑːv skˈamən/ (v)
alle Scham beiseite lassen
  visa sig inte skämmas för att ha gjort något mycket skamligt

bita i det sura äpplet /bˈiːta iː deːt sˈʉra ˈɛplət/ (v)
in den sauren Apfel beißen
  tvingas göra något som man inte vill

bita i gräset /bˈiːta iː ɡrˈɛːsət/ (v)
ins Gras beißen, sterben
  dö

bita ihop tänderna /bˈiːta ˈiːhuːp tˈɛndərnˌa/ (v)
die Zähne zusammenbeißen
  undertrycka sina känslor, härda ut

bita sig i tungan /bˈiːta sˈɛj iː tˈɵŋan/ (v)
auf die Zunge beißen
  säga något och ångra det i samma ögonblick

bitestikel /bˈiːtəstˌiːkəl/ (n)
Nebenhode
  organ (epididymis) som förbinder utförsgångarna från en testikel till den motsvarande sädesledaren

biträda /bˈɪtrɛːdˌa/ (v)
assistieren, unterstützen
  hjälpa
beitreten
  träda till

biträde /bˈɪtrɛːdə/ (n)
Assistent, Gehilfe, Assistentin, Gehilfin

bitsk /bˈɪtsk/ (adj)
bissig
  som gärna biter
  stridslysten

bitsocker /bˈɪtsɔkːər/ (n)
Würfelzucker
  socker i form av mindre, fyrkantiga bitar

bitsår /bˈɪtsoːr/ (n)
Bisswunde
  sår som har uppstått genom ett bett

bitter /bˈɪtːər/ (adj)
bitter
  sinnesintryck
bitter, verbittert
  sinnesstämning

bitterhet /bˈɪtːərhˌeːt/ (n)
Bitterkeit
  bitter smak
  det att vara bitter

bitterling /bˈɪtːərlˌɪŋ/ (n)
Bitterling
  en art inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae)

bittermandel /bˈɪtːərmˌandəl/ (n)
Bittermandel
  en varietet av mandel och vars frön, bittermandlarna, ofta används i bakverk och dylikt

bittersöt /bˈɪtːəʂˌøːt/ (adj)
bittersüß
  både bitter och söt

bitti /bˈɪtːiː/ (adv)
zeitig
  tidigt

bittida /bˈɪtːiːdˌa/ (adv)
zeitig
  tidigt

bitumen /bˈiːtʉmən/ (n)
Bitumen
  fast eller halvflytande kolväteförening, t ex trätjära och asfalt

bitvarg /bˈɪtvarj/ (n)
Brummbär, Griesgram
  tvär och vresig person

bitvis /bˈɪtviːs/ (adv)
stückweise

bivack /bˈiːvak/ (n)
Biwak
  (trupps) nattläger under bar himmel

bivackera /bˈiːvakːərˌa/ (v)
biwakieren
  övernatta i bivack, i det fria, slå läger

bivax /bˈiːvaks/ (n)
Bienenwachs
  vax som framställs av bin

biverkning /bˈiːvərknˌɪŋ/ (n)
Nebenwirkung
  oönskad effekt

bivråk /bˈɪvroːk/ (n)
Wespenbussard

biätare /bˈiːɛːtˌarə/ (n)
Bienenfresser
  fågelart
  familj

bjuda /bjˈʉda/ (v)
einladen
  bjuda in
bieten
  ge
anbieten
  göra ett erbjudande

bjälke /bjˈɛlkə/ (n)
Balken
  heraldik
  balk

bjällerklang /bjˈɛlərklˌaŋ/ (n)
Schellengeläut, Schellenklang
  klang från bjällror

bjällra /bjˈɛlra/ (n)
Bimmel, Glöckchen, Schelle
  en slags klocka (slagverk)

bjärt /bjˈɛt/ (adj)
auffallend, grell, schreiend
  lysande och grann

bjässe /bjˈɛsə/ (n)
Mordskerl
  hejare
Koloss, Hüne, Riese
  stor varelse

björk /bjˈœrk/ (n)
Birke
  lövträd

björklund /bjˈœrklɵnd/ (n)
Birkenhain
  lövträdsdunge bestående av björk

björklöv /bjˈœrkløːv/ (n)
Birkenlaub
  löv från trädet björk

björkna /bjˈœrkna/ (n)
Güster
  fiskart

björkris /bjˈœrkriːs/ (n)
Birkenreis
  antal sammanbundna kvistar från ett björkträd

björkskog /bjˈœrkskuːɡ/ (n)
Birkenwald
  skog företrädesvis bestående av björkar

björksopp /bjˈœrksɔp/ (n)
Birkenpilz, Birkenröhrling
  sopp

björktrast /bjˈœrktrast/ (n)
Wacholderdrossel

björn /bjˈœrn/ (n)
Bär, Bärin
  stort rovdjur med ramar och tjock päls

björnbär /bjˈœrnbɛːr/ (n)
Brombeere

björnbärskompott /bjˈœrnbɛːʂkˌɔmpɔt/ (n)
Brombeerkompott

björnhona /bjˈœrnhuːnˌa/ (n)
Bärin
  hondjur av björn

björnkött /bjˈœrŋkˈœt/ (n)
Bärenfleisch
  kött från björn

björntjänst /bjˈœrnɕənst/ (n)
Bärendienst

björntråd /bjˈœrntrˈoːd/ (n)
Zwirn, Zwirnsfaden
  kraftig niotrådig, dubbeltvinnad bomullstråd och sytråd som använts vid sömnad

björnunge /bjˈœrnɵŋə/ (n)
Bärenjunges
  unge till björn

blackjack /blˈakjak/ (n)
Blackjack
  kortspel

blackout /blˈakːuːˌʉt/ (n)
Blackout
  (egentligen mörkläggning) tillfällig medvetslöshet

blad /blˈɑːd/ (n)
Blatt
  ark i bok
  växtdel
  egg
  spelkort
  tidning

bladbagge /blˈɑːdbaɡə/ (n)
Blattkäfer
  individ av familjen

bladlus /blˈɑːdlʉs/ (n)
Blattlaus
  insekt(sfamilj) som lever av att suga näring ur växter

bladlös /blˈɑːdløːs/ (adj)
blätterlos
  utan blad

bladnerv /blˈɑːdnərv/ (n)
Blattader
  vardagligt språk för vävnad som leder vätska i ett växtblad

bladvass /blˈɑːdvas/ (n)
Schilfrohr
  individ av arten Phragmites australis i växtfamiljen gräs

blamage /blˈɑːmaɡə/ (n)
Blamage
  skam, yttrande eller handling som man får skämmas för

blamera /blˈɑːmeːrˌa/ (v)
blamieren
  skämma ut sig, göra sig löjlig

blancmangé /blˌankmaŋˈeː/ (n)
Mandelsulz
  en efterrätt (av bl a grädde, socker och gelatin)

bland /blˈand/ (preposition)
unter, zwischen
  betecknar något eller någon som befinner sig i en samling
unter
  som en del av en större helhet

bland annat /blˈand ˈanat/ (adv)
unter anderem
  till exempel

blanda /blˈanda/ (v)
mischen, verrühren

blanda ihop /blˈanda ˈiːhuːp/ (v)
verwechseln

blanda till /blˈanda tɪl/ (v)
anmachen
  blanda ihop olika beståndsdelar

blandad /blˈandad/ (adj)
gemischt
  perfektparticip av blanda

blandare /blˈandarə/ (n)
Mischer
  apparat för blandning av olika material
Mischarmatur, Mischbatterie
  kran med två ventiler

blandekonomi /blandˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Mischwirtschaft, soziale Marktwirtschaft
  blandningen mellan de ekonomiska systemen planekonomi och marknadsekonomi

blandform /blandfˈɔrm/ (n)
Mischform
  företeelse med en blandning av två andra företeelsers egenskaper

blandfärg /blˈandfərj/ (n)
Mischfarbe
  färg skapad genom att blanda två primära färger

blandning /blˈandnɪŋ/ (n)
Mischung
  massa bestående av två eller flera distinkta kemiska ämnen
Mischung, Gemisch, Gemenge
  något som består av flera olika komponenter eller aspekter sammanfogade

blandskog /blˈandskuːɡ/ (n)
Mischwald
  skog som har en betydande förekomst av minst två olika trädslag

blandspråk /blˈandsproːk/ (n)
Mischsprache
  ett språk som är en blandning mellan två språk

blandäktenskap /blˈandəktˌɛnskɑːp/ (n)
Mischehe
  äktenskap mellan två personer som tillhör olika trossamfund

blank /blˈaŋk/ (adj)
blank
  skinande
blank, bloß, leer
  tom

blankett /blˈaŋkət/ (n)
Formular, Vordruck

blanksteg /blˈaŋkstəɡ/ (n)
Leerzeichen

blaserad /blˈɑːseːrˌad/ (adj)
blasiert
  perfektparticip av blasera

blasfemi /blˈasfəmˌiː/ (n)
Blasphemie
  hädelse

blasfemisk /blˈasfəmˌɪsk/ (adj)
blasphemisch
  hädisk

blaska /blˈaska/ (n)
Käseblatt
  tidning

blazer /blˈɑːsər/ (n)
Blazer
  udda kavaj

bleck /blˈɛk/ (n)
Blech
  förtennad järnplåt

bleckblåsinstrument /bləkblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n)
Blechblasinstrument
  musikinstrument

blefarit /blˈeːfarˌiːt/ (n)
Blepharitis
  inflammation i ögonlockskanten

blek /blˈeːk/ (adj)
blass, bleich
  sakna färg

blek tornseglare /blˈeːk tˈuːrnseːɡlˌarə/ (n)
Fahlsegler

bleka /blˈeːka/ (v)
bleichen

blekansikte /blˈeːkansˌiːktə/ (n)
Bleichgesicht
  person med ljus hy (i kontrast till indianerna)

blekblå /blˈɛkbloː/ (adj)
blassblau
  ljus nyans av blå

blekna /blˈɛkna/ (v)
erblassen, erbleichen

bli /blˈiː/ (v)
werden
  börja vara, genomgå förändring till nytt varande
  (hjälpverb) använt före perfektparticip för att bilda dynamisk passiv
bleiben, werden
  förbli, bevaras i samma tillstånd, bli kvar

bli av /blˈiː ɑːv/ (v)
loswerden
  bli fri från något, bli kvitt
verlieren
  förlora, mista

bli lång i ansiktet /blˈiː lˈɔŋ iː ˈansɪktət/ (v)
ein langes Gesicht machen
  bli förvånat besviken

bli varm i kläderna /blˈiː vˈarm iː klˈɛːdərnˌa/ (v)
warm werden
  bli van

blick /blˈɪk/ (n)
Blick

blicka /blˈɪkːa/ (v)
blicken

blickfält /blˈɪkfəlt/ (n)
Blickfeld
  område, inom vilket ögat, under det att huvudet hålls orörligt, med sina egna rörelser kan fixera föremål

blickfång /blˈɪkfɔŋ/ (n)
Blickfang
  något som fångar blicken

blid /blˈiːd/ (adj)
sanft, mild
  mild, vänlig

blind /blˈɪnd/ (adj)
blind
  som inte kan se

blindbock /blˈɪndbɔk/ (n)
Blindekuh, Blinde Kuh
  lek där en person med förbundna ögon måste fånga någon av de andra deltagarna

blindgångare /blˈɪndɡɔŋˌarə/ (n)
Blindgänger
  granat eller bomb som inte exploderade vid nedslaget

blindhet /blˈɪndheːt/ (n)
Blindheit

blindlykta /blˈɪndlyktˌa/ (n)
Blendlaterne, Diebslaterne
  lykta (handlykta, ljuslykta) med lucka som kan stängas, så att ljuset döljs

blindschack /blˈɪndʃak/ (n)
Blindschach
  variant av schack där spelarna inte använder sig av pjäser eller bräde

blindskrift /blˈɪndskrɪft/ (n)
Blindenschrift
  skrift skapad för att avläsas med hjälp av fingrarnas beröring av ett reliefartat mönster på ett underlag

blindskär /blˈɪndsxɛːr/ (n)
verborgene Klippe
  oväntat hinder
Unterwasserklippe
  undervattensskär, osynligt skär

blindtarm /blˈɪndtarm/ (n)
Blinddarm
  den första delen (caecum) av tjocktarmen

bling-bling /blˈɪŋblˈɪŋ/ (n)
Bling-Bling
  glittriga smycken

blinka /blˈɪŋka/ (v)
blinken
  orsaka korta ljusblixtar
  visa färdriktningen
blinzeln, zwinkern
  snabbt sluta och åter öppna ögonen

blinkljus /blɪŋkjˈʉs/ (n)
Blinker, Blinklicht
  körriktningsvisare

bliva /blˈiːva/ (v)
werden

blivande /blˈiːvandə/ (adj)
künftig, werdend, zukünftig

blixt /blˈɪkst/ (n)
Blitz
  atmosfäriskt ljus
  lampa till kamera

blixtbesök /blˈɪkstbəsˌøːk/ (n)
Blitzbesuch, Blitzvisite
  oväntat, kort besök

blixtkrig /blˈɪkstkrɪɡ/ (n)
Blitzkrieg
  snabbt och kortvarigt anfallskrig

blixtlås /blɪkstlˈoːs/ (n)
Reißverschluss
  halv=|

blixtra /blˈɪkstra/ (v)
blitzen
  sända ut blixtar
aufblitzen
  uppträda som en blixt

blixtschack /blˈɪkstʃak/ (n)
Blitzschach
  typ av schack som spelas med synnerligen begränsad betänketid

blixtsnabb /blˈɪkstsnab/ (adj)
blitzschnell
  snabb

block /blˈɔk/ (n)
Block, Felsblock
  grovkornigaste mineralpartikel i en bergart eller jordart
Block
  häftat bunt papper
  mekanisk anordning
Block, Klotz
  större stycke

blockad /blˈɔkːad/ (n)
Blockade
  (vid arbetskonflikt) arbetarpartens avspärrning av en arbetsplats från arbetskraft och material
  militärt hinder för transporter till och från ett land(område)

blockchoklad /blˈɔkʃɔklˌad/ (n)
Blockschokolade
  chokladkaka till bakning som inte lätt kan delas i små stycken

blockera /blˈɔkːərˌa/ (v)
blockieren

blockerad /blˈɔkːərˌad/ (adj)
blockiert
  perfektparticip av blockera

blockflöjt /blɔkflˈœjt/ (n)
Blockflöte
  musikinstrument

blockkondensator /blˈɔkkɔndˌɛnsatˌɔr/ (n)
Blockkondensator
  fast kondensator i form av ett block (inte rullad)
  kondensator som blockerar likspänning

blocknyckel /blˈɔknykːəl/ (n)
Gabelschlüssel

blod /blˈuːd/ (n)
Blut
  röd vätska i djur

blodapelsin /blˈuːdapəlsˈiːn/ (n)
Blutapfelsine, Blutorange
  apelsin med röd fruktkött

blodbad /blˈuːdbad/ (n)
Blutbad, Gemetzel

blodbok /blˈuːdbuːk/ (n)
Blutbuche
  bok­ med purpurfärgade blad

bloddroppe /blˈuːdrɔpə/ (n)
Blutstropfen
  droppe med blod

blodfläck /blˈuːdflək/ (n)
Blutfleck
  fläck (på någon yta) bestående av blod

blodförsörjning /blˈuːdfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Blutversorgung
  försörjning av blod

blodgivare /blˈuːdjiːvˌarə/ (n)
Blutspender, Blutspenderin
  person som ger blod

blodgivning /blˈuːdjɪvnˌɪŋ/ (n)
Blutspende
  procedur där personer ger blod

blodgrupp /blˈuːdɡrɵp/ (n)
Blutgruppe

blodig /blˈuːdɪɡ/ (adj)
blutig

blodigel /blˈuːdiːjəl/ (n)
Blutegel

blodkropp /blˈuːdkrɔp/ (n)
Blutkörperchen, Blutzelle
  cell i blod

blodkärl /blˈuːdkərl/ (n)
Blutgefäß
  rörformig struktur i kroppen som försörjer vävnader och organ med blod

blodomlopp /blˈuːdɔmlˌɔp/ (n)
Blutkreislauf
  organsystem som transporterar blod och andra ämnen mellan celler i djur- och människokroppar

blodplasma /blˈuːdplasmˌa/ (n)
Blutplasma
  vätskan i blodet

blodprov /blˈuːdpruːv/ (n)
Blutprobe
  prov med eller på blod

blodpudding /blˈuːdpɵdˌɪŋ/ (n)
Blutwurst
  pudding gjord på blod

blodrot /blˈuːdruːt/ (n)
Blutwurz, Tormentill
  ört

blodröd /blˈuːdrøːd/ (adj)
blutrot
  som har samma eller liknande färg som blod har

blodsbroder /blˈuːdsbruːdər/ (n)
Blutsbruder

blodskam /blˈuːdskam/ (n)
Blutschande, Inzest
  incest

blodsocker /blˈuːdsɔkːər/ (n)
Blutzucker
  (halten av) glukos i blodplasma

blodstillande /blˈuːdstɪlˌandə/ (adj)
blutstillend
  ha egenskap att få stanna en blödning

blodstänk /blˈuːdstəŋk/ (n)
Blutspritzer
  spridda fläckar av flytande eller intorkat blod

blodtransfusion /blˈuːdtransfʉsxˈuːn/ (n)
Bluttransfusion
  blodöverföring

blodtryck /blˈuːdtryk/ (n)
Blutdruck
  blodets tryck

blodtörstig /blˈuːdtˈœʂtɪɡ/ (adj)
blutdürstig, blutrünstig
  som tenderar att ta till våld

blogg /blˈɔɡ/ (n)
Blog

blogga /blˈɔɡa/ (v)
bloggen

bloggare /blˈɔɡarə/ (n)
Blogger, Bloggerin
  person som skriver en blogg

bloggerska /blˈɔɡəʂkˌa/ (n)
Bloggerin
  kvinnlig bloggare

bloggosfär /blˈɔɡɔsfˌɛːr/ (n)
Blogosphäre

blomdoft /blˈɔmdɔft/ (n)
Blumenduft, Blütenduft
  doft av en blomma (eller av flera blommor)

blomkruka /blˈɔmkrʉkˌa/ (n)
Blumentopf

blomkål /blˈɔmkoːl/ (n)
Blumenkohl, Karfiol, Blütenkohl, Italienischer Kohl, Käsekohl, Minarett-Kohl
  grönsak

blomkålssoppa /blˈɔmkoːlsˌɔpa/ (n)
Blumenkohlsuppe
  soppa, i vilken blomkål är en mycket viktigt ingrediens

blomlåda /blˈɔmloːdˌa/ (n)
Blumenkasten
  låda avsedd att plantera blommor i

blomma /blˈɔma/ (n)
Blume
  blomsterväxt
Blüte
  del av fröväxt

blomma /blˈɔma/ (v)
blühen
  utveckla blommor

blommig /blˈɔmɪɡ/ (adj)
geblümt
  halv=|2. utsmyckat
blumig
  halv=|3. arom

blommografera /blˈɔmɔɡrˌafeːrˌa/ (v)
Blumen über Fleurop schicken
  skicka blommor med hjälp av blomsterförmedling

blomning /blˈɔmnɪŋ/ (n)
Blühen, Blüte, Blütezeit
  det att blomma

blomprydd /blˈɔmpryd/ (adj)
blumengeschmückt
  prydd med blommor

blomster /blˈɔmstər/ (n)
Blume
  blomma, blomkorg eller växt med blommor

blomsteraffär /blˌɔmsteːrafˈɛːr/ (n)
Blumenladen, Blumengeschäft
  butik för försäljning av blommor

blomsterbröllop /blˌɔmstərbrˈœluːp/ (n)
Seidene Hochzeit
  blomsterbröllop firas då man varit gift i 4 år

blomsterhandel /blˈɔmstərhˌandəl/ (n)
Blumengeschäft
  butik

blomsterkornell /blˈɔmstərkˌuːrnəl/ (n)
Blüten-Hartriegel
  en art (Cornus florida) inom växtfamiljen kornellväxter (Cornaceae)

blomsterkrans /blˌɔmstərkrˈans/ (n)
Blumenkranz
  blommor som är bunden till en ring

blomstermånad /blˈɔmstərmˌoːnad/ (n)
Blütenmonat
  maj månad

blomsterrabatt /blˈɔmstərˌabat/ (n)
Blumenrabatte
  rabatt där det växer blommor i

blomstra /blˈɔmstra/ (v)
blühen

blomstringstid /blˈɔmstrɪŋstˌiːd/ (n)
Blütezeit
  den tid då allt är som bäst
Blühzeit
  den tid då en växt blommar

blond /blˈɔnd/ (adj)
blond
  med ljust hår

blondera /blˈɔndeːrˌa/ (v)
blondieren
  göra blond

blondin /blɔndˈiːn/ (n)
Blondine, Blondschopf

bloss /blˈɔs/ (n)
Fackel
  brinnande sticka
Zug
  det att dra in tobaksrök

blossande /blˈɔsandə/ (adj)
glühend
  presensparticip av blossa

blota /blˈuːta/ (v)
opfern
  blota

blott /blˈɔt/ (adv)
bloß, nur
  inte mer än

blotta /blˈɔtːa/ (n)
Blöße
  bart ställe, svag punkt, akilleshäl

blotta /blˈɔtːa/ (v)
bloßlegen, entblößen
  klä av

blottad /blˈɔtːad/ (adj)
bloß, entblößt, unbedeckt
  perfektparticip av blotta

blottare /blˈɔtːarə/ (n)
Exhibitionist, Exhibitionistin
  person som, av sexuell drift, visar sina egna könsdelar för okända människor

blottlägga /blˈɔtləɡˌa/ (v)
bloßlegen
  blotta, ådagalägga

blottställa /blˈɔtstəlˌa/ (v)
bloßstellen
  blotta, utsätta för fara

blottställd /blˈɔtstəld/ (adj)
bloßgestellt
  perfektparticip av blottställa

bluddra /blˈɵdra/ (v)
plappern
  prata strunt

blues /blˈʉəs/ (n)
Blues
  musikstil

bluff /blˈɵf/ (n)
Bluff
  lögn och bedrägeri

bluffa /blˈɵfa/ (v)
bluffen

bluffmakare /blˈɵfmakˌarə/ (n)
Bluffer, Blufferin
  person som regelbundet bluffar andra för egen vinning

blunda /blˈɵnda/ (v)
Augen, die, schließen
  sluta ögonen

blus /blˈʉs/ (n)
Bluse

bly /blˈyː/ (n)
Blei

blyacetat /blˈyːasˌɛtat/ (n)
Bleiacetat
  kemisk förening av bly, kol, syre och väte

blyanod /blˈyːanˌuːd/ (n)
Bleianode
  anod som består av bly

blyazid /blˈyːasˌiːd/ (n)
Bleiazid
  kemisk förening av bly och kväve

blybromat /blˈybruːmˌɑːt/ (n)
Bleibromat
  kemisk förening av brom, syre och bly

blybromid /blˈybruːmˌiːd/ (n)
Bleibromid
  kemisk förening av bly och brom

blydioxid /blˈyːdiːˌuːksiːd/ (n)
Bleidioxid, Bleiperoxid, Bleisuperoxid
  kemisk förening av bly och syre

blyerts /blˈyːəts/ (n)
Bleierz, Graphit
  material för pennor

blyertspenna /blˈyːətspˌɛna/ (n)
Bleistift

blyertsskriven /blˈyːətskrˌiːvən/ (adj)
mit Bleistift geschrieben
  skriven med en blyertspenna

blyfri /blˈyfriː/ (adj)
bleifrei
  fri från bly, som inte innehåller bly, vars halt av bly (blyhalt) understiger ett gränsvärde
  utan tillsats av bly (i bensin)

blyg /blˈyːɡ/ (adj)
schüchtern
  socialt försiktig

blygas /blˈyːɡas/ (v)
schämen
  känna blygsel, skämmas

blygdben /blˈyɡdbən/ (n)
Schambein
  skelettdel som utgör den främre delen av bäckenet

blygdkapsel /blˈyɡdkapsəl/ (n)
Schamkapsel
  tygpåse

blygdläpp /blˈyɡdləp/ (n)
Schamlippe
  hudveck i vulva

blyghet /blˈyɡheːt/ (n)
Schüchternheit, Befangenheit
  det att vara blyg

blygsam /blˈyɡsam/ (adj)
bescheiden
  måttligt imponerande
anspruchslos, bescheiden
  som inte skryter utan är ödmjuk och endast i mycket ringa omfattning berättar om sin egen förträfflighet, speciellt när den senare är nämnvärd

blygsel /blˈyɡsəl/ (n)
Schamgefühl
  det att blygas

blyhaltig /blˈyːhaltˌɪɡ/ (adj)
bleihaltig
  som innehåller bly, vars halt av bly (blyhalt) överstiger ett gränsvärde

blyhydroxid /blˈyːhydrˌuːksiːd/ (n)
Bleihydroxid
  kemisk förening av bly, väte och syre

blyjodat /blˈyːjuːdˌat/ (n)
Bleiiodat
  kemisk förening av bly, jod och syre

blykarbonat /blˈyːkarbˌuːnat/ (n)
Bleicarbonat
  kemisk förening av bly, kol och syre

blykromat /blˈykruːmˌɑːt/ (n)
Bleichromat
  kemisk förening av bly, krom och syre

blynitrat /blˈyːnɪtrˌɑːt/ (n)
Bleinitrat, Bleisalpeter
  kemisk förening av bly, kväve och syre

blyoxalat /blˈyːuːksˌalat/ (n)
Bleioxalat
  kemisk förening av bly, kol och syre

blyoxid /blˈyːuːksˌiːd/ (n)
Bleioxid
  kemisk förening av bly och syre

blysulfat /blˈyːsɵlfˌat/ (n)
Bleisulfat, Bleivitriol, Plumbosulfat
  kemisk förening av bly, svavel och syre

blysulfid /blˈyːsɵlfˌiːd/ (n)
Bleisulfid
  kemisk förening av bly och svavel

blysättning /blˈyːsətnˌɪŋ/ (n)
Bleisatz
  ett äldre utdöende förfarande att framställa tryckformer

blytellurid /blˈyːtəlˌʉriːd/ (n)
Bleitellurid
  kemisk förening av bly och tellur

blyvolframat /blˈyːvɔlfrˌamat/ (n)
Bleiwolframat
  kemisk förening av bly, volfram och syre

bläck /blˈɛk/ (n)
Tinte
  vätska för att skapa text
  vätska som bläckfiskar sprutar ut

bläckfisk /blˈɛkfɪsk/ (n)
Tintenfisch, Kalmar

bläckhorn /blˈɛkhuːrn/ (n)
Tintenfass

bläckpatron /blˈɛkpatrˌuːn/ (n)
Tintenpatrone
  behållare med bläck eller färg (och kanske en mindre mängd elektronik) till bläckstråleskrivare

bläckpenna /blˈɛkpənˌa/ (n)
Füller, Federhalter

bläddra /blˈɛdra/ (v)
blättern
  vända blad

blända /blˈɛnda/ (v)
blenden
  göra blind
  tillfälligt göra så att någon inte ser

bländande /blˈɛndandə/ (adj)
blendend, grell
  presensparticip av blända

blänga /blˈɛŋa/ (v)
glotzen, starren
  snegla skarpt eller stickande

blänka /blˈɛŋka/ (v)
blinken, glänzen, glitzern

blänkare /blˈɛŋkarə/ (n)
Voranzeige
  tidningsnotis

bläsand /blˈɛːsand/ (n)
Pfeifente

bläsgås /blˈɛsɡoːs/ (n)
Blässgans

blästra /blˈɛːstra/ (v)
sandstrahlen

blå /blˈoː/ (adj)
blau, Blau
  som har en färg med frekvens 600...690 THz

blå havskatt /blˈoː hˈɑːvskat/ (n)
Blauer Seewolf
  arten Anarhichas denticulatus i familjen havskattfiskar (Anarhichadidae) inom ordningen abborrartade fiskar (Perciformes)

blå kärrhök /blˈoː ɕˈɛrhøːk/ (n)
Kornweihe

blåaktig /blˈoːaktˌɪɡ/ (adj)
bläulich

blåbär /blˈoːbɛːr/ (n)
Heidelbeere, Blaubeere
  arten Vaccinium myrtillus
Heidelbeere, Blaubeere, Bickbeere, Heubeere, Mollbeere, Moosbeere
  frukt från arten Vaccinium myrtillus
Greenhorn, Grünschnabel, Neuling
  person som helt saknar erfarenhet

blåbärskompott /blˈoːbɛːʂkˌɔmpɔt/ (n)
Blaubeerkompott
  kompott gjord på blåbär

blåbärssoppa /blˈoːbɛːʂˌɔpa/ (n)
Blaubeersuppe, Heidelbeersuppe

blåbärssylt /blˈoːbɛːʂˌylt/ (n)
Heidelbeermarmelade

blådåre /blˈoːdoːrə/ (n)
Vollidiot, Vollidiotin
  idiot, galning, person som är helt från vettet

blåförskjutning /bloːfˈœʂkjʉtnˌɪŋ/ (n)
Blauverschiebung
  förskjutning mot mindre våglängder på grund av källans färd mot observatören

blågul /blˈoːɡʉl/ (adj)
blaugelb
  som är blå och gul

blåhake /blˈoːhakə/ (n)
Blaukehlchen

blåhet /blˈoːheːt/ (n)
Bläue
  det att vara blå

blåklint /blˈoːklɪnt/ (n)
Kornblume
  korgblommig växt med blå blommor

blåklintsblå /blˈoːklɪntsblˌoː/ (adj)
kornblumenblau
  kornblå

blåklocka /blˈoːklɔkːˌa/ (n)
Glockenblume, Rundblättrige Glockenblume
  blomma

blåkopia /bloːkˈɔpiːˌa/ (n)
Blaupause

blåkråka /blˈoːkroːkˌa/ (n)
Blauracke, Mandelkrähe

blåljus /bloːjˈʉs/ (n)
Blaulicht
  varningslampa som sitter på taket på utryckningsfordon

blåljuspersonal /bloːjˈʉspəʂuːnˈɑːl/ (n)
Rettungskraft
  personal som jobbar i utryckningsfordon (t.ex. polis, sjukvård och brandkår)

blåmes /blˈoːməs/ (n)
Blaumeise
  fågelart

blåmärke /blˈoːmərkə/ (n)
blauer Fleck, Hämatom

blåmåndag /blˈoːmoːndˌɑːɡ/ (n)
Rosenmontag
  måndagen före fettisdagen (efter fastlagssöndagen)

blåmögelost /blˈoːmøːjəlˌɔst/ (n)
Blauschimmelkäse
  en sorts ost med blåaktigt mögel i

blåna /blˈoːna/ (v)
blau werden
  övergå i en blåaktig färg

blåneka /blˈoːnəkˌa/ (v)
alles ableugnen
  neka till all kännedom om något, neka fräckt

blårandig /blˈoːrandˌɪɡ/ (adj)
blau gestreift
  försedd med blåa ränder

blåregn /blˈoːrəŋn/ (n)
Blauregen
  växt (träd, buske) av släktet Wisteria, i synnerhet arten Wisteria sinensis

blåräv /blˈoːrɛːv/ (n)
Blaufuchs
  farmad räv med blåbrun päls året om
  färgvariant av fjäll­räv

blåsa /blˈoːsa/ (n)
Blase, Harnblase
  inre bildning
Cocktailkleid
  klänning
Blase
  rundad böld

blåsa /blˈoːsa/ (v)
blasen, pusten
  (om person, generellt)
  (om person) skicka utandningsluften i en alkoholmätare
wehen, blasen
  (om vind)

blåsa ur /blˈoːsa ˈʉr/ (v)
ausblasen
  pressa innehållet ur genom inblåsande av luft

blåsare /blˈoːsarə/ (n)
Bläser, Bläserin
  som spelar ett blåsinstrument

blåshals /blˈoːshals/ (n)
Blasenhals
  översta delen av urinröret

blåsig /blˈoːsɪɡ/ (adj)
blasig
  med mycket blåsor
windig
  med mycket blåst

blåsinstrument /blˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n)
Blasinstrument
  musikinstrument

blåsippa /blˈoːsɪpˌa/ (n)
Leberblümchen
  växtart

blåskata /blˈoːskatˌa/ (n)
Blauelster
  Cyanopica cyana

blåskjorta /blˈoːɕuːtˌa/ (n)
Arbeitskittel
  långt blåfärgat överdragsplagg som bärs som arbetsdräkt

blåslampa /blˈoːslampˌa/ (n)
Lötlampe
  apparat för passande bränsle (flytande eller gas) för att åstadkomma en riktad värmestråle eller eldslåga

blåsmusik /blˈoːsmʉsˈiːk/ (n)
Blasmusik
  musik som spelas upp av ett blåsorkester

blåsning /blˈoːsnɪŋ/ (n)
Blasen, Frischen
  det att blåsa

blåsorkester /blˈoːsˈɔrkəstər/ (n)
Blasorchester
  orkester med blåsinstrument

blåst /blˈoːst/ (n)
Wind
  ihållande vind

blåstjärt /blˈoːsxət/ (n)
Blauschwanz

blåstjärtad biätare /blˈoːsxətˌad bˈiːɛːtˌarə/ (n)
Blauschwanzspint
  fågelart

blåstrumpa /blˈoːstrɵmpˌa/ (n)
Blaustrumpf
  feminist

blåtira /blˈoːtiːrˌa/ (n)
Veilchen, blaues Auge

blåtrast /blˈoːtrast/ (n)
Blaumerle

blåval /blˈoːval/ (n)
Blauwal
  val

blåvingad årta /blˈoːvɪŋˌad ˈoːta/ (n)
Blauflügelente

blåvit /blˈoːviːt/ (adj)
blau-weiß, blauweiß
  färgkombination som uppvisar växelvis färgerna blå och vit

blåögd /bloːˈœɡd/ (adj)
blauäugig
  som har blåa ögon
  som är naiv

blåögdhet /bloːˈœɡdheːt/ (n)
Blauäugigkeit, Naivität

blöda /blˈøːda/ (v)
bluten
  förlora blod

blödig /blˈøːdɪɡ/ (adj)
empfindsam, weich
  vek, lättrörd och ömsint, alltför känslosam

blödning /blˈœdnɪŋ/ (n)
Blutung
  utflöde av blod ur blodkärl orsakat av skada

blöja /blˈøːja/ (n)
Windel
  plagg

blöt /blˈøːt/ (adj)
nass, durchnässt
  indränkt i vätska

blöta /blˈøːta/ (v)
einweichen
  göra blöt

blötdjur /blˈœtjˈʉr/ (n)
Weichtier, Molluske
  individ eller art
Molluske, Weichtier
  stam

blötlägga /blˈœtləɡˌa/ (v)
einweichen
  lägga något i vatten för genomfuktning eller ur­lakning

blötläggning /blˈœtləɡnˌɪŋ/ (n)
Einweichen
  genomfuktning eller ur­lakning av något (t.ex. tvätten)

blötsnö /blˈœtsnøː/ (n)
Nass-Schnee, Nassschnee, Schneematsch
  tung, vattenblandad snö vid temperaturer runt noll grader Celsius

blött /blˈœt/ (adj)
nass
  som har blötts ner

bo /bˈuː/ (n)
Nest, Bau, Horst
  plats för djur

bo /bˈuː/ (v)
wohnen, leben

bo i kappsäck /bˈuː iː kˈapsək/ (v)
aus dem Koffer leben
  vara på resa med kläder i koffert

boardingkort /bˈuːardˌɪŋkɔt/ (n)
Bordkarte

bob /bˈuːb/ (n)
Bobsport, Bob

boccia /bˈʊksɪˌa/ (n)
Boccia
  spel med träklot där det gäller att träffa ett visst klot

bock /bˈɔk/ (n)
Verbeugung, Bückling
  bugning
Bock
  hane av get och vissa andra hovdjur
  på ben stillastående anordning för verktyg eller stöd

bocka /bˈɔkːa/ (v)
verbeugen
  buga
biegen, krümmen
  vika plåt

bockhornskaktus /bˈɔkhuːrnskˌɑːktʉs/ (n)
Astrophytum capricorne

bod /bˈuːd/ (n)
Laden
  mindre affär
Schuppen
  mindre ouppvärmd byggnad

bodo /bˈuːduː/ (n)
Bodo

body /bˈuːdyː/ (n)
Body
  klädesplagg fär babier eller damer

boende /bˈuːəndə/ (adj)
wohnend, wohnhaft
  som bor på en given plats

boende /bˈuːəndə/ (n)
Wohnen
  det att bo (någonstans)
Bewohner, Bewohnerin
  person som bor på en given plats
Wohnung
  plats där någon bor

boendekostnad /bˈuːəndəkˌɔstnad/ (n)
Wohnkosten
  den totala kostnaden för en eller flera personers boende

boett /bˈuːət/ (n)
Gehäuse
  hölje till litet ur

bofink /bˈuːfɪŋk/ (n)
Buchfink
  fågelart

bofällig /bˈuːfəlˌɪɡ/ (adj)
baufällig, verfallen
  förfallen, fallfärdig

bog /bˈuːɡ/ (n)
Keule, Schulter
  anatomi
Bug
  sjöfart
  styckningsdel

boggi /bˈʊɡiː/ (n)
Drehgestell
  anordning som sitter under en vagn eller fordon med vanligen fyra hjul i syfte att sprida fordonets last på fler axlar och därmed minska axeltrycket, öka lastförmågan och förbättra kurvtagningen

bogsera /bˈɔɡseːrˌa/ (v)
abschleppen, bugsieren

bogsering /bˈɔɡseːrˌɪŋ/ (n)
Bugsierung, Schleppen
  det att bogsera

bogserlina /bˈɔɡsərlˌiːna/ (n)
Abschleppseil, Schleppseil
  drag­lina för bogsering

bohag /bˈuːhaɡ/ (n)
Mobiliar
  fullständig samling av möbler, husgeråd, redskap och andra lösa föremål i ett hem

bohem /bˈuːhəm/ (n)
Boheme
  krets av personer som lever på bohemisk sätt
Bohemien
  person som lever sorglöst

bohrium /bˈɔhriːˌʉm/ (n)
Bohrium

bohuslind /bˈuːhɵslˌɪnd/ (n)
Sommerlinde
  ett trädslag i släktet lindar

boj /bˈuːj/ (n)
Boje
  flytande anordning

boja /bˈuːja/ (n)
Fessel
  lås runt handled, fotled eller hals på en människa i fångenskap

bojkott /bˈɔjkɔt/ (n)
Boykott
  avbrytande av förbindelserna med person eller företag (särsk som vapen i arbetstvist)

bojkotta /bˈɔjkɔtːˌa/ (v)
boykottieren

bok /bˈuːk/ (n)
Buche
  lövträdet Fagus sylvatica
Buch, Bücher
  större antal hophäftade pappersark
Buch
  större mängd text

boka /bˈuːka/ (v)
reservieren, buchen, bestellen
  1. beställa
buchen
  2. bokföra

bokanmälan /bˈuːkanmˌɛːlan/ (n)
Buchbesprechung, Buchrezension
  kort skriftlig bokrecension

bokband /bˈuːkband/ (n)
Bucheinband, Buchumschlag, Einband
  bandpärm, yttre skal av en bok

bokbinderi /bˈuːkbɪndərˌiː/ (n)
Buchbinden
  bokbindning, yrket i vilket man binder pappersark till böcker
Buchbinderei
  företag för bindning av böcker

bokbindning /bˈuːkbɪndnˌɪŋ/ (n)
Buchbindung
  det att binda böcker

bokflod /bˈuːkfluːd/ (n)
Bücherflut
  en stor mängd av nyutkommna böcker

bokföra /bˈuːkføːrˌa/ (v)
buchen, verbuchen
  föra anteckningar över affärstransaktioner

bokföring /bˈuːkføːrˌɪŋ/ (n)
Buchhaltung, Buchführung
  anteckningar över affärstransaktioner

bokförlag /buːkfˈœrlɑːɡ/ (n)
Buchverlag
  företag som ger ut böcker

bokhandel /bˈuːkhandəl/ (n)
Buchhandlung, Buchladen
  affär
Buchhandel
  näringsgren

bokhandlare /bˈuːkhandlˌarə/ (n)
Buchhändler, Buchhändlerin
  person som handlar med böcker

bokhylla /bˈuːkhylˌa/ (n)
Bücherregal

bokhållare /bˈuːkhɔlˌarə/ (n)
Buchhalter, Buchhalterin
  person med uppgiften att ta hand om den administrativa bokföringen

bokhållerska /bˈuːkhɔlˌɛʂka/ (n)
Buchhalterin
  kvinnlig bokhållare

bokklubb /bˈuːkklɵb/ (n)
Buchgemeinschaft, Buchklub

boklåda /bˈuːkloːdˌa/ (n)
Buchhandlung, Buchladen, Bücherladen
  bokhandel
Buchkiste, Bücherkiste
  låda för förvaring av eller innehållande böcker

bokmal /bˈuːkmal/ (n)
Bücherwurm, Leseratte
  hängiven bokläsare

bokmärke /bˈuːkmərkə/ (n)
Lesezeichen, Bookmark
  en lagrad webblänk som snabbt kan nås
Lesezeichen
  pappersremsa, band eller annat platt och tunt föremål som läggs i en bok för att snabbt hitta till en viss sida

bokmässa /bˈuːkməsˌa/ (n)
Buchmesse
  mässa som är en mötesplats för författare, förlag samt läsare träffas

bokmål /bˈuːkmoːl/ (n)
Bokmål
  skriftspråk

bokning /bˈuːknɪŋ/ (n)
Buchung
  reservation av tjänst (som till exempel en hotellvistelse eller sittplats)

bokollon /bˈuːkɔlˌɔn/ (n)
Buchecker
  trekantig nöt(frukt) av bok (Fagus sylvatica)

bokrygg /bˈuːkryɡ/ (n)
Buchrücken

boksida /bˈuːksiːdˌa/ (n)
Buchseite
  en sida i en bok

bokskog /bˈuːkskuːɡ/ (n)
Buchenwald

bokslut /bˈuːkslʉt/ (n)
Abschluss, Bücherabschluss, Jahresabschluss, Schlussbilanz

bokstav /bˈuːkstav/ (n)
Buchstabe, Letter
  skrivtecken

bokstavera /bˈuːkstavərˌa/ (v)
buchstabieren

bokstavering /bˈuːkstavˌeːrɪŋ/ (n)
Buchstabierung
  det att bokstavera

bokstavlig /bˈuːkstavlˌɪɡ/ (adj)
buchstäblich
  ordagrann

bokstavligen /bˈuːkstavlˌɪɡən/ (adv)
buchstäblich, wörtlich
  efter ordalydelsen
buchstäblich
  medelst bokstäver

bokstavsordning /bˌuːkstɑːvsˈɔrdnɪŋ/ (n)
alphabetische Reihenfolge

bokstöd /bˈuːkstøːd/ (n)
Buchstütze
  föremål för att stödja böcker i en hylla

boksynthet /bˈuːksynthˌeːt/ (n)
Belesenheit
  det att vara boksynt

boktitel /bˈuːktiːtəl/ (n)
Buchtitel
  titel på bok

bolag /bˈuːlɑːɡ/ (n)
Gesellschaft
  företag

bolagsstämma /bˈuːlɑːɡstˌɛma/ (n)
Generalversammlung, Hauptversammlung
  högsta beslutande organ i aktiebolag

boliviansk /bˈuːliːvˌiːansk/ (adj)
bolivianisch
  som rör Bolivia

bolivianska /bˈuːliːvˌiːanskˌa/ (n)
Bolivierin

boll /bˈɔl/ (n)
Ballon
  luftfylld
Kugel
  matematiskt objekt
Ball
  runt föremål

bollinnehav /bˈɔlɪnəhˌav/ (n)
Ballbesitz
  andelen tid av en fotbollsmatch som ett lag har haft bollen inom laget (innehavet av bollen)

bollkalle /bˈɔlkalə/ (n)
Balljunge
  bollpojke

bollspel /bˈɔlspeːl/ (n)
Ballspielen
  det att spela med en boll
Ballspiel
  spel eller sport med bollanvändning

bollsport /bˈɔlspɔt/ (n)
Ballsportart, Ballsport

bolma /bˈɔlma/ (v)
paffen, qualmen, rauchen
  ryka, utsända moln, strålar eller virvlar av rök

bolsjevik /bˈɔlsxəvˌiːk/ (n)
Bolschewik, Bolschewikin, Bolschewist, Bolschewistin
  äldre beteckning för rysk kommunist

bolsjevikisk /bˈɔlsxəvˌiːkɪsk/ (adj)
bolschewikisch, bolschewistisch
  som har att göra med bolsjevism

bolsjevism /bˈɔlsxəvˌɪsm/ (n)
Bolschewismus
  kommunism, socialism i Lenins tappning

bolster /bˈɔlstər/ (n)
Bettdecke, Federbett
  duntäcke

bom /bˈɔm/ (n)
Schlagbaum, Schranke
  avstängning
Fehlschuss
  miss, särskilt vidskjutning
Baum
  på segelfartyg

bomb /bˈɔmb/ (n)
Bombe
  sprängladdning

bomba /bˈɔmba/ (v)
bombardieren

bombanfall /bˈɔmbanfˌal/ (n)
Bombenangriff
  under ett krig anfall med bombplan, bombangrepp

bombangrepp /bˈɔmbaŋrˌɛp/ (n)
Bombenangriff, Bombenanschlag
  attack /utförd av ena parten i ett krig/ med bomb

bombardera /bˈɔmbɑːrdˌeːra/ (v)
bombardieren
  beskjuta med bomber

bombasm /bˈɔmbasm/ (n)
Bombast
  högtravande uttryckssätt, svulst

bombastisk /bˈɔmbastˌɪsk/ (adj)
bombastisch
  uppblåst, överdrivet beskriven, svulstig

bombattentat /bˈɔmbatːˌɛntat/ (n)
Bombenanschlag, Bombenattentat
  händelse

bomberjacka /bˈɔmbərjˌakːa/ (n)
Bomberjacke
  slags midjejacka som från början bars av stridspiloter

bombflyg /bˈɔmbflyːɡ/ (n)
Bomber
  flygplan som är konstruerat för att bomba

bombhot /bˈɔmbhuːt/ (n)
Bombenalarm, Bombendrohung

bombmatta /bˈɔmbmatːˌa/ (n)
Flächenbombardement, Flächenbombardierung, Bombenteppich
  massiv (storskalig), yttäckande och urskiljningslös bombning (bombardemang) från luften

bombplan /bˈɔmbplan/ (n)
Bomber

bombsäker /bˈɔmbsɛːkər/ (adj)
bombensicher
  helt säker

bomma /bˈɔma/ (v)
danebenschießen, vorbeischießen
  missa, träffa fel
verrammeln, verriegeln
  noggrant tillsluta

bomull /bˈuːmɵl/ (n)
Baumwolle, Watte
  textil
Baumwolle
  växtsläkte

bomullsblus /bˈuːmɵlsblˌʉs/ (n)
Baumwollbluse
  ett klädesplagg för överkroppen tillverkat av bomullstyg

bomullsbröllop /bˌuːmɵlsbrˈœluːp/ (n)
Papierne Hochzeit
  bomullsbröllop firas då man varit gift i 1 år

bomullsfiber /bˈuːmɵlsfˌiːbər/ (n)
Baumwollfaser
  fin tråd från bomullsfrö som spinns till textilfiber

bomullsgarn /bˈuːmɵlsɡˌɑːrn/ (n)
Baumwollgarn
  garn spunnen av bomullsfibrer

bomullsklänning /bˈuːmɵlsklˌɛnɪŋ/ (n)
Baumwollkleid
  klänning tillverkad av bomullstyg

bomullspinne /bˈuːmɵlspˌɪnə/ (n)
Wattestäbchen
  pinne med bomull på ändarna

bomullsskjorta /bˈuːmɵlsɕˌuːta/ (n)
Baumwollhemd

bomullsspinneri /bˈuːmɵlspˌɪnərˌiː/ (n)
Baumwollspinnerei
  fabrik för framställning av bomullsgarn

bona /bˈuːna/ (v)
bohnern
  vaxa och polera golvet

bonad /bˈuːnad/ (n)
Wandbehang, Wandteppich
  stycke tyg som används som väggprydnad

bonbonjär /bˈɔnbɔnjˌɛːr/ (n)
Bon­bon­ni­e­re, Bon­bo­ni­e­re, Konfektschale
  ask eller dosa att förvara sötsaker och karameller i

bondbröd /bˈɔndbrøːd/ (n)
Bauernbrot
  typ av rund eller oval formad surdegsbröd

bondby /bˈɔndbyː/ (n)
Bauerndorf
  liten by där det företrädesvis finns bondgårdar

bonddotter /bˈɔndɔtːər/ (n)
Bauerntochter
  dotter till en bonde

bonde /bˈɔndə/ (n)
Bauer, Bäuerin, Farmer, Farmerin
  lantarbetare
Bauer
  schackpjäs

bondestenålder /bˈɔndəstənˌoːldər/ (n)
Jungsteinzeit, Neolithikum
  tidsålder som kännetecknas av att människor började odla grödor och hålla sig med boskap (i Sverige från omkring år 4000 f.v.t. genom migration söderifrån)

bondfångeri /bˈɔndfɔŋərˌiː/ (n)
Bauernfängerei
  bedrägeri, lurendrejeri

bondgård /bˈɔndɡoːrd/ (n)
Bauernhof, Gehöft

bondhustru /bˈɔndhɵstrˌʉ/ (n)
Bauersfrau, Bäuerin

bondkaka /bˈɔndkɑːkˌa/ (n)
Mandelplätzchen
  småkaka där den väsentliga ingrediensen är grovhackad mandel

bondlurk /bˈɔndlɵrk/ (n)
Bauerntölpel
  ohyfsad person, person med grovt uppträdande

bondmarknad /bˈɔndmarknˌad/ (n)
Bauernmarkt
  marknad där de lokala bönderna själva säljer sina varor

bondmora /bˈɔndmuːrˌa/ (n)
Bauersfrau, Bäuerin

bondpojke /bˈɔndpɔjkə/ (n)
Bauernjunge

bondstuga /bˈɔndstʉɡˌa/ (n)
Bauernhaus
  stuga för en bondfamilj

bong /bˈɔŋ/ (n)
Bon
  kupong

boning /bˈoːnɪŋ/ (n)
Wohnung, Wohnstätte
  bostad

boningshus /bˈoːnɪŋshˌʉs/ (n)
Wohnhaus
  hus att bo i

bonus /bˈuːnʉs/ (n)
Bonus
  något positivt som inte nödvändigtvis (helt säkert) var väntat eller helt nödvändigt

bonusbarn /bˈuːnɵsbˌɑːrn/ (n)
Stiefkind
  barn från tidigare förhållanden

bonuspappa /bˈuːnɵspˌapa/ (n)
Stiefvater
  ens frånskilda mammas eller pappas nya make eller långvarig sambo

boomslang /bˈuːɔmslˌaŋ/ (n)
Afrikanische Baumschlange, Boomslang

boota /bˈuːuːtˌa/ (v)
booten
  starta

boplats /bˈɔplats/ (n)
Siedlung

bor /bˈuːr/ (n)
Bor

borat /bˈuːrɑːt/ (n)
Borat
  ett av de salter av borsyra

boratom /bˈuːrɑːtˌɔm/ (n)
Boratom
  en enskild atom av slaget bor, d.v.s. med 5 protoner (och lika många elektroner)

bord /bˈuːrd/ (n)
Bord
  fartygsdel
Tisch
  möbel

bordell /bˈoːrdəl/ (n)
Bordell, Freudenhaus, Puff
  horhus

bordlägga /bˈuːrdləɡˌa/ (v)
vertagen
  uppskjuta beslut eller behandling av ärende

bordsbeställning /bˈuːrdsbəstˌɛlnɪŋ/ (n)
Tischreservierung

bordsbön /bˈuːrdsbøːn/ (n)
Tischgebet
  bön som bes före en måltid, ofta som tack för den mat man äter

bordsduk /bˈuːrdsdʉk/ (n)
Tischdecke, Tischtuch
  duk som ligger på bordet

bordsgranne /bˈuːrdsɡranə/ (n)
Tischnachbar, Tischnachbarin
  person som sitter bredvid i kontorsmiljö
  person som sitter vid samma bord

bordskick /bˈuːrdsxɪk/ (n)
Tischmanieren
  gott sätt att uppföra sig vid matbordet

bordslampa /bˈuːrdslampˌa/ (n)
Tischlampe
  lampa som är lämplig att placera på ett bord

bordssalt /bˈuːrdsalt/ (n)
Tafelsalz, Kochsalz
  natriumklorid

bordsvatten /bˈuːrdsvatːən/ (n)
Tafelwasser
  vatten, i tillbringare eller flaska som står framme på bordet

bordtennis /bˈuːrdtənˌiːs/ (n)
Tischtennis
  sport

borfosfid /bˈuːrfɔsfˌiːd/ (n)
Borphosphid
  kemisk förening av bor och fosfor

borg /bˈɔrj/ (n)
Burg
  medeltida befäst byggnad

borga /bˈɔrɡa/ (v)
bürgen, gegen Kaution freilassen

borgare /bˈɔrjarə/ (n)
Bürger, Bürgerin
  invånare i stad

borgen /bˈɔrjən/ (n)
Bürgschaft
  1. borgen (juridik)
Kaution
  2. borgen (straffprocess)

borgenär /bˈɔrjənˌɛːr/ (n)
Gläubiger, Gläubigerin
  fordringsägare

borgerlig /bˈɔrjərlˌɪɡ/ (adj)
bürgerlich

borggreve /bˈɔrɡrəvə/ (n)
Burggraf, Burggräfin
  befälhavare över en furstlig borg eller slott med tillhörande marker

borggård /bˈɔrɡoːrd/ (n)
Burghof
  innergård i en borg

borgmästare /bˈɔrɡməstˌarə/ (n)
Bürgermeister, Bürgermeisterin

borgruppen /bˈɔrɡrɵpən/ (n)
Borgruppe
  namn av den tredje huvudgruppen i periodiska systemet

borkarbid /bˈɔrkarbˌiːd/ (n)
Borcarbid
  kemisk förening av bor och kol

bornholmsk /bˈuːrnhɔlmsk/ (adj)
bornholmisch

bornitrid /bˈuːrnɪtrˌiːd/ (n)
Bornitrid
  kemisk förening av borium och kväve

borr /bˈɔr/ (n)
Bohrmaschine
  borrmaskin
Bohrer
  enkelt verktyg

borra /bˈɔra/ (v)
bohren
  göra hål

borrhål /bˈɔrhoːl/ (n)
Bohrloch
  det hål som uppstår när man borrar i ett föremål

borrmaskin /bˌɔrmasxˈiːn/ (n)
Bohrmaschine
  maskin för borrning

borrtorn /bˈɔrtuːrn/ (n)
Bohrturm

borsjtj /bˈɔʂjɕ/ (n)
Borschtsch
  soppa

borst /bˈɔʂt/ (n)
Borste
  styvt hår (som t.ex. hos vildsvin)

borsta /bˈɔʂta/ (v)
bürsten

borstad /bˈɔʂtad/ (adj)
gebürstet
  perfektparticip av borsta

borstbindare /bˈɔʂtbɪndˌarə/ (n)
Bürstenbinder
  (i äldre tider) person som till yrket tillverkar borstar (för hand)

borste /bˈɔʂtə/ (n)
Bürste
  redskap som oftast används i samband med rengöring eller hårvård
  släpkontakt

borstig /bˈɔʂtɪɡ/ (adj)
borstig
  strävhårig, försedd med borst

borstnate /bˈɔʂtnatə/ (n)
Kamm-Laichkraut
  Potamogeton pectinatus, en växtart i familjen nateväxter

borsyra /bˈɔʂyːrˌa/ (n)
Borsäure
  H₃BO₃

bort /bˈɔrt/ (adv)
fort, weg
  riktning

borta /bˈɔta/ (adv)
abwesend, weg
  inte hemma, på ursprunglig bostadsort eller vanlig plats
  på okänd plats

bortaförlust /bˌɔtafˈœrlɵst/ (n)
Auswärtsniederlage
  förlust i match på bortaplan

bortalag /bˈɔtalˌɑːɡ/ (n)
Auswärtsmannschaft, Gastmannschaft
  lag som spelar utanför sin hemort

bortamatch /bˈɔtamˌatʃ/ (n)
Auswärtsspiel
  match som ett lag spelar på bortaplan (d.v.s. på motståndarens hemmaplan)

bortamål /bˈɔtamˌoːl/ (n)
Auswärtstor
  mål som görs på bortaplan och i vissa tävlingar anses mer värt än ett mål hemma

bortavinst /bˈɔtavˌɪnst/ (n)
Auswärtssieg
  vinst i match på bortaplan

bortbjuden /bˈɔtbjʉdən/ (adj)
eingeladen
  bjuden som gäst

bortfall /bˈɔtfal/ (n)
Wegfall
  det att någonting faller bort

bortförklaring /bˈɔtfœrklˌɑːrɪŋ/ (n)
Ausrede
  inte helt sanningsenligt eller förhållandevis oviktigt påstående, eller en inte helt sanningsenlig eller förhållandevis oviktig förklaring/anledning, som uttalas i syfte att undvika att uttala eller erkänna en mer sanningsenlig eller relevant, men obekväm, omständighet

bortgång /bˈɔtɡɔŋ/ (n)
Ableben, Hingang, Hinscheiden

bortkastad /bˈɔtkastˌad/ (adj)
verschwendet, weggeworfen
  perfektparticip av bortkasta

bortkommen /bˈɔtkɔmən/ (adj)
entrückt, unbeholfen, verloren
  inte hemmastadd, vilsen, förvirrad, hjälplös

bortom /bˈɔtɔm/ (preposition)
jenseits
  på andra sidan av
  utöver

bortribromid /bˈɔtrɪbrˌuːmiːd/ (n)
Bortribromid, Tribromboran
  kemisk förening av bor och brom

bortrifluorid /bˈɔtrɪflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Bortrifluorid
  kemisk förening av bor och fluor

bortröva /bˈɔtrøːvˌa/ (v)
entführen
  kidnappa

bortse /bˈɔtsə/ (v)
außer Acht lassen
  bortse
absehen
  bortse från

borttagning /bˈɔtːɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Beseitigen, Beseitigung, Entfernen, Entfernung
  ta bort något

bosatt /bˈuːsat/ (adj)
wohnhaft
  där folk bor

boskap /bˈɔskɑːp/ (n)
Vieh
  husdjur, särskilt nötboskap

boskillnad /bˈɔsxɪlnˌad/ (n)
Gütertrennung
  domstols upphävande av äkta makars ekonomiska gemenskap (under fortsatt äktenskap)

bosniak /bˈɔsniːˌak/ (n)
Bosniak, Bosniake, Bosniakin
  medlem av den muslimska folkgruppen i Bosnien

bosnier /bˈɔsniːər/ (n)
Bosnier, Bosnierin, Bosniake, Bosniakin
  invånare i Bosnien och Hercegovina

bosnisk /bˈɔsnɪsk/ (adj)
bosnisch

bosniska /bˈɔsnɪskˌa/ (n)
Bosnierin
  kvinna
Bosnisch
  språk

boson /bˈuːsuːn/ (n)
Boson

bostad /bˈuːstad/ (n)
Wohnung, Wohnstätte
  hus eller lägenhet som man bor i

bostadsadress /bˈuːstadsˌadrəs/ (n)
Wohnadresse, Wohnanschrift

bostadsannons /bˈuːstadsˌanɔns/ (n)
Wohnungsanzeige
  annons i tidning eller internet att en bostad uthyrs eller att en bostad söks

bostadsbebyggelse /bˈuːstadsbəbˌyɡəlsə/ (n)
Wohnbebauung
  bebyggelse med bostadshus

bostadsbidrag /bˈuːstadsbˌɪdrɑːɡ/ (n)
Wohngeld, Wohnungsbeihilfe

bostadsbrist /bˈuːstadsbrˌɪst/ (n)
Wohnungsmangel, Wohnungsnot

bostadsbyggande /bˈuːstadsbˌyɡandə/ (n)
Wohnungsbau
  byggande av bostäder

bostadshus /bˈuːstadshˌʉs/ (n)
Wohngebäude, Wohnhaus

bostadskö /bˈuːstadsxˌøː/ (n)
Warteliste
  lista över turordning för sökande av bostad

bostadslös /bˈuːstadslˌøːs/ (adj)
obdachlos, wohnsitzlos, wohnungslos
  som saknar egen bostad

bostadsnöd /bˈuːstadsnˌøːd/ (n)
Wohnungsnot
  svår bostadsbrist

bostadsområde /bˈuːstadsˌɔmroːdə/ (n)
Siedlung, Wohngebiet
  område i stad avsett för bostäder

bostadspolitisk /bˈuːstadspˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
wohnungspolitisch
  som rör bostadspolitiken

bostadsrätt /bˈuːstadsrˌɛt/ (n)
Eigentumswohnung
  lägenhet som innehas enligt bostadsrätt
Dauerwohnrecht
  upplåtelseform där medlemmar av en bostadsrättsförening äger varsin rättighet att nyttja en bostad mot en årsavgift som vanligen betalas per månad

bosätta /bˈuːsətːˌa/ (v)
ansiedeln, niederlassen
  börja bo

bosättning /bˈuːsətnˌɪŋ/ (n)
Siedlung

bot /bˈuːt/ (n)
Bot
  dataprogram som utför automatiska uppgifter
Mittel
  medel som tar bort sjukdomar eller andra brister
Geldstrafe, Buße, Strafe, Strafzettel
  påtvingat straff

bota /bˈuːta/ (v)
heilen, kurieren
  (objekt är patient) göra frisk
  (objekt är hälsoproblem) avlägsna sjukdom

botanik /bˈuːtanˌiːk/ (n)
Botanik, Pflanzenkunde

botaniker /bˈuːtanˌiːkər/ (n)
Botaniker, Botanikerin, Pflanzenkundler, Pflanzenkundlerin
  person som är kunnig inom botaniken

botanisk /bˈuːtanˌɪsk/ (adj)
botanisch
  som har med botanik att göra

botbar /bˈɔtbɑːr/ (adj)
heilbar
  som kan botas

botemedel /bˈuːtəmˌeːdəl/ (n)
Heilmittel
  något, exempelvis en medicin eller en handling, som helt och hållet botar en viss åkomma (jämför med lindrande medel, som endast lindrar åkomman)

botswanier /bˈɔtsvanˌiːər/ (n)
Botsuaner, Botsuanerin
  invånare i Botswana eller med botswansk härkomst

botswanska /bˈɔtsvanskˌa/ (n)
Botsuanerin
  kvinna från Botswana

botten /bˈɔtɛn/ (n)
Grund, Boden
  nedersta delen

bottenfärg /bˈɔtːənfˌɛrj/ (n)
giftige Farbe für den Schiffsrumpf
  giftig färg till båt­bottens ut­sida

bottenkvark /bˈɔtːəŋkvˌark/ (n)
Beauty-Quark, Bottom-Quark
  sorts kvark

bottenlös /bˈɔtːənlˌøːs/ (adj)
bodenlos

bottenplan /bˈɔtːənplˌan/ (n)
Erdgeschoss
  våning av en byggnad som ligger i nivå med gatan

bottenplatta /bˈɔtːənplˌatːa/ (n)
Bodenplatte
  platta som bildar underlag för något

bottensats /bˈɔtːənsˌats/ (n)
Bodensatz
  avlagring eller fällning av dryck (vätska) i botten av kärl

bottenvåning /bˈɔtːənvˌoːnɪŋ/ (n)
Erdgeschoss, Parterre, Erdgeschoß
  nedersta våningen ovan markytan

bottnisk /bˈɔtnɪsk/ (adj)
bottnisch
  som angår Östersjöns nordligaste vik som ligger mellan Sverige och Finland

boulangerit /bˈuːʉlˌaŋərˌiːt/ (n)
Boulangerit
  mineral

boule /bˈuːʉlə/ (n)
pétanque
  sport där boll av stål kastas så nära boll av trä som möjligt

bourgeoisie /bˈuːɵrjəˌuːiːsˌiːə/ (n)
Bourgeoisie
  borgerlighet, medelklass

bourgognevin /bˌuːɵrɡˌɔŋnəvˈiːn/ (n)
Burgunder
  vin från franska regionen Bourgogne

boutique /bˈuːʉtˌiːkwə/ (n)
Boutique
  modebutik

bov /bˈuːv/ (n)
Schurke, Bösewicht, Gauner

bovete /bˈuːvətə/ (n)
Buchweizen
  gryn av denna växt
  växt av arten Fagopyrum esculentum

bowla /bˈɔvla/ (v)
bowlen
  spela bowling

bowling /bˈɔvlɪŋ/ (n)
Bowling, Kegeln

boxa /bˈɔksa/ (v)
boxen
  slå med knytnäxarna

boxare /bˈɔksarə/ (n)
Boxer, Boxerin

boxas /bˈɔksas/ (v)
boxen
  ingå i en boxningsmatch eller liknande

boxer /bˈɔksər/ (n)
Boxer
  hundras

boxershorts /bˈɔksəʂhˌuːts/ (n)
Boxershorts
  kalsonger med vida ben

boxning /bˈɔksnɪŋ/ (n)
Boxen
  sport i vilken två motståndare slår varandra med knytnävarna

bra /brˈɑː/ (adj)
gut
  duktig, skicklig
  som har tillfredsställande egenskaper

bra /brˈɑː/ (adv)
gut
  gott

bracka /brˈakːa/ (n)
Spießbürger, Spießbürgerin, Spießer, Spießerin
  okultiverad människa, person utan vidare vyer

brackig /brˈakːɪɡ/ (adj)
spießbürgerlich, spießig
  inskränkt, utan intresse för annat än mat och dryck

brackvatten /brˈakvatːən/ (n)
Brackwasser

bradykardi /brˈɑːdyːkˌardiː/ (n)
Bradykardie
  /under det normala/ sänkt hjärtfrekvens, vanligen under 60 slag per minut i vila hos en vuxen människa

bragd /brˈaɡd/ (n)
Heldentat
  tapper och självuppoffrande gärning
Spitzenleistung
  utomordentlig prestation

brak /brˈɑːk/ (n)
Krach, Krachen
  skrällande ljud, dån

braka /brˈɑːka/ (v)
furzen
  flatulera
krachen
  ge ifrån sig kraftigt ljud
zerbrechen
  gå sönder, gå i bitar

bralla /brˈala/ (n)
Hose
  byxa

brand /brˈand/ (n)
Brand, Feuer
  utbrott av eld som förhärjar ett område

brandbekämpare /brˈandbəkˌɛmparə/ (n)
Feuerwehrmann
  person som yrkesmässigt arbetar med att förebygga och släcka bränder

brandbil /brˈandbiːl/ (n)
Feuerwehrauto, Löschfahrzeug

branddamm /brˈandam/ (n)
Löschteich

brandfilt /brˈandfɪlt/ (n)
Löschdecke
  eldsäker filt som används i syfte att täcka elden vid en mindre brand och förhindra en större eldsvåda

brandgul /brˈandɡʉl/ (adj)
orange

brandgult /brˈandɡɵlt/ (n)
Orange

brandkronad kungsfågel /brˈandkruːnˌad kˈɵŋsfoːjəl/ (n)
Sommergoldhähnchen

brandkår /brˈandkoːr/ (n)
Feuerwehr

brandlarm /brˈandlarm/ (n)
Feueralarm
  larmanordning som varnar vid brand, t.ex. genom att producera en stark ljudsignal

brandman /brˈandman/ (n)
Feuerwehrmann
  person som yrkesmässigt arbetar med att förebygga och släcka bränder

brandorsak /brˈandɔʂˌak/ (n)
Brandursache
  orsak att en brand uppstår

brandrisk /brˈandrɪsk/ (n)
Brandgefahr, Feuergefahr

brandskatta /brˈandskatːˌa/ (v)
brandschatzen
  plundra

brandsläckare /brˈandsləkːˌarə/ (n)
Feuerlöscher
  apparat

brandspruta /brˈandsprʉtˌa/ (n)
Feuerspritze
  maskin (pump) som sprutar vatten för att släcka brand

brandstation /brˌandstasxˈuːn/ (n)
Feuerwache, Feuerwehrhaus, Spritzenhaus
  byggnad för brand­redskap

brandstege /brˈandstəjə/ (n)
Feuerleiter
  stege för att utrymma byggnader eller dylikt

brandtal /brandtˈɑːl/ (n)
Brandrede
  tal som starkt engagerar talaren

brandvägg /brˈandvəɡɡ/ (n)
Firewall
  kontrollmekanism för nätverkstrafik
Brandmauer
  skiljevägg för att minska risk för brandspridning

bransch /brˈanʃ/ (n)
Branche, Erwerbszweig, Wirtschaftszweig
  affärsgren, yrkesgren

brant /brˈant/ (adj)
steil
  som har stark lutning

brant /brˈant/ (n)
Abhang, Steilhang
  starkt lutande backe

brasilian /brˈɑːsiːlˌiːan/ (n)
Brasilianer
  brasiliansk person

brasiliansk /brˈɑːsiːlˌiːansk/ (adj)
brasilianisch
  som rör Brasilien

brasiliansk tinamo /brˈɑːsiːlˌiːansk tˈiːnamˌuː/ (n)
Rotkehltinamu
  en fågelart (Crypturellus strigulosus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

brat /brˈɑːt/ (n)
Balg
  person som beter sig på ett sätt som anses osjälvständigt eller omoget

bratwurst /brˈɑːtvɵʂt/ (n)
Bratwurst

bravad /brˈavad/ (n)
toller Streich
  (tvivelaktig) bedrift

bravo /brˈɑːvuː/ (interjection)
bravo
  bra

braxen /brˈaksən/ (n)
Brachse, Brasse, Blei, Brachsen, Brachsme, Brachsmen

bred /brˈeːd/ (adj)
breit
  sträcker sig långt

breda /brˈeːda/ (v)
schmieren
  lägga på och sprida ut
ausbreiten
  täcka en (större) yta

bredaxlad /brˈeːdakslˌad/ (adj)
breitschultrig
  som har breda axlar

bredband /brˈeːdband/ (n)
Breitband

bredbent /brˈɛdbənt/ (adj)
breitbeinig
  som sitter eller står med stort avstånd mellan benen (och därmed tar upp större plats än om benen hade varit intill varandra)

bredbent /brˈɛdbənt/ (adv)
breitbeinig
  med benen långt ifrån varandra

bredd /brˈɛd/ (n)
Breite
  mått
  allmänt

bredda /brˈɛda/ (v)
verbreitern
  göra bredare

breddgrad /brˈɛdɡrad/ (n)
Breitengrad
  latitud

brednäbbad simsnäppa /brˈeːdnəbˌad sˈɪmsnəpˌa/ (n)
Thorshühnchen

bredstjärtad labb /brˈɛdsxətˌad lˈab/ (n)
Spatelraubmöwe

bredvid /brˈɛdviːd/ (adv)
neben

breton /brˈeːtuːn/ (n)
Bretone, Bretonin
  invånare av Bretagne i Frankrike samt person som är född och uppväxt i Bretagne

bretonsk /brˈeːtʊnsk/ (adj)
bretonisch

bretonska /brˈeːtʊnskˌa/ (n)
Bretonin
  bretonsk kvinna
Bretonisch
  språk

brev /brˈeːv/ (n)
Brief
  skrivet meddelande

brevbomb /brˈeːvbɔmb/ (n)
Briefbombe
  bomb placerad i ett kuvert

brevbärare /brˈeːvbɛːrˌarə/ (n)
Briefträger, Postbote, Briefträgerin, Postbotin, Briefzusteller, Briefzustellerin
  postbud

brevduva /brˈeːvdʉvˌa/ (n)
Brieftaube

brevhemlighet /brˈeːvhəmlˌɪɡheːt/ (n)
Briefgeheimnis
  förbud enligt lag att öppna och läsa brev som befordras av postverk eller postföretag

brevlåda /brˈeːvloːdˌa/ (n)
Briefkasten
  låda för brev

brevpapper /brˈeːvpapər/ (n)
Briefpapier
  (finare) papper att skriva brev på

brevporto /brˈeːvpuːtˌuː/ (n)
Briefporto

brevpress /brˈeːvprəs/ (n)
Briefbeschwerer
  en tyngd som håller brev och papper på plats, så de inte blåser bort

brevställare /brˈeːvstəlˌarə/ (n)
Briefsteller
  handbok i hur man skriver (ställer) brev, med realistiska exempel

brevvän /brˈeːvɛːn/ (n)
Brieffreund, Brieffreundin

brevväxling /brˈeːvəkslˌɪŋ/ (n)
Briefwechsel
  växling av brev

brevvåg /brˈeːvoːɡ/ (n)
Briefwaage
  våg (mätinstrument för vikt) för brev

brexit /brˈɛksiːt/ (n)
Brexit
  Storbritanniens utträde ur EU

bricka /brˈɪkːa/ (n)
Tablett
  köksredskap
Unterlegscheibe
  plåtmellanlägg
Spielstein, Stein
  spelpjäs
Dienstmarke, Erkennungsmarke, Marke, Plakette
  tjänstetecken

bridge /brˈɪdjə/ (n)
Bridge

brigg /brˈɪɡ/ (n)
Brigg
  en sorts tvåmastat segelfartyg

briljant /brˈɪljant/ (adj)
brillant, ausgezeichnet, glänzend
  mycket bra eller skicklig (om person)

briljant /brˈɪljant/ (adv)
brilliant
  avledning till adjektivet briljant

briljant /brˈɪljant/ (n)
Brillant
  ädelsten med briljantslipning

briljera /brˈɪljərˌa/ (v)
brillieren
  göra något som man är oerhört skicklig på /så att det nästan blir ett konstverk varje gång/

bringa /brˈɪŋa/ (n)
Brust
  1. anatomi
Brust, Rinderbrust
  2. kött

bringa /brˈɪŋa/ (v)
bringen
  föra med sig

bringa om livet /brˈɪŋa ɔm lˈiːvət/ (v)
umbringen, ums Leben bringen
  döda

bringande /brˈɪŋandə/ (adj)
bringend
  presensparticip av bringa

brinna /brˈɪna/ (v)
brennen
  förstöras genom att reagera med syre
  vara väldigt engagerad i

brinna i knutarna /brˈɪna iː knˈʉtarnˌa/ (v)
an allen Ecken und Enden brennen
  vara bråttom

bris /brˈiːs/ (n)
Brise
  svag vind

brisling /brˈɪslɪŋ/ (n)
Breitling, Brisling, Sprott
  skarpsill

brist /brˈɪst/ (n)
Mangel
  avsaknad

brista /brˈɪsta/ (v)
bersten
  gå sönder

bristande /brˈɪstandə/ (adj)
fehlend, mangelnd, ungenügend, unzulänglich
  otillräcklig

bristfällig /brˈɪstfəlˌɪɡ/ (adj)
mangelhaft, fehlerhaft
  som är behäftad med brister och därför fungerar illa

bristfällighet /brˈɪstfəlˌɪɡheːt/ (n)
Fehlerhaftigkeit, Mangelhaftigkeit
  det att vara bristfällig, även konkretare

bristyrke /brˈɪstyrkə/ (n)
Mangelberuf

brits /brˈɪts/ (n)
Pritsche
  bänk att sova på

britt /brˈɪt/ (n)
Brite, Britin

brittisk /brˈɪtːɪsk/ (adj)
britisch
  som rör Storbritannien

brittisk engelska /brˈɪtːɪsk ˈɛŋəlskˌa/ (n)
britisches Englisch

brittiska /brˈɪtːɪskˌa/ (n)
Englisch
  den variant av det engelska språket som talas i Storbritannien
Britin
  kvinnlig medborgare i Storbritannien

bro /brˈuː/ (n)
Brücke
  konstruktion

broccoli /brˈʊksuːlˌiː/ (n)
Broccoli, Brokkoli
  grönsak

broder /brˈuːdər/ (n)
Bruder

brodera /brˈuːdeːrˌa/ (v)
sticken

broderi /brˈuːdərˌiː/ (n)
Stickerei
  hantverk som skapas genom att med tråd eller garn sy

broderlig /brˈuːdərlˌɪɡ/ (adj)
brüderlich
  som delas ömsesidigt likt bröder emellan

brodermord /brˈuːdərmˌuːrd/ (n)
Brudermord

brohuvud /brˈuːhʉvˌʉd/ (n)
Brückenkopf
  stödjepunkt upprättad av en framskjuten styrka på en kust

brokad /brˈuːkad/ (n)
Brokat
  sidentyg med invävda guld- eller silvertrådar

brokig /brˈuːkɪɡ/ (adj)
bunt, farbenfroh
  färgrik

broktinamo /brˈɔktiːnˌamuː/ (n)
Rotbrusttao, Rotbrusttinamu
  en fågelart (Crypturellus variegatus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

brom /brˈɔm/ (n)
Brom

bromat /brˈuːmɑːt/ (n)
Bromat
  salt av bromsyra med anion BrO-

bromid /brˈuːmiːd/ (n)
Bromid
  salt av bromväte med anjonen Br-

brommetan /brˈɔmətˌan/ (n)
Brommethan, Brommethyl, Methylbromid, Methylbromuer, Monobrommethan
  kemisk förening av brom, kol och väte

broms /brˈɔms/ (n)
Bremse
  insektsfamilj
  anordning för motverkande av rörelse

bromsa /brˈɔmsa/ (v)
bremsen
  sänka farten

bromsare /brˈɔmsarə/ (n)
Bremser
  gammalt yrke från järnvägens barndom före uppfinning av tryckluftsdriven broms

bromskur /brˈɔmskʉr/ (n)
Bremserhaus
  väderskydd för bromsare på äldre vagnar innan det fanns tryckluftsdriven broms

bromsljus /brɔmsjˈʉs/ (n)
Bremsleuchte, Bremslicht
  lykta med rött sken baktill, åtminstone en på varje sida, på bil vilken tänds när färdbromsen är tillslagen (vilket varnar bakomvarande fordon om inbromsningen)

bromspedal /brˈɔmspədˌal/ (n)
Bremspedal
  pedal som vid nedtryckning får fordonet att bromsa in

bromsspår /brˈɔmspoːr/ (n)
Bremsspur
  hjulavtryck som bildas på underlag då något fordon bromsar
  rester av intorkat bajs i underkläder

bromssträcka /brˈɔmstrəkːˌa/ (n)
Bremsweg

bromsvätska /brˈɔmsvətskˌa/ (n)
Bremsflüssigkeit
  vätska som an­vänds i hydrauliskt broms­system

bromsyra /brˈɔmsyːrˌa/ (n)
Bromsäure
  kemisk förening av brom, väte och syre

bromvätesyra /brˈɔmvɛːtəsˌyːra/ (n)
Bromwasserstoffsäure
  en syra som består av brom och väte, HBr

bronk /brˈɔŋk/ (n)
Bronchie
  större luftväg (rörformat organ) som leder andningsluft i lungorna

bronkit /brˈɔŋkiːt/ (n)
Bronchitis, Bronchialkatarrh
  luftrörskatarr

brons /brˈʊns/ (n)
Bronzemedaille, Bronze
  bronsmedalj
Bronze
  legering av främst koppar och tenn

bronsfärgad /brˈʊnsfərɡˌad/ (adj)
bronzefarben
  brun av en nyans som liknar brons

bronsmedalj /brˈʊnsmədˌalj/ (n)
Bronzemedaille

bronsstaty /brˈʊnstatˌyː/ (n)
Bronzestatue
  staty tillverkat av brons

bronsålder /brˈʊnsoːldər/ (n)
Bronzezeit
  den tidsepok då bronset var råmaterialet för redskap och vapen

brookit /brˈuːuːkˌiːt/ (n)
Brookit
  en kristallform av titandioxid, TiO2 som har en ortorombisk kristallstruktur

bror /brˈuːr/ (n)
Bruder
  syskon

brorsdotter /brˈɔʂdɔtːər/ (n)
Nichte

brorson /brˈɔʂuːn/ (n)
Neffe

brosch /brˈɔʃ/ (n)
Brosche

broschyr /brˈɔʃyːr/ (n)
Broschüre, Prospekt
  1.

brosk /brˈɔsk/ (n)
Knorpel
  typ av vävnad

broskfisk /brˈɔskfɪsk/ (n)
Knorpelfisch
  en individ eller art inom klassen broskfiskar

brott /brˈɔt/ (n)
Verbrechen
  olaglig handling
Verbrechen, Vergehen
  överträdelse

brottare /brˈɔtːarə/ (n)
Ringer, Ringerin, Ringkämpfer, Ringkämpferin
  den som brottas, utövare av brottning

brottas /brˈɔtːas/ (v)
ringen
  det att (lekfullt) utkämpa brottning

brottkänslig /brˈɔtɕənslˌɪɡ/ (adj)
bruchempfindlich
  som lätt går av

brottmål /brˈɔtmoːl/ (n)
Kriminalfall, Strafsache
  rättsligt ärende angående brott

brottning /brˈɔtnɪŋ/ (n)
Ringkampf, Ringen
  tvekamp där kämparna söker att med muskelstyrka bryta ned eller kasta omkull varandra

brottsbalk /brˈɔtsbalk/ (n)
Strafgesetzbuch
  del av lagen (balk) som handlar om brott

brottslighet /brˈɔtslɪɡhˌeːt/ (n)
Verbrechen, Kriminalität, Strafbarkeit

brottsling /brˈɔtslɪŋ/ (n)
Verbrecher, Verbrecherin, Straftäter, Straftäterin

brottsoffer /brˈɔtsɔfər/ (n)
Verbrechensopfer
  person som blivit utsatt för ett brott av en annan part

brottsplats /brˈɔtsplats/ (n)
Tatort
  plats där ett brott begåtts

brottstycke /brˈɔtstykːə/ (n)
Bruchstück
  utbrutet stycke

brud /brˈʉd/ (n)
Braut, Tussi
  (vardagligt) yngre kvinna
Braut
  kvinna som gifter sig

brudbröd /brˈɵdbrøːd/ (n)
Wiesenkönigin
  en växtart (Filipendula vulgaris) i familjen rosväxter (Rosaceae)

brudbukett /brˈɵdbʉkˌɛt/ (n)
Brautstrauß
  bukett som bruden bär vid vigseln

brudgum /brˈɵdɡʉm/ (n)
Bräutigam

brudklänning /brˈɵdklənˌɪŋ/ (n)
Brautkleid, Hochzeitskleid
  klänning som en kvinna bär under sitt bröllop

brudorkidé /brˌʉdɔrkiːdˈeː/ (n)
Malaienblume, Nachtfalter-Orchidee, Schmetterlingsorchidee
  någon av de blommande växtarter som ingår i brudorkidésläktet i familjen orkidéer

brudpar /brˈɵdpar/ (n)
Brautleute, Brautpaar, Hochzeitspaar, Traupaar
  brud och brudgum

brudtärna /brɵdtˈɛːrna/ (n)
Brautjungfer

brugd /brˈɵɡd/ (n)
Riesenhai
  en stor, planktonätande fisk

bruk /brˈʉk/ (n)
Gebrauch
  användning
Hütte
  industrianläggning

bruka /brˈʉka/ (v)
pflegen
  1. användning som hjälpverb
benutzen, gebrauchen, verwenden
  2. nyttja

brukare /brˈʉkarə/ (n)
Anwender, Anwenderin, Benutzer, Benutzerin
  användare, person som använder vissa språk, substanser, hjälpmedel
Patient, Patientin
  kund inom vård och omsorg
Fabrikant, Fabrikantin
  person som bedriver verksamhet på ett ställe

bruklig /brˈɵklɪɡ/ (adj)
gebräuchlich, üblich
  vanligt att använda

bruksanvisning /brˈɵksanvˌiːsnɪŋ/ (n)
Gebrauchsanweisung, Gebrauchsanleitung

bruksort /brɵksˈɔt/ (n)
Fabrikstadt

brukspatron /brˈɵkspatrˌuːn/ (n)
Hüttenpatron
  titel för bruksägare vid början av industrialisering

brukssamhälle /brˈɵksamhˌɛlə/ (n)
Fabrikstadt, Industriegemeinde
  samhälle som växt fram kring en fabrik under industrialisering

bruksvärde /brˈɵksvɛːrdə/ (n)
Gebrauchswert
  grad av praktisk användbarhet av en vara

brun /brˈɵn/ (adj)
braun, Braun
  som har samma eller liknande färg som choklad

brun glada /brˈɵn ɡlˈɑːda/ (n)
Schwarzmilan

brun kärrhök /brˈɵn ɕˈɛrhøːk/ (n)
Rohrweihe

brun tinamo /brˈɵn tˈiːnamˌuː/ (n)
Kastanientinamu
  en fågelart (Crypturellus obsoletus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

brun törnskata /brˈɵn tˈœrnskatˌa/ (n)
Braunwürger
  arten Lanius cristatus

brunand /brˈɵnand/ (n)
Tafelente

brunbjörn /brɵnbjˈœrn/ (n)
Braunbär
  Ursos arctos

brunbröstad tinamo /brɵnbrˈœstad tˈiːnamˌuː/ (n)
Gelbbrusttinamo
  en fågelart (Nothocercus julius) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

brunch /brˈɵnʃ/ (n)
Brunch
  måltid

bruneier /brˈɵnəˌiːər/ (n)
Bruneier
  person från Brunei eller med bruneisk härkomst

brunett /brˈɵnət/ (n)
Brünette
  person som har en brun hårfärg

brunhårig /brɵnhˈoːrɪɡ/ (adj)
braunhaarig, brünett
  som har brunt hår

brunkol /brˈɵŋkuːl/ (n)
Braunkohle
  lignit, typ av bergarten kol

brunkål /brˈɵŋkoːl/ (n)
Braunkohl
  maträtt av vitkål med brun färg

brunn /brˈɵn/ (n)
Brunnen

brunnslock /brˈɵnslɔk/ (n)
Gullydeckel, Kanaldeckel, Schachtdeckel
  gjutet lock över en gatubrunn till avloppsystem med mera

brunst /brˈɵnst/ (n)
Brunst
  parningsdrift

brunögd /brɵnˈœɡd/ (adj)
braunäugig
  halv=|

brus /brˈʉs/ (n)
Brausen, Rauschen
  ljud
Brause
  läskedryck
Rauschen
  störning i en signal

brusa /brˈʉsa/ (v)
brausen, rauschen

brusande /brˈʉsandə/ (adj)
brausend, rauschend
  presensparticip av brusa

brusande /brˈʉsandə/ (n)
Brausen, Rauschen

brushane /brˈɵshanə/ (n)
Kampfläufer

brutal /brʉtˈɑːl/ (adj)
brutal

brutalitet /brˈʉtalˌiːteːt/ (n)
Brutalität
  det att vara brutal

bruten /brˈʉtən/ (adj)
gebrochen
  som har brutits

brutto /brˈɵtːuː/ (adv)
brutto

bruttonationalprodukt /brˌɵtːuːnasxˈuːnalprɔdˌɵkt/ (n)
Bruttoinlandsprodukt, Bruttonationalprodukt, Bruttosozialprodukt
  samlat försäljningsvärde i ett land

bry /brˈyː/ (v)
kümmern
  sörja för, visa omsorg

bry sig om /brˈyː sˈɛj ɔm/ (v)
sich kümmern um

bryderi /brˈyːdərˌiː/ (n)
Verwirrung
  tillståndet att vara förvirrad eller besvärad

brygd /brˈyɡd/ (n)
Brauen
  bryggande
Sud
  dryck som består av sammankokad blandning av olika ingredienser

brygga /brˈyɡa/ (n)
Brücke, Brückenschaltung
  elektrisk sammankoppling
Anleger, Landungsbrücke, Steg
  gångväg ut i vatten
Brücke
  styrcentral på fartyg
  kroppsställning

brygga /brˈyɡa/ (v)
brauen
  framställa vissa drycker

bryggeri /brˈyɡərˌiː/ (n)
Brauerei, Brauhaus

bryggmästare /brˈyɡməstˌarə/ (n)
Braumeister, Braumeisterin
  chef inom produktionen av öl i ett bryggeri

brylépudding /bryːlˈeːpɵdˌɪŋ/ (n)
Karamellpudding
  karamellpudding (en efterrätt av grädde, ägg och brynt smör)

bryn /brˈyːn/ (n)
Rand, Saum
  gränslinje, rand, ytterkant

bryna /brˈyːna/ (v)
bräunen, anbraten
  brunsteka
bräunen
  göra brun
schärfen, wetzen
  vässa

brynhumla /brˈynhɵmlˌa/ (n)
Distelhummel
  en art (Bombus soroeensis) inom släktet humlor (Bombus)

brynsten /brˈynstən/ (n)
Wetzstein, Schleifstein
  (särskildt formad) sten (vanligen av något slags lerskiffer)

bryolog /brˌyːuːlˈoːɡ/ (n)
Bryologe, Bryologin
  person som till yrket ägnar sig åt bryologi

bryologi /brˌyːuːlˈoːɡiː/ (n)
Bryologie, Mooskunde
  läran om mossor

brysk /brˈysk/ (adj)
brüsk, barsch
  ovänlig, tvär och hård, vanligtvis sträng

brysselkål /brˈysəlkˌoːl/ (n)
Rosenkohl
  grönsak

bryta /brˈyːta/ (v)
gebrochen sprechen, mit Akzent sprechen
  om accent
brechen
  om lag
  spricka sönder
  om ljus
  om löfte
abbauen
  om malm

bryta av /brˈyːta ɑːv/ (v)
abbrechen
  med våld dela föremål i två delar

bryta ned /brˈyːta nˈeːd/ (v)
abbauen, zersetzen
  att göra dött organiskt material till oorganiskt material

bryta samman /brˈyːta sˈaman/ (v)
zusammenbrechen

bryta staven /brˈyːta stˈɑːvən/ (v)
den Stab über jemanden oder etwas brechen
  döma till döden

bryta upp /brˈyːta ˈɵp/ (v)
aufbrechen
  lämna ett sällskap
  öppna med våld eller stor kraft

brytning /brˈytnɪŋ/ (n)
Brechung
  1. fysikaliskt fenomen
Akzent
  2. spår av annat språk
Abbau, Förderung
  4. gruvdrift

brytningsindex /brˈytnɪŋsˌɪndəks/ (n)
Brechungsindex
  c/v

brytvärd /brˈytvɛːrd/ (adj)
abbauwürdig, förderwürdig
  förekommande i tillräckligt hög mängd och koncentration

bräcka /brˈɛkːa/ (n)
Bruch
  lodrät yta som utgör gräns i berggrund

bräcka /brˈɛkːa/ (v)
brechen
  bryta
  överträffa
anbrechen
  gry
braten, rösten
  matlagning

bräcklig /brˈɛklɪɡ/ (adj)
gebrechlich, hinfällig
  gammal och skröplig
zerbrechlich
  som lätt går sönder

bräckt vatten /brˈɛkt vˈatːən/ (n)
Brackwasser

bräda /brˈɛːda/ (n)
Brett, Skateboard
  fortskaffningsmedel
Brett
  lång stycke av sågat virke
  skiva som bearbetats för särskilt ändamål

brädd /brˈɛd/ (n)
Rand
  kant, rand

bräde /brˈɛːdə/ (n)
Brett, Spielbrett
  underlag för vissa typer av spel

brädspel /brˈɛdspeːl/ (n)
Brettspiel
  spel med brickor eller pjäser

bräka /brˈɛːka/ (v)
blöken
  låta som ett får

bräm /brˈɛːm/ (n)
Besatz, Verbrämung
  bred ytter­kant (ofta i annat material än resten av klädesplagget)

bränd /brˈɛnd/ (adj)
verbrannt
  perfektparticip av bränna

bränna /brˈɛna/ (v)
anbrennen
  1. få att brinna upp
verbrennen
  2. skada sig genom eld eller hetta
brennen
  3. skriva data
  4. producera sprit

bränna alla broar /brˈɛna ˈala brˈuːar/ (v)
alle Brücken hinter sich abbrechen, alle Möglichkeiten zerstören

bränna sina skepp /brˈɛna sˌiːna sxˈɛp/ (v)
die Schiffe hinter sich verbrennen
  handla så att man förlorar möjligheterna att återvända

brännande /brˈɛnandə/ (adj)
brennend
  presensparticip av bränna

brännare /brˈɛnarə/ (n)
Brenner
  redskap som förbränner något bränsle

brännbar /brˈɛnbɑːr/ (adj)
brennbar
  halv=|

brännboll /brˈɛnbɔl/ (n)
Brennball
  sport

bränneri /brˈɛnərˌiː/ (n)
Brennerei
  företag som tillverkar spritdrycker genom destillation

bränning /brˈɛnɪŋ/ (n)
Brennen
  det att bränna något, t.ex. keramik
Brandung
  vågar som bryts vid stranden

brännmärka /brˈɛnmərkˌa/ (v)
brandmarken
  bränna in ett märke på brottsling eller boskapsdjur
  offentligen fördöma

brännpunkt /brˈɛnpɵŋkt/ (n)
Brennpunkt
  punkt där strålar konvergerar
  punkt som strålar ser ut att komma ifrån

brännskada /brˈɛnskɑːdˌa/ (n)
Brandverletzung, Brandwunde, Verbrennung
  skada på huden som orsakats av för stark hetta

brännsår /brˈɛnsoːr/ (n)
Brandwunde
  sår som uppstår genom att huden bränns

brännvin /brənvˈiːn/ (n)
Branntwein, Schnaps

brännässla /brˈɛnəslˌa/ (n)
Brennnessel
  en art (Urtica dioica) i familjen nässelväxter

bränsle /brˈɛnslə/ (n)
Brennstoff, Kraftstoff, Treibstoff
  substans som låter frigöra energi

bränsleförbrukning /brˌɛnsləfˈœrbrɵknˌɪŋ/ (n)
Kraftstoffverbrauch, Benzinverbrauch, Treibstoffverbrauch
  mängd bränsle som ett fordon eller en maskin förbrukar per lämplig enhet av användning

bränslemätare /brˈɛnsləmˌɛːtarə/ (n)
Kraftstoffanzeige, Tankanzeige
  instrument (vanligtvis i fordon) vilket mäter mängden återstående bränsle (i en tank)

bränsletank /brˈɛnsleːtˌaŋk/ (n)
Kraftstofftank
  tank, ofta på fordon, vilken innehåller, eller är avsedd att innehålla, bränsle

bräsch /brˈɛʃ/ (n)
Bresche, Bruch
  hål i mur eller fortifikation; öppning

brätte /brˈɛtːə/ (n)
Krempe
  utstående kant på hatt

brådmogen /brˈoːdmuːjən/ (adj)
frühreif

brådmogenhet /brˈoːdmuːjˌeːnheːt/ (n)
Frühreife

brådska /brˈoːdska/ (n)
Eile, Hast
  situation där det råder tidsbrist eller som kräver skyndsamhet

brådska /brˈoːdska/ (v)
eilen
  behöva uträttas snart eller omedelbart

brådskande /brˈoːdskandə/ (adj)
Eilt!, dringend, eilig
  presensparticip av brådska

bråk /brˈoːk/ (n)
Stunk, Krach
  det att bråka
Bruch
  matematik

bråka /brˈoːka/ (v)
Radau machen
  föra oväsen
schimpfen, streiten, zanken
  ha olika uppfattning om något, och argumentera med varandra om detta
prügeln, raufen, streiten
  slåss

bråkdel /brˈoːkdəl/ (n)
Bruchteil
  mycket liten andel

bråkig /brˈoːkɪɡ/ (adj)
laut, lärmend, streitsüchtig
  som ofta bråkar

bråkmakare /brˈoːkmakˌarə/ (n)
Krachmacher, Krachmacherin, Randalierer, Randaliererin, Schläger, Schlägerin
  person som ofta ställer till bråk

bråkstake /brˈoːkstakə/ (n)
Randalierer, Randaliererin, Störenfried, Störenfriedin, Unruhestifter, Unruhestifterin
  besvärlig person

bråte /brˈoːtə/ (n)
Gerümpel
  skräp

bråttom /brˈɔtːɔm/ (adv)
eilig

bröd /brˈøːd/ (n)
Brot
  livsmedel bakat på mjöl

bröddeg /brˈœdəɡ/ (n)
Brotteig
  deg för bakning av bröd

brödkavel /brˈœdkavəl/ (n)
Nudelholz, Teigrolle
  köksredskap för tillplattning av deg vid bakning

brödkniv /brˈœdkniːv/ (n)
Brotmesser
  kniv avsedd att skära bröd med

brödkorg /brˈœdkɔrj/ (n)
Brotkorb
  korg för servering av bröd och andra bakelser

brödraskap /brˈœdraskˌɑːp/ (n)
Bruderschaft
  broderskap

brödrost /brˈœdrɔst/ (n)
Toaster

brödskiva /brˈœdsxiːvˌa/ (n)
Brotscheibe, Brotschnitte
  skiva av bröd

brödskrivare /brˈœdskriːvˌarə/ (n)
Lohnschreiber
  författare som skriver på beställning, författare som försörjer sig på att skriva

brödsäd /brˈœdsɛːd/ (n)
Brotgetreide
  sädesslag som används för att baka bröd med

bröla /brˈøːla/ (v)
brüllen
  vråla, ryta

bröllop /brˈœluːp/ (n)
Hochzeit, Heirat, Vermählung, Eheschließung
  ceremoni i samband med en vigsel

bröllopsdag /brˈœlɔpsdˌɑːɡ/ (n)
Hochzeitstag

bröllopsdatum /brˈœlɔpsdˌatɵm/ (n)
Hochzeitsdatum
  datum som utlysts för bröllop

bröllopsfest /brˈœlɔpsfˌɛst/ (n)
Hochzeitsfeier, Hochzeitsfest
  den del av ett bröllop (efter vigseln) där festligheterna står i centrum

bröllopsfoto /brˈœlɔpsfˌuːtuː/ (n)
Hochzeitsbild, Hochzeitsfoto
  (finare) fotografi på bruden och brudgumen taget i samband med deras bröllop

bröllopsnatt /brˈœlɔpsnˌat/ (n)
Hochzeitsnacht
  den första natt efter att ett par gift sig

bröllopsresa /brˈœlɔpsrəsˌa/ (n)
Hochzeitsreise
  resa som ett nygift par ger sig ut på efter bröllopet (under sin smekmånad)

bröllopstårta /brˈœlɔpstˌoːta/ (n)
Hochzeitstorte
  tårta som serveras vid bröllop

bröllopsvittne /brˈœlɔpsvˌɪtnə/ (n)
Trauzeuge, Trauzeugin

bröst /brˈœst/ (n)
Brust, Busen
  upphöjningar med mjölkkörtlar
Brust
  övre och främre delen av bålen (könsneutralt)

bröstben /brˈœstbən/ (n)
Brustbein

bröstcancer /brˈœstkansər/ (n)
Brustkrebs
  cancer i bröst

bröstficka /brˈœstfɪkːˌa/ (n)
Brusttasche
  ficka på bröstet

bröstknull /brˈœstknɵl/ (n)
Mammalverkehr, Busensex
  sexuell aktivitet där bröst stimuleras med penis, vagina eller annat föremål

bröstkorg /brˈœstkɔrj/ (n)
Brustkorb, Thorax
  skelett som omger lungorna

bröstmjölk /brˈœstmjˈœlk/ (n)
Muttermilch

bröstsim /brˈœstsiːm/ (n)
Brustschwimmen
  simsätt

bröstvårta /brˈœstvˈoːta/ (n)
Brustwarze
  utskjutande del på bröst

bubbelvatten /bˈɵbəlvˌatːən/ (n)
Blubberwasser, Mineralwasser, Sprudelwasser
  kolsyrat vatten

bubbla /bˈɵbla/ (n)
Blase
  1. luftbubbla
  3. (ekonomi) övervärdering inom en marknad
  2. hålrum i ett fast ämne
Käfer
  5. veteranbil Volkswagen Typ 1

bubbla /bˈɵbla/ (v)
babbeln
  babbla, pladdra
bläseln, brodeln, sprudeln
  bilda bubblor

bud /bˈʉd/ (n)
Gebot
  befallning
Botschaft
  budskap
Angebot
  erbjudande
Bote
  sändebud
Einsatz
  åtagande i kortspel

budbärare /bˈɵdbɛːrˌarə/ (n)
Bote, Botin

buddhism /bˈɵdhɪsm/ (n)
Buddhismus
  religion

buddist /bˈɵdɪst/ (n)
Buddhist

buddistisk /bˈɵdɪstˌɪsk/ (adj)
buddhistisch
  som avser buddhism

budget /bˈɵdɡət/ (n)
Budget, Etat, Haushaltsplan

budgetunderskott /bˈɵdjətˌɵndəʂkˌɔt/ (n)
Haushaltsdefizit

budgetår /bˈɵdjətˌoːr/ (n)
Budgetjahr
  tidsperiod som ofta inte sammanfaller med kalenderår där budget är avsedd att gälla

budord /bˈʉduːrd/ (n)
Gebot
  ettdera av de tio befallningar som Gud ger till Mose i Gamla Testamentet

budskap /bˈɵdskɑːp/ (n)
Botschaft
  ett meddelande
  sammanfattning av en lära

buffa /bˈɵfa/ (v)
anrempeln, stoßen, trängeln
  knuffa

buffel /bˈɵfəl/ (n)
Büffel
  flera arter av oxdjur

buffert /bˈɵfət/ (n)
Puffer
  stötdämpare (mellan järnvägsvagnar)
Pufferlösung
  ämne som motverkar stora förändringar i pH

buffertstat /bˈɵfətstˌat/ (n)
Pufferstaat
  neutral stat mellan två fientliga stater

buffé /bɵfˈeː/ (n)
Buffet
  måltid med ett stort antal rätter att välja mellan

buga /bˈʉɡa/ (v)
beugen
  böja överkroppen och huvudet framåt i uppskattning, vördnad eller inställsamhet till någon

bugg /bˈɵɡ/ (n)
Bug, Programmierfehler
  felaktighet i programvara

bugning /bˈɵŋnɪŋ/ (n)
Verbeugung

buk /bˈʉk/ (n)
Bauch, Wampe, Wanst
  kroppsdel

bukett /bˈʉkət/ (n)
Blumenstrauß, Bouquet, Bukett, Strauß

bukhinna /bˈɵkhɪnˌa/ (n)
Bauchfell, Peritoneum
  hinna som omsluter bukens inre organ hos högre ryggradsdjur

bukhinneinflammation /bˌɵkhɪnəɪnflˌamasxˈuːn/ (n)
Peritonitis, Bauchfellentzündung
  inflammation av bukhinnan

bukkake /bˈɵkkɑːkə/ (n)
Bukkake

buklandning /bˈɵklandnˌɪŋ/ (n)
Bauchlandung
  landning utan nedfällt landningsställ

buksmärta /bˈɵksmətˌa/ (n)
Bauchschmerz
  smärta från buken

bukspottkörtel /bˌɵkspɔtkˈœtəl/ (n)
Bauchspeicheldrüse, Pankreas
  körtelorgan i kroppen

buksvåger /bˈɵksvoːjər/ (n)
Lochschwager
  man som har haft samlag med samma person som en annan man

bukt /bˈɵkt/ (n)
Bucht
  havsvik

bula /bˈʉla/ (n)
Beule
  blåmärke som på grund av utrymmesbrist får huden att bukta ut

bulgar /bˈɵlɡar/ (n)
Bulgare
  man från Bulgarien

bulgarisk /bˈɵlɡarˌɪsk/ (adj)
bulgarisch
  som rör Bulgarien

bulgariska /bˈɵlɡarˌɪska/ (n)
Bulgarin
  kvinna
Bulgarisch
  språk

buljong /bˈɵljɔŋ/ (n)
Bouillon, Fleischbrühe, Kraftbrühe

buljongtärning /bˌɵljɔŋtˈɛːrnɪŋ/ (n)
Brühwürfel, Bouillonwürfel, Suppenwürfel

bulla /bˈɵla/ (n)
Bulle
  påvlig skrivelse

bulla upp /bˈɵla ˈɵp/ (v)
auftischen
  duka fram mycket mat eller dryck

bulldozer /bˈɵlduːsər/ (n)
Bulldozer, Flachbagger, Planierraupe, Schubraupe
  schaktmaskin, traktor med bred skovel framtill

bulle /bˈɵlə/ (n)
Brötchen, Hefestück
  bakverk

buller /bˈɵlər/ (n)
Krach, Lärm, Gepolter
  starkt ljud

bullersam /bˈɵləʂˌam/ (adj)
laut
  som bullrar mycket

bullerskärm /bˈɵləʂkˌɛrm/ (n)
Lärmschutzwand
  plank, skogsområde eller byggnation längs med en trafikerad väg som syftar till att skapa en miljö på andra sidan som inte utsätts för lika mycket buller

bullra /bˈɵlra/ (v)
Krach machen, lärmen
  åstadkomma buller

bullrig /bˈɵlrɪɡ/ (adj)
lautstark, lärmend
  som bullrar

bult /bˈɵlt/ (n)
Schraube
  liten gängad metallstång med huvud
Bolzen
  liten ogängad metallstång

bulta /bˈɵlta/ (v)
klopfen
  slå med hårda slag

bumerang /bˈʉmeːrˌaŋ/ (n)
Bumerang
  (australiskt) spiralvridet kastvapen

bums /bˈɵms/ (adv)
sofort, sogleich
  omedelbart, på stört

bundsförvant /bɵndsfˈœrvant/ (n)
Bundesgenosse
  kamrat, kompanjon, kollega, medarbetare, partner, förtrogen, vän

bungalow /bˈɵŋalˌuːv/ (n)
Bungalow
  envåningshus (ursprungligen för européer i Indien)

bunke /bˈɵŋkə/ (n)
Napf, Rührschüssel, Schale, Schüssel
  skål för matlagning

bunker /bˈɵŋkər/ (n)
Bunker
  hinder
  mindre befästning som i stridsverksamhet skall underlätta eldgivning, observation eller stridsledning
  förråd för fartygsdrivmedel

bunkring /bɵŋkrˈɪŋ/ (n)
Bunkerung
  det att ta ombord (förråd av) bränsle till skepp och fartyg

bunsenbrännare /bˈɵnsənbrˌɛnarə/ (n)
Bunsenbrenner

bunt /bˈɵnt/ (n)
Bündel, Bund, Stoß
  packad samling (papper)

buntband /bˈɵntband/ (n)
Kabelbinder, Kabelband

bur /bˈʉr/ (n)
Käfig, Bauer

bura in /bˈʉra ˈɪn/ (v)
einbuchten, einlochen, ins Loch stecken

buren /bˈʉrən/ (adj)
getragen
  perfektparticip av bära

burgare /bˈɵrɡarə/ (n)
Burger
  hamburgare

burgen /bˈɵrjən/ (adj)
begütert, wohlhabend

burjatiska /bˈɵrjatˌɪska/ (n)
Burjatisch
  ett mongolspråk

burk /bˈɵrk/ (n)
Dose, Büchse
  behållare

burka /bˈɵrka/ (n)
Burka
  muslimskt plagg för kvinnor som täcker hela kroppen

burkinier /bˈɵrkiːnˌiːər/ (n)
Burkiner, Burkinerin
  person från Burkina Faso eller med burkinsk härkomst

burmesiska /bˈɵrməsˌɪska/ (n)
Myanmarin
  kvinna från Myanmar
Birmanisch, Burmesisch
  språk

burschikos /bˈɵʂʃiːkˌuːs/ (adj)
burschikos
  studentikos

burspråk /bˈɵʂproːk/ (n)
Erker
  utsprång med fönster

burundier /bˈʉrɵndˌiːər/ (n)
Burundier
  person från Burundi eller med burundiskt påbrå

burundiska /bˈʉrɵndˌɪska/ (n)
Burundierin
  kvinna från Burundi

bus /bˈʉs/ (n)
Quatsch, Streich, Unfug
  ofog
Lärm, Gepolter
  stoj

busaktig /bˈʉsaktˌɪɡ/ (adj)
flegelhaft, ungezogen
  lymmelaktig, slyngelaktig

busfrö /bˈɵsfrøː/ (n)
Früchtchen, Schlingel
  busaktigt barn

busig /bˈʉsɪɡ/ (adj)
ungezogen, wild
  som hittar på småelaka saker att göra, men lite på skoj

business /bˈʉsiːnˌɛs/ (n)
Geschäft
  (ekonomisk) uppgörelse, affär, transaktion
  handel
Geschäft, Geschäftstätigkeit
  affärsverksamhet, företag
Angelegenheit
  syssla, göromål, arbete

buskage /bˈɵskaɡə/ (n)
Gebüsch, Gestrüpp
  samling buskar

buskbi /bˈɵskbiː/ (n)
Buschhonigbiene, Zwergbuschbiene
  individ av arten Apis andreniformis, som är en art i släktet honungsbin

buske /bˈɵsxə/ (n)
Strauch, Busch
  1. flerårig växt

buskskvätta /bˈɵskskvətːˌa/ (n)
Braunkehlchen

busksångare /bˈɵsksɔŋˌarə/ (n)
Buschrohrsänger

buss /bˈɵs/ (n)
Bus, Omnibus, Autobus
  bil med fler än åtta passagerarplatser
Bus, Datenbus
  ledningar i ett datorsystem

bussbiljett /bˈɵsbɪljˌɛt/ (n)
Busfahrkarte

bussbolag /bˈɵsbuːlˌɑːɡ/ (n)
Busunternehmen
  bolag som bedriver busstrafik

bussbransch /bˈɵsbranʃ/ (n)
Busbranche, Omnibusbranche
  affärsgren som driver kollektivtrafik med bussar

busschaufför /bˌɵsʃoːfˈøːr/ (n)
Busfahrer, Busfahrerin
  person som kör buss

bussdepå /bˈɵsdəpˌoː/ (n)
Betriebshof, Busdepot
  depå (förvaringsplats) för bussar där de parkeras, servas och tankas när de inte är i linjetrafik

bussfil /bˈɵsfiːl/ (n)
Busspur
  körfält speciellt avsett för fordon (vanligen bussar) i linjetrafik (och utryckningsfordon)

bussförare /bˈɵsføːrˌarə/ (n)
Busfahrer, Busfahrerin

bussförbindelse /bɵsfˈœrbɪndəlsə/ (n)
Busverbindung
  förbindelse via busslinje

busshållplats /bˈɵshɔlplˌats/ (n)
Bushaltestelle

bussig /bˈɵsɪɡ/ (adj)
lieb, nett
  trevlig och hjälpsam

busskort /bˈɵskɔt/ (n)
Busfahrkarte
  bussbiljett

busskur /bˈɵskʉr/ (n)
Wartehäuschen

busslast /bˈɵslast/ (n)
Busladung
  grupp av personer som färdas i en buss

bussliknande /bˈɵsliːknˌandə/ (adj)
busähnlich
  har utseende som liknar en buss

busslinje /bˈɵslɪnjə/ (n)
Buslinie

bussresa /bˈɵsrəsˌa/ (n)
Busreise
  resa som görs i buss

busstation /bˌɵstasxˈuːn/ (n)
Busbahnhof, Omnibusbahnhof
  station för bussar i reguljär trafik

busstidtabell /bˌɵstiːdtabˈɛl/ (n)
Aushangfahrplan, Busfahrplan, Fahrplan

busstreck /bˈɵstrək/ (n)
Klingelstreich
  dumt dåd

butan /bˈʉtan/ (n)
Butan
  kolväte

butansyra /bˈʉtansˌyːra/ (n)
Buttersäure, Butansäure, Propylcarbonsäure
  karboxylsyra

butelj /bˈʉtəlj/ (n)
Flasche, Buddel, Pulle
  flaska gjord av glas

butik /bˈɵtiːk/ (n)
Laden, Geschäft, Einzelhandelsgeschäft, Kramladen
  mindre affär

butiksbiträde /bˈɵtɪksbˌɪtrɛːdə/ (n)
Verkäufer, Verkäuferin, kaufmännische Angestellte, kaufmännischer Angestellter
  affärsbiträde

butikskedja /bˈɵtɪksxˌɛdja/ (n)
Ladenkette
  grupp butiker med gemensam ägare och likartat sortiment

butikskontrollant /bˈɵtɪkskˌɔntrɔlˌant/ (n)
Ladendetektiv, Ladendetektivin
  person med uppdrag att motverka snatteri

butikslokal /bˈɵtɪkslʊkˌal/ (n)
Ladenlokal
  fysisk lokal som används för, eller är tänkt att användas för, en butik

butiksråtta /bˈɵtɪksrˌɔtːa/ (n)
Ladendieb
  tjuv som stjäl i butiker

butter /bˈɵtːər/ (adj)
mürrisch, griesgrämig
  trumpen, tvär och ovänlig

butterflystil /bˈɵtːərflˌystiːl/ (n)
Schmetterlingsstil
  fjärilsim

butyllitium /bˈʉtylˌiːtiːˌʉm/ (n)
Butyllithium
  kemisk förening av kol, väte och litium

by /bˈyː/ (n)
Dorf
  samhälle
Bö, Windstoß
  vindtopp

bybo /bˈyːbuː/ (n)
Dorfbewohner, Dorfbewohnerin, Dörfler, Dörflerin, Landei
  invånare i by

byffé /byfˈeː/ (n)
Anrichte, Büffet
  matsalsskåp

byfåne /bˈyːfoːnə/ (n)
Dorftrottel
  utstött person

bygd /bˈyɡd/ (n)
Ansiedlung, Gegend

bygdemål /bˈyɡdəmˌoːl/ (n)
Dialekt, Mundart
  dialekt som talas på landsbygden, ofta begränsad till en viss socken

bygga /bˈyɡa/ (v)
bauen, erbauen
  skapa ett föremål, såsom en byggnad, maskin eller en apparat

bygga luftslott /bˈyɡa lˈɵftslɔt/ (v)
Luftschlösser bauen
  fantisera, överdriva positiva sidor av något

bygga om /bˈyɡa ɔm/ (v)
umbauen
  ändra något i sin struktur

byggande /bˈyɡandə/ (n)
Bauen
  det att framställa byggnader

byggarbetare /bˈyɡarbˌeːtarə/ (n)
Bauarbeiter, Bauarbeiterin
  person som arbetar med byggnad

byggarbetsplats /bˈyɡarbˌeːtsplats/ (n)
Baustelle
  plats där en byggnad eller annan struktur byggs eller repareras

byggare /bˈyɡarə/ (n)
Baufirma
  företag som bygger, byggnadsfirma, byggnadsföretag
Erbauer, Erbauerin
  person som bygger, byggnadsarbetare

byggd /bˈyɡd/ (adj)
gebaut
  perfektparticip av bygga

bygge /bˈyɡə/ (n)
Baustelle, Bau
  byggarbetsplats
Bau, Bauvorhaben
  byggnad
  process

byggherre /bˈyɡhərə/ (n)
Bauherr, Bauherrin

bygglov /byɡlˈoːv/ (n)
Baugenehmigung
  tillstånd att uppföra en byggnad

byggmaterial /bˈyɡmatərˌiːal/ (n)
Baumaterial
  material för bygge

byggnad /bˈyɡnad/ (n)
Gebäude, Bau

byggnadsentreprenör /bˈyɡnadsˌɛntrəprənˌøːr/ (n)
Bauunternehmer
  person som äger ett byggnadsföretag

byggnadsindustri /bˈyɡnadsˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Bauindustrie, Bauwirtschaft
  industrigren som innefattar verksamhet inom byggande och kan sammanfattas med byggföretag

byggnadsingenjör /bˈyɡnadsˌɪŋənjˌøːr/ (n)
Bauingenieur, Bauingenieurin
  person som studerade byggnadsteknik

byggnadskomplex /bˈyɡnadskˌɔmpləks/ (n)
Gebäudekomplex
  samling av byggnader

byggnadskonst /bˈyɡnadskˌɔnst/ (n)
Architektur, Baukunst
  arkitektur

byggnadsminne /bˈyɡnadsmˌɪnə/ (n)
Baudenkmal
  kulturhistoriskt värdefull byggnad

byggnadsnämnd /bˈyɡnadsnˌɛmnd/ (n)
Bauamt, Baubehörde
  nämnd i kommunalförvaltning där man t.ex. måste ansöka för byggnadslov

byggnadsplats /bˈyɡnadsplˌats/ (n)
Bauplatz, Baustelle
  plats där en byggnad uppförs

byggnadsställning /bˈyɡnadstˌɛlnɪŋ/ (n)
Gerüst, Baugerüst
  tillfällig konstruktion vanligen bestående av ihopsatta stålstänger, plana bryggor och stegar

byggnadsteknik /bˌyɡnadstəknˈiːk/ (n)
Bautechnik, Bauwesen
  teknikgren som ägnar sig åt skapa byggnader och infrastruktur

byggnadstillstånd /bˈyɡnadstˌɪlstoːnd/ (n)
Baugenehmigung
  till­stånd att på­börja ny­byggnad

byggnadsverk /bˈyɡnadsvˌɛrk/ (n)
Bauwerk

byggsats /bˈyɡsats/ (n)
Bausatz

byggstart /bˈyɡstɑːt/ (n)
Baubeginn
  början av ett bygge

byggvaruhandel /bˈyɡvarˌʉhandəl/ (n)
Baustoffhandel, Baustoffhandlung

byggvaruhus /bˈyɡvarˌʉhʉs/ (n)
Baumarkt, Baustoffhandel, Baustoffhandlung

byig /bˈyːɪɡ/ (adj)
böig
  (om vind) som kommer stötvis

byk /bˈyːk/ (n)
Wäsche

byka /bˈyːka/ (v)
waschen
  tvätta

byrå /bˈyːroː/ (n)
Kommode, Sekretär
  förvaringsmöbel
Büro
  ämbetsverk

byråkrat /bˈyːroːkrˌɑːt/ (n)
Bürokrat, Bürokratin
  ämbetsman som noga håller på det formella

byråkrati /bˈyːroːkrˌɑːtiː/ (n)
Bürokratie
  funktionärsvälde i samhället
  överdrivet formell (och därför långsam) behandling av ärenden

byråkratisk /bˈyːroːkrˌɑːtɪsk/ (adj)
bürokratisch

byrålåda /bˈyːroːlˌoːda/ (n)
Schublade, Kommodenschublade
  låda i en byrå

bysantinsk /bˈyːsantˌɪnsk/ (adj)
byzantinisch
  som hör ihop med Bysans (det gamla namnet på Istanbul, Konstantinopel)

byst /bˈyst/ (n)
Büste
  skulptur
  kvinnobröst

byta /bˈyːta/ (v)
umtauschen, wechseln, tauschen
  1. ersätta och växla
umsteigen, wechseln
  3. byta färdmedel

byta ut /bˈyːta ˈʉt/ (v)
austauschen
  ta bort något och sätta dit något annat i stället

byte /bˈyːtə/ (n)
Tausch, Umtausch
  1. att byta
Auswechselung, Auswechslung
  2. spelarbyte
Byte
  2.1. enhet för datamängd
Beute
  4. det som jagas av rovdjur
  3.det som tagits vid stöld

byteshandel /bˈyːtəshˌandəl/ (n)
Tauschhandel

bytta /bˈytːa/ (n)
Bütte
  kärl (förvaring), skål, vattentät och skålformad plastförpackning med lock

byxdress /bˈyksdrəs/ (n)
Damenoverall, Hosenanzug, Jumpsuit
  kombination bestående av långbyxor och damkavaj

byxdräkt /bˈyksdrɛːkt/ (n)
Hosenanzug
  kombination bestående av långbyxor och damkavaj

byxficka /bˈyksfɪkːˌa/ (n)
Hosentasche
  ficka på en byxa

byxor /bˈyːksuːr/ (n)
Hose
  klädesplagg för benen

bä /bˈɛː/ (interjection)
mäh
  lätet från får eller get

bäck /bˈɛk/ (n)
Bach

bäckbräsma /bˈɛkbrəsmˌa/ (n)
Bitteres Schaumkraut, Bitterkresse, Falsche Brunnenkresse
  arten Cardamine amara

bäcken /bˈɛkːən/ (n)
Becken
  (anatomi) skelettgördel i människobålens nedre del
  slaginstrument av metall som bl.a. ingår i trumset
  av geologiska processer bildad (skålformig) fördjupning
  rund, avlång skål

bäcköring /bˈɛkːøːrˌɪŋ/ (n)
Bachforelle
  fisk

bädd /bˈɛd/ (n)
Bett
  sovplats
Beet
  trädgårdssäng

bädda /bˈɛda/ (v)
betten

bägarcell /bˈɛːɡarsˌɛl/ (n)
Becherzelle
  en cell av en speciell typ av celler som finns i tarmen och som utsöndrar mukus

bägare /bˈɛːɡarə/ (n)
Becher
  vätskebehållare
  behållare, oftast av kartong, i vilken glass kan avnjutas

bägge /bˈɛɡə/ (pronoun)
beide

bälte /bˈɛːltə/ (n)
Gürtel
  rem som bärs kring midjan
  område
Gurt
  säkerhetsbälte

bältesspänne /bˈɛltəspˌɛnə/ (n)
Gürtelschnalle
  anordning för att fäasta ett bälte

bältros /bˈɛltruːs/ (n)
Gürtelrose, Herpes Zoster
  sjukdom

bändelkorsnäbb /bˈɛndəlkˌoːʂnəb/ (n)
Bindenkreuzschnabel

bänk /bˈɛŋk/ (n)
Werkbank
  arbetsbänk
Arbeitsplatte
  köksbänk
Bank, Sitzbank
  möbel att sitta på
Bank
  sport

bär /bˈɛːr/ (n)
Beere

bära /bˈɛːra/ (v)
tragen
  gå med en börda
  ha på sig klädesplagg

bära sig åt /bˈɛːra sˈɛj ˈoːt/ (v)
verhalten
  uppföra sig, bete sig

bärare /bˈɛːrarə/ (n)
Träger, Trägerin
  person eller ting som överbringar eller förmedlar något

bärbar /bˈɛːrbɑːr/ (adj)
tragbar

bärbar dator /bˈɛːrbɑːr dˈɑːtɔr/ (n)
Laptop

bärga /bˈɛːrɡa/ (v)
bergen
  föra havererat fordon till säker plats

bärgning /bˈɛːrŋnɪŋ/ (n)
Auskommen
  ha tillräckligt ekonomiska medel
Bergung
  lyfta upp och transportera havarerade skepp
  transportera havarerade fordon

bärkasse /bˈɛːrkasə/ (n)
Tragetasche
  mjuk behållare med handtag avsedd för transporter

bärnsten /bˈɛːrnstən/ (n)
Bernstein
  fossilt harts

bärnstensgul /bˈɛːrnstənsɡˌʉl/ (adj)
bernsteingelb

bärplockare /bˈɛːrplɔkːˌarə/ (n)
Beerenpflücker, Beerenpflückerin
  person som plockar bär

bärsa /bˈɛːʂa/ (n)
Bier
  (en flaska) öl

bärsjal /bˈɛːʂjal/ (n)
Babytragetuch, Tragetuch
  sjal som används för att bära en bäbis tätt intill kroppen

bärvåg /bˈɛːrvoːɡ/ (n)
Trägersignal

bästis /bˈɛstɪs/ (n)
beste Freundin, bester Freund
  bästa vän

bästsäljare /bˈɛstsəljˌarə/ (n)
Bestseller

bäva /bˈɛːva/ (v)
beben, schaudern
  vara rädd

bävan /bˈɛːvan/ (n)
Beben
  det att bäva

bäver /bˈɛːvər/ (n)
Biber
  brun gnagare som bygger dammar

båda /bˈoːda/ (pronoun)
beide

båda /bˈoːda/ (v)
verkünden
  ge indikationer på vad som kommer att ske i framtiden, speciellt huruvida detta är positivt eller negativt

båge /bˈoːjə/ (n)
Bogen, Arkus
  del av cirkel
  del av kurva
Brillenfassung, Fassung
  strukturen runt linserna i glasögon

bågminut /bˈoːɡmiːnˌʉt/ (n)
Bogenminute, Minute, Winkelminute

bågnäbbval /bˈoːŋnəbvˌal/ (n)
Hubbs-Schnabelwal

bågsekund /bˈoːɡsəkˌɵnd/ (n)
Bogensekunde

bågskytte /bˈoːɡsxytːə/ (n)
Bogenschießen
  skjutning med båge

bål /bˈoːl/ (n)
Scheiterhaufen
  brasa
Bowle
  dryckesblandning
Holzstoß
  hög av ved
Rumpf, Oberkörper, Torso
  överkropp

bålgeting /bˈoːljətˌɪŋ/ (n)
Hornisse
  en insekt

bålverk /bˈoːlvərk/ (n)
Bollwerk
  förskansning, skydd

bångstyrig /bˈɔŋstyːrˌɪɡ/ (adj)
unbändig
  svår att få bukt med

bår /bˈoːr/ (n)
Bahre, Tragbahre
  bäranordning

bård /bˈoːrd/ (n)
Bordüre, Borte

bårhus /bˈoːrhʉs/ (n)
Leichenschauhaus, Leichenhalle
  rum eller avdelning där döda kroppar förvaras i väntan på begravning eller kremering

bås /bˈoːs/ (n)
Stand, Box, Verschlag
  avbalkning av större rum
Bootsmann, Schiffsbetriebsmeister
  båtsman

båt /bˈoːt/ (n)
Boot
  transportmedel

båtmotor /boːtmˈuːtɔr/ (n)
Bootsmotor
  motor avsett för att driva på en båt

båtmössa /boːtmˈœsa/ (n)
Schiffchen
  enkel typ av mössa utan skärm som används i vissa uniformer

båttur /bˈɔtːʉr/ (n)
Bootstour

böckling /bˈœklɪŋ/ (n)
Bückling
  varmrökt sill eller strömming

bödel /bˈøːdəl/ (n)
Henker
  person som avrättade en dödsdömd

bög /bˈøːɡ/ (n)
Schwuchtel, Schwuler, Homosexueller
  homosexuell man

böj /bˈøːj/ (n)
Biegung
  krök, sväng

böja /bˈøːja/ (v)
beugen, biegen
beugen
  ändra grundformen av ett ord

böjd /bˈœjd/ (adj)
geneigt
  benägen
gebeugt, gebogen, gebückt
  som har böjts (adjektivisk användning av perfektparticipet med ungefärligt bibehållen grundbetydelse)
gebogen, gebückt
  som har en annan form än grundformen (jfr böjning, böjningsform)
gebeugt
  som inte är rak (men där böjningen kan vara det naturliga tillståndet snarare än resultatet av någon yttre kraft)

böjelse /bˈøːjəlsə/ (n)
Neigung, Vorliebe
  benägenhet

böjlig /bˈœjlɪɡ/ (adj)
biegsam
  som kan böjas

böjning /bˈœjnɪŋ/ (n)
Beugung, Flexion
  förändring i ett ords form

böjningsform /bˈœjnɪŋsfˈɔrm/ (n)
Beugungsform, Flexionsform

böla /bˈøːla/ (v)
blöken, brüllen

böld /bˈœld/ (n)
Geschwür
  en infektion som kan uppkomma i hår- och talgkörtlar

böldpest /bˈœldpəst/ (n)
Beulenpest
  en form av pest som leder till bölder på huden

bölja /bˈœlja/ (n)
Woge, Welle
  vågrörelse

bölja /bˈœlja/ (v)
wogen
  gå i vågor, bilda vågor

böljande /bˈœljandə/ (adj)
wallend, wogend
  presensparticip av bölja

bömare /bˈøːmarə/ (n)
Böhme
  person från Böhmen (Tjeckien)

bön /bˈøːn/ (n)
Bitte
  bedjande, ödmjuk anhållan eller begäran
Gebet
  hänvändelse till Gud

böna /bˈøːna/ (n)
Bohne
  frökapsel
  ärtväxt

böneutropare /bˈøːnəˌʉtruːpˌarə/ (n)
Muezzin
  mueddin

bönsoppa /bˈœnsɔpˌa/ (n)
Bohnensuppe
  soppa där huvudingrediensen är bönor

böra /bˈøːra/ (v)
sollen, müssen
  åligga att ta till handling

börda /bˈœrda/ (n)
Bürde, Last

börda /bˈœrda/ (v)
aufbürden, belasten
  betunga någon

bördig /bˈœrdɪɡ/ (adj)
fruchtbar
  som är fruktbar, d.v.s. på vilken växtlighet frodas

börja /bˈœrja/ (v)
beginnen, anfangen

börja på ny kula /bˈœrja poː nˈyː kˈʉla/ (v)
von vorn anfangen
  börja på en ny omgång

början /bˈœrjan/ (n)
Anfang, Beginn

börs /bˈœʂ/ (n)
Börse, Geldbörse, Geldbeutel
  behållare för pengar
Börse
  marknadsplats

börsnoterad /bˈœʂnuːtˌeːrad/ (adj)
börsennotiert
  noterad på börs

börvärde /bˈœrvɛːrdə/ (n)
Sollwert

bössa /bˈœsa/ (n)
Büchse, Flinte, Gewehr
  gevär
Büchse, Sammelbüchse, Spardose
  sparbössa

böta /bˈøːta/ (v)
Strafe bezahlen
  betala böter

böter /bˈøːtər/ (n)
Geldstrafe, Verwarnungsgeld
  bötesstraff

bötesstraff /bˈøːtəstrˌaf/ (n)
Geldstrafe
  straff som man måste betala med pengar

bötfälla /bˈœtfəlˌa/ (v)
Geldstrafe verhängen, zu einer Geldstrafe verurteilen
  döma till att betala böter

cabriolet /kˈabriːˌuːlət/ (n)
Cabrio, Kabriolett, Cabriolet

cache /kˈaʃə/ (n)
Cache
  (abstrakt) snabbt minne

cacheminne /kˈaʃəmˌɪnə/ (n)
Cache, Zwischenspeicher

cadmiumsulfat /kˈadmiːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Cadmiumsulfat
  en kemisk förening av svavel, syre och kadmium

cafeteria /kˈɑːfətərˌiːa/ (n)
Cafeteria

californium /kˈɑːliːfˌuːrniːˌʉm/ (n)
Californium

calypso /kˈɑːlypsˌuː/ (n)
Calypso

camembert /kɑːmˈɛmbərt/ (n)
Camembert

campa /kˈampa/ (v)
campen, kampieren, zelten
  uppehålla sig med tält

camping /kˈampɪŋ/ (n)
Camping

campingplats /kˈampɪŋplˌats/ (n)
Campingplatz
  särskilt anordnad plats eller anläggning för camping (mot betalning)

cancer /kˈansər/ (n)
Krebs
  samlingsnamn på ett antal sjukdomar

cancerframkallande /kˈanseːrfrˌamkalˌandə/ (adj)
krebserregend, karzinogen
  som kan framkalla cancer

cancerogen /kˈanseːrˌuːjən/ (adj)
karzinogen, krebserregend
  som kan framkalla cancer

cancerogen /kˈanseːrˌuːjən/ (n)
Kanzerogen
  substans som kan framkalla cancer

cancerpatient /kˈanseːrpˌatiːˌɛnt/ (n)
Krebspatient, Krebspatientin
  patient som har cancer

candela /kˈandəlˌa/ (n)
Candela
  SI-enhet för ljusstyrka med beteckningen cd

cannabis /kˈanabˌiːs/ (n)
Cannabis, Haschisch
  drog
Hanf, Cannabis
  växt

cape /kˈɑːpə/ (n)
Cape, Umhang

capoeira /kˈɑːpuːəˌiːra/ (n)
Capoeira
  en kampsport utvecklad i Brasilien

carnyx /kˈɑːrnyːks/ (n)
Carnyx
  blåsinstrument

cashewnöt /kˈashəvnˌøːt/ (n)
Cashewkern, Cashew-Kern
  nöt från acajouträdet

catering /kˈɑːteːrˌɪŋ/ (n)
Catering, Partyservice
  leverans av lagad mat

caucaguan /kˈɑːʉkˌaɡʉˌan/ (n)
Caucaguan
  fågelart

cava /kˈava/ (n)
Cava
  mousserande vitt vin eller rosévin från olika vindistrikt i den spanska regionen Katalonien

cd-rom /sˌeːdˈeːrˈɔm/ (n)
CD-ROM
  cd-skiva som är av­sedd för att lagra data

cd-spelare /sˌeːdˈeːspˈeːlarə/ (n)
CD-Spieler
  elektronisk apparat som läser ljud-cd-skivor

ceder /sˈeːdər/ (n)
Zeder
  ett barrträd

celebrera /sˈeːləbrˌeːra/ (v)
zelebrieren

celibat /sˈeːliːbˌat/ (n)
Zölibat
  avhållsamhet från sexuellt umgänge
  förhållandet att vara ogift

cell /sˈɛl/ (n)
Zelle
  biologisk byggsten
  litet låst rum i exempelvis häkte eller anstalt

cellbiologi /sˌɛlbiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Zellbiologie
  gren av biologin

celldelning /sˈɛldeːlnˌɪŋ/ (n)
Zellteilung
  en process där levande celler delar sig, celldelning används av encelliga organismer för att föröka sig och av flercelliga organismer för att växa

celldöd /sˈɛldøːd/ (n)
Zelltod
  det att en eller flera celler dör

cellgift /sˈɛljɪft/ (n)
Zytostatikum
  läkemedel för att bekämpa cancerceller
Zellgift
  ämne som skadar eller förstör celler

cellist /sˈɛlɪst/ (n)
Cellist, Cellistin, Cellospieler, Cellospielerin
  person som spelar cello

cellkärna /sˈɛlkərnˌa/ (n)
Zellkern
  cellkärna

cellmembran /sˈɛlməmbrˌan/ (n)
Zellmembran
  membran som avgränsar cellen

cello /sˈɛluː/ (n)
Cello, Violoncello
  musikinstrument

cellobios /sˈɛluːbˌiːuːs/ (n)
Cellobiose
  disackarid

cellplasma /sˈɛlplasmˌa/ (n)
Cytoplasma, Zellplasma, Zytoplasma

cellskelett /sˈɛlsxəlˌɛt/ (n)
Zytoskelett, Cytoskelett, Zellskelett
  nätverk av proteinfilament i cell

celluloid /sˈɛlʉlˌuːiːd/ (n)
Celluloid, Zelluloid
  en sorts hård konstmassa

cellulosa /sˈɛlʉlˌuːsa/ (n)
Zellulose

cembalo /sˈɛmbalˌuː/ (n)
Cembalo, Spinett, Kielflügel

cement /sˈeːmənt/ (n)
Zement
  byggnadsmaterial

cementblandare /sˈeːməntblˌandarə/ (n)
Betonmischer
  maskin som används för att blanda cement, grus, sand och vatten till betong

cementera /sˈeːməntˌeːra/ (v)
zementieren
  gjuta i cement (kalkbruk)
  fastslå

cementfabrik /sˈeːməntfˌabriːk/ (n)
Zementfabrik, Zementwerk
  fabrik för tillverkning av cement

cementgolv /sˈeːməntɡˌɔlv/ (n)
Zementfußboden
  golv gjort av cement

censor /sˈɛnsɔr/ (n)
Zensor
  innehavare av högt ämbete i antikens Rom

censur /sˈɛnsʉr/ (n)
Zensur
  yttrandefrihetsinskränkning

censurera /sˈɛnsʉrˌeːra/ (v)
zensieren

center /sˈɛntər/ (n)
Mittelfeld
  mittspelare i fotboll
Zentrum
  plats där verksamheter samlas i stor utsträckning
  den mittersta delen av en militär styrka
  politiskt parti

centi- /sˈɛntiː/ (affix)
Zenti-
  SI-prefix med symbolen c som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 0,01

centiliter /sˈɛntiːlˌiːtər/ (n)
Zentiliter

centimeter /sˈɛntiːmətər/ (n)
Zentimeter

central /sˈɛntral/ (adj)
zentral
  som rör något grundläggande
  som ligger i mitten av en tätort

central /sˈɛntral/ (n)
Zentrale
  anläggning för verksamhet
Hauptbahnhof
  järnvägsstation

centralafrikan /sˈɛntralˌafriːkˌan/ (n)
Zentralafrikaner, Zentralafrikanerin

centralbank /sˈɛntralbˌaŋk/ (n)
Zentralbank, Notenbank, Landesbank

centraleuropeisk /sˈɛntraləˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
zentraleuropäisch, mitteleuropäisch
  centraleuropeisk

centraleuropeiska /sˈɛntraləˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Mitteleuropäerin, Zentraleuropäerin
  kvinna från Centraleuropa

centraleuropé /sˌɛntraləˌʉruːpˈeː/ (n)
Mitteleuropäer, Zentraleuropäer
  person från Centraleuropa

centralinstitut /sˈɛntralˌɪnstɪtˌʉt/ (n)
Zentralinstitut
  institut som intar en central position i förhållande till andra (t.ex. regionala)

centralisera /sˈɛntralˌiːseːrˌa/ (v)
zentralisieren
  förena i en punkt, samla till ett ställe, ställa under gemensam ledning

centraliserad /sˈɛntralˌiːseːrˌad/ (adj)
zentralisiert
  koncentrerad till centrum, centralstyrd

centralisering /sˈɛntralˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Zentralisierung
  det att centralisera

centralism /sˈɛntralˌɪsm/ (n)
Zentralismus
  strävan efter centralisering

centralort /sˈɛntralˌuːt/ (n)
Hauptort

centralstation /sˌɛntralstasxˈuːn/ (n)
Hauptbahnhof

centrera /sˈɛntreːrˌa/ (v)
zentrieren
  göra så att något hamnar i mitten /av skärmen/

centrifug /sˈɛntriːfˌʉɡ/ (n)
Zentrifuge
  apparat som begagnar sig av centrifugalkraften
Schleuder
  torkapparat

centrifugal /sˈɛntriːfˌʉɡal/ (adj)
zentrifugal
  i riktning bort från rotationscentret

centrifugera /sˈɛntriːfˌʉjeːrˌa/ (v)
zentrifugieren
  skilja olika ämnen med centrifug
schleudern
  torka tvättkläder med centrifug

centromer /sˈɛntruːmər/ (n)
Zentromer, Centromer
  (någorlunda centralt) område i en kromosom (som består av två systerkromatider) där de två systerkromatiderna sitter ihop med varandra

centrosom /sˈɛntruːsˌɔm/ (n)
Zentrosom, Centrosom
  organell som organiserar mikrotubuli (speciellt vid celldelning) och som innehåller två centrioler

centrum /sˈɛntrɵːm/ (n)
Zentrum, Innenstadt

cerebrospinalvätska /sˈeːrəbrˌɔspiːnˌalvətskˌa/ (n)
Liquor cerebrospinalis
  den vätska som fyller hjärnans ventriklar och subaraknoidalrummet

ceremoni /sˌeːrəmˈoːniː/ (n)
Zeremonie

ceremoniel /sˌeːrəmˈoːniːəl/ (n)
Zeremoniell
  (föreskrifter om) det som skall iakttas vid vissa högtidliga tillfällen

ceremoniell /sˌeːrəmˈoːniːˌɛl/ (adj)
zeremoniell
  högtidlig, stel

ceremoniös /sˌeːrəmˈoːniːˌøːs/ (adj)
zeremoniös
  som präglas av ceremonier

cerise /sˈeːriːsə/ (adj)
kirschrot
  som har cerise färg

cerise /sˈeːriːsə/ (n)
Kirschrot
  rödviolett färg

cerium /sˈeːriːˌʉm/ (n)
Cer, Zer
  grundämne

ceriumoxid /sˈeːriːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Cerdioxid
  kemisk förening av cer och syre, CeO2

certifiera /sˈeːtiːfˌiːərˌa/ (v)
zertifizieren
  förse med certifikat

certifikat /sˈeːtiːfˌiːkat/ (n)
Zertifikat
  intyg på papper

cesium /sˈeːsiːˌʉm/ (n)
Caesium, Cäsium, Zäsium

cesiumbromid /sˈeːsiːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Caesiumbromid, Cäsiumbromid
  en kemisk förening av brom och cesium

cesiumhydroxid /sˈeːsiːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Caesiumhydroxid
  kemisk förening av cesium, väte och syre

cesiumjodid /sˈeːsiːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Caesiumiodid
  kemisk förening av cesium och jod

cesiumnitrat /sˈeːsiːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Caesiumnitrat
  kemisk förening av kväve, syre och cesium

cesiumsulfat /sˈeːsiːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Caesiumsulfat
  kemisk förening av svavel, syre och caesium

cess /sˈɛs/ (n)
Ces
  sänkt c

cesur /sˈeːsʉr/ (n)
Zäsur, Einschnitt
  paus eller taktvila i en vers

cetologi /sˌeːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Cetologie
  vetenskap

ceylonmakak /sˈeːyːlˌɔnmakˌɑːk/ (n)
Ceylon-Hutaffe
  en på Sri Lanka levande däggdjursart inom släktet makaker

cha-cha-cha /ʃˈaʃˈaʃˈa/ (n)
Cha-Cha-Cha
  dans

chambre séparée /ʃˈambrə sˈeːparˈeːə/ (n)
Separee
  enskilt rum (på restaurang eller liknande)

chamorro /ʃˈɑːmɔrˌuː/ (n)
Chamorro
  ett malajo-polynesiskt språk

champagne /ʃˈampaŋnə/ (n)
Champagner, Sekt
  mousserande vin från Champagne

champagneflaska /ʃˈampaŋnˌɛflaskˌa/ (n)
Champagnerflasche
  flaska med champagne

champagneglas /ʃˈampaŋnˌɛɡlas/ (n)
Sektglas
  glas för champagne

champinjon /ʃˈampɪnjˌuːn/ (n)
Champignon
  matsvamp

championat /ʃˌampɪˈuːnat/ (n)
Championat, Meisterschaft
  mästerskap

chans /ʃˈans/ (n)
Chance, Gelegenheit, Möglichkeit
  möjlighet

chansa /ʃˈansa/ (v)
Chance wahrnehmen, riskieren, wagen
  utan att veta säkert hur något ligger till, välja en verklighetsbeskrivning eller liknande ur en mängd av tänkbara beskrivningar, vanligen den som personen håller som mest trolig
  utföra en handling utan säker kännedom om dess följder i hopp om en särskild utgång

chansning /ʃˈansnɪŋ/ (n)
Wahrnehmen einer Chance
  det att en person, utan att veta säkert hur det ligger till, väljer ut en enskild verklighetsbeskrivning ur en mängd av tänkbara sådana, vanligen den som personen håller för mest trolig
  händelsen att en person utför en viss handling utan att personen är säker på handlingens konsekvenser, men i hopp om att desa är på ett visst (fördelaktigt) sätt

chanson /ʃˈansuːn/ (n)
Chanson
  sång

chanukka /ʃˈɑːnɵkkˌa/ (n)
Chanukka
  judisk högtid

charad /ʃˈɑːrad/ (n)
Scharade
  en typ av ordgåta

chargera /ʃˈarjeːrˌa/ (v)
aufgeben, einfüllen
  ladda en kvarn eller smältugn med material

charkuteri /ʃˈarkʉtərˌiː/ (n)
Fleischerei, Metzgerei
  butik
Fleischabteilung, Fleischtheke
  del av matvarubutik som har hand om charkuterivaror

charkuterist /ʃˈarkʉtərˌɪst/ (n)
Fleischer, Fleischerin, Metzger, Metzgerin
  persom som tillverka och sälja charkuterivaror som korv och kött

charm /ʃˈarm/ (n)
Charme, Scharm

charma /ʃˈarma/ (v)
bezaubern, entzücken
  tjusa, behaga

charmant /ʃˈarmant/ (adj)
charmant
  förtjusande

charmig /ʃˈarmɪɡ/ (adj)
charmant, bezaubernd, entzückend, verführerisch

charmkvark /ʃˈarmkvark/ (n)
Charm-Quark
  sorts kvark

charmör /ʃˈarmøːr/ (n)
Charmeur

charpi /ʃˈarpiː/ (n)
Charpie
  linneskav, uppristat linne till förband

charter /ʃˈatər/ (n)
Charter
  turistresa

charterresa /ʃˈatərəsˌa/ (n)
Charterreise, Pauschalreise

chartra /ʃˈatra/ (v)
chartern
  hyra flygplan eller buss för viss resa

chassi /ʃˈasiː/ (n)
Chassis, Fahrgestell
  underrede på fordon

chatt /ʃˈat/ (n)
Chatte
  person som tillhörde den germanska folkgruppen chatter

chatta /ʃˈatːa/ (v)
chatten
  skicka textmeddelanden

chatter /ʃˈatːər/ (n)
Chatten
  germansk folkgrupp med detta namn

chaufför /ʃoːfˈøːr/ (n)
Chauffeur, Chauffeurin, Chauffeuse, Fahrer, Fahrerin
  person som styr ett transportfordon

chauvinism /ʃˈɑːʉvˌiːnɪsm/ (n)
Chauvinismus
  överdriven eller skrytsam fosterlandskärlek
  överdriven uppskattning av det egna

check /ʃˈɛk/ (n)
Scheck
  betalningsmedel

checka /ʃˈɛkːa/ (v)
checken, nachprüfen, prüfen
  kontrollera
passen
  passa (poker)

checka in /ʃˈɛkːa ˈɪn/ (v)
einchecken
  skriva in sig på hotell vid ankomst
  visa upp biljett och lämna in resgods vid flygresa

checka ut /ʃˈɛkːa ˈʉt/ (n)
auschecken
  avlida
  avsluta sin vistelse hos ett hotell eller liknande etablissemang

checkkonto /ʃˈɛkkɔntˌuː/ (n)
Scheckkonto
  konto för penning­medel som kan disponeras genom ut­ställning av checker

checklista /ʃˈɛklɪstˌa/ (n)
Checkliste
  lista med saker att kontrollera (checka, pricka av)

cheddar /ʃˈɛdar/ (n)
Cheddar
  ost

chef /sxˈɛːf/ (n)
Schildhaupt, Haupt
  (heraldik)
Chef, Chefin
  person som leder en grupp personer och fattar beslut

chefredaktör /sxˈɛːfrədˌaktøːr/ (n)
Chefredakteur, Chefredakteurin

cherokesiska /ʃˈeːruːkəsˌɪska/ (n)
Cherokee
  språk

chic /ʃˈiːk/ (adj)
schick, chic
  stilfull, elegant

chiffer /ʃˈɪfər/ (n)
Code
  krypterad information

chiffrera /ʃˈɪfreːrˌa/ (v)
chiffrieren

chihuahua /ʃˈiːhʉˌahʉˌa/ (n)
Chihuahua
  en mycket liten mexikansk hundras

chikan /ʃˈiːkan/ (n)
Schikane
  motorsport
  trakasseri

chikanera /ʃˈiːkanˌeːra/ (v)
schikanieren

chikanös /ʃˈiːkanˌøːs/ (adj)
schikanös

chilenare /ʃˈiːlənˌarə/ (n)
Chilene

chilensk /ʃˈiːlənsk/ (adj)
chilenisch
  som rör Chile

chilenska /ʃˈiːlənskˌa/ (n)
Chilenin

chilesalpeter /ʃˈiːləsˌalpətər/ (n)
Chilesalpeter, Natriumnitrat
  en sorts konstgödsel (natriumnitrat)

chiletinamo /ʃˈiːlətˌiːnamˌuː/ (n)
Chilesteißhuhn
  en fågelart (Nothoprocta perdicaria) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

chili /ʃˈiːliː/ (n)
Chili
  krydda

chilipeppar /ʃˈiːliːpˌɛpar/ (n)
Chili
  en sortgrupp inom arten spanskpeppar (Capsicum annuum)

chilla /ʃˈɪla/ (v)
chillen
  ta det lugnt, slappna av

chimärisk /ʃˈiːmɛːrˌɪsk/ (adj)
schimärisch
  som en chimär

chinchilla /ʃˈɪnʃɪlˌa/ (n)
Chinchilla

chips /ʃˈɪps/ (n)
Chips
  en typ av snacks
Chip
  kortform för mikrochips
Chip, Jeton, Spielmarke
  spelmark

chock /ʃˈɔk/ (n)
Schock
  plötslig, oväntad händelse - kroppsligt tillstånd - samlat anfall av beväpnad styrka
Tandemschach
  schackvariant

chocka /ʃˈɔkːa/ (v)
schockieren, schocken
  förskräcka

chockad /ʃˈɔkːad/ (adj)
geschockt

chockera /ʃˈɔkːərˌa/ (v)
schockieren
  stöta, väcka anstöt, uppröra

chockerad /ʃˈɔkːərˌad/ (adj)
schockiert
  perfektparticip av chockera

chocótinamo /ʃˈuːkuːtˌiːnamˌuː/ (n)
Kerrtinamu
  en fågelart (Crypturellus kerriae) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

choklad /ʃˈɔklad/ (n)
Kakao, Schokolade, Trinkschokolade
  dryck
Schokolade
  konfekt

chokladask /ʃˈɔkladˌask/ (n)
Pralinenschachtel, Schachtel Pralinen
  presentask fylld med chokladpraliner

chokladglass /ʃˈɔkladɡlˌas/ (n)
Schokoladeneis
  glass med smak av choklad eller med bitar av choklad
  portion glass med smak av choklad eller med bitar av choklad
  sorts glass med smak av choklad eller med bitar av choklad

chokladkaka /ʃˈɔkladkˌɑːka/ (n)
Schokoladenkuchen
  bakverk
Schokoladentafel, Tafel
  stycke choklad

chokladpudding /ʃˈɔkladpˌɵdɪŋ/ (n)
Schokoladenpudding
  en sorts efterrätt med chokladsmak

chokladsmak /ʃˈɔkladsmˌak/ (n)
Schokoladengeschmack
  smak av choklad

chokladsås /ʃˈɔkladsˌoːs/ (n)
Schokoladensoße

chokladtårta /ʃˈɔkladtˌoːta/ (n)
Schokoladentorte
  tårta som har choklad som huvudingrediens

chrusjtjovka /ʃrˈɵsxɕɔvkˌa/ (n)
Chruschtschowka
  massproducerat flerfamiljshus

ciceron /sˈɪseːrˌuːn/ (n)
Fremdenführer, Fremdenführerin
  guide

cider /sˈɪdər/ (n)
Apfelwein, Apfelmost
  dryck

cigarett /sˈɪɡarˌɛt/ (n)
Zigarette
  rökverk

cigarettfimp /sˈɪɡarˌɛtfɪmp/ (n)
Zigarettenstummel, Zigarettenkippe
  sista stumpen av en cigarett, det som är kvar efter att en cigarett rökts

cigarettpaket /sˌɪɡarˌɛtpakˈeːt/ (n)
Zigarettenpackung, Zigarettenschachtel
  paket med cigaretter

cigarettrök /sˈɪɡarˌɛtrøːk/ (n)
Zigarettenqualm, Zigarettenrauch
  rök från en brinnande cigarett

cigarettändare /sˈɪɡarˌɛtːəndˌarə/ (n)
Feuerzeug, Zigarettenanzünder
  tändare

cigarill /sˈɪɡarˌɪl/ (n)
Zigarillo
  mindre version av en cigarr

cigarr /sˈɪɡar/ (n)
Zigarre
  rökverk av fermenterad tobak

cikada /sˈɪkadˌa/ (n)
Zikade
  insekt som ger ifrån sig ett mycket genomträngande läte

ciliarkropp /sˈɪliːˌarkrɔp/ (n)
Ziliarkörper, Corpus ciliare, Strahlenkörper
  cirkulär struktur som ligger bakom regnbågshinnan i ögat och som via tunna trådar fäster till ögats lins

cineast /sˈɪnəˌast/ (n)
Cineast, Cineastin

cinnober /sˈɪnuːbər/ (n)
Zinnober
  ett kvicksilvermineral

cirka /sˈɪrka/ (adv)
ungefähr, circa, etwa, zirka
  ungefär, omkring

cirkapris /sˈɪrkaprˌiːs/ (n)
Preisempfehlung, UVP, unverbindliche Preisempfehlung
  rekommenderat försäljningspris som anges som riktlinje av tillverkaren till butikerna

cirkel /sˈɪrkəl/ (n)
Kreis
  cirkel

cirkelarea /sˈɪrkəlˌarəˌa/ (n)
Kreisfläche
  area innanför en cirkel

cirkelbåge /sˈɪrkəlbˌoːjə/ (n)
Kreisbogen

cirkeldiagram /sˈɪrkəldˌiːaɡrˌam/ (n)
Kreisdiagramm
  diagram som består av en cirkel som är uppdelad i ändligt många cirkelsektorer

cirkelform /sˌɪrkəlfˈɔrm/ (n)
Kreisform
  form med formen av en cirkel

cirkelformad /sˈɪrkəlfˌɔrmad/ (adj)
kreisförmig
  som har samma form som en cirkel

cirkelformig /sˌɪrkəlfˈɔrmɪɡ/ (adj)
kreisförmig
  av samma form som en cirkel

cirkelns kvadratur /sˈɪrkəlns kvˈadratˌʉr/ (n)
Quadratur des Kreises

cirkulation /sˌɪrkʉlasxˈuːn/ (n)
Kreislauf, Umlauf, Zirkulation
  omlopp, kretslopp

cirkulationsplats /sˌɪrkʉlasxˈʊnsplats/ (n)
Kreisverkehr

cirkulationspump /sˌɪrkʉlasxˈʊnspɵmp/ (n)
Umwälzpumpe
  pump i ett slutet system

cirkulationssystem /sˌɪrkʉlasxˈʊnsystˌeːm/ (n)
Kreislaufsystem
  organsystem

cirkulera /sˈɪrkʉlˌeːra/ (v)
zirkulieren

cirkulerande /sˈɪrkʉlˌeːrandə/ (adj)
zirkulierend
  presensparticip av cirkulera

cirkulerande /sˈɪrkʉlˌeːrandə/ (n)
Zirkulieren
  det att cirkulera

cirkumfix /sˈɪrkɵmfˌiːks/ (n)
Zirkumfix

cirkumflex /sˈɪrkɵmflˌɛks/ (n)
Zirkumflex
  diakrit

cirkus /sˈɪrkʉs/ (n)
Zirkus

ciss /sˈɪs/ (n)
Cis
  höjt c

cistern /sˈɪstərn/ (n)
Spülkasten, Wassertank, Zisterne
  behållare för vätskor

citadell /sˈɪtadˌɛl/ (n)
Zitadelle
  mindre fäste eller fort hörande till en större fästning

citat /sˈɪtat/ (n)
Zitat

citationstecken /sˌɪtasxˈʊnstəkːən/ (n)
Anführungszeichen, Gänsefüßchen

citera /sˈɪteːrˌa/ (v)
zitieren
  citera

citering /sˈɪteːrˌɪŋ/ (n)
Zitierung
  det att citera

citrat /sˈɪtrɑːt/ (n)
Citrat, Zitrat
  anjon av citronsyra

citron /sˈɪtruːn/ (n)
Zitrone
  frukt

citronfikus /sˈɪtrɔnfˌiːkʉs/ (n)
Chinesische Feige, Indischer Lorbeer, Lorbeer-Feige
  arten Ficus microcarpa

citronfjäril /sˈɪtrɔnfjˌɛːriːl/ (n)
Zitronenfalter

citrongul /sˈɪtrɔŋˌʉl/ (adj)
zitronengelb

citronkaka /sˈɪtrɔŋkˌɑːka/ (n)
Zitronenkuchen
  mjuk kaka med citron i degen

citronsaft /sˈɪtrʊnsˌaft/ (n)
Zitronensaft
  saft gjord på citroner
  vätska som naturligt finns i en citron

citronskal /sˈɪtrʊnskˌal/ (n)
Zitronenschale
  skal på eller från en citron

citronskiva /sˈɪtrʊnsxˌiːva/ (n)
Zitronenscheibe
  (tunn) skiva av en citron

citronsyra /sˈɪtrʊnsˌyːra/ (n)
Zitronensäure, Citronensäure
  en organisk syra

citronärla /sˈɪtruːnˌɛrla/ (n)
Zitronenstelze

citrusfrukt /sˈɪtrɵsfrˌɵkt/ (n)
Zitrusfrucht

citruspress /sˈɪtrɵsprˌɛs/ (n)
Zitronenpresse
  köksredskap för att pressa ur saften ur citrusfrukter

cittra /sˈɪtra/ (n)
Zither

city /sˈɪtyː/ (n)
City, Innenstadt
  innerstad

civil /sˈɪviːl/ (adj)
zivil

civilekonom /sˌɪviːlˈɛkuːnˌɔːm/ (n)
Diplom-Betriebswirt, Diplom-Betriebswirtin, Diplom-Kauffrau, Diplom-Kaufmann
  person med examen från handelshögskola eller motsvarande

civilingenjör /sˈɪviːlˌɪŋənjˌøːr/ (n)
Dipl.-Ing., Diplomingenieur

civilisation /sˌɪviːlˌiːsasxˈuːn/ (n)
Zivilisation

civilisera /sˈɪviːlˌiːseːrˌa/ (v)
zivilisieren

civiliserad /sˈɪviːlˌiːseːrˌad/ (adj)
zivilisiert
  perfektparticip av civilisera

civilklädd /sˈɪvɪlklˌɛd/ (adj)
in Zivil
  som inte har tjänsteuniform på sig

civilkurage /sˈɪvɪlkˌʉraɡə/ (n)
Zivilcourage
  mod att stå för sin mening

civilmål /sˈɪvɪlmˌoːl/ (n)
Zivilsache
  tvistemål

civilrätt /sˈɪvɪlrˌɛt/ (n)
Bürgerliches Recht, Zivilrecht
  rättsreglerna för förhållandena mellan enskilda (familjerätt, arvsrätt m m)

civilstånd /sˈɪvɪlstˌoːnd/ (n)
Familienstand
  familjemässig ställning (gift, ogift, änkling, änka, frånskild)

claves /klˈɑːvəs/ (n)
Claves
  instrument

clou /klˈuːʉ/ (n)
Clou, Coup
  glansnummer

clown /klˈɔvn/ (n)
Clown

cockpit /kˈɔkpiːt/ (n)
Cockpit, Pilotenkanzel
  förarkabin i en luftfarkost

cocktail /kˈɔktaˌiːl/ (n)
Cocktail
  blandad alkoholhaltig dryck

cocoihäger /kˈuːkuːˌiːhɛːjər/ (n)
Cocoireiher
  en fågelart inom familjen hägrar

coitus /kˈuːiːtˌʉs/ (n)
Coitus, Koitus, Sex
  samlag

colchicin /kˌɔlʃiːsˈiːn/ (n)
Colchicin
  en giftig alkaloid som förekommer i underjordiska stamdelar hos växten hösttidlösa (Colchicum autumnale)

collage /kˈɔlɑːɡə/ (n)
Collage
  konstnärlig sammanställning

collie /kˈɔliːə/ (n)
Collie

collier /kˈɔliːər/ (n)
Collier
  halsband

colombian /kˈuːlɔmbˌiːan/ (n)
Kolumbianer

colombiansk /kˈuːlɔmbˌiːansk/ (adj)
kolumbianisch
  som rör Colombia

colombianska /kˈuːlɔmbˌiːanskˌa/ (n)
Kolumbianerin
  kvinna från Colombia

comeback /kˈuːməbˌak/ (n)
Comeback
  återkomst

completorium /kˈɔmplətˌuːriːˌʉm/ (n)
Completorium, Komplet
  (egentligen avslutning) den sista av de åtta dagliga bönegudstjänsterna i tidegärden

conga /kˈɔŋa/ (n)
Conga
  hög smal kubansk trumma av afrikanskt ursprung, troligen utvecklad från den kongolesiska makutatrumman

container /kˌɔntaˈiːnər/ (n)
Container

containerfartyg /kˌɔntaˈiːnərfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Containerschiff
  fartyg

containerhamn /kˌɔntaˈiːnərhˌamn/ (n)
Containerhafen
  hamn för skepp som transportera container

cookie /kˈuːuːkˌiːə/ (n)
Cookie
  en liten mängd data som en webbsida kan lagra på besökarens dator

copernicium /kˈuːpərnˌiːsɪˌʉm/ (n)
Copernicium
  ett grundämne med atomnummer 112

cornflakes /kˈuːrnflakəs/ (n)
Cornflakes, Frühstücksflocken

coronavirus /kˈuːruːnˌaviːrˌʉs/ (n)
Coronavirus
  en sorts virus som i förstoring ser ut som en kungakrona

cosinus /kˈuːsiːnˌʉs/ (n)
Kosinus, Cosinus
  funktionen till Taylorserien 1-z^2/2!+z^4/4!+...
  förhållandet mellan katet och hypotenusa

coulomb /kˈuːʉlˌɔmb/ (n)
Coulomb
  SI-enhet för elektrisk laddning

courtage /kˈuːɵtˌɑːɡə/ (n)
Courtage, Provision
  mäklararvode

coverversion /kˌuːvərvərsxˈuːn/ (n)
Coverversion
  nyinspelning av ett musikstycke av en annan konstnär än den som ursprungligen spelade in stycket

cowboy /kˈɔvbuːˌyː/ (n)
Cowboy

crawl /krˈavl/ (n)
Kraulen
  snabbt simsätt

crawla /krˈavla/ (v)
Freistil schwimmen, kraulen
  simma med simsättet crawl

credo /krˈeːduː/ (n)
Credo, Glaubensbekenntnis
  (egentligen jag tror) trosbekännelse

cree /krˈeːə/ (n)
Cree
  ett algonkinspråk som talas av creefolk i delar av Kanada

croupier /krˈuːʉpˌiːər/ (n)
Croupier
  dealer, person anställd av ett kasino som sköter blandandet och utdelandet av spelkort och marker i spel

crème fraiche /krˈeːmə frˈɑːɪʃə/ (n)
Crème fraîche
  grädde som syrats något med en bakteriekultur, mindre syrlig än gräddfil

crêpe /krˈeːpə/ (n)
Crêpe, Krepp
  tunn pannkaka

cunnilingus /kˈɵniːlˌɪŋʉs/ (n)
Cunnilingus
  sexuell akt

cup /kˈʉp/ (n)
Cup
  tävling

curie /kˈʉriːə/ (n)
Curie
  måttenhet för radioaktivt sönderfall

curium /kˈʉriːˌʉm/ (n)
Curium

curling /kˈɵrlɪŋ/ (n)
Curling

curlingförbund /kˌɵrlɪŋfˈœrbɵnd/ (n)
Curling-Verband, Curlingverband
  sammanslutning (förbund) av föreningar för curling

curlingförälder /kˈɵrlɪŋfˌøːrəldər/ (n)
Helikoptereltern
  förälder som är överdrivet upptagen av sitt barns välbefinnande, försakar sina egna intressen och gör allt för att underlätta barnets liv

curlingspelare /kˈɵrlɪŋspˌeːlarə/ (n)
Curlingspieler, Curlingspielerin
  utövare av sporten curling

curriculum vitae /kˈɵriːkˌʉlʉm vˈiːtaə/ (n)
Lebenslauf

curry /kˈɵryː/ (n)
Curry

cyan /sˈyːan/ (n)
Zyan, Aquamarin
  färg

cyanat /sˈyːanˌat/ (n)
Cyanat
  salt med cyanatjon (NCO-)

cyanid /sˈyːanˌiːd/ (n)
Cyanid, Zyanid
  salt

cyankalium /sˈyːaŋkˌaliːˌʉm/ (n)
Cyankalium, Kaliumcyanid, Zyankali
  ett mycket giftigt salt av blåsyra (cyanvätesyra)

cyberattack /sˈyːbərˌatːak/ (n)
Cyberangriff, Cyberattacke
  attack eller intrång mot datorsystem

cybernetik /sˈyːbərnətˌiːk/ (n)
Kybernetik
  vetenskapen om (själv)reglering av förloppen i naturen, i samhällslivet och i tekniken (särskilt datatekniken)

cykel /sˈyːkəl/ (n)
Fahrrad, Rad, Zweirad
  fordon
Zyklus
  grupp av händelser

cykelbana /sˈyːkəlbˌana/ (n)
Radrennbahn
  bana för cykeltävlingar
Fahrradweg, Radweg, Radfahrweg
  väg avsedd för cyklar

cykelboll /sˈyːkəlbˌɔl/ (n)
Radball
  bollspel med cykel

cykelbud /sˈyːkəlbˌʉd/ (n)
Fahrradbote, Fahrradbotin, Fahrradkurier, Fahrradkurierin
  person som med cykel på uppdrag levererar (mindre) försändelser från sändare till mottagare, vanligen i (stor)stadsmiljö

cykeldäck /sˈyːkəldˌɛk/ (n)
Fahrradreifen

cykelfientlig /sˈyːkəlfˌiːəntlˌɪɡ/ (adj)
fahrradfeindlich
  som är negativt inställd (fientlig) till cyklar

cykelhjälm /sˈyːkəljˌɛlm/ (n)
Fahrradhelm
  hjälm avsedd att användas vid färd på cykel

cykellopp /sˈyːkəlˌɔp/ (n)
Fahrradrennen, Radrennen
  ett lopp (delsträcka, runda, omgång) i en cykeltävling

cykellås /sˌyːkəlˈoːs/ (n)
Fahrradschloss
  lås på cykel

cykelolycka /sˈyːkəlˌuːlykːˌa/ (n)
Fahrradunfall
  olycka med cyklist inblandad

cykelpump /sˈyːkəlpˌɵmp/ (n)
Fahrradpumpe
  pump för att blåsa in luft i cykeldäck

cykelram /sˈyːkəlrˌam/ (n)
Fahrradrahmen
  stommen i en cykel, d.v.s. den bärande konstruktion i metall som håller ihop hjul, pedaler och styre

cykelsemester /sˌyːkəlsəmˈɛstər/ (n)
Fahrradurlaub
  semester där en cykel används som fortskaffningsmedel

cykelslang /sˈyːkəlslˌaŋ/ (n)
Fahrradschlauch

cykelspark /sˈyːkəlspˌark/ (n)
Fallrückzieher

cykelsport /sˈyːkəlspˌɔt/ (n)
Radrennsport, Radsport
  cykling som sport

cykelstyre /sˈyːkəlstˌyːrə/ (n)
Fahrradlenker, Lenkstange

cykelställ /sˈyːkəlstˌɛl/ (n)
Fahrradständer, Fahrradabstellanlage
  anordning avsedd att hålla cyklar

cykelstöd /sˈyːkəlstˌøːd/ (n)
Fahrradständer
  stödben på cykel

cykelstöld /sˌyːkəlstˈœld/ (n)
Fahrraddiebstahl
  stöld av cykel

cykeltur /sˈyːkəltˌʉr/ (n)
Fahrradtour

cykelturism /sˈyːkəltˌʉrɪsm/ (n)
Fahrradtourismus
  turism på cykel

cykelverkstad /sˈyːkəlvˌɛrkstad/ (n)
Fahrradwerkstatt
  verstad där cyklar repareras

cykelväg /sˈyːkəlvˌɛːɡ/ (n)
Radweg, Fahrradweg, Radfahrweg
  väg avsedd för cyklister

cykla /sˈykla/ (v)
Rad fahren, radeln
  färdas på cykel

cyklande /sˈyklandə/ (adj)
Fahrrad fahrend, Rad fahrend, radelnd
  som cyklar

cyklisk grupp /sˈyklɪsk ɡrˈɵp/ (n)
zyklische Gruppe
  grupp

cyklist /sˈyklɪst/ (n)
Radfahrer, Radler, Radfahrerin, Radlerin

cyklobutan /sˈykluːbˌʉtan/ (n)
Cyclobutan
  cykliskt kolväte vilket utgörs av en ring av fyra kolatomer bundna via enkelbindningar

cyklofosfamid /sˈykluːfˌɔsfamˌiːd/ (n)
Cyclophosphamid
  kemisk förening av kol, väte, klor, kväve, syre och fosfor

cyklohexan /sˈykluːhˌɛksan/ (n)
Cyclohexan, Hexahydrobenzol, Hexamethylen, Naphthen
  cykliskt kolväte

cyklon /sˈyklɔn/ (n)
Zyklon, Wirbelsturm
  lågtryck
Zyklon, Taifun
  tropisk cyklon som bildats över Indiska oceanen eller Stilla havet nära Australien och vars vindar når orkanstyrka (33 m/s)

cyklop /sˈykluːp/ (n)
Zyklop

cyklopropan /sˈyklɔprˌuːpan/ (n)
Cyclopropan
  det enklaste cykliska kolvätet, vilket består av en ring av tre kolatomer bundna via enkelbindningar

cylinder /sˈyːlɪndər/ (n)
Zylinder
  tredimensionell kropp
  yta i rummet
  huvudbonad

cylinderformig /sˌyːlɪndərfˈɔrmɪɡ/ (n)
zylinderförmig
  som har form av en cylinder

cylinderhatt /sˈyːlɪndˌɛrhat/ (n)
Zylinder
  hög hatt

cymbal /sˈymbal/ (n)
Becken
  slagverksinstrument

cyniker /sˈyːniːkər/ (n)
Zyniker, Zynikerin
  person som är cynisk

cynisk /sˈyːnɪsk/ (adj)
zynisch
  cynisk

cynism /sˈyːnɪsm/ (n)
Zynismus
  en känsolkall livsåskådning (kanske även illusionslös och att tro det värsta om människan)

cypriot /sˈypriːˌuːt/ (n)
Zyprer, Zypriot, Zyprerin, Zypriotin
  person från Cypern

cypriotisk /sˈypriːˌuːtɪsk/ (adj)
zypriotisch, zyprisch
  som rör Cypern eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

cypriotiska /sˈypriːˌuːtɪskˌa/ (n)
Zyprerin

cysta /sˈysta/ (n)
Zyste
  svulst med flytande eller geléartat innehåll

cystein /sˌystəˈiːn/ (n)
Cystein
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Cys, C)

cytokin /sˌyːtuːkˈiːn/ (n)
Zytokin
  medlem av immunsystemets signalmolekyler

cytologi /sˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Zytologie
  vetenskapen om cellerna

cytoplasma /sˈyːtɔplˌasma/ (n)
Zytoplasma, Cytoplasma, Zellplasma
  området innanför en cells plasmamembran, men utanför (den eventuella) cellkärnan

cytosin /sˌyːtuːsˈiːn/ (n)
Cytosin

cytosol /sˈyːtuːsˌuːl/ (n)
Cytosol, Zytosol
  vattenlösning inuti cell utanför cellkärna och organeller

cytostatika /sˈyːtɔstatˌiːka/ (n)
Zytostatika
  grupp av cellgifter som använs i kemoterapi som läkemedel mot cancer

dadaism /dˈadaˌɪsm/ (n)
Dadaismus
  en avantgardistisk konstinriktning inom modernismen

dadel /dˈadəl/ (n)
Dattel

dag /dˈɑːɡ/ (n)
Tag

dag ut och dag in /dˈɑːɡ ˈʉt ɔk dˈɑːɡ ˈɪn/ (adv)
tagein, tagaus
  varje dag under lång tid, utan någon synbar förändring

dagas /dˈɑːɡas/ (v)
Tag werden, tagen
  bli dag

dagbarnvårdare /dˌɑːɡbɑːrnvˈoːrdarə/ (n)
Tagesmutter, Tagespfleger, Tagespflegerin
  person som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning

dagblad /dˈɑːɡblɑːd/ (n)
Tageblatt
  dagstidning

dagbok /dˈɑːɡbuːk/ (n)
Tagebuch

dagbrott /dˈɑːɡbrɔt/ (n)
Tagebau

dagdrivare /dˈɑːɡdriːvˌarə/ (n)
Faulenzer, Nichtstuer, Tagedieb
  person som tillbringar sin tid med att (av eget val) driva omkring utan någon sysselsättning

dagens rätt /dˈɑːɡəns rˈɛt/ (n)
Tagesgericht
  färdig meny till ett lägre fastpris

dager /dˈɑːɡər/ (n)
Tageslicht
  dagsljus
Morgendämmerung
  soluppgång

dagg /dˈaɡ/ (n)
Tau
  vattendroppar som bildas genom kondensering av vattenånga

daggmask /dˈaɡmask/ (n)
Regenwurm
  individ av någon art i familjen daggmaskar (Lumbricidae) inom klassen gördelmaskar (Clitellata)

daghem /dˈɑːɡhəm/ (n)
Kindertagesstätte, Kita, Tagesstätte

dagisfröken /dˈɑːɡɪsfrˌøːkən/ (n)
Kindergärtnerin
  kvinnlig lärare på ett dagis

dagjämning /dˈɑːjəmnˌɪŋ/ (n)
Tagundnachtgleiche, Äquinoktium
  tidpunkt

daglig /dˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
täglich
  som händer eller hör till varje dag

dagligen /dˈɑːɡlɪɡən/ (adv)
täglich

dagligvara /dˈɑːɡlɪɡvˌara/ (n)
Gebrauchsartikel
  typ av vara som man fortlöpande förbrukar i hushållet

daglönare /dˈɑːɡløːnˌarə/ (n)
Tagelöhner, Tagelöhnerin
  arbetskarl, arbetare
  person som utför tillfälligt kroppsarbete /i jordbruket/ för daglön

dagmamma /dˈɑːɡmamˌa/ (n)
Tagesmutter
  dagbarnvårdare

dagordning /dˈɑːɡʊrdnˌɪŋ/ (n)
Tagesordnung
  schema som listar de ärenden som är tänkta att behandlas vid ett sammanträde eller annan ordnad sammankomst

dags /dˈaks/ (adv)
an der Zeit
  beteckning för att tiden är inne för att göra något, att det börjar bli sent

dagsbehov /dˈɑːɡsbəhˌuːv/ (n)
Tagesbedarf
  behov som täcker tidrummet av ett dygn

dagskola /dˈɑːɡskuːlˌa/ (n)
Ganztagsschule
  skolundervisning som bedrivs på dagtid, samtidigt med normal arbetsdag

dagskurs /dˈɑːɡskɵʂ/ (n)
Tageskurs
  pris för för värdepapper eller aktier som gäller dagen där de handlas

dagsljus /dɑːɡsjˈʉs/ (n)
Tageslicht
  ljus på dagen, utav sol

dagsläge /dˈɑːɡslɛːɡə/ (n)
Tagessituation, augenblickliche Lage
  (förekomst av) den situation som råder för tillfället (och vanligen under en period av minst någon eller några dagar, ofta månader eller år)

dagslända /dˈɑːɡsləndˌa/ (n)
Eintagsfliege
  individ av insektsordningen dagsländor (Ephemeroptera)
  något som är kortlivat

dagsmeja /dˈɑːɡsməjˌa/ (n)
Schneeschmelze
  tö av snötäckets yttre lager till följd av solsken (på eftervintern)

dagsranson /dˈɑːɡsransˌuːn/ (n)
Tagesration
  ranson (tilldelning av mat) för en dag

dagsregn /dˈɑːɡsrəŋn/ (n)
Dauerregen
  långvarigt regn

dagsresa /dˈɑːɡsrəsˌa/ (n)
Tagesreise
  resa som tar en hel dag
Tagesausflug, Tagesreise
  sträcka som kan tillrygga­läggas under en dag

dagstemperatur /dɑːɡstˈeːmpərˌatʉr/ (n)
Tagestemperatur
  temperatur som råder under dagen

dagstidning /dˈɑːɡstiːdnˌɪŋ/ (n)
Tageszeitung
  tidning som utkommer dagligen

dagteckna /dˈɑːktəknˌa/ (v)
datieren
  datera, förse med datum

dahlia /dˈahliːˌa/ (n)
Dahlie
  växtsläkte i familjen korgblommiga växter

dal /dˈɑːl/ (n)
Tal, Senke

dala /dˈɑːla/ (v)
sachte fallen, sinken
  röra sig nedåt

dalahäst /dˈɑːlahˌɛst/ (n)
Dalapferd, Dalapferdchen

dalbro /dˈalbruː/ (n)
Talbrücke
  (längre) viadukt, bro tvärs över en dalgång

daler /dˈɑːlər/ (n)
Taler
  valuta som föregick riksdalern

dalgång /dˈalɡɔŋ/ (n)
langgestrecktes Tal
  långsträckt dal

dalklyfta /dˈalklyftˌa/ (n)
Schlucht

dallra /dˈalra/ (v)
zittern
  vibrera, spritta

dalmas /dˈalmas/ (n)
Dalekarlier
  man från Dalarna

dalmatiner /dˌalmatˈiːnər/ (n)
Dalmatiner

dalmatisk /dˈalmatˌɪsk/ (adj)
dalmatisch
  som rör det kroatiska landskapet Dalmatien eller dess befolkning

dalmatiska /dˈalmatˌɪska/ (n)
Dalmatisch
  språk som talades i Dalmatien i Kroatien

dalripa /dˈalriːpˌa/ (n)
Moorschneehuhn

dalta /dˈalta/ (v)
hätscheln, verhätscheln
  skämma bort

dam /dˈɑːm/ (n)
Dame
  schackpjäs
  kvinna av stånd
  spelkort
  brädspel

damast /dˈɑːmast/ (n)
Damast
  en sorts mönstrad vävnad (bl.a. i dukar)

dambonde /dˈambɔndə/ (n)
Damenbauer
  bonde som står på damlinjen (d.v.s. d-linjen)

damcykel /dˈamsyːkəl/ (n)
Damenfahrrad, Damenrad
  cykel med specialanpassad ram

damdubbel /dˈamdɵbˌɛl/ (n)
Damendoppel
  tävling mellan två dampar

damfotboll /dˈamfuːtbˌɔl/ (n)
Damenfußball
  fotboll som uteslutande utövas av kvinnor

damfrisering /dˈamfriːsˌeːrɪŋ/ (n)
Damenfriseur, Damensalon
  inrättning som erbjuder frisering av kvinnor, d.v.s. en plats där damfrisörer arbetar

damfrisör /dˈamfriːsˌøːr/ (n)
Damenfriseur, Damenfriseurin
  frisör som specialiserat sig på kvinnliga kunder

damfrisörska /dˌamfriːsˈœʂka/ (n)
Damenfriseurin, Damenfriseuse
  kvinnlig frisör som specialiserat sig på kvinnliga kunder

damgambit /dˈamɡambˌiːt/ (n)
Damengambit

damhatt /dˈamhat/ (n)
Damenhut
  hatt som bäres av kvinnor

damidrott /dˈɑːmɪdrˌɔt/ (n)
Damensport
  sport där kvinnliga deltagare tävlar mot varandra

damjacka /dˈamjakːˌa/ (n)
Damenjacke
  jacka avsedd för kvinnor

damkappa /dˈamkapˌa/ (n)
Damenmantel
  kappa för damer

damkläder /dˈamklɛːdər/ (n)
Damenkleider, Damenkleidung
  kläder för kvinnor

damlandslag /dˈamlandslˌɑːɡ/ (n)
Damennationalmannschaft
  (förekomst av) i en given sport (t.ex. fotboll) och ett givet land, det lag, bestående av kvinnor från landet, som representerar landet i internationella tävlingar i sporten, där olika länder tävlar mot varandra och lagen består av kvinnor

damm /dˈam/ (n)
Damm, Staudamm
  anordning anlagd över ett vattendrag för att avspärra och samla vatten
Stausee
  konstgjord vattensamling genom fördämning av vattendrag
Teich, Weiher
  mindre konstgjord vattensamling
Staub
  små torra partiklar

damma /dˈama/ (v)
stauben
  avge damm
abstauben, Staub wischen
  torka bort damm

dammig /dˈamɪɡ/ (adj)
staubig
  täckt av damm
angestaubt
  urmodig

dammott /damˈuːt/ (n)
Binsenzünsler, Wasserzünsler
  en insektsart (Nymphula nitidulata) inom familjen mott (Pyralidae)

dammråtta /dˈamrɔtːˌa/ (n)
Wollmaus

dammsnäppa /dˈamsnəpˌa/ (n)
Teichwasserläufer

dammsuga /dˈamsʉɡˌa/ (v)
staubsaugen

dammsugare /dˈamsʉɡˌarə/ (n)
Staubsauger
  städapparat

damoklessvärd /dˈɑːmɔklˌɛsvɛːrd/ (n)
Damoklesschwert
  hotande fara (efter en berättelse om ett skarpslipat svärd som i en tråd hängde över hovmannen Damokles huvud)

damsko /dˈamskuː/ (n)
Damenschuh
  sko avsedd för bruk av kvinnlig person

damtoalett /dˈamtuːˌalət/ (n)
Damentoilette

dana /dˈana/ (v)
gestalten, bilden, formen

danaergåva /dˈanaˌɛrɡoːvˌa/ (n)
Danaergeschenk
  ofördelaktig, olycksbringande gåva

danism /dˈanɪsm/ (n)
Danismus

dank /dˈaŋk/ (n)
Talgkerze, Talglicht
  smalt talgljus
Spielkugel
  spelkula av järn eller liknande material, metallkula

dans /dˈans/ (n)
Tanz
  aktivitet
  tillfälle
  typ

dansa /dˈansa/ (v)
tanzen
  röra på kroppen

dansare /dˈansarə/ (n)
Tänzer, Tänzerin
  person som dansar

dansband /dˈansband/ (n)
Tanzkapelle, Tanzorchester
  musikgrupp som spelar sådan musik som är avsedd att dansa pardans till, i Sverige främst foxtrot eller bugg

dansbandsmusik /dˌansbandsmʉsˈiːk/ (n)
Tanzorchestermusik
  musik som spelas av en dansband

dansgolv /dˈansɡɔlv/ (n)
Tanzfläche

dansk /dˈansk/ (adj)
dänisch
  från Danmark

dansk /dˈansk/ (n)
Däne, Dänin

dansk skalle /dˈansk skˈalə/ (n)
Kopfstoß
  stöt i ansiktet med huvudet

dansk skörbjuggsört /dˈansk sxˈœrbjɵɡsˈœt/ (n)
Dänisches Löffelkraut
  arten Cochlearia danica

danska /dˈanska/ (n)
Dänin
  kvinna från Danmark
Dänisch
  språk

dansklänning /dˈansklənˌɪŋ/ (n)
Tanzkleid
  klänning som bärs av kvinnor på besök av ett evenemang där man dansar

dansklärare /dˈansklɛːrˌarə/ (n)
Dänischlehrer, Dänischlehrerin
  lärare i danska

danskompani /dˈanskɔmpˌaniː/ (n)
Tanzkompanie
  sällskap som uppträder med dans

danskurs /dˈanskɵʂ/ (n)
Tanzkurs
  kurs i (någon slags) dans

danslek /dˈanslək/ (n)
Tanzspiel
  lek som baseras på dans

danslokal /dˈanslʊkˌal/ (n)
Tanzlokal
  utrymme för dans, exempelvis diskotek

danslärare /dˈanslɛːrˌarə/ (n)
Tanzlehrer, Tanzlehrerin
  person som lär ut dans

dansmusik /dˌansmʉsˈiːk/ (n)
Tanzmusik

danspar /dˈanspar/ (n)
Tanzpaar
  par som dansar tillsammans

danspartner /dˈanspatnər/ (n)
Tanzpartner, Tanzpartnerin
  partner för dans

dansskola /dˈanskuːlˌa/ (n)
Tanzschule

dansör /dˈansøːr/ (n)
Tänzer
  manlig dansare

dansös /dˈansøːs/ (n)
Tänzerin
  kvinnlig dansare

dari /dˈɑːriː/ (n)
Dari
  den äldsta varianten av nypersiskan
  dialekt som talas av cirka hälften av Afghanistans befolkning

darmstadtium /dˈarmstadtˌiːʉm/ (n)
Darmstadtium

darra /dˈara/ (v)
zittern, beben
  göra små och hastiga svängningsrörelser

darra på manschetterna /dˈara poː mˈanʃətːˌɛrna/ (v)
Manschetten haben, nervös sein
  uppträda nervöst

darwinism /dˈarviːnˌɪsm/ (n)
Darwinismus
  utvecklingsläran sådan den uppfattades av Charles Darwin

darwinist /dˈarviːnˌɪst/ (n)
Darwinist, Darwinistin

dass /dˈas/ (n)
Klo, Abtritt, Toilette
  (vardagligt) toalett
Latrine
  hål för uträttning av naturbehov

data /dˈɑːta/ (n)
Daten
  information

databas /dˈɑːtabˌɑːs/ (n)
Datenbank
  samling data
  program

databehandling /dˈɑːtabəhˌandlɪŋ/ (n)
Datenverarbeitung
  maskinell bearbetning av data

datafil /dˈɑːtafˌiːl/ (n)
Datei
  fil lagrad på beständigt medium
  fil för att lagra data

datakompression /dˌɑːtakˌɔmprəsxˈuːn/ (n)
Datenkompression
  sammanpressning av data

dataminne /dˈɑːtamˌɪnə/ (v)
Datenspeicher
  beståndsdel av en dator där data lagras

datasimulering /dˈɑːtasˌiːmʉlˌeːrɪŋ/ (n)
Computersimulation
  simulering på dator

date /dˈɑːtə/ (n)
Date

datera /dˈɑːteːrˌa/ (v)
datieren

datering /dˈɑːteːrˌɪŋ/ (n)
Datierung
  det att fastställa när något tillverkades eller utfördes

dativ /dˈɑːtiːv/ (n)
Dativ, dativisch
  kasus för att beskriva indirekt objekt

dativform /dˌɑːtɪvfˈɔrm/ (n)
Dativform
  böjningsform i dativ av ett ord

dativobjekt /dˈɑːtiːvˌɔbjəkt/ (n)
Dativobjekt
  satsdel som indirekt påverkas av predikatet

dator /dˈɑːtɔr/ (n)
Computer, Rechner, PC
  elektronisk maskin för att behandla data

datorisera /dˈɑːtɔrˌiːseːrˌa/ (v)
computerisieren
  göra om ett befintligt system eller arkiv

datoriserad /dˈɑːtɔrˌiːseːrˌad/ (adj)
computergestützt
  perfektparticip av datorisera

datormus /dˈɑːtɔrmˌʉs/ (n)
Maus, Computermaus, Rechnermaus
  apparat till dator

datorprogram /dˈɑːtɔrprˌɔɡram/ (n)
Computerprogramm
  uppsättning instruktioner

datorskärm /dˌɑːtɔrsxˈɛrm/ (n)
Computerbildschirm, Computerschirm

datorspel /dˈɑːtɔrspˌeːl/ (n)
Computerspiel
  spel som spelas på en dator

datorstyrd /dˈɑːtɔrstˌyrd/ (adj)
computergesteuert
  som är styrd av en dator

datortomografi /dˈɑːtɔrtˌuːmɔɡrˌafiː/ (n)
Computertomografie, Computertomographie
  avancerad medicinsk diagnosmetod som använder röntgenstrålning

datorväska /dˈɑːtɔrvˌɛska/ (n)
Laptoptasche
  väska för datorer

datum /dˈɑːtɵm/ (n)
Datum
  tidsangivelse
  del av information
  referenssystem

davidsstjärna /dˈɑːvɪdsɕˌɛrna/ (n)
Davidstern, Davidsstern

de /dˈeː/ (pronoun)
sie
  personligt pronomen

deadline /dˈeːadlˌiːnə/ (n)
Deadline
  tidpunkt vid tidsbegränsat arbete

debatt /dˈɛbat/ (n)
Debatte

debattera /dˈɛbatːˌeːra/ (v)
debattieren
  ha debatt

debet /dˈeːbət/ (n)
Debet
  skuld

debitera /dˈeːbiːtˌeːra/ (v)
belasten
  skriva på skuldräkning

debitering /dˈeːbiːtˌeːrɪŋ/ (n)
Abbuchung, Lastschrift
  det att debitera ett bankkonto

debitor /dˈeːbiːtˌɔr/ (n)
Debitor
  gäldenär

debut /dˈeːbʉt/ (n)
Debüt

debutalbum /dˈeːbʉtˌɑːlbʉm/ (n)
Debütalbum
  första albumet som en musiker eller en musikgrupp publicerar

debutant /dˈeːbʉtˌant/ (n)
Debütant, Debütantin

debutera /dˈeːbʉtˌeːra/ (v)
debütieren

debutroman /dˈeːbʉtrˌuːman/ (n)
Debütroman

december /dəsˈɛmbər/ (n)
Dezember
  årets tolfte (12.) och sista månad

decentralisera /dˈɛsəntrˌaliːsˌeːra/ (v)
dezentralisieren
  minska centralt inflytande eller makt
  sprida ut verksamhet

decentralisering /dˈɛsəntrˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n)
Dezentralisation, Dezentralisierung
  det att decentralisera

dechiffrera /dˈɛʃɪfrˌeːra/ (v)
dechiffrieren, entschlüsseln
  tolka chiffer, tolka hemlig skrift

deci- /dˈɛsɪ/ (affix)
Dezi-
  en av SI-systemets multiplar

decibel /dˈɛsɪbˌɛl/ (n)
Dezibel
  ett logaritmiskt mått som anger signal- och ljudnivå

deciliter /dˈɛsɪlˌiːtər/ (n)
Deziliter

decilitermått /dˈɛsɪlˌiːtərmˌɔt/ (n)
Dezilitermaß

decima /dˈɛsɪmˌa/ (n)
Dezime
  intervall

decimalform /dˌɛsɪmalfˈɔrm/ (n)
Dezimalform
  skriftlig representation av (främst) ett rationellt tal med hjälp av decimalutveckling

decimera /dˈɛsɪmˌeːra/ (v)
dezimieren

decimeter /dˈɛsɪmətər/ (n)
Dezimeter
  beteckningen för en tiondels meter

deckare /dˈɛkːarə/ (n)
Detektiv
  detektiv
Krimi, Kriminalroman
  detektivroman

deckarförfattare /dˌɛkːarfˈœrfatːˌarə/ (n)
Krimiautor, Krimiautorin
  författare av kriminalromaner

dedicera /dˈeːdiːsˌeːra/ (v)
dedizieren, widmen, zueignen
  tillägna

dedicerad /dˈeːdiːsˌeːrad/ (adj)
dediziert, gewidmet
  tillägnad

dedikation /dˌeːdiːkasxˈuːn/ (n)
Dedikation
  tillägnan

deducera /dˈeːdʉsˌeːra/ (v)
deduzieren
  härleda, logiskt bevisa

deduktion /dˌeːdɵksxˈuːn/ (n)
Deduktion
  metoden att härleda resultat från grundförutsättningar, axiom, eller tidigare välkända resultat med hjälp av accepterade metoder för bevisföring

deduktiv /dˈeːdɵktˌiːv/ (adj)
deduktiv
  halv=

defaitism /dˈeːfaˌiːtɪsm/ (n)
Defätismus

defekt /dˈeːfəkt/ (adj)
defekt, schadhaft
  bristfällig

defekt /dˈeːfəkt/ (n)
Defekt, Fehler, Schaden

defekt tal /dˈeːfəkt tˈɑːl/ (n)
defizienten Zahl

defensiv /dˈeːfənsˌiːv/ (adj)
defensiv
  försvarande

defensiv /dˈeːfənsˌiːv/ (n)
Verteidigung, Defensive
  försvar

deficit /dˈeːfiːsˌɪt/ (n)
Defizit
  brist, underskott

defilera /dˈeːfiːlˌeːra/ (v)
defilieren

defilering /dˈeːfiːlˌeːrɪŋ/ (n)
Defilee
  förbigående som heders­betygelse

definiera /dˈeːfiːnˌiːərˌa/ (v)
definieren
  bestämma vad som avses

definierbar /dˈeːfiːnˌiːərbˌɑːr/ (adj)
definierbar
  som går att definiera

definita pronomen /dˈeːfiːnˌiːta prˈuːnuːmən/ (n)
Definitpronomen
  undergrupp till ordklassen pronomen som syftar på ett specifikt substantiv (korrelat)

definition /dˌeːfiːniːsxˈuːn/ (n)
Definition

definitionsmängd /dˌeːfiːniːsxˈʊnsməŋd/ (n)
Definitionsbereich, Definitionsmenge
  mängd

deflation /dˌɛflasxˈuːn/ (n)
Deflation
  minskning av prisnivån

deflator /dˈɛflatˌɔr/ (n)
Deflator
  prisindex som tar hänsyn till inflation

deformation /deːfˈɔrmasxˈuːn/ (n)
Deformation
  det att deformera

deformera /deːfˈɔrmeːrˌa/ (v)
deformieren, entstellen, verunstalten
  omforma, vanställa

deg /dˈeːɡ/ (n)
Teig
  deg

degel /dˈeːjəl/ (n)
Tiegel
  skål

degeneration /dˌeːjənˌeːrasxˈuːn/ (n)
Degeneration, Entartung
  utveckling till det sämre

degenerera /dˈeːjənərˌeːra/ (v)
degenerieren

degradera /dˌɛɡradˈeːra/ (v)
degradieren
  sänka någons militära grad

degummera /dˈeːɡɵmˌeːra/ (v)
degummieren
  avlägsna gummi

dehydrera /dˈeːhydrˌeːra/ (v)
dehydrieren
  avlägsna väte
austrocknen, dehydrieren
  torka ut

deism /dˈeːɪsm/ (n)
Deismus

deist /dˈeːɪst/ (n)
Deist

dejt /dˈɛjt/ (n)
Date
  person som går på dejt
  träff

dekad /dˈeːkad/ (n)
Dekade
  tiodagarsvecka under franska revolutionen

dekadens /dˈeːkadəns/ (n)
Dekadenz

dekadent /dˈeːkadˌɛnt/ (adj)
dekadent

dekadisk /dˈeːkadˌɪsk/ (adj)
dekadisch
  indelad i 10-steg, egenskapet av talsystemet med 10 som bas

dekagon /dˈeːkaɡˌɔn/ (n)
Dekagon

dekal /dˈeːkal/ (n)
Abziehbild, Aufkleber
  avdragsbild, etikett el dyl som kan lossas från preparerat papper

dekalkomani /dˈeːkalkˌuːmanˌiː/ (n)
Abziehbild
  avdragsbild
Abziehbilderverfahren, Abziehverfahren
  överföring av bild genom dekal

dekan /dˈeːkan/ (n)
Dekan, Dekanin
  yrken

dekantera /dˈeːkantˌeːra/ (v)
dekantieren
  tömma ett kärl (t ex en vinflaska) så att inte bottensatsen följer med

dekantering /dˈeːkantˌeːrɪŋ/ (n)
Dekantieren
  det att dekantera

deklamera /dˈɛklamˌeːra/ (v)
aufsagen, deklamieren, vortragen
  halv=|

deklaration /dˌɛklɑːrɑːsxˈuːn/ (n)
Deklaration, Erklärung
  förkunnande, tillkännagivande
Steuererklärung
  redovisning av inkomst

deklarera /dˈɛklɑːrˌeːra/ (v)
abgeben, erklären
  avge deklaration, redovisa för sin inkomst
deklarieren
  förkunna

deklassera /dˈɛklasˌeːra/ (v)
deklassieren
  nedsätta

deklination /dˌɛkliːnasxˈuːn/ (n)
Deklination
  grammatik, böjning
  grammatik, böjningsmönster
  vinkeln, himmelsekvatorn
Deklination, Ortsmissweisung
  vinkel, nordpolen

deklinera /dəklˈiːneːrˌa/ (v)
deklinieren
  böja substantiv och adjektiv

dekoder /dˈeːkoːdər/ (n)
Decoder
  modul som omvandlar kodad information till okodad

dekolletage /dˈeːkɔlˌeːtɑːɡə/ (n)
Dekolletee, Dekolleté
  urringning

dekor /dˈeːkuːr/ (n)
Ausschmückung, Verzierung, Dekor

dekoration /dˌeːkuːrɑːsxˈuːn/ (n)
Dekoration
  extra föremål eller modifikationer

dekorativ /dˈeːkuːrˌɑːtiːv/ (adj)
dekorativ
  som avser dekoration

dekoratör /dˈeːkuːrˌɑːtøːr/ (n)
Dekorateur, Dekorateurin
  person som är ansvarig för dekorationen

dekorera /dˈeːkuːrˌeːra/ (v)
dekorieren

dekorerad /dˈeːkuːrˌeːrad/ (adj)
dekoriert
  perfektparticip av dekorera

dekorum /dˈeːkuːrˌɵːm/ (n)
Dekorum
  anständighet

dekret /dˈɛkrət/ (n)
Dekret
  tvingande påbud

del /dˈeːl/ (n)
Teil
  mindre bit i större helhet

dela /dˈeːla/ (v)
teilen, dividieren
  (matematik) dividera
teilen
  sära i mindre delar
  gemensamt använda något
  gemensamt ha eller åtnjuta något

dela upp /dˈeːla ˈɵp/ (v)
aufteilen
  dela en större helhet i flera bitar
  efter vissa kriterier dela i grupper

dela ut /dˈeːla ˈʉt/ (v)
austeilen, vergeben, verteilen
  lämna, ge ut

delaktig /dˈeːlaktˌɪɡ/ (adj)
beteiligt
  som känner till och är med och påverkar något

delaktighet /dˈeːlaktˌɪɡheːt/ (n)
Beteiligung, Teilnahme
  det att vara delaktig (i något)

delare /dˈeːlarə/ (n)
Divisor, Teiler

delat med /dˈeːlat meːd/ (n)
geteilt durch
  räknesättet/operationen division

delbar /dˈɛlbɑːr/ (adj)
teilbar

delbetala /dˌɛlbətˈɑːla/ (v)
abzahlen, teilzahlen
  delvis betala, erlägga delbetalning, dela upp en betalning i flera delar

delegation /dˌeːləɡasxˈuːn/ (n)
Delegation, Abordnung

delegera /dˈeːləjˌeːra/ (v)
abordnen
  välja eller utse till delegat
delegieren
  överlämna befogenhet åt någon annan

delegerad /dˈeːləjˌeːrad/ (adj)
abgeordnet, delegiert
  perfektparticip av delegera

delegerad /dˈeːləjˌeːrad/ (n)
Abgeordnete, Abgeordneter, Delegierte, Delegierter
  ombud, fullmäktig

delfin /dəlfˈiːn/ (n)
Delfin, Delphin
  däggdjur

delge /dˈɛljə/ (v)
mitteilen, preisgeben, zustellen

delgivning /dˈɛljɪvnˌɪŋ/ (n)
Zustellung
  förfarandet att en handling skickas eller lämnas till en eller flera personer som har behörighet att ta emot den (eller annat förfarande som är godkänt enligt lag)
Mitteilung
  handlingen att delge någon något

delikat /dˈeːliːkat/ (adj)
lecker, delikat
  som smakar mycket gott
heikel
  ömtålig (bildl.), känslig, fin /gräns/, svårbalanserad

delikatess /dˈeːliːkatˌɛs/ (n)
Delikatesse

delikt /dˈeːlɪkt/ (n)
Delikt
  förbjuden handling, rättskränkning

delmängd /dˈɛlməŋd/ (n)
Teilmenge

delning /dˈeːlnɪŋ/ (n)
Teilung
  det att något delas
Division
  matematik: division

delstat /dˈeːlstat/ (n)
Gliedstaat, Teilstaat

delstatshuvudstad /dˈeːlstatshˌʉvɵdstˌad/ (n)
Landeshauptstadt
  huvudstaden i en delstat

delta /dˈeːltɑː/ (n)
Delta
  bokstav
  flodmynning

delta /dˈeːltɑː/ (v)
teilnehmen

deltabaryon /dˈeːltɑːbˌɑːryːˌuːn/ (n)
Deltabaryon
  en baryon som bara innehåller uppkvarkar och nerkvarkar, och som både har spinn och isospin 3⁄2

deltagande /dˈeːltɑːɡˌandə/ (adj)
anteilnehmend, mitfühlend, teilnahmsvoll
  medkännande
teilnehmend
  presensparticip av delta

deltagande /dˈeːltɑːɡˌandə/ (n)
Teilnahme, Beteiligung
  medverkan
Teilnehmer, Teilnehmerin
  person som deltar

deltagarantal /dˌeːltɑːɡarˈantˈɑːl/ (n)
Teilnehmerzahl
  antalet deltagare i en aktivitet

deltagare /dˈeːltɑːɡˌarə/ (n)
Teilnehmer, Teilnehmerin

deltakrokodil /dˈeːltɑːkrˌuːkoːdˌiːl/ (n)
Leistenkrokodil, Salzwasserkrokodil
  en djurart inom familjen krokodiler

deltid /dˈeːltiːd/ (n)
Teilzeit
  mindre än full arbetstid

deltidsarbete /dˈeːltiːdsˌarbeːtə/ (n)
Teilzeitarbeit
  arbete med mindre än reguljär arbetstid

delvis /dˈeːlviːs/ (adv)
teilweise

delägare /dˈeːlɛːɡˌarə/ (n)
Miteigentümer, Miteigentümerin, Teilhaber, Teilhaberin

dem /dˈɛm/ (pronoun)
sie
  ackusativ
ihnen
  dativ

dem- /dˈɛm/ (affix)
dem-
  demo- kommer från grekiska demos och betyder folk

demens /dˈeːməns/ (n)
Demenz
  försämring av högre intellektuella funktioner

dementera /dˈeːməntˌeːra/ (v)
dementieren

dementi /dˈeːməntˌiː/ (n)
Dementi

demilitarisera /dˈeːmiːlˌiːtarˌiːseːrˌa/ (v)
demilitarisieren
  avväpna, avskaffa militära anläggningar

demodulator /dˈeːmuːdˌʉlatˌɔr/ (n)
Demodulator
  krets som avkodar en modulerad signal

demograf /dˈeːmɔɡrˌaf/ (n)
Demograf, Demografin, Demograph, Demographin
  person som arbetar med demografi

demografi /dˈeːmɔɡrˌafiː/ (n)
Demografie, Demographie, Bevölkerungswissenschaft

demografisk /dˈeːmɔɡrˌafɪsk/ (adj)
demographisch, demografisch
  som rör demografi

demokrat /dˈeːmɔkrˌɑːt/ (n)
Demokrat, Demokratin
  stödjare av demokratin

demokrati /dˈeːmɔkrˌɑːtiː/ (n)
Demokratie
  folkmakt
  stat styrd med folkstyre

demokratisera /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsˌeːra/ (v)
demokratisieren
  införa demokrati

demokratisering /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsˌeːrɪŋ/ (n)
Demokratisierung
  det att demokratisera

demokratisk /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsk/ (adj)
demokratisch

demolera /dˈeːmuːlˌeːra/ (v)
demolieren

demolering /dˈeːmuːlˌeːrɪŋ/ (n)
Demolierung
  avsiktlig förstöring

demon /dˈeːmuːn/ (n)
Dämon
  ond ande, djävul

demonisk /deːmˈoːnɪsk/ (adj)
dämonisch
  djävulsk, ondskefull

demonstrant /dˈeːmʊnstrˌant/ (n)
Demonstrant, Demonstrantin
  person som protesterar offentligt

demonstration /dˌeːmʊnstrasxˈuːn/ (n)
Demonstration
  större sammankomst
  det att någon visar hur något fungerar

demonstrationståg /dˌeːmʊnstrasxˈʊnstoːɡ/ (n)
Demonstrationszug
  folksamling som tågar tillsammans i en utdragen klunga längs allmänna gator

demonstrativ /dˈeːmʊnstrˌatiːv/ (adj)
demonstrativ
  som påpekar något genom uppseendeväckande handling

demonstrativa pronomen /dˈeːmʊnstrˌatiːvˌa prˈuːnuːmən/ (n)
Demonstrativpronomen

demonstrera /dˈeːmʊnstrˌeːra/ (v)
demonstrieren, vorführen
  förevisa och förklara något
demonstrieren
  kollektiv meningsyttring

demontera /dˈeːmɔntˌeːra/ (v)
abbauen, demontieren
  montera ned, ta isär

demoralisera /dˈeːmuːrˌaliːsˌeːra/ (v)
demoralisieren

demotisk /deːmˈuːtɪsk/ (adj)
demotisch
  folkspråklig, folklig

den /dˈɛn/ (pronoun)
es, er, sie

den breda vägen /dɛn brˈeːda vˈɛːɡən/ (n)
Weg, der, normale
  den vanliga vägen
Sünde, Weg, breite, der
  syndens väg

den där /dɛn dˈɛːr/ (pronoun)
jene, jener, jenes, der, da, dort

den här /dɛn hˈɛːr/ (pronoun)
dieser, diese, dieses

den röde hanen /dɛn rˈøːdə hˈɑːnən/ (n)
roter Hahn
  vådeld, eldsvåda

den springande punkten /dɛn sprˈɪŋandə pɵŋktˈeːn/ (n)
der springende Punkt
  det som är avgörande

denar /dˈeːnar/ (n)
Denar
  valuta i Makedonien

dendrit /dˈɛndriːt/ (n)
Dendrit
  kort utskott från en nervcells cellkropp, vilket ofta (genom synapser) tar emot signaler från andra nervceller

dendrokronologi /dˌɛndrɔkrˌuːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Dendrochronologie
  en metod att datera trä med hjälp av träets årsringar

dendrologi /dˌɛndruːlˈoːɡiː/ (n)
Dendrologie

denim /dˈeːniːm/ (n)
Denim
  jeanstyg

denitrera /dˈeːnɪtrˌeːra/ (v)
denitrieren
  avlägsna salpetersyra från

denna /dˈɛna/ (pronoun)
dieser, diese, dieses
  den här

denotation /dˌeːnuːtasxˈuːn/ (n)
Denotation
  huvudbetydelse

densamma /dˈɛnsamˌa/ (pronoun)
derselbe, dieselbe
  samma person
dasselbe
  samma sak

densitet /dˈɛnsɪtˌeːt/ (n)
Dichte
  massa per volymenhet
Dichtheit
  täthet

dentist /dˈɛntɪst/ (n)
Dentist, Dentistin, Zahnarzt, Zahnärztin
  tandläkare

deodorant /dˈeːuːdˌuːrant/ (n)
Deodorant
  hygienartikel som appliceras i armhålan för att man ska lukta gott

deoxiribonukleinsyra /dˈeːuːksˌiːriːbˌuːnɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n)
Desoxyribonukleinsäure, DNA, DNS
  vanligen dubbelsträngad nukleinsyra

deoxiribos /dˈeːuːksˌiːriːbˌuːs/ (n)
Desoxyribose
  en enkel sockerart (monosackarid)

departement /dˈeːpatəmˌɛnt/ (n)
Ministerium
  enhet inom regeringskansli

deplacement /dˈɛplasəmˌɛnt/ (n)
Wasserverdrängung, Verdrängung
  ett fartygs vikt (= vikten av det undanträngda vattnet)

deponens /dˈeːpuːnəns/ (n)
Deponens
  deponentiellt verb

deponera /dˈeːpuːnˌeːra/ (v)
deponieren, hinterlegen

deportera /dˈeːpuːtˌeːra/ (v)
deportieren
  bortföra

deppa /dˈɛpa/ (v)
down sein
  vara tillfälligt deppig

deppig /dˈɛpɪɡ/ (adj)
deprimiert, down
  ledsen, nere

depraverad /dˈɛpravərˌad/ (adj)
verdorben, entartet, verwahrlost

depression /dˌɛprəsxˈuːn/ (n)
Depression
  1. & 2. psykiatri, psykologi
Konjunkturtief
  3. ekonomi
Senke, Depression
  4. geologi

depressiv /dˈɛprəsˌiːv/ (adj)
depressiv, niedergeschlagen, schwermütig
  med utmärkande drag av depression

deprimera /dˈɛpriːmˌeːra/ (v)
deprimieren
  göra nedstämd

deprimerad /dˈɛpriːmˌeːrad/ (adj)
deprimiert

deprimerande /dˈɛpriːmˌeːrandə/ (adj)
deprimierend
  nedslående, beklämmande

deputation /dˌeːpʉtasxˈuːn/ (n)
Abordnung, Deputation
  beskickning

deputerad /dˈeːpʉtˌeːrad/ (n)
Abgeordnete, Abgeordneter, Deputierte, Deputierter
  ombud /i riksdag/

depå /dˈeːpoː/ (n)
Depot

deras /dˈeːras/ (pronoun)
ihr

derby /dˈɛrbyː/ (n)
Derby
  match mellan två eller flera lag från samma ort eller region

derivat /dˈeːriːvˌat/ (n)
Derivat
  kemi
  typ av värde­papper

derivata /dˈeːriːvˌata/ (n)
Ableitung, Differentialquotient, Steigung

derivation /dˌeːriːvasxˈuːn/ (n)
Ableitung, Derivation
  härledning

derivera /dˈeːriːvərˌa/ (v)
ableiten
  härleda derivata
ableiten, differenzieren
  matematik: härleda en funktions derivata

dermatolog /dˌɛrmatuːlˈoːɡ/ (n)
Dermatologe, Dermatologin, Hautarzt, Hautärztin
  hudläkare

dermatologi /dˌɛrmatuːlˈoːɡiː/ (n)
Dermatologie

dermatologisk /dˌɛrmatuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
dermatologisch
  som rör dermatologi

desarmera /dˈeːsarmˌeːra/ (v)
entwaffnen
  avväpna
entschärfen
  oskadliggöra ett vapen

desertera /dˈeːsətˌeːra/ (v)
desertieren, fahnenflüchtig werden
  rymma ur krigstjänst

desertering /dˈeːsətˌeːrɪŋ/ (n)
Desertion, Fahnenflucht
  det att fly från militärtjänst

desertör /dˈeːsətˌøːr/ (n)
Deserteur, Deserteurin, Fahnenflüchtige, Fahnenflüchtiger
  den som deserterar (har deserterat)

design /(en)dɪzˈaɪn(sv)/ (n)
Design, Formgebung, Gestaltung

designa /(en)dˈɛzɪɡnə(sv)/ (v)
designen, entwerfen

designer /(en)dɪzˈaɪnə(sv)/ (n)
Designer, Designerin
  person

desillusion /dˌeːsɪlʉsxˈuːn/ (n)
Desillusion
  missräkning, besvikelse

desillusionera /dˌeːsɪlʉsxˈuːneːrˌa/ (v)
desillusionieren
  avhölja illusionerna från något och visa verkligheten

desillusionerad /dˌeːsɪlʉsxˈuːneːrˌad/ (adj)
desillusioniert

desinfektera /dˈeːsɪnfˌɛkteːrˌa/ (v)
desinfizieren
  rengöra från smittämnen

desinfektion /dˌeːsɪnfəksxˈuːn/ (n)
Desinfektion
  förstöring av smittoämnen eller ohyra genom värme eller kemiska ämnen

desinformation /dˌeːsɪnfɔrmasxˈuːn/ (n)
Desinformation
  avsiktligt vilseledande information

deskription /dˌɛskrɪpsxˈuːn/ (n)
Beschreibung, Deskription
  beskrivning

desperat /dˈɛspərˌat/ (adj)
verzweifelt
  beredd att ta Bill drastiska metoder för att försöka komma bort från en mycket svår situation
  som känner fullständig hopplöshet inför en mycket svår situation

despot /dˈɛspuːt/ (n)
Despot
  titel
  envåldshärskare

despotisk /dˈɛspuːtˌɪsk/ (adj)
despotisch
  egenmäktig, härsklysten, tyrannisk

despotism /dˈɛspuːtˌɪsm/ (n)
Depotismus
  envälde

dess /dˈɛs/ (adv)
umso, desto, je
  desto

dess /dˈɛs/ (pronoun)
ihr

dess-moll /dəsmˈɔl/ (n)
Des-Moll
  ackord bestående av tonerna dess, fess och ass

dessert /dˈɛsət/ (n)
Dessert, Nachspeise, Nachtisch

dessertsked /dˈɛsətsxəd/ (n)
Dessertlöffel
  sked

dessförinnan /dˈɛsføːrˌɪnan/ (adv)
vorher, zuvor

dessutom /dˈɛsʉtˌɔm/ (adv)
außerdem
  förutom detta|

dessvärre /dˈɛsvərə/ (adv)
leider
  som värre är

destillation /dˌɛstɪlasxˈuːn/ (n)
Destillation
  separation av vätskor med olika kokpunkter med hjälp av värme

destillera /dˈɛstɪlˌeːra/ (v)
destillieren

destination /dˌɛstiːnasxˈuːn/ (n)
Bestimmungsort, Destination
  en resas mål

desto /dˈɛstuː/ (adv)
desto, umso, um so

destruent /dˈɛstrʉˌɛnt/ (n)
Destruent
  organism som bryter ned organiska ämnen

destruktiv /dˈɛstrɵktˌiːv/ (adj)
destruktiv, zerstörend
  förstörande

det /dˈeːt/ (article)
das
  bestämd artikel singular neutrum av den

det /dˈeːt/ (pronoun)
es
  personligt pronomen som används som formellt subjekt
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har t-genus
es, ihm
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i objektsform om den omtalade har t-genus

detalj /dˈɛtɑːlj/ (n)
Detail, Einzelheit

detaljerad /dˈɛtɑːljərˌad/ (adj)
detailliert
  halv=|

detaljhandel /dˈɛtɑːljhˌandəl/ (n)
Einzelhandel
  försäljning av varor

detaljrik /dˈɛtɑːljrˌiːk/ (adj)
detailreich
  som innehåller många detaljer

detaljrikedom /dˈɛtɑːljrˌiːkədˌɔm/ (n)
Detailreichtum

detektera /dˈeːtəktˌeːra/ (v)
detektieren
  upptäcka /med detektor/

detektiv /dˈeːtəktˌiːv/ (n)
Detektiv

detektivroman /dˈeːtəktˌɪvruːmˌan/ (n)
Detektivroman
  roman vars handling kretsar kring en detektiv samt (framförallt) dennes arbete

detektor /dˈeːtəktˌɔr/ (n)
Detektor
  känselorgan

determinant /dˈeːtərmˌiːnant/ (n)
Determinante
  skalär storhet

determination /dˌeːtərmˌiːnasxˈuːn/ (n)
Bestimmung, Determination, Vorhersehung
  bestämning

determinativ /dˈeːtərmˌiːnatˌiːv/ (adj)
determinativ
  som hänvisar på en efterföljande bestämning

determinera /dˌeːtərmˈiːneːrˌa/ (v)
determinieren
  bestämma

determinism /dˈeːtərmˌiːnɪsm/ (n)
Determinismus
  en filosofisk åskådning enligt vilken allting sker med nödvändighet (den mänskliga viljan följer samma orsakslag som allting annat)

detonera /dˈeːtuːnˌeːra/ (v)
detonieren, explodieren
  explodera

detronisera /dətrˈoːniːsˌeːra/ (v)
entthronen

detta /dˈɛtːa/ (pronoun)
diese, dieser, dieses
  det här

deuterium /dˈeːʉtərˌiːʉm/ (n)
Deuterium
  isotop av grundämnet väte med en neutron

devalvera /dˈeːvalvərˌa/ (v)
devalvieren
  ge lägre värde

devon /dˈeːvuːn/ (n)
Devon
  geologisk period

devot /dˈeːvuːt/ (adj)
devot
  underdånig, krypande

di /dˈiː/ (n)
Muttermilch

dia /dˈiːa/ (n)
Dia, Diapositiv, Lichtbild

dia /dˈiːa/ (v)
säugen
  ge sina|ungar modersmjölk
saugen
  äta av modersmjölk

diabas /dˈiːabˌas/ (n)
Diabas

diabetes /dˈiːabətəs/ (n)
Diabetes, Zuckerkrankheit
  sockersjuka

diabetiker /dˈiːabətˌiːkər/ (n)
Diabetiker, Diabetikerin
  person med diabetes

diabild /dˈiːabˌɪld/ (n)
Dia, Diapositiv, Lichtbild

diadem /dˈiːadəm/ (n)
Diadem
  smycke över panna och hår
Haarreif
  u-formad konstruktion som håller håret på plats

diafragma /dˈiːafrˌaɡma/ (n)
Zwerchfell
  mellangärde

diagnos /dˈiːaŋnˌuːs/ (n)
Diagnose
  bestämning av en sjukdoms art

diagnostik /dˈiːaŋnˌɔstiːk/ (n)
Diagnostik
  undersökning, det att ställa en diagnos

diagnostisera /dˈiːaŋnˌɔstɪsˌeːra/ (v)
diagnostizieren
  ställa diagnos

diagonal /dˌiːaɡɔnˈɑːl/ (adj)
diagonal
  på tvären löpande

diagonal /dˌiːaɡɔnˈɑːl/ (n)
Diagonale
  geometri

diagram /dˈiːaɡrˌam/ (n)
Diagramm
  schematisk framställning av data
  ritning

dialekt /dˈiːalˌɛkt/ (n)
Dialekt, Mundart
  variant inom språk

dialektal /dˌiːaləktˈɑːl/ (adj)
dialektal, mundartlich

dialektolog /dˌiːalˌɛktuːlˈoːɡ/ (n)
Dialektologe, Dialektologin
  lingvist

dialektologi /dˌiːalˌɛktuːlˈoːɡiː/ (n)
Dialektologie
  läran om dialekter

dialektologisk /dˌiːalˌɛktuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
dialektologisch
  som har att göra med dialekter

dialog /dˌiːalˈoːɡ/ (n)
Dialog, wörtliche Rede

diamant /dˈiːamˌant/ (n)
Diamant

diamantbröllop /dˌiːamantbrˈœluːp/ (n)
Diamanthochzeit
  diamantbröllop firas då man varit gifta i 60 år

diamantgruva /dˈiːamˌantɡrʉvˌa/ (n)
Diamantenmine

diameter /dˈiːamətər/ (n)
Durchmesser

diametral /dˈiːamˌɛtral/ (adj)
diametral
  absolut motsatt

diapositiv /dˈiːapˌuːsɪtˌiːv/ (n)
Dia, Diapositiv, Lichtbild

diaram /dˈiːarˌam/ (n)
Diarahmen
  ram runt diabild

diarré /dˌiːarˈeː/ (n)
Durchfall, Diarrhö
  medicinskt tillstånd med lös avföring

diaspora /dˈiːaspˌuːra/ (n)
Diaspora

diboran /dˈiːbuːrˌan/ (n)
Borethan, Diboran, Diborhexahydrid
  kemisk förening av bor och väte

dibrommetan /dˈɪbrɔmˌɛtan/ (n)
Dibrommethan, Methylenbromid, Methylendibromid
  kemisk förening av brom, kol och väte

didaktik /dˈiːdaktˌiːk/ (n)
Didaktik
  läran om undervisning

didaktisk /dˈiːdaktˌɪsk/ (adj)
didaktisch
  undervisande

diesel /dˈiːəsəl/ (n)
Diesel
  drivmedel
Diesel, Dieselfahrzeug
  fordon
Diesel, Dieselmotor
  motor

dieselbil /dˈiːəsˌɛlbiːl/ (n)
Dieselauto
  bil som drivs av en dieselmotor

dieseldrift /dˈiːəsˌɛldrɪft/ (n)
Dieselantrieb
  drift med dieselmotor

dieselelektrisk /dˌiːəsəlˈɛləktrˌɪsk/ (adj)
dieselelektrisch
  som avser dieseldrift med elektrisk kraftöverföring

dieselhydraulisk /dˈiːəsˌɛlhydrˌaʉlˌɪsk/ (adj)
dieselhydraulisch
  som avser dieseldrift med hydraulisk kraftöverföring

diesellok /dˈiːəsˌɛlʊk/ (n)
Diesellok, Diesellokomotive
  lok som drivs av en dieselmotor

dieselmotor /dˌiːəsəlmˈuːtɔr/ (n)
Dieselmotor
  motor

dieselolja /dˈiːəsəlˌɔlja/ (n)
Diesel, Dieselkraftstoff, Dieselöl
  petroleumbaserad motorbränsle

diet /dˈiːət/ (n)
Diät, Schonkost
  2. det som man äter

dietist /dˈiːətˌɪst/ (n)
Ernährungsberater, Ernährungsberaterin
  person som skall svara för riktig kost till patienterna

difenylamin /dˌiːfənˌyːlamˈiːn/ (n)
Diphenylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

differens /dˌɪfərˈans/ (n)
Differenz
  resultat av en subtraktion
Differenz, Unterschied
  skillnad

differensekvation /dˌɪfərˈansəkvasxˈuːn/ (n)
Differenzengleichung

differential /dˈɪfərˌɛntiːˌal/ (n)
Differential
  infinitesimal ändring

differentialekvation /dˌɪfərˌɛntiːˌaləkvasxˈuːn/ (n)
Differentialgleichung

differentialkalkyl /dˈɪfərˌɛntiːˌalkalkˌyːl/ (n)
Differentialrechnung, Differenzialrechnung
  den del av den matematiska analysen som behandlar förändringshastigheter

differentiera /dˈɪfərˌɛntiːərˌa/ (v)
differenzieren

diffraktion /dˌɪfraksxˈuːn/ (n)
Diffraktion
  böjning av ljus

diffus /dˈɪfʉs/ (adj)
diffus
  svår att urskilja

diffusion /dˌɪfʉsxˈuːn/ (n)
Diffusion

difteri /dˈɪftərˌiː/ (n)
Diphtherie
  en infektionssjukdom

diftong /dˈɪftɔŋ/ (n)
Diphthong
  ett (glidande) ljud som består av två vokaler (t ex au i augusti)

dig /dˈɛj/ (pronoun)
dir, dich
  personligt som syftar på den tilltalade (du) i objektsform

diger /dˈiːjər/ (adj)
gewaltig, groß
  som har stor storlek
dick, gediegen
  som har stort omfång

digerdöd /dˈiːjərdˌøːd/ (n)
schwarzer Tod, Beulenpest, Pest
  pandemisk sjukdom under medeltiden som i genomsnitt dödade var tredje person

digga /dˈɪɡa/ (v)
gerne hören, mögen
  tycka om, gilla

digital /dˌiːɡiːtˈɑːl/ (adj)
digital
  teknik

digital-tv /dˌiːɡiːtˈɑːltˌeːvˈeː/ (n)
Digitalfernsehen, digitales Fernsehen
  television

digitalisera /dˈiːɡiːtˌaliːsˌeːra/ (v)
digitalisieren

digitaliserad /dˈiːɡiːtˌaliːsˌeːrad/ (adj)
digitalisiert

digitaliseringsminister /dˈiːɡiːtˌaliːsˌeːrɪŋsmˌiːnɪstər/ (n)
Digitalisierungsminister
  minister med ansvar för digitalisering

digitalkamera /dˈiːɡiːtˌɑːlkamˌeːra/ (n)
Digitalkamera

digitalur /dˈiːɡiːtˌalʉr/ (n)
Digitaluhr
  ur som använder digitalt teknik

dignitet /dˈɪŋniːtˌeːt/ (n)
Potenz
  potens
Wertigkeit
  värdighet

dignitär /dˌɪŋniːtˈɛːr/ (n)
Würdenträger, Würdenträgerin

dijärntrioxid /dˈiːjərntrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Dieisentrioxid, Eisensesquioxid
  kemisk förening av järn och syre

dika /dˈiːka/ (v)
dränieren, entwässern, trockenlegen
  gräva ett dike

dike /dˈiːkə/ (n)
Graben
  grävd fåra

diklorättiksyra /dˈɪkluːrˌɛtːɪksˌyːra/ (n)
Dichloressigsäure, Dichlorethansäure
  halogenerad karboxylsyra med formeln CHCl2COOH

dikning /dˈɪknɪŋ/ (n)
Entwässerung
  det att dika

dikotomi /dˈiːkuːtˌuːmiː/ (n)
Dichotomie
  tudelning

dikromtrioxid /dˈɪkrɔmtrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Chromsesquioxid, Dichromtrioxid
  kemisk förening av krom och oxider

dikt /dˈɪkt/ (adv)
dicht
  tätt intill

dikt /dˈɪkt/ (n)
Gedicht, Dichtung
  konstnärligt textstycke

dikta /dˈɪkta/ (v)
dichten

diktafon /dˌɪktafˈoːn/ (n)
Diktiergerät
  en sorts apparat för upptagning av tal

diktamen /dˈɪktamən/ (n)
Diktat

diktare /dˈɪktarə/ (n)
Dichter

diktat /dˈɪktat/ (n)
Diktat
  förestavad läxa, föreskrift

diktator /dˈɪktatˌɔr/ (n)
Diktator, Diktatorin
  nationell ledare

diktatorisk /dˈɪktatˌuːrɪsk/ (adj)
diktatorisch
  som gäller för en diktator

diktatur /dˈɪktatˌʉr/ (n)
Diktatur, Gewaltherrschaft

diktera /dˈɪkteːrˌa/ (v)
diktieren
  enväldigt bestämma
  läsa upp för nedskrivning

diktning /dˈɪktnɪŋ/ (n)
Dichtung
  det att dikta

diktsamling /dˈɪktsamlˌɪŋ/ (n)
Gedichtsammlung
  samling av dikter (av en författare, utgivna som en bok)

dikvävemonoxid /dˈɪkvɛːvəmˌuːnuːksˌiːd/ (n)
Lachgas, Distickstoffmonoxid, Distickstoffoxid, Stickoxydul
  kemisk förening av kväve och syre

dikvävetetroxid /dˈɪkvɛːvətˌɛtruːksˌiːd/ (n)
Distickstofftetroxid, Stickstofftetraoxid, Stickstofftetroxid
  kemisk förening av kväve och syre

dildo /dˈɪlduː/ (n)
Dildo
  sexleksak

dilemma /dˈiːləmˌa/ (n)
Dilemma

dilettant /dˈiːlətːˌant/ (n)
Dilettant

dilettantisk /dˈiːlətːˌantɪsk/ (adj)
dilettantisch
  amatörmässig, okunnig

dill /dˈɪl/ (n)
Dill
  krydda
  flockblommig kryddväxt

dimension /dˌiːmənsxˈuːn/ (n)
Dimension
  antal linjärt oberoende element i vektorrum
  aspekt eller synsätt
  utsräckning i given riktning

dimensionera /dˌiːmənsxˈuːneːrˌa/ (v)
dimensionieren
  sätta dimensionerna (storleken) för något (fysisk sak eller ett system)

dimensionsanalys /dˌiːmənsxˈuːnsanˌalyːs/ (n)
Dimensionsanalyse
  studium av en formels ingående kvantiteter

dimetylamin /dˌiːmətˌyːlamˈiːn/ (n)
Dimethylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

dimetyldikarbonat /dˈiːmətˌyldiːkarbˌuːnat/ (n)
Dimethyldicarbonat
  kemisk förening av kol, väte och syre

dimetylformamid /dˌiːmətylfˈɔrmamˌiːd/ (n)
Dimethylformamid
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

diminutiv /dˈiːmiːnˌʉtiːv/ (adj)
diminutiv, Diminutiv

diminutiv /dˈiːmiːnˌʉtiːv/ (n)
Verkleinerungsform, Diminutiv
  ordbildning för att uttrycka att något är litet

dimma /dˈɪma/ (n)
Nebel

dimmig /dˈɪmɪɡ/ (adj)
neblig, nebelig
  1. vattendroppar i luften
nebelhaft, nebulös, verschwommen
  2.-4. som behandlar många delar

din /dˈɪn/ (pronoun)
dein, Ihr
  possessivt pronomen

dinar /dˈiːnar/ (n)
Dinar
  valuta i Serbien

dinera /dˈiːneːrˌa/ (v)
dinieren
  äta middag

dingla /dˈɪŋla/ (v)
baumeln
  svänga fram och tillbaka

dingo /dˈɪŋuː/ (n)
Dingo
  en underart till arten varg inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae)

dinosaurie /dˈiːnuːsˌaʉrˌiːə/ (n)
Dinosaurier, Dino
  förhistorisk jätteödla

diod /dˈiːuːd/ (n)
Diode

dionysisk /dˈiːuːnˌyːsɪsk/ (adj)
dionysisch
  som utmärker Dionysos

dioptri /dˈiːɔptrˌiː/ (n)
Dioptrie
  måttenhet för brytningsförmågan hos en lins

diorama /dˈiːuːrˌama/ (n)
Diorama

dioxid /dˈiːuːksˌiːd/ (n)
Dioxid, Dioxyd
  en oxid som innehåller två syreatomer i varje molekyl

diplom /dˈɪplɔm/ (n)
Diplom
  intyg för utförd bedrift
Urkunde
  medeltida urkund med rättslig verkan

diplomat /dˈɪpluːmˌɑːt/ (n)
Diplomat, Diplomatin
  tjänsteman

diplomati /dˈɪpluːmˌɑːtiː/ (n)
Diplomatie

diplomatik /dˈɪpluːmˌɑːtiːk/ (n)
Diplomatik
  kritisk undersökning och tolkning av historiska urkunder (en hjälpvetenskap till historien)

diplomatisk /dˈɪpluːmˌɑːtɪsk/ (adj)
diplomatisch

diplomingenjör /dˈɪpluːmˌɪŋənjˌøːr/ (n)
Diplomingenieur, Diplomingenieurin
  titel

dipp /dˈɪp/ (n)
Dip
  sås använd som tillbehör för tilltugg som doppas däri

direkt /dˈɪrəkt/ (adj)
direkt
  rättfram och okonstlad
direkt, unmittelbar
  utan omväg eller mellanled

direktbildskamera /dˈɪrəktbˌɪldskamˌeːra/ (n)
Sofortbildkamera
  kamera som direkt efter tagen bild matar ut ett fotografi (ofta i framkant) där bilden blir synlig inom någon minut

direktion /dˌɪrəksxˈuːn/ (n)
Direktion
  styrelse

direktiv /dˈɪrəktˌiːv/ (n)
Richtlinie, Direktive

direktsändning /dˈɪrəktsˌɛndnɪŋ/ (n)
Direktübertragung, Livesendung
  direkt utsändning av en händelse samtidigt som den inträffar (utan större fördröjning)

direktör /dˈɪrəktˌøːr/ (n)
Direktor, Direktorin
  högt uppsatt chef

dirigent /dˈɪriːjənt/ (n)
Dirigent, Dirigentin

dirigera /dˈɪriːjˌeːra/ (v)
dirigieren
  ange en riktning åt

dirigisme /dˈɪriːɡˌɪsmə/ (n)
Dirigismus
  politik som betonar statliga ingrepp i ekonomin

dis /dˈiːs/ (n)
Dunst
  lätt dimma

disackarid /dˈiːsakːˌariːd/ (n)
Disaccharid, Zweifachzucker
  dubbel sockerart

disciplin /dˌɪssɪplˈiːn/ (n)
Disziplin
  följande av ordning och regler
Disziplin, Sportart
  sportgren
Disziplin, Wissenschaftsdisziplin, Wissenschaftsrichtung, Wissenschaftszweig
  vetenskapsgren

disciplinera /dˌɪssɪplˈiːneːrˌa/ (v)
disziplinieren
  halv=|vänja vid tukt och ordning

disco /dˈɪskuː/ (n)
Disco
  kultur- och musikgenre

discokula /dˈɪskuːkˌʉla/ (n)
Diskokugel, Spiegelkugel
  boll täckt av små spegelplattor för att frånge en speciell ljuseffekt

disharmoni /dˌɪsharmˈoːniː/ (n)
Disharmonie
  missljud

disk /dˈɪsk/ (n)
Geschirr
  1. smutsiga husgeråd
Abwasch, Aufwasch
  2. rengöring av husgeråd
Bandscheibe
  3. broskplatta
Tresen, Theke, Ladentisch
  4. försäljningsbord
Platte, Festplatte
  6. hårddisk

diska /dˈɪska/ (v)
disqualifizieren
  diskvalificera
spülen, abwaschen
  rengöra

diskare /dˈɪskarə/ (n)
Tellerwäscher, Tellerwäscherin
  person som diskar

diskbalja /dˈɪskbaljˌa/ (n)
Abwaschschüssel, Spülschüssel
  balja som används till diskning

diskborste /dˈɪskbɔʂtˌɛ/ (n)
Spülbürste
  borste för rengöring av köksdisk

diskbråck /dˈɪskbroːk/ (n)
Bandscheibenvorfall
  skada på en av mellankotsskivorna som finns mellan varje par ryggkotor i ryggraden

diskbänk /dˈɪskbəŋk/ (n)
Spüle
  bänk i ett kök avsedd för diskning

diskett /dˈɪskət/ (n)
Diskette, Floppy

diskho /dˈɪskhuː/ (n)
Spülbecken
  balja i en diskbänk

diskmaskin /dˌɪskmasxˈiːn/ (n)
Geschirrspüler, Spülmaschine, Geschirrspülmaschine

diskmaskinssäker /dˈɪskmasxˌɪnsɛːkər/ (adj)
spülmaschinenfest
  som tål att köras i diskmaskin (utan att materialet skadas)

diskmedel /dˈɪskmeːdˌɛl/ (n)
Spülmittel

diskonto /dˈɪskɔntˌuː/ (n)
Diskontsatz
  av en centralbank bestämd räntesats för växlar

diskotek /dˈɪskuːtək/ (n)
Diskothek
  danslokal med (högljudd) musik
  samling grammofonskivor

diskreditera /dˈɪskrədˌiːteːrˌa/ (v)
diskreditieren
  misstänkliggöra

diskrepans /dˌɪskrəpˈans/ (n)
Diskrepanz
  inkonsistens

diskret /dˈɪskrət/ (adj)
diskret, rücksichtsvoll
  som ej påkallar uppmärksamhet
diskret
  som existerar för sig självt
diskret, verschwiegen
  som kan bevara förtroende

diskretion /dˌɪskrəsxˈuːn/ (n)
Diskretion
  finkänslighet, takt

diskriminant /dˈɪskriːmˌiːnant/ (n)
Diskriminante

diskriminera /dˌɪskriːmˈiːneːrˌa/ (v)
diskriminieren
  negativt särbehandla någon på grund av dennes tillhörighet till en viss grupp

diskställ /dˈɪskstəl/ (n)
Abtropfgestell, Trockengestell
  torkställning för att låta nydiskad disk torka

disktrasa /dˈɪsktrasˌa/ (n)
Spültuch

diskurspartikel /dˈɪskɵʂpˌatiːkəl/ (n)
Diskurspartikel

diskus /dˈɪskʉs/ (n)
Diskus
  antikt kastvapen

diskussion /dˌɪskɵsxˈuːn/ (n)
Diskussion
  dialog eller monolog med syfte att uppnå kunskap eller konsenssus

diskussionsforum /dˌɪskɵsxˈuːnsfuːrˌɵːm/ (n)
Diskussionsforum
  forum för diskussion

diskussionssida /dˌɪskɵsxˈuːnsiːdˌa/ (n)
Diskussionsseite

diskutabel /dˈɪskʉtˌabəl/ (adj)
diskutabel, fragwürdig
  som kan diskuteras

diskutera /dˈɪskʉtˌeːra/ (v)
diskutieren

diskvalificera /dˈɪskvalˌɪfiːsˌeːra/ (v)
disqualifizieren
  välja bort, göra sig bortvald, bli underkänd för deltagande i en tävling

diskvalificering /dˈɪskvalˌɪfiːsˌeːrɪŋ/ (n)
Disqualifikation, Disqualifizierung
  underkännande för deltagande i en tävling

diskvatten /dˈɪskvatːən/ (n)
Spülwasser
  vatten för diskning

dispens /dˈɪspəns/ (n)
Dispens

dispersion /dˌɪspərsxˈuːn/ (n)
Dispersion
  spridning

display /dˈɪsplaˌyː/ (n)
Display
  bildskärm

disponera /dˈɪspuːnˌeːra/ (v)
disponieren
  bestämma över

disponibel /dɪspˈoːniːbˌɛl/ (adj)
disponibel, verfügbar
  tillgänglig

disproportion /dˌɪspruːpuːsxˈuːn/ (n)
Disproportion
  missförhållande

disputation /dˌɪspʉtasxˈuːn/ (n)
Disputation
  akademisk akt där en doktorand inför publik försvarar sin doktorsavhandling, lärd strid

disputera /dˈɪspʉtˌeːra/ (v)
promovieren
  försvara en doktorsavhandling
disputieren
  ivrigt diskutera

dispyt /dˈɪspyːt/ (n)
Disput, Auseinandersetzung, Wortgefecht

dissa /dˈɪsa/ (v)
dissen
  kritisera, fälla nedsättande omdömen

dissertation /dˌɪsətasxˈuːn/ (n)
Dissertation
  lärd avhandling

dissident /dˈɪsiːdˌɛnt/ (n)
Dissident
  person som aktivt motarbetar den rådande ordningen

distans /dɪstˈans/ (n)
Distanz, Strecke, Abstand, Entfernung
  avstånd

distansera /dˈɪstansˌeːra/ (v)
distanzieren

distingera /dˈɪstɪŋˌeːra/ (v)
unterscheiden

distinkt /dˈɪstɪŋkt/ (adj)
betimmt, deutlich
  fri från allt som fördunklar
abgegrenzt, distinkt
  åtskild

distinktion /dˌɪstɪŋksxˈuːn/ (n)
Distinktion

distrahera /dˈɪstrahərˌa/ (v)
ablenken, zerstreuen
  hindra koncentration, stå i väg för fokus, störa

distraktion /dˌɪstraksxˈuːn/ (n)
Zerstreuung
  tankspriddhet

distribuera /dˈɪstriːbˌʉərˌa/ (v)
verteilen
  sprida ut

distribution /dˌɪstriːbʉsxˈuːn/ (n)
Distribution
  spridning eller fördelning över ett område

distributiv /dˈɪstriːbˌʉtiːv/ (n)
Distributiv

distributör /dˈɪstriːbˌʉtøːr/ (n)
Verteiler, Verteilerin

distrikt /dˈɪstrɪkt/ (n)
Bezirk, Distrikt
  område

disträ /dˈɪstrɛː/ (adj)
zerstreut
  tankspridd, är inte riktigt medvetande om vad som händer i omgivningen

disvaveldiklorid /dˈɪsvavˌɛldɪklˌuːriːd/ (n)
Dischwefeldichlorid
  kemisk förening av svavel och klor, S2Cl2

dit /dˈiːt/ (adv)
dahin, dorthin
  riktning

ditvägen /dˈɪtvɛːɡən/ (n)
Hinweg
  (en underförstådd) resa till en bestämd plats (skild från den nuvarande och från hemmet)

ditåt /dˈiːtoːt/ (adv)
dahin, dorthin
  åt det hållet

diva /dˈiːva/ (n)
Diva
  operasångerska
  storhetsmedveten person, stjärna

divan /dˈiːvan/ (n)
Divan
  ett slags soffa, som man halvligger på, en möbel med turkiska traditioner

divergens /dˈiːvərjəns/ (n)
Divergenz
  operator
  principen om icke-konvergens

divergent /dˈiːvərjənt/ (adj)
divergent

divergera /dˈiːvərjˌeːra/ (v)
divergieren
  inte existera (ändligt)

diverse /dˈiːvəʂə/ (adj)
diverse, verschiedene
  allehanda

diversehandel /dˈiːvəʂəhˌandəl/ (n)
Gemischtwarenhandlung
  affär med många olika slag av varor

dividend /dˈiːviːdˌɛnd/ (n)
Dividend
  1. tal som ska delas
Dividende
  2. utdelning

dividera /dˈiːviːdˌeːra/ (v)
dividieren, teilen
  (matematik) utföra en division

divig /dˈiːvɪɡ/ (adj)
divenhaft
  som beter sig som en diva

division /dˌiːviːsxˈuːn/ (n)
Geschäftsbereich
  avdelning i ett företag
Teilung
  delning i delar
Division, Teilung
  matematisk operation
Division
  militärförband
Liga
  sport: undergrupp i seriesystem för lagsport

divätepolonid /dˈiːvɛːtəpˌuːlɔnˌiːd/ (n)
Poloniumwasserstoff
  kemisk förening av polonium och väte

divätetellurid /dˈiːvɛːtətˌɛlʉrˌiːd/ (n)
Tellurwasserstoff
  kemisk förening av väte och tellur

djiboutier /djˈiːbuːˌʉtiːər/ (n)
Dschibutier
  person från Djibouti eller med djiboutisk härkomst, ofta en man

djonk /djˈɔŋk/ (n)
Dschunke
  en sorts flatbottnat kinesiskt segelfartyg i flodtrafik

djungel /jˈɵŋəl/ (n)
Dschungel, Urwald
  tropisk skog

djungelkatt /jˈɵŋəlkˌat/ (n)
Rohrkatze, Sumpfluchs
  kattdjur

djup /jˈʉp/ (adj)
tief
  1. som sträcker sig långt ned
  3. som tar upp mycket om ett ämne
  2. om möbler
  4. mörk röst

djup /jˈʉp/ (n)
Tiefe
  något som är speciellt djupt
  mått på djup

djupfrusen /jˈʉpfrʉsən/ (adj)
tiefgekühlt
  som förvaras i frys (d.v.s. vid en temperatur under noll grader Celsius, oftast under −18°C)

djupfryst /jˈʉpfryst/ (adj)
tiefgefroren, tiefgekühlt
  som förvaras i frys (d.v.s. vid en temperatur under noll grader Celsius, oftast under −18°C)

djupgående /jˈʉpɡoːˌɛndə/ (adj)
tiefgehend
  som går på djupet /i ämnet/

djupgående /jˈʉpɡoːˌɛndə/ (n)
Tiefgang
  avståndet från vattenlinjen till den lägsta punkten på fartygets undersida

djuppsykologi /jˈʉpsyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Tiefenpsychologie
  psykologi som i det undermedvetna söker förklaring till en individs beteende

djupsinnig /jˈʉpsɪnˌɪɡ/ (adj)
tiefsinnig
  som förefaller vara resultatet av en djupare tankeverksamhet; full av djupsinniga tankar

djupsinnighet /jˈʉpsɪnˌɪɡheːt/ (n)
Tiefsinnigkeit
  egenskapen att vara djupsinnig
  någon tanke som är djupsinnig

djur /jˈʉr/ (n)
Tier

djurart /jˈʉrɑːt/ (n)
Tierart

djurfoder /jˈʉrfuːdər/ (n)
Tierfutter
  mat för djur

djurförsök /jˈʉrfˈœʂøːk/ (n)
Tierversuch

djurisk /jˈʉrɪsk/ (adj)
tierisch, animalisch

djurläkare /jˈʉrlɛːkˌarə/ (n)
Tierarzt, Tierärztin, Veterinär, Veterinärin
  person som behandlar djur medicinskt och/eller kirurgiskt

djurpark /jˈʉrpark/ (n)
Tierpark, Zoo, Tiergarten
  park med exotiska, vilda djur

djurplågare /jˈʉrplˈoːɡarə/ (n)
Tierquäler, Tierquälerin
  person som plågar djur

djurplågeri /jˈʉrplˈoːɡərˌiː/ (n)
Tierquälerei
  det att plåga djur

djurrike /jˈʉriːkə/ (n)
Fauna, Tierreich, Tierwelt

djurrätt /jˈʉrət/ (n)
Tierrechte
  etiska principer om icke-mänskliga djurs rättigheter (t.ex. rätt till liv utan onödigt lidande), och om hur människor bör behandla andra djur

djurrättsaktivist /jˈʉrətsˌaktiːvˌɪst/ (n)
Tierrechtsaktivist, Tierrechtsaktivistin
  aktivist inom djurrätt (icke-mänskliga djurs rättigheter)

djurrättsorganisation /jˈʉrətsˈɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n)
Tierrechtsorganisation
  organisation som arbetar med djurrätt

djuruppfödare /jˈʉrɵpfˌøːdarə/ (n)
Tierzüchter
  person som föder upp djur

djurvän /jˈʉrvɛːn/ (n)
Tierfreund, Tierfreundin
  person som tycker om (icke-mänskliga) djur och är mån om deras välmående

djärv /djˈɛrv/ (adj)
kühn, draufgängerisch, dreist, verwegen

djävlig /djˈɛvlɪɡ/ (adj)
höllisch, teuflisch
  mycket dålig, hemsk, svår, besvärlig, mödosam, elak eller otrevlig

djävul /djˈɛːvʉl/ (n)
Teufel
  ond varelse

djävulsbönsyrsa /djˌɛːvɵlsbˈœnsyʂˌa/ (n)
Teufelsblume
  en insektsart inom familjen Empusidae inom ordningen bönsyrsor

djävulsk /djˈɛːvɵlsk/ (adj)
teuflisch, höllisch
  som relaterar till djävulen

docent /dˈuːsənt/ (n)
Dozent, Dozentin, Lektor, Lektorin
  akademisk titel

docera /dˈuːseːrˌa/ (v)
dozieren
  tala i undervisande ton, undervisa

dock /dˈɔk/ (conjunction)
jedoch, doch
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

docka /dˈɔkːa/ (n)
Puppe
  1. leksak
Dummy
  2.
Dock
  3. anläggning för fartygsunderhåll
Docke
  4. garndocka

docka /dˈɔkːa/ (v)
andocken
  1. utföra dockning

dockhus /dˈɔkhʉs/ (n)
Puppenhaus, Puppenstube

dockskåp /dˈɔkskoːp/ (n)
Puppenstube, Puppenhaus

docksäng /dˈɔksəŋ/ (n)
Puppenbett
  liten säng åt en docka

dockvagn /dˈɔkvaŋn/ (n)
Puppenwagen
  barnvagn för dockor

dodekagon /dˈuːdəkˌaɡɔn/ (n)
Zwölfeck
  polygon, med tolv hörn

doft /dˈɔft/ (n)
Duft, Wohlgeruch

dofta /dˈɔfta/ (v)
duften
  avge en /angenäm/ doft, lukta /gott/

doftämne /dˈɔftəmnə/ (n)
Duftstoff
  ämne som används för att ge lukt åt något

dogm /dˈɔɡm/ (n)
Dogma

dogmatik /dˈɔɡmatˌiːk/ (n)
Dogmatik
  vetenskapen om den kristna religionens lärosatser

dogmatisk /dˈɔɡmatˌɪsk/ (adj)
dogmatisch
  som håller fast vid en dogm utan att anpassa sig efter omständigheterna

dogmatism /dˈɔɡmatˌɪsm/ (n)
Dogmatismus
  okritiskt fasthållande vid vissa uppfattningar t ex i religion, filosofi eller politik

doktor /dˈɔktɔr/ (n)
Doktor, Arzt
  läkare
Doktor
  person med doktorsexamen

doktorand /dˈɔktuːrˌand/ (n)
Doktorand, Doktorandin
  forskarstuderande på högskolenivå med avlagd masterexamen

doktorera /dˈɔktuːrˌeːra/ (v)
doktorieren, promovieren
  /studera för att/ avlägga doktorsexamen

doktorsavhandling /dˈɔktɔʂˌavhandlˌɪŋ/ (n)
Doktorarbeit
  akademisk avhandling

doktrin /dɔktrˈiːn/ (n)
Doktrin
  (ensidig) lära eller norm med dess (tänkta) tillämpning (särskilt i militärpolitiska sammanhang)

dokument /dˈɔkʉmˌɛnt/ (n)
Dokument, Urkunde

dokumentalist /dˈɔkʉmˌɛntalˌɪst/ (n)
Dokumentar, Dokumentarin, Dokumentalist, Dokumentalistin
  person som dokumenterar

dokumentation /dˌɔkʉmˌɛntasxˈuːn/ (n)
Dokumentation
  samling dokument

dokumentera /dˈɔkʉmˌɛnteːrˌa/ (v)
dokumentieren

dokumentär /dˌɔkʉməntˈɛːr/ (n)
Dokumentation
  verk som bygger på dokument

dokumentärfilm /dˌɔkʉməntˈɛːrfɪlm/ (n)
Dokumentarfilm
  reportagefilm med vanliga människor

dokusåpa /dˈɔkʉsˌoːpa/ (n)
Dokusoap, Reality-Show
  TV-program ofta i form av någon tävling där deltagarna inte har förutbestämda repliker

dold /dˈɔld/ (adj)
verborgen, versteckt
  gömd, undanskymd

doldis /dˈɔldiːs/ (n)
publikumsscheuer Promi, öffenlichkeitsscheuer Promi
  högt uppsatt eller inflytelserik person som är föga känd för allmänheten

dolk /dˈɔlk/ (n)
Dolch
  stickvapen

dollar /dˈɔlar/ (n)
Dollar
  valuta

dollarisering /dˈɔlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Dollarisierung
  ökande beroende av dollar (eller annan främmande hårdvaluta) i stället för den egna nationella valutan

dollarsedel /dˈɔlɑːʂədəl/ (n)
Dollarnote, Dollarschein
  sedel i någon valuta som benämns dollar

dolsk /dˈɔlsk/ (adj)
hinterhältig, niederträchtig, gemein, heimtückisch
  lömsk, opålitlig

dom /dˈɔm/ (n)
Vergleich
  avgörande
Urteil, Gerichtsurteil
  domstolsbeslut
Kuppel
  kupolformad överbyggnad
Dom
  kyrkobyggnad

domare /dˈuːmarə/ (n)
Richter, Richterin
  i domstol
Schiedsrichter, Schiedsrichterin
  i sport

domdera /dˈɔmdeːrˌa/ (v)
poltern
  tala kraftigt och argt

domesticera /dˈuːməstˌiːseːrˌa/ (v)
domestizieren
  tämja, göra tam

domestik /dˈuːməstˌiːk/ (n)
Dienstbote, Domestik

domherre /dˈɔmhərə/ (n)
Gimpel, Dompfaff
  fågelart inom fågelfamiljen finkar

domicil /dˈuːmiːsˌɪl/ (n)
Domizil
  hemvist, bostadsort

dominans /dˌuːmiːnˈans/ (n)
Dominanz
  det att dominera

dominera /duːmˈiːneːrˌa/ (v)
dominieren, vorherrschen
  behärska

dominikan /dˈuːmiːnˌiːkan/ (n)
Dominikaner, Dominikanerin
  munk i Dominikanorden

domino /dˈuːmiːnˌuː/ (n)
Domino
  ett sällskapsspel med brickor

domkraft /dˈɔmkraft/ (n)
Wagenheber
  mekanisk anordning för lyft av tunga föremål (t.ex. bilar)

domkyrka /dˈɔmkyrkˌa/ (n)
Kathedrale, Dom, Münster, Domkirche

domna /dˈɔmna/ (v)
einschlafen
  förlora känseln
  bli mindre livlig
  falla i dvala

domptera /dˈɔmpteːrˌa/ (v)
abrichten, dressieren
  tämja djur

domptör /dˈɔmptøːr/ (n)
Dompteur, Dompteurin, Tierbändiger, Tierbändigerin

domslut /dˈɔmslʉt/ (n)
Urteilsspruch
  dom som avgör en rättssak

domssöndag /dɔmsˈœndɑːɡ/ (n)
Christkönigsfest
  sista söndagen på kyrkoåret, före första advent

domstol /dˈɔmstuːl/ (n)
Gericht

domstolsbyggnad /dˈɔmstɔlsbˌyɡnad/ (n)
Gerichtsgebäude
  byggnad som inhyser en domstol

don /dˈɔn/ (n)
Gerät
  1. teknisk anordning
Don
  2. adelstitel

donation /dˌɔnasxˈuːn/ (n)
Spende, Donation, Schenkung, Stiftung

donator /dˈɔnatˌɔr/ (n)
Spender, Spenderin
  person som skänker

donera /dˈɔneːrˌa/ (v)
schenken, spenden, stiften
  skänka

doning /dˈɔnɪŋ/ (n)
Gerät, Werkzeug

dop /dˈuːp/ (n)
Taufe

dopa /dˈuːpa/ (v)
dopen
  använda speciella läkemedel

dopamin /dˌuːpamˈiːn/ (n)
Dopamin
  en signalsubstans associerad med motorik, vakenhet och hjärnans belöningssystem

dopfunt /dˈɔpfɵnt/ (n)
Taufbecken, Taufstein
  kärl som rymmer dopvattnet under ett kristet dop

dopning /dˈɔpnɪŋ/ (n)
Doping
  intagandet av olovliga medel för att öka prestationsförmågan

dopp /dˈɔp/ (n)
kurzes Bad

doppa /dˈɔpa/ (v)
eintauchen, stippen, tunken, einstippen, tauchen, titschen
  1. sänka ned något i en vätska

dopplereffekt /dˈɔplərˌɛfəkt/ (n)
Doppler-Effekt, Dopplereffekt
  det att frekvensen hos en signal beror på om källan närmar sig

dorn /dˈuːrn/ (n)
Dorn

dos /dˈuːs/ (n)
Dosis
  mängd

dosera /dˈuːseːrˌa/ (v)
dosieren
  bestämma mängd
überhöhen
  bygga med lutnig i sidled

dosering /dˈuːseːrˌɪŋ/ (n)
Dosierung
  fastställd mängd

dosimeter /dˈuːsiːmətər/ (n)
Dosimeter
  instrument som mäter strålningsdos

dotter /dˈɔtːər/ (n)
Tochter
  barn av kvinnligt kön

dotterbolag /dˈɔtːərbˌuːlɑːɡ/ (n)
Tochtergesellschaft, Tochterfirma, Tochterunternehmen

dotterdotter /dˈɔtːərdˌɔtːər/ (n)
Enkelin, Enkeltochter

dotterson /dˈɔtːəʂˌuːn/ (n)
Enkel, Enkelsohn

dotterspråk /dˈɔtːəʂprˌoːk/ (n)
Tochtersprache

douglasgran /dˈuːɵɡlˌasɡran/ (n)
Douglasfichte, Douglaskiefer, Douglastanne, Gewöhnliche Douglasie
  en trädsart (Pseudotsuga menziesii) i douglasgranssläktet (Pseudotsuga)

dov /dˈuːv/ (adj)
dumpf
  (om känsla) obestämt obehaglig
  (om ljud) mörk, klanglös

dovhjort /dˈɔvjuːt/ (n)
Damhirsch
  hjortarten Dama dama som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae)

downhill /dˈɔvnhɪl/ (n)
Downhill
  cykelsport där man med hjälp av crossliknande cyklar tävlar om att köra så snabbt som möjligt nedför ett berg på en stig

doxologi /dˌuːksuːlˈoːɡiː/ (n)
Doxologie
  kort och högstämd lovsång för Guds ära

doxycyklin /dˌuːksyːsyklˈiːn/ (n)
Doxycyclin
  antibiotikum

dra /drˈɑː/ (v)
ziehen
  förflytta
  brädspel
davonziehen, verschwinden
  försvinna

dra alla över en kam /drˈɑː ˈala ˈøːvər ɛn kˈɑːm/ (v)
alles über einen Kamm scheren
  behandla på samma sätt

dra på munnen /drˈɑː poː mˈɵnən/ (v)
den Mund zu einem Lächeln verziehen
  (små)le

dra sitt strå till stacken /drˈɑː sɪt strˈoː tɪl stˈakːən/ (v)
sein Scherflein beitragen
  hjälpa till efter bästa förmåga

dra upp /drˈɑː ˈɵp/ (v)
aufziehen
  dra ett föremål i riktning uppåt, från t.ex. ett läge nedsänkt i vatten
  med handkraft (ofta genom att vrida en ratt eller spak) tillföra energi till det mekaniska systemet (som sedan kan fungera självständigt en viss tid tills energin är slut)
erhöhen
  öka (en inställning, ett värde)

dra vid näsan /drˈɑː viːd nˈɛːsan/ (v)
an der Nase herumführen
  lura

dra växlar på /drˈɑː vˈɛkslar poː/ (v)
etwas zu seinem Vorteil nutzen
  utnyttja

dra åt svångremmen /drˈɑː ˈoːt svˈɔŋrəmən/ (v)
den Gürtel enger schnallen
  börja leva under knappare förhållanden

dra åt tumskruvarna /drˈɑː ˈoːt tˈɵmskrʉvˌɑːrna/ (v)
die Daumenschrauben anziehen
  sätta press på någon

dra öronen åt /drˈɑː ˈøːruːnən ˈoːt/ (v)
Unrat wittern, vorsichtig werden
  bli försiktig

dra över /drˈɑː ˈøːvər/ (v)
überziehen
  utföra något under längre tid än planerat

drabantstad /drˈabantstˌad/ (n)
Satellitenstadt, Trabantenstadt
  stad eller tätort som ligger i närheten av en större stad utan att vara en del av den sammanhängande förortsbebyggelsen

drabba /drˈaba/ (v)
treffen, betreffen, erleiden

drabbning /drˈabnɪŋ/ (n)
Gefecht
  slag, batalj, strid

drag /drˈɑːɡ/ (n)
Köder
  ett bete vid spöfiske
Zug, Luftzug
  konstant och kännbar rörelse hos luften inomhus
Zug, Spielzug
  schack och andra brädspel
Zug
  säreget utseende eller beteende

drag under galoscherna /drˈɑːɡ ˈɵndər ɡˈɑːlɔʃˌɛrna/ (n)
Schwung im Laden
  full fart

dragförmåga /draɡfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Zugvermögen
  förmåga att dra en last

dragkedja /drˈaɡkədjˌa/ (n)
Reißverschluss

dragking /drˈaɡkɪŋ/ (n)
Dragking
  kvinna som för att underhålla iklär sig herrkläder

dragningskraft /drˈaŋnɪŋskrˌaft/ (n)
Anziehungskraft
  attraktionskraft, exempelvis naturlig eller sexuell

dragon /drˈɑːɡɔn/ (n)
Estragon
  arten Artemisia dracunculus
  krydda
Dragoner
  typ av beridna soldater

dragonsås /drˈɑːɡɔnsˌoːs/ (n)
Estragonsoße
  sås med dragon som huvudingrediens

dragplåster /draɡplˈoːstər/ (n)
Knüller, Publikumsmagnet, Zugnummer

dragspel /drˈaɡspeːl/ (n)
Akkordeon, Ziehharmonika, Schifferklavier
  bälginstrument som den musicerande bär på magen

dragspelare /drˈaɡspeːlˌarə/ (n)
Ziehharmonikaspieler, Ziehharmonikaspielerin
  person som spelar dragspel

dragspänning /drˈaɡspənˌɪŋ/ (n)
Zugspannung
  spänning som uppstår när ett föremål är utsatt för en dragkraft

dragtrumpet /drˈaktrɵmpət/ (n)
Zugtrompete
  bleckblåsinstrument utvecklat under 1300-talet

dragtvång /drˈaktvɔŋ/ (n)
Zugzwang

drake /drˈɑːkə/ (n)
Drache
  1. mytologiskt djur
Enterich, Erpel
  2. ankhane
Wikingerschiff
  3. vikingaskepp
Drachen
  4. leksak
Drache, Drachen
  5. fientlig kvinna

drakfrukt /drˈakfrɵkt/ (n)
Drachenfrucht, Pitahaya, Pitaya
  frukt

drakhona /drˈakhuːnˌa/ (n)
Drachenweibchen
  kvinnlig drake

dram /drˈɑːm/ (n)
Drama, Schauspiel
  skådespel

drama /drˈɑːma/ (n)
Drama
  dramatiskt skeende eller händelse
  dramatiskt skådespel, film eller liknande
  litterär genre

dramaserie /drˈɑːmasərˌiːə/ (n)
Dramaserie
  TV-serie i genren drama

dramatik /drˈɑːmatˌiːk/ (n)
Dramatik
  skådespelsdiktning
  spänning, spännande handling

dramatiker /drˈɑːmatˌiːkər/ (n)
Dramatiker, Dramatikerin
  författare av skådespel

dramatisera /drˈɑːmatˌɪseːrˌa/ (v)
dramatisieren
  framställa något som mer spännande än det har varit
  omarbeta t ex en roman för teatern

dramatisk /drˈɑːmatˌɪsk/ (adj)
dramatisch, theatralisch
  1. överdriven
dramatisch, spannend
  2. spännande

dramaturg /drˈɑːmatˌɵrj/ (n)
Dramaturg, Dramaturgin
  dramakonnässör

drapera /drˈɑːpərˌa/ (v)
drapieren
  hänga i (konstnärligt ordnade) veck

draperi /drˈɑːpərˌiː/ (n)
Vorhang

drapering /drˈɑːpərˌɪŋ/ (n)
Drapierung
  tygteknik

drastisk /drˈastɪsk/ (adj)
drastisch

drav /drˈɑːv/ (n)
Treber
  avfall vid öltillverkning

dregla /drəɡlˈa/ (v)
sabbern
  oavsiktligt låta saliv rinna ut ur munnen

dreja /drˈɛja/ (v)
töpfern
  Att med hjälp av drejskiva forma en klös lera till runda föremål såsom vaser, krukor, muggar, skålar och tallrikar

drejskiva /drˈɛjsxiːvˌa/ (n)
Drehscheibe
  roterande skiva som fungerar som hjälp­medel vid drejning

dressera /drˈɛseːrˌa/ (v)
dressieren, abrichten
  tämja och/eller metodiskt träna ett djur

dressing /drˈɛsɪŋ/ (n)
Dressing
  sås som bland annat används till sallader, salladssås

dressyr /drˈɛsyːr/ (n)
Dressur
  inövande av specifika färdigheter hos vissa djur såsom ex. häst, hund och kanin
  uppvisning där det man dresserat visas upp

drev /drˈeːv/ (n)
Treibjagd
  jaktmetod
Hetzjagd
  mediedrev

dribbla /drˈɪbla/ (v)
dribbeln

dricka /drˈɪkːa/ (n)
Getränk
  dryck

dricka /drˈɪkːa/ (v)
trinken, saufen
  dricka alkohol
trinken
  förtära vätska

drickbar /drˈɪkbɑːr/ (adj)
trinkbar
  det att man kan dricka utan hälsorisk

dricksglas /drˈɪksɡlas/ (n)
Trinkglas
  enklare glas avsett att dricka ur

drickspengar /drˈɪkspəŋˌar/ (n)
Trinkgeld

dricksvatten /drˈɪksvatːən/ (n)
Trinkwasser
  sötvatten avsett att drickas av människor

dricksvattenfontän /drˌɪksvatːənfˈoːntɛːn/ (n)
Trinkbrunnen
  anordning för inmundigande av dricksvatten

drift /drˈɪft/ (n)
Trieb
  (biologi) starkt inre behov
Drift
  förflyttning med vind eller ström
Treiben
  okontrollerad förflyttning i största allmänhet
Betrieb
  verksamhet

driftig /drˈɪftɪɡ/ (adj)
rührig, betriebsam
  som presterar

driftkucku /drˈɪftkɵkːˌʉ/ (n)
Witzfigur
  person som regelbundet förlöjligas, vanligen genom skämt

driftstryck /drˈɪftstryk/ (n)
Betriebsdruck
  tryck i en teknisk anorning vid vanlig drift

drill /drˈɪl/ (n)
Drill
  1. hård (militär) träning
Drillbohrer
  2. en sorts handborr
Triller
  4. typ av fågelsång
  5. snabb växling mellan två toner

drillsnäppa /drˈɪlsnəpˌa/ (n)
Flussuferläufer

dristig /drˈɪstɪɡ/ (adj)
kühn, dreist
  oförfärad, orädd

driva /drˈiːva/ (n)
Wehe, Düne, Schneewehe, Verwehung
  större ansamling av något, t.ex. snö

driva /drˈiːva/ (v)
treiben
  röra sig långsamt i takt med vatten, vind eller dylikt
verarschen, necken, veralbern
  skoja, skämta

drivhus /drˈiːvhʉs/ (n)
Gewächshaus, Treibhaus

drivkraft /drˈiːvkraft/ (n)
Triebkraft
  drivande kraft, underliggande motiv, bevekelsegrund

drivrem /drˈiːvrəm/ (n)
Antriebsriemen, Treibriemen
  rem som överför drivkraft från motor till maskin

drivved /drˈiːvəd/ (n)
Treibholz

drog /drˈuːɡ/ (n)
Droge
  1. berusande substans
  2.+3. medicinsk aktiv substans

drogfri /drˈɔɡfriː/ (adj)
drogenfrei
  på vilken användande av droger inte förekommer (eller undanbedes)
  som inte använder droger

drogmissbruk /drˈɔɡmɪsbrˌʉk/ (n)
Drogenmissbrauch
  missbruk av narkotika

drogmissbrukare /drˈɔɡmɪsbrˌʉkarə/ (n)
Drogensüchtige, Drogensüchtiger
  person som missbrukar droger

dromedar /drˈuːmədˌar/ (n)
Dromedar
  arten Camelus dromedarius

droppa /drˈɔpa/ (v)
tropfen
  falla i droppar

droppe /drˈɔpə/ (n)
Tropfen

droppen som fick bägaren att rinna över /drˈɔpən sɔm fˈɪk bˈɛːɡarən at rˈɪna ˈøːvər/ (n)
der Tropfen, der das Fass zum Überlaufen bringt
  den sista påfrestningen

droppvis /drˈɔpviːs/ (adv)
tropfenweise
  i droppar

droska /drˈɔska/ (n)
Pferdedroschke
  fyrhjulig hästdragen vagn

drossel /drˈɔsəl/ (n)
Drossel
  en induktiv, passiv elektronisk komponent, spole, induktor
  fåglar

drottning /drˈɔtnɪŋ/ (n)
Königin
  kvinnligt statsöverhuvud
Dame, Königin
  schackpjäs

drottningmoder /drˈɔtnɪŋmˌuːdər/ (n)
Königinmutter
  änkedrottning som är moder till den nuvarande monarken

drucken /drˈɵkːən/ (adj)
betrunken
  berusad, påverkad av alkohol

druga /drˈʉɡa/ (n)
Dragqueen
  manlig underhållare i kvinnokläder

druid /drˈʉiːd/ (n)
Druide, Druidin
  fornkeltisk präst och siare

drummel /drˈɵməl/ (n)
Tölpel
  klumpig, vårdslös, oskicklig person

drunkna /drɵŋknˈa/ (v)
ertrinken
  omkomma i vatten

druva /drˈʉva/ (n)
Traube
  frukt

druvsocker /drˈɵvsɔkːər/ (n)
Dextrose, Traubenzucker

dryck /drˈyk/ (n)
Getränk
  flytande föda
Getränk, Trank
  sort eller mängd av flytande föda

dryckenskap /drˈykːənskˌɑːp/ (n)
Trunksucht
  alkoholmissbruk

dryckesgille /drˈykːəsjˌɪlə/ (n)
Trinkgelage
  dryckeslag, supfest, supande

dryckeskärl /drˈykːəsxˌɛrl/ (n)
Trinkgefäß

dryckeslag /drˈykːəslˌɑːɡ/ (n)
Trinkgelage
  supfest, supande

dryckesvara /drˈykːəsvˌɑːra/ (n)
Getränk
  industriell tillverkad dricka

dryckesvaruindustri /drˈykːəsvˌɑːrʉˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Getränkeindustrie
  industrigren som ägnar sig åt tillverkning av dryckesvaror

dryfta /drˈyfta/ (v)
besprechen, erörtern
  diskutera

dryg /drˈyːɡ/ (adj)
ergiebig, reichlich
  som räcker länge

dryga ut /drˈyːɡa ˈʉt/ (v)
strecken, verlängern
  göra drygare genom att skenbart öka mängden

drygt /drˈykt/ (adv)
knapp
  på ett sätt som överskrider måttet något
  ungefär men lite mer än

drypa /drˈyːpa/ (v)
tropfen, triefen
  rinna i droppar

drägg /drˈɛɡ/ (n)
Bodensatz
  grums som sjunker till bottnen av en vätska
Abschaum
  motbjudande, odugliga individer

dräglig /drˈɛɡlɪɡ/ (adj)
erträglich
  möjlig att uthärda; inte alltför svår

dräkt /drˈɛːkt/ (n)
Kostüm, Tracht
  enhetlig uppsättning av kläder
Kostüm
  klädesplagg för damer

dräktig /drˈɛːktɪɡ/ (adj)
trächtig
  havande, med unge

drälla /drˈɛla/ (v)
herumbummeln
  driva omkring, planlöst gå hit och dit
verschütten
  släppa eller hälla ut (av misstag)

drämma /drˈɛma/ (v)
zuschlagen
  slå med styrka

drämma till /drˈɛma tɪl/ (v)
zuschlagen
  slå med stor styrka

dränera /drˈɛːneːrˌa/ (v)
dränieren, entwässern, trockenlegen

dräng /drˈɛŋ/ (n)
Knecht
  1. jordbruksarbetare
Handlanger, Knecht, Mitläufer
  2. medlöpare

dränka /drˈɛŋka/ (v)
ertränken
  döda genom att låta drunkna
  sänka något helt och hållet under vattenytan

dräpa /drˈɛːpa/ (v)
erschlagen, ermorden, totschlagen, töten
  begå dråp

drätsel /drˈɛtsəl/ (n)
Kämmerei
  ekonomisk förvaltning

dråp /drˈoːp/ (n)
Totschlag
  avsiktligt dödande men under omständigheter som gör dödandet mindre allvarligt

dröja /drˈøːja/ (v)
zögern, dauern

dröjande /drˈøːjandə/ (adj)
zögernd
  presensparticip av dröja

dröjande /drˈøːjandə/ (n)
Zögern
  det att dröja

dröjsmål /drˈœjsmoːl/ (n)
Verzögerung

dröm /drˈœm/ (n)
Traum
  det att se bilder under sömn
  önskan som man vill ska gå i uppfyllelse

drömhus /drˈœmhʉs/ (n)
Traumhaus
  (tänkt) hus som en given person allra helst skulle vilja (äga och) bo i

drömjobb /drˈœmjɔb/ (n)
Traumberuf, Traumjob
  yrke

drömma /drˈœma/ (v)
träumen
  fantisera
  uppleva händelser under sömn

drömmare /drˈœmarə/ (n)
Träumer, Träumerin
  person som förlorar sig i fantasier

drömsk /drˈœmsk/ (adj)
traumhaft
  som i en dröm

drömyrke /drˈœmyrkə/ (n)
Traumberuf
  drömjobb

drönare /drˈøːnarə/ (n)
Drohne
  hane av en gaddstekel
Drohne, unbemannte Luftfahrzeug
  luftfartyg utan pilot

dröppel /drˈœpəl/ (n)
Gonorrhö, Tripper
  gonorré

du /dˈʉ/ (pronoun)
du, Sie
  personligt pronomen

dua /dˈʉa/ (v)
duzen
  tilltala någon med du

dualism /dˈʉalˌɪsm/ (n)
Dualismus
  åskådning som räknar med två motsatta grundprinciper

dualist /dˈʉalˌɪst/ (n)
Dualist, Dualistin
  anhängare av dualism

dualistisk /dˈʉalˌɪstɪsk/ (adj)
dualistisch
  som rör dualism

dubb /dˈɵb/ (n)
Spike
  kort tapp med uppgift att förhindra glidning på halt underlag, särskild is

dubba /dˈɵba/ (v)
zum Ritter schlagen
  (förr) slå till riddare
Reifen mit Spikes versehen
  beslå ett bildäck med dubbar
synchronisieren
  byta ut dialogen i en film till dialog på ett annat språk

dubbad /dˈɵbad/ (adj)
synchronisiert
  perfektparticip av dubba

dubbdäck /dˈɵbdək/ (n)
Spikereifen
  däck med dubbar

dubbel /dˈɵbəl/ (adj)
doppelt, zweifach

dubbelbeckasin /dˌɵbəlbˌɛkːasˈiːn/ (n)
Doppelschnepfe

dubbelbindning /dˈɵbəlbˌɪndnɪŋ/ (n)
Doppelbindung
  en kemisk bindning där två elektronpar gemensamt binder samman två atomer

dubbeldäckare /dˈɵbəldˌɛkːarə/ (n)
Doppeldecker, Doppelstockbus, Doppeldeckbus, Doppeldeckeromnibus, Doppelstockomnibus, Stockautobus
  buss med två våningsplan
Doppelstockwagen
  tåg med två våningsplan

dubbelgångare /dˈɵbəlɡˌɔŋarə/ (n)
Doppelgänger, Doppelgängerin
  person som är så lik en annan person att han kan förväxlas med denne

dubbelhänt /dˈɵbəlhˌɛnt/ (adj)
beidhändig
  som varken är höger- eller vänsterhänt, utan kan använda båda händerna med lika stor skicklighet

dubbelklicka /dˈɵbəlklˌɪkːa/ (v)
doppelklicken
  klicka två gånger

dubbelkolla /dˈɵbəlkˌɔla/ (v)
doppelt kontrollieren
  kontrollera två gånger

dubbelkors /dˈɵbəlkˌoːʂ/ (n)
Doppelkreuz
  tecknet ??, förtecken i notskrift som anger att följande toner skall höjas ett helt tonsteg

dubbelliv /dˈɵbəlˌiːv/ (n)
Doppelleben
  det att leva ett liv i verkligheten och ett annat i fantasin, eller att leva i två separata förhållanden

dubbelmacka /dˈɵbəlmˌakːa/ (n)
Sandwich
  sexuell position
  smörgås

dubbelmoral /dˈɵbəlmˌuːral/ (n)
Doppelmoral
  är att förespråka andra moraliska principer än de man tillämpar i sitt eget liv

dubbelmord /dˈɵbəlmˌuːrd/ (n)
Doppelmord
  mord på två personer samtidigt

dubbelnamn /dˈɵbəlnˌamn/ (n)
Doppelname
  kombination av två namn

dubbelroll /dˈɵbəlrˌɔl/ (n)
Doppelrolle
  skådespelare som spelar två olika roller i en film eller teaterpjäs

dubbelrum /dˈɵbəlrˌɵːm/ (n)
Doppelzimmer

dubbelsäng /dˈɵbəlsˌɛŋ/ (n)
Doppelbett
  säng avsedd för två personer

dubbeltrast /dˈɵbəltrˌast/ (n)
Misteldrossel

dubbeltydig /dˌɵbəltˈyːdɪɡ/ (adj)
doppeldeutig
  som har två olika betydelser

dubbelörn /dˌɵbəlˈœrn/ (n)
Doppeladler
  örn med två huvuden, tvehövdad örn

dubbla /dˈɵbla/ (v)
doppeln
  lägga dubbelt
verdoppeln, doppeln
  multiplicera med två

dubblera /dˈɵbleːrˌa/ (v)
verdoppeln

dubbning /dˈɵbnɪŋ/ (n)
Synchronisation, Dubbing, Synchronisierung
  processen samt resultatet av att dubba en film

dubnium /dˈɵbniːˌʉm/ (n)
Dubnium

ducka /dˈɵkːa/ (v)
ducken
  hastigt böja sig ned för att undgå att bli träffad

duell /dˈʉəl/ (n)
Duell
  stridsform

duett /dˈʉət/ (n)
Duett
  musikstycke för två

duffel /dˈɵfəl/ (n)
Dufflecoat
  kort för duffelkappa

duffelkappa /dˈɵfəlkˌapa/ (n)
Dufflecoat
  knälångt kappa av grovt ylletyg och med knäppning av öglor och små pinnar samt med kapuschong

duga /dˈʉɡa/ (v)
taugen
  vara tillräckligt bra|halv=

duggregn /dˈɵɡrəŋn/ (n)
Sprühregen, Nieselregen
  lätt regn

duggregna /dˈɵɡrəŋnˌa/ (v)
nieseln
  falla ner mindre mängder regn

duglig /dˈɵɡlɪɡ/ (adj)
tauglich

duk /dˈʉk/ (n)
Leinwand, Projektionsfläche
  för projektion
Leinwand
  för tavla
Tischdecke, Tischtuch
  på möbel

duka /dˈʉka/ (v)
decken
  förbereda ett bord för måltid

dukning /dˈɵknɪŋ/ (n)
Decken
  aktiviteten att duka (t.ex. ett bord), eller det sätt på vilket något (t.ex. ett bord) har blivit dukat

duktig /dɵktˈɪɡ/ (adj)
tüchtig

dulcian /dˈɵlsɪˌan/ (n)
Dulzian
  ett äldre blåsinstrument av fagottyp

dum /dˈɵm/ (adj)
böse, dumm
  elak
dumm, blöd, doof
  ointelligent

dumbom /dˈɵmbɔm/ (n)
Dummkopf, Einfaltspinsel, Dummchen

dumdristig /dˈɵmdrɪstˌɪɡ/ (adj)
tollkühn, waghalsig
  som utan att tänka sig för beter sig djärvt eller våghalsigt

dumdristighet /dˈɵmdrɪstˌɪɡheːt/ (n)
Tollkühnheit

dumhet /dˈɵmheːt/ (n)
Dummheit
  något dumt, osmart eller tokigt
  egenskap att vara dum

dumhuvud /dˈɵmhʉvˌʉd/ (n)
Dummkopf

dummer /dˈɵmmər/ (n)
Dummkopf

dumpa /dˈɵmpa/ (v)
den Laufpass geben
  avsluta kärleksförhållande
den Preis drücken
  kraftigt sänka pris på
  sälja till underpris

dumskalle /dˈɵmskalə/ (n)
Dumfkopf
  dum person

dun /dˈɵn/ (n)
Daune
  fjädervävnad
Schule
  flock

dunder /dˈɵndər/ (n)
Donner
  starkt ljud som ges ifrån en blixt

dundersuccé /dˌɵndəʂɵksˈeː/ (n)
Renner, Riesenerfolg
  en jättestor succé

dundra /dˈɵndra/ (v)
donnern
  producera ett starkt, utdraget och tämligen lågfrekvent oljud
poltern
  tala intensivt, ryta till, predika argt

dunge /dˈɵŋə/ (n)
Gehölz, Wäldchen
  samling av lövträd som ligger på en öppen mark

dunk /dˈɵŋk/ (n)
Kanister
  behållare
Schlag, Stoß
  slag som orsakar dovt ljud

dunka /dˈɵŋka/ (v)
klopfen, pochen
  ge dovt genljud

dunkel /dˈɵŋkəl/ (n)
Dunkel
  halvmörker
  oklarhet

dunkelhet /dˈɵŋkəlhˌeːt/ (n)
Dunkelheit
  mörker

duns /dˈɵns/ (n)
Plumps
  pladask, dov smäll

dunspett /dˈɵnspət/ (n)
Dunenspecht
  fågelart

duntäcke /dˈɵntəkːə/ (n)
Daunendecke
  sovtäcke med fyllning av dun (ofta även fjäder)

duo /dˈʉuː/ (n)
Duo

duopol /dˈʉuːpˌuːl/ (n)
Duopol
  situation där två företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

duplicera /dˈɵplɪsˌeːra/ (v)
duplizieren

dur /dˈʉr/ (n)
Dur

durabel /dˈʉrabˌɛl/ (adj)
haltbar, strapazierfähig

durkslag /dˈɵrkslɑːɡ/ (n)
Seiher, Durchschlag
  köksredskap

durskala /dˈɵʂkalˌa/ (n)
Durtonleiter

durspel /dˈɵʂpəl/ (n)
diatonisches Akkordeon
  ett typ av mindre, diatoniskt dragspel

durtonart /dˈɵtuːnˌɑːt/ (n)
Durtonart
  en tonart i dur

durumvete /dˈʉrɵmvətə/ (n)
Durumweizen, Hartweizen
  sädesslag (Triticum durum)

durumvetemjöl /dˈʉrɵmvətˌɛmjøːl/ (n)
Hartweizenmehl
  mjöl av durumvete

dusch /dˈɵʃ/ (n)
Dusche
  1.-3.

duscha /dˈɵʃa/ (v)
duschen

duschgel /dˈɵʃjəl/ (n)
Duschgel
  flytande tvål för att tvätta kroppen med

duschhuvud /dˈɵʃhʉvˌʉd/ (n)
Duschkopf
  perforerat munstycke (till en duschslang) som fördelar vattnet i mindre strålar

dussin /dɵsˈiːn/ (n)
Dutzend
  samling av precis tolv föremål

dussintals /dˈɵsɪntˌɑːls/ (adv)
Dutzende
  i antal om flera dussin

duva /dˈʉva/ (n)
Taube, Tauber, Tauberich, Täuber, Täuberich, Täubin
  duva

duvhök /dˈɵvhøːk/ (n)
Habicht

dvala /dvˈɑːla/ (n)
Trance
  sömnliknande tillstånd
Winterschlaf
  vintersömn, vinterdvala

dvärg /dvˈɛrj/ (n)
Zwerg, Zwergin
  människa som är dvärgväxt

dvärgbeckasin /dvˌɛrɡbəkːasˈiːn/ (n)
Zwergschnepfe

dvärgbi /dvˈɛrɡbiː/ (n)
Zwerghonigbiene
  individ av arten Apis florea, som är en art i släktet honungsbin

dvärgbjörk /dvərɡbjˈœrk/ (n)
Zwerg-Birke, Polar-Birke, Polarbirke, Zwergbirke
  arten Betula nana

dvärghamster /dvˈɛrɡhamstər/ (n)
Kurzschwanz-Zwerghamster, Zwerghamster
  någon av fyra hamsterarter som hålls som sällskapsdjur eller kollektivt om dessa arter

dvärgkasuar /dvˈɛrɡkasˌʉar/ (n)
Bennettkasuar, Moruk
  en fågelart (Casuarius benetti)

dvärglärka /dvˈɛrɡlərkˌa/ (n)
Stummellerche

dvärgmås /dvˈɛrɡmoːs/ (n)
Zwergmöwe

dvärgplanet /dvˈɛrɡplanət/ (n)
Zwergplanet
  himlakropp som inte är stor nog för att vara planet

dvärgsisel /dvˈɛrɡsiːsəl/ (n)
Kleinziesel
  Spermophilus pygmaeus

dvärgskarv /dvˈɛrɡskarv/ (n)
Zwergscharbe

dvärgsparv /dvˈɛrɡsparv/ (n)
Zwergammer

dvärgspov /dvˈɛrɡspuːv/ (n)
Zwergbrachvogel
  arten Numenius minutus

dvärguv /dvˈɛrɡʉv/ (n)
Zwergohreule

dvärgvårlök /dvərɡvˈoːrløːk/ (n)
Zwerg-Gelbstern
  växtarten Gagea minima

dvärgörn /dvərjˈœrn/ (n)
Zwergadler

dy /dˈyː/ (n)
Schlamm
  slam, särskilt bottenslam

dyblöt /dˈybløːt/ (adj)
pitschnass, völlig durchnässt
  mycket blöt/våt

dygd /dˈyɡd/ (n)
Tugend
  god egenskap

dygdig /dˈyɡdɪɡ/ (adj)
tugendhaft, tugendsam
  moralisk, sedlig, dygdesam

dygn /dˈyŋn/ (n)
Tag
  24 timmar
  period

dygnsmedeltemperatur /dˈyŋnsmeːdˌɛltəmpərˌatʉr/ (n)
Tagesdurchschnittstemperatur, Tagesmitteltemperatur
  medeltemperatur i ett givet område under ett dygn

dyka /dˈyːka/ (v)
tauchen
  färdas under vatten
  färdas ännu djupare ned i vatten

dyka upp /dˈyːka ˈɵp/ (v)
auftauchen
  framträda, bli synlig

dykare /dˈyːkarə/ (n)
Taucher, Taucherin

dykning /dˈyknɪŋ/ (n)
Tauchen
  det att dyka

dykolycka /dˈyːkuːlˌykːa/ (n)
Tauchunfall
  olycka i samband med dykning

dylik /dˈyːliːk/ (adj)
ähnlich, derartig, dergleichen
  liknande, av samma sort

dymmelonsdag /dˈyməlˌɔnsdɑːɡ/ (n)
Karmittwoch
  onsdagen i stilla veckan (före påsk)

dyn /dˈyːn/ (n)
Düne
  sanddyn

dyna /dˈyːna/ (n)
Kissen
  kudde
Polster
  stoppat tygöverdrag

dynamit /dˈyːnamˌiːt/ (n)
Dynamit
  sprängämne

dynamo /dˈyːnamˌuː/ (n)
Dynamo
  generator

dynamometer /dˈyːnamˌuːmətər/ (n)
Federwaage
  fjädervåg

dynasti /dˈyːnastˌiː/ (n)
Dynastie, Herrscherhaus

dynga /dˈyŋa/ (n)
Mist, Dung
  gödsel, spillning

dyngsur /dˈyŋsʉr/ (adj)
klatschnass, klitschnass, patschnass

dyr /dˈyːr/ (adj)
teuer
  som kostar mycket pengar
  som är högt värderad

dyrbar /dˈyrbɑːr/ (adj)
kostbar, wertvoll
kostspielig, teuer
  som har ett högt pris/ värde

dyrbarhet /dˈyrbɑːrhˌeːt/ (n)
Kostbarkeit
  något som är dyrbart

dyrgrip /dˈyrɡriːp/ (n)
Kostbarkeit
  särskilt dyrbart föremål

dyrk /dˈyrk/ (n)
Dietrich
  verktyg som man öppnar lås med

dyrka /dˈyrka/ (v)
verehren
  avguda
knacken
  öppna

dyrkad /dˈyrkad/ (adj)
vergöttert
  perfektparticip av dyrka

dysenteri /dˈyːsəntərˌiː/ (n)
Dysenterie, Ruhr, Dissenterie

dysfemism /dˈysfəmˌɪsm/ (n)
Dysphemismus, Kakophemismus
  omskrivning som gör ett ord mer vulgärt eller stötande i syfte att provocera

dysfori /dˈysfuːrˌiː/ (n)
Dysphorie
  dysterhet, olust, känsla av retlighet

dyslektiker /dˈysləktˌiːkər/ (n)
Legastheniker
  person som har dyslexi

dyslexi /dˈysləksˌiː/ (n)
Dyslexie, Legasthenie, LRS, Lese-Rechtschreib-Schwäche, Lese-Rechtschreib-Störung

dysprosium /dˈyspruːsˌiːʉm/ (n)
Dysprosium

dyster /dˈystər/ (adj)
düster, finster, trübselig

dysterhet /dˈystərhˌeːt/ (n)
Düsterheit
  det att vara dyster, sorgsen, trumpen, nedstämd eller tungsint, eller situation som präglas av sådana egenskaper
  tristess, gråvädersstämning

dystopi /dˈystuːpˌiː/ (n)
Dystopie
  negativ samhällsvision

dzongkha /dsˈɔŋkha/ (n)
Dzongkha
  ett tibetoburmanskt språk

däck /dˈɛk/ (n)
Deck
  fartygsgolv
Reifen
  gummi runt hjul

däggdjur /dəɡjˈʉr/ (n)
Säugetier
  individ av Mammalia

dämma /dˈɛma/ (v)
dämmen, stauen
  (med hjälp av en damm) avspärra vattenflöde

dämpa /dˈɛmpa/ (v)
dämpfen
  minska en rörelse
  minska ljudstyrkan på något

dämpad /dˈɛmpad/ (adj)
gedämpft
  perfektparticip av dämpa

dän /dˈɛːn/ (adv)
weg

där /dˈɛːr/ (adv)
da, dort

där /dˈɛːr/ (conjunction)
wo

där borta /dˈɛːr bˈɔta/ (adv)
dort drüben
  på den (specifika) platsen (som är skild från den aktuella platsen)

därav /dˈɛːrav/ (adv)
davon
  med anledning av detta

därefter /dˈɛːrəftər/ (adv)
danach

däremot /dˌɛːrəmˈuːt/ (adv)
hingegen, dagegen, dahingegen

därför /dˈɛrføːr/ (adv)
deshalb, deswegen, darum, dafür

därhemma /dˈɛrhəmˌa/ (adv)
daheim, zuhause
  där man bor

däri /dˈɛːriː/ (adv)
darin
  i detta, däruti

däribland /dˈɛːrɪblˌand/ (adv)
darunter, dazwischen

därifrån /dˈɛːrɪfrˌoːn/ (adv)
davon, von dort

därigenom /dˈɛːriːjˌeːnɔm/ (adv)
dadurch
  på det sättet

därinne /dˈɛːrɪnə/ (adv)
darinnen
  inne på det stället

därmed /dˈɛrməd/ (adv)
damit, demgemäß, demnach, somit

därom /dˈɛːrɔm/ (adv)
davon

däromkring /dˈɛːrɔmkrˌɪŋ/ (adv)
da herum, so darum
  omkring det, i omgivningen, i närheten, i trakten (av) (i geografin)

därpå /dˈɛrpoː/ (adv)
darauf

därtill /dˈɛtɪl/ (adv)
dazu

därur /dˈɛːrʉr/ (adv)
daraus, draus
  ur det/den

därute /dˈɛːrʉtə/ (adv)
da draußen, draußen
  ute på det stället

därutöver /dˈɛːrʉtˌøːvər/ (adv)
darüber hinaus

därvid /dˈɛrviːd/ (adv)
dabei
  vid detta

därvidlag /dˈɛrvɪdlˌɑːɡ/ (adv)
dabei, in dieser Hinsicht
  i det avseendet

däröver /dˈɛːrøːvər/ (adv)
darüber

då /dˈoː/ (adv)
dann, damals
  om så är fallet
damals, dann
  vid den förflutna tidpunkten

då /dˈoː/ (conjunction)
wenn, als
  när

då och då /doː ɔk dˈoː/ (adv)
ab und zu, hin und wieder, zwischendurch
  ibland

dåd /dˈoːd/ (n)
Tat
  ovanligt krävande och uppseendeväckande handling
  skadlig eller brottslig handling

dålig /dˈoːlɪɡ/ (adj)
schlecht
  inte bra

dåligt /dˈoːlɪkt/ (adv)
schlecht

dån /dˈoːn/ (n)
Dröhnen, Getöse, Tosen
  buller, oväsen

dåna /dˈoːna/ (v)
donnern, dröhnen, tosen
  dundra
donnern
  skälla

dåraktig /dˈoːraktˌɪɡ/ (adj)
töricht

dåre /dˈoːrə/ (n)
Irrer, Irre
  mentalsjuk person
Narr, Närrin, Tor
  person som handlar oförnuftigt

dårhus /dˈoːrhʉs/ (n)
Irrenhaus, Narrenhaus, Tollhaus
  nedsättande benämning på (något som påminner om ett) sinnessjukhus

dårskap /dˈoːʂkɑːp/ (n)
Torheit

dåsa /dˈoːsa/ (v)
dösen, vor sich hin dämmern
  sova lätt

dåtid /dˈoːtiːd/ (n)
Vergangenheit
  den tid som har förflutit

dåtida /dˈoːtiːdˌa/ (adj)
damalig

dåvarande /dˈoːvɑːrˌandə/ (adj)
damalig

dö /dˈøː/ (v)
sterben, eingehen, krepieren
  (om människor mm) upphöra att leva

dö i barnsäng /dˈøː iː bˈɑːrnsəŋ/ (v)
im Wochenbett sterben
  avlida vid förlossning

dö ut /dˈøː ˈʉt/ (v)
aussterben
  upphöra att finnas till genom att den sista individen avlidit
enden
  upphöra finnas, upphöra

död /dˈøːd/ (adj)
tot, Tod
  som inte lever

död /dˈøːd/ (n)
Tote, Toter
  död människa
Tod
  upphörande av liv

döda /dˈøːda/ (v)
töten
  göra så att någon eller något dör

dödad /dˈøːdad/ (adj)
getötet

dödande /dˈøːdandə/ (adj)
tödlich, tötend
  presensparticip av döda

dödande /dˈøːdandə/ (n)
Töten, Tötung
  det att döda

dödlig /dˈœdlɪɡ/ (adj)
sterblich
  som inte kan existera i oändlighet
tödlich
  som orsakar döda

dödlighet /dˈœdlɪɡhˌeːt/ (n)
Mortalität, Sterblichkeit
  det att vara dödlig

dödsannons /dˈœdsanˌɔns/ (n)
Todesanzeige
  annons som meddelar att någon avled

dödsbo /dˈœdsbuː/ (n)
Erbmasse, Hinterlassenschaft, Nachlass
  en avliden persons tillgångar och skulder

dödsbädd /dˈœdsbəd/ (n)
Sterbebett, Totenbett
  den säng (eller den plats) som en människa dör på

dödsdom /dˈœdsdɔm/ (n)
Todesurteil
  beslut av domare om dödsstraff

dödsfall /dˈœdsfal/ (n)
Todesfall
  en (enskild) persons död

dödshjälp /dˈœdsjəlp/ (n)
Sterbehilfe, Euthanasie

dödskalle /dˈœdskalə/ (n)
Totenkopf, Totenschädel

dödslista /dˈœdslɪstˌa/ (n)
Sterbeliste
  lista över personer som har avlidit
Abschussliste, Todesliste
  lista över personer som någon vill ha död på

dödsorsak /dˈœdsɔʂˌak/ (n)
Todesursache
  orsak till att något dör

dödssjuk /dˈœdsjʉk/ (adj)
sterbenskrank
  drabbad av en (ibland enklare) åkomma med för individen mycket besvärande symptom
sterbenskrank, todkrank
  så allvarligt sjuk att döden (orsakad av sjukdomen eller sjukdomarna) är nära

dödsstraff /dˈœdstraf/ (n)
Todesstrafe
  straff där dömd avrättas

dödsstund /dˈœdstɵnd/ (n)
Todesstunde
  den tid då någon dör

dödstrött /dˈœdstrˈœt/ (adj)
hundemüde, todmüde
  mycket trött

dödstyst /dˈœdstyst/ (adj)
totenstill

dödsångest /dˈœdsɔŋˌɛst/ (n)
Todesangst
  stark rädsla för att mista sitt liv

döende /dˈøːəndə/ (adj)
sterbend
  som håller på att dö

döende /dˈøːəndə/ (n)
Sterbende, Sterbender
  person som upphör att leva
Sterben
  övergång från livet till döden

dölehäst /dˈøːləhˌɛst/ (n)
Dölepferd, Gudbrandsdal-Pferd

dölja /dˈœlja/ (v)
verbergen, verstecken

döma /dˈøːma/ (v)
verurteilen
  bestämma straff
beurteilen, richten
  göra bedömning

dömd /dˈœmd/ (adj)
verurteilt
  perfektparticip av döma

döpa /dˈøːpa/ (v)
taufen
  ge ett namn
  förrätta dop

dörr /dˈœr/ (n)
Tür, Türe
  öppningsbart hinder genom vilket man kommer in i hus o.l.

dörrhandtag /dˈœrhandtˌɑːɡ/ (n)
Türklinke, Türgriff

dörrkarm /dˈœrkarm/ (n)
Türrahmen
  ram som begränsar dörröppningen på sidorna och upptill

dörrklinka /dˈœrklɪŋkˌa/ (n)
Türklinke

dörrklocka /dˈœrklɔkːˌa/ (n)
Türklingel
  ringklocka för att meddela att någon väntar vid dörren

dörrmatta /dˈœrmatːˌa/ (n)
Fußmatte, Fußabtreter

dörrnyckel /dˈœrnykːəl/ (n)
Türschlüssel

dörrpost /dˈœrpɔst/ (n)
Türpfosten
  sidostycke i dörrkarm

dörrvakt /dˈœrvakt/ (n)
Türsteher

döv /dˈøːv/ (adj)
taub, gehörlos
  som saknar förmåga att höra

dövstum /dˈœvstʉm/ (adj)
taubstumm
  som har förlorat hörseln och talförmågan

e-bok /ˈeːbˈuːk/ (n)
E-Book, E-Buch
  digital bok

e-cigarett /ˈeːsˈɪɡarˌɛt/ (n)
E-Zigarette, elektrische Zigarette, elektronische Zigarette
  slags inhalator

e-mail /ˈeː(en)mˈeɪl(sv)/ (n)
E-Mail, Mail
  e-post

e-post /ˈeːpˈɔst/ (n)
E-Mail
  system för digitala meddelanden
  digitala meddelanden, e-brev

e-postadress /ˈeːpˈɔstadrˌɛs/ (n)
E-Mail-Adresse

e-postmeddelande /ˈeːpˈɔstmeːdəlˌandə/ (n)
E-Mail, E-mail
  elektroniskt brev

ebb /ˈɛb/ (n)
Ebbe
  den lägsta vatten­nivån vid återkommande sänkningar
Ebbe, Niedrigwasser
  företeelse då havsvattennivå går från att vara hög till att vara låg

ebba /ˈɛba/ (v)
abebben, verebben
  rinna ut, sina, försvinna, ta slut

ebba ut /ˈɛba ˈʉt/ (v)
abebben
  långsamt minska i om­fattning eller styrka

ebenholts /ˈeːbənhˌɔlts/ (n)
Ebenholz
  träslag i släktet Diospyros

ebenist /ˈeːbənˌɪst/ (n)
Ebenist
  konstsnickare

ebola /ˈeːbuːlˌa/ (n)
Ebola
  en epidemisk sjukdom som orsakas av ebolavirus

ebolafeber /ˈeːbuːlˌafəbər/ (n)
Ebolafieber
  epidemisk sjukdom som orsakas av ebolavirus

ebonit /eːbˈoːniːt/ (n)
Ebonit, Hartgummi
  hårdgummi

ecstasy /ˈɛkstasˌyː/ (n)
Ecstasy
  drogen MDMA, ett hallucinogent narkotikapreparat

ecuadorian /ˈeːkʉˌaduːrˌiːan/ (n)
Ecuadorianer

ecuadoriansk /ˈeːkʉˌaduːrˌiːansk/ (adj)
ecuadorianisch

ecuadorianska /ˈeːkʉˌaduːrˌiːanskˌa/ (n)
Ecuadorianerin

ed /ˈeːd/ (n)
Fluch
  förbannelse
Eid, Schwur
  helig försäkran

edelweiss /ˈeːdəlvəˌɪs/ (n)
Edelweiß
  en alpväxt

edgång /ˈɛdɡɔŋ/ (n)
Beeidung
  av­läggande av ed

editera /ˈeːdiːtˌeːra/ (v)
editieren
  redigera, ofta en datafil

effekt /ˈɛfəkt/ (n)
Effekt, Wirkung
  1. verkan
  3. upplevelsen
Leistung
  2. fysik

effektfull /ˈɛfəktfˌɵl/ (adj)
effektvoll
  som innehåller många upplevelseförstärkande effekter, särskilt om film

effektivisera /ˈɛfəktˌiːviːsˌeːra/ (v)
effektivieren
  göra mer effektiv

effeminera /ˌɛfəmˈiːneːrˌa/ (v)
effeminieren, verweiblichen

effusion /ˌɛfʉsxˈuːn/ (n)
Effusion
  utströmning av partiklar genom litet hål i behållare

efter /ˈɛftər/ (preposition)
nach, hinter
  senare, bakom i tidshändeende

efterapa /ˈɛfteːrˌapa/ (v)
nachäffen
  göra efter, göra likadant

efterapning /ˈɛfteːrˌapnɪŋ/ (n)
Nachahmung, Nachäffung
  det att efterapa

efterapostolisk /ˈɛfteːrˌapɔstˌuːlɪsk/ (adj)
nachapostolisch
  som rör tiden efter den apostoliska, åren 70-140 e.Kr.

efterbliven /ˈɛftərblˌiːvən/ (adj)
rückständig, zurückgeblieben
  som inte förstår

efterforskning /ˈɛftərfˌɔʂknɪŋ/ (n)
Nachforschung

efterfråga /ˈɛftərfrˌoːɡa/ (v)
erkundigen, nachfragen
  uttrycka önskemål om att erhålla eller träffa

efterfrågan /ˈɛftərfrˌoːɡan/ (n)
Nachfrage
  det att efterfråga (vara eller tjänst)

efterfölja /ˌɛftərfˈœlja/ (v)
befolgen
  följa, lyda

efterföljande /ˌɛftərfˈœljandə/ (adj)
anschließend, folgend, nachfolgend
  som kommer (direkt) efter

efterföljare /ˌɛftərfˈœljarə/ (n)
Nachfolger, Nachfolgerin
  den som följer efter någon annan

eftergivenhet /ˈɛftərjˌiːveːnhˌeːt/ (n)
Nachgiebigkeit
  det att vara eftergiven

efterhand /ˈɛftərhˌand/ (adv)
mit der Zeit, nach und nach
  med tiden, lite i taget, allteftersom tiden går

efterklok /ˈɛftərklʊk/ (adj)
zurückblickend

efterkrigstid /ˈɛftərkrˌɪɡstiːd/ (n)
Nachkriegszeit
  tidsperiod efter krig, särskild om tiden efter 1945

efterleva /ˈɛftərləvˌa/ (v)
befolgen
  följa
überleben
  leva kvar

efterlysa /ˈɛftərlˌyːsa/ (v)
fahnden, suchen
  fråga efter

efterlysning /ˈɛftərlˌysnɪŋ/ (n)
Fahndung, Nachforschung, Suchmeldung
  det att fråga efter

efterlängtad /ˈɛftərlˌɛŋtad/ (adj)
ersehnt

eftermiddag /ˈɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Nachmittag
  tidpunkt

eftermiddagssol /ˈɛftərmˌɪdaɡsˌuːl/ (n)
Nachmittagssonne
  /(ljus från) på himlen synlig/ sol på eftermiddag

eftermäle /ˈɛftərmˌɛːlə/ (n)
Nachruf
  sammanfattande omdöme efter döden

efternamn /ˈɛftərnˌamn/ (n)
Nachname, Familienname, Zuname
  namn som en person delar med sina familjemedlemmar

efterrätt /ˈɛftərˌɛt/ (n)
Dessert, Nachspeise, Nachtisch

efterskalv /ˈɛftəʂkˌalv/ (n)
Nachbeben
  mindre jordskalv efter ett större skalv

eftersmak /ˈɛftəʂmˌak/ (n)
Nachgeschmack
  smak man varseblir först efter att man svalt ett födoämne

eftersträva /ˈɛftəʂtrˌɛːva/ (v)
nachstreben
  sträva efter

eftersträvansvärd /ˈɛftəʂtrˌɛːvansvˌɛːrd/ (adj)
erstrebenswert
  som förtjänar eftersträvan

eftertanke /ˈɛftətˌaŋkə/ (n)
Nachdenken
  det att tänka efter

eftertext /ˈɛftətˌɛkst/ (n)
Abspann
  (ofta rullande) text som visas efter den huvudsakliga handlingen i en film, och som bland annat (och främst) listar alla personer och andra parter som medverkat i eller arbetat med filmen

eftertraktad /ˈɛftətrˌaktad/ (adj)
begehrt
  perfektparticip av eftertrakta

eftertryck /ˈɛftətrˌyk/ (n)
Nachdruck
  kraft, allvar
  omtryck

eftertrycklig /ˈɛftətrˌyklɪɡ/ (adj)
nachdrücklich
  som ger eftertryck

eftertryckligen /ˈɛftətrˌyklɪɡˌɛn/ (adv)
nachdrücklich
  med eftertryck

efterträda /ˈɛftətrˌɛːda/ (v)
nachfolgen
  Att komma efter någon i ett ämbete etc. när företrädaren inte längre innehar det

efterträdande /ˈɛftətrˌɛːdandə/ (adj)
nachfolgend
  presensparticip av efterträda

efterträdande /ˈɛftətrˌɛːdandə/ (n)
Nachfolge
  det att efterträda

efterträdare /ˈɛftətrˌɛːdarə/ (n)
Nachfolger, Nachfolgerin
  den som efterträder

eftertänksam /ˈɛftətˌɛŋksam/ (adj)
nachdenklich
  som tänker sig för

efteråt /ˈɛftərˌoːt/ (adv)
danach, nachträglich

egal /ˈeːɡal/ (adj)
egal
  som är fullständigt oberörd

egalitarism /ˈeːɡalˌiːtarˌɪsm/ (n)
Egalitarismus
  moralfilosofi, med synen att alla ska behandlas som likar

egalitär /ˌeːɡaliːtˈɛːr/ (adj)
egalitär
  som eftersträvar jämlikhet

egen /ˈeːɡɛn/ (pronoun)
eigen
  som någon själv eller ensam har/rår om/besitter e.d.

egenartad /ˈeːjənˌatad/ (adj)
eigenartig
  som har bestämd egenart

egendom /ˈeːjəndˌɔm/ (n)
Eigentum, Besitz
  ägodel

egendomlig /ˈeːjəndˌɔmlɪɡ/ (adj)
eigentümlich, merkwürdig

egendomslös /ˈeːjəndˌɔmsløːs/ (adj)
besitzlos, eigentumslos, vermögenslos
  som saknar ägodelar

egenfunktion /ˌeːjənfɵŋksxˈuːn/ (n)
Eigenfunktion
  funktion

egenföretagare /ˈeːjənfˌøːreːtˌɑːɡarə/ (n)
Selbstständige, Selbstständiger, Selbständige, Selbständiger

egenhet /ˈeːjeːnhˌeːt/ (n)
Eigenheit, Marotte
  mindre vanlig och oväntad egenskap

egenkär /ˈeːjəŋkˌɛːr/ (adj)
selbstverliebt
  som sätter alltför stort värde på sig själv

egennamn /ˈeːjənˌamn/ (n)
Eigenname
  substantiv som utgör namn

egennytta /ˈeːjənˌytːa/ (n)
Eigennutz
  uteslutande hänsyn till eget gagn eller intresse alternativt egen fördel eller vinning

egenrum /ˈeːjənrˌɵːm/ (n)
Eigenraum

egenrättfärdig /ˈeːjənrˌɛtfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
eigenrechtfertig
  självgod, självrättfärdig, fariseisk, rättfärdig av egen kraft och i sina egna ögon

egensinnig /ˈeːjənsˌɪnɪɡ/ (adj)
eigensinnig
  som inte lyssnar på andras råd utan bara följer sin egen mening

egensinnighet /ˈeːjənsˌɪnɪɡhˌeːt/ (n)
Eigensinnigkeit
  det att vara egensinnig

egenskap /ˈeːjənskˌɑːp/ (n)
Eigenschaft
  utmärkande drag

egentlig /ˈɛjəntlˌɪɡ/ (adj)
eigentlich

egentligen /ˈɛjəntlˌɪɡən/ (adv)
eigentlich

egenvektor /ˈeːjənvˌeːktɔr/ (n)
Eigenvektor

egenvärde /ˈeːjənvˌɛːrdə/ (n)
Eigenwert
  något som har värde i sig

egg /ˈɛɡ/ (n)
Schneide
  vass kant på ett föremål

egga /ˈɛɡa/ (v)
anfeuern, anspornen, anstacheln
  driva eller hetsa någon att göra något

eggad /ˈɛɡad/ (adj)
angestachelt
  uppmuntrad, upptänd

eggande /ˈɛɡandə/ (adj)
anspornend
  eggande

egnahem /ˈɛŋnahˌɛm/ (n)
Eigenheim
  små­hus bebott av ägaren

egnahemsområde /ˈɛŋnahˌɛmsɔmrˌoːdə/ (n)
Eigenheimgebiet
  bostadsområde där det finns bara småhus och villor bebott av ägaren

ego /ˈeːɡuː/ (n)
Selbst
  en både medveten och omedveten del av jaget

egocentrisk /ˈeːɡuːsˌɛntrɪsk/ (adj)
egozentrisch

egoism /ˈeːɡuːˌɪsm/ (n)
Egoismus
  filosofiskt begrepp
  egennyttigt tänkesätt

egoist /ˈeːɡuːˌɪst/ (n)
Egoist, Egoistin
  självisk person

egoistisk /ˈeːɡuːˌɪstɪsk/ (adj)
egoistisch

egyptier /ˈeːjyptˌiːər/ (n)
Ägypter, Ägypterin
  person från Egypten

egyptisk /ˈeːjyptˌɪsk/ (adj)
ägyptisch
  rörande Egypten

egyptiska /ˈeːjyptˌɪska/ (n)
Ägypterin
  egyptisk kvinna
Ägyptisch
  språk

egyptolog /ˌeːjyptuːlˈoːɡ/ (n)
Ägyptologe, Ägyptologin
  person som sysslar med egyptologi

egyptologi /ˌeːjyptuːlˈoːɡiː/ (n)
Ägyptologie
  läran om Egypten

eidetisk /ˈeːiːdətˌɪsk/ (adj)
eidetisch
  mer tydligt än andra saker

einsteinium /ˈeːɪnstəˌiːniːˌʉm/ (n)
Einsteinium

ej /ˈɛj/ (adv)
nicht
  inte

ejakulation /ˌɛjakˌʉlasxˈuːn/ (n)
Ejakulation
  manlig ejakulation
weibliche Ejakulation
  sprutorgasm

ejakulera /ˈɛjakˌʉleːrˌa/ (v)
ejakulieren

ejder /ˈɛjdər/ (n)
Eiderente
  fågelarten ejder
  fågel inom släktet Somateria

ejderdun /ˈɛjdərdˌɵn/ (n)
Eiderdaune
  dun från ejdrar

ek /ˈeːk/ (n)
Sommereiche, Stieleiche
  exemplar av arten Quercus robur
Eiche
  exemplar av släktet Quercus

eka /ˈeːka/ (n)
Kahn
  liten båt

eka /ˈeːka/ (v)
widerhallen
  ge ett eko
nachahmen
  härma

eker /ˈeːkər/ (n)
Speiche
  trådformad hjuldel som förbinder navet med fälgen

ekfat /ˈɛkfat/ (n)
Eichenfass
  vinfat tillverkat av ekträ

ekipage /ˈeːkiːpˌaɡə/ (n)
Equipage
  finare sorts åkdon

ekipera /ˈeːkiːpərˌa/ (v)
einkleiden
  utrusta

eklektisk /ˈɛkləktˌɪsk/ (adj)
eklektisch

eklöv /ˈɛkløːv/ (n)
Eichenlaub, Eichenblatt
  löv av ek

eko /ˈeːkuː/ (n)
Echo, Widerhall

ekobrott /ˈeːkɔbrˌɔt/ (n)
Wirtschaftsverbrechen
  brott av ekonomisk typ, exempelvis skattebrott, bokföringsbrott, bedrägerier eller pengatvätt

ekodukt /ˈeːkoːdˌɵkt/ (n)
Grünbrücke, Wildbrücke
  bro avsedd att minska viltolyckor samt överbrygga den barriär järnvägar och större bilvägar utgör för vilda djur

ekollon /ˈeːkɔlˌɔn/ (n)
Eichel
  den ovala frukten (nöten) av en ek

ekolod /ˈeːkuːlˌuːd/ (n)
Echolot
  sonar

ekolog /ˌeːkuːlˈoːɡ/ (n)
Ökologe, Ökologin

ekologi /ˌeːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Ökologie
  vetenskapen om organismers samspel

ekologisk /ˌeːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ökologisch
  som rör ekologi
  som uppfyller vissa kriterier om miljövänlighet

ekonom /ˈɛkuːnˌɔːm/ (n)
Wirtschaftswissenschaftler, Ökonom, Wirtschaftswissenschaftlerin, Diplom-Kauffrau, Diplom-Kaufmann, Ökonomin

ekonomi /ˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Wirtschaft, Ökonomie
  den praktiska användningen
Ökonomie, Wirtschaft
  vetenskap

ekonomisk /ˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
ökonomisch
  1+2. med en ekonomi att göra
haushälterisch, sparsam, wirtschaftlich, ökonomisch
  3. sparsam

ekonomisk historia /ˈɛkuːnˌɔːmɪsk hˈɪstuːrˌiːa/ (n)
Wirtschaftsgeschichte
  undersöker den historiska utvecklingen av t. ex. ekonomier, industrier, företag

ekonomiskt /ˈɛkuːnˌɔːmɪskt/ (adv)
ökonomisch
  avledning till adjektivet ekonomisk

ekorre /ˈeːkɔrə/ (n)
Eichhörnchen, Hörnchen

ekosystem /ˈeːkuːsystˌeːm/ (n)
Ökosystem

ekoxe /ˈeːkuːksə/ (n)
Hirschkäfer
  skalbagge av familjen Lucanidae (ekoxbaggar, 930 arter, varav 19 i Europa) och arten Lucanus cervus

eksem /ˈɛksəm/ (n)
Ekzem, Flechte

ekskog /ˈɛkskuːɡ/ (n)
Eichenwald

ektoderm /ˈɛktuːdˌɛrm/ (n)
Ektoderm
  yttre cellskikt hos embryon ur vilket vissa organ sedan bildas

ekträ /ˈɛktrɛː/ (n)
Eichenholz
  trä från ekträdet

ekumenisk /ˈeːkʉmənˌɪsk/ (adj)
ökumenisch

ekvation /ˌɛkvasxˈuːn/ (n)
Gleichung
  formel som anger likhet

ekvationssystem /ˌɛkvasxˈʊnsystˌeːm/ (n)
Gleichungssystem
  uppsättning ekvationer som ska vara uppfyllda samtidigt

ekvativ /ˈɛkvatˌiːv/ (n)
Äquativ
  grammatiskt kasus som anger jämförelse, eller likhet

ekvator /ˈɛkvatˌɔr/ (n)
Äquator

ekvatorialguinean /ˈɛkvatˌuːriːˌalɡʉˌiːnəˌan/ (n)
Äquatorialguineer
  person från Ekvatorialguinea eller med ekvatorialguineansk härkomst

ekvivalent /ˈɛkviːvˌalənt/ (adj)
äquivalent, gleichwertig
  likvärdig
äquivalent
  som är sant om och endast om det andra påståendet är sant

el- /ˈeːl/ (affix)
elektro-
  indikerar i sammansättningar att något har med elektricitet att göra

elak /ˈeːlak/ (adj)
boshaft, bösartig, böse, böswillig
  illasinnad

elakartad /ˈeːlakˌɑːrtad/ (adj)
bösartig
  som har förmåga att sprida sig till andra ställen i kroppen

elaking /ˈeːlakˌɪŋ/ (n)
Fiesling
  en person som har benägenhet för att vara elak

elasticitet /ˈeːlastˌiːsɪtˌeːt/ (n)
Elastizität
  fysik

elastin /ˌeːlastˈiːn/ (n)
Elastin
  ett protein som finns i den extracellulära matrisen i bindväv och ger bindväven elastiska egenakaper

elastisk /ˈeːlastˌɪsk/ (adj)
elastisch

elativ /ˈeːlatˌiːv/ (n)
Elativ, absoluter Superlativ
  lokalkasus med den grundläggande betydelsen "ut ur", som uttrycker det ställe eller föremål från vars inre en rörelse sker

elbas /ˈɛlbas/ (n)
Bassgitarre, E-Bass

elbil /ˈɛlbiːl/ (n)
Elektroauto
  bil som drivs av en elmotor

elchock /ˈɛlʃɔk/ (n)
Elektroschock
  elektriska strömmar genom hjärnan vid behandling av vissa psykiska sjukdomar

elcykel /ˈɛlsyːkəl/ (n)
Elektrofahrrad, Elektrorad
  elektrisk cykel

eld /ˈɛld/ (n)
Feuer
  ett av de fem elementen (kinesisk filosofi)
  ett av de fyra elementen
  område där den kemiska reaktionen sker
  kemisk reaktion
  avfyrande av skjutvapen

elda /ˈɛlda/ (v)
Feuer, machen
  göra upp en eld
feuern, heizen
  uppehålla en eld

elda upp /ˈɛlda ˈɵp/ (v)
anheizen, verbrennen
  förbränna

eldare /ˈɛldarə/ (n)
Heizer
  person som matar en ångpanna med bränsle i olika slags fordon

eldbegängelse /ˈɛldbəjˌɛŋəlsə/ (n)
Feuerbestattung
  likbränning

eldfast /ˈɛldfast/ (adj)
feuerfest
  som klarar hög värme utan att förstöras

eldgivning /ˈɛldjɪvnˌɪŋ/ (n)
Feuern
  det att ge eld, att beskjuta något med skjutvapen

eldig /ˈɛldɪɡ/ (adj)
feurig
  som består av eld
  som visar eld, glöd, passion, liv, energi e.dyl.
  spirituös

eldighet /ˈɛldɪɡhˌeːt/ (n)
Feurigkeit
  det att vara eldig

eldning /ˈɛldnɪŋ/ (n)
Feuerung
  det att elda

eldningsförbud /ˌɛldnɪŋsfˈœrbʉd/ (n)
Feuerverbot

eldprov /ˈɛldpruːv/ (n)
Feuerprobe
  ursprungligen en s k gudsdom: en oskyldigt anklagad skadades inte av eld eller glödande järn

eldrift /ˈɛldrɪft/ (n)
Elektroantrieb
  drift med elmotor

eldriven /ˈɛldriːvən/ (adj)
elektrisch betrieben
  som drivs av elektrisk energi, d.v.s. av en elektrisk spänningskälla (batteri, eluttag etc.)

eldsjäl /ˈɛldsxɛːl/ (n)
Enthusiast, Enthusiastin
  person med smittande entusiasm för något

eldstad /ˈɛldstad/ (n)
Feuerstelle, Herd, Feuerung, Ofen

eldstrid /ˈɛldstriːd/ (n)
Feuergefecht
  kamp med eldvapen

eldstål /ˈɛldstoːl/ (n)
Feuereisen, Feuerstahl
  stålstycke som används för att elda upp

eldsvåda /ˈɛldsvoːdˌa/ (n)
Feuersbrunst

eldtunga /ˈɛldtɵŋˌa/ (n)
Feuerzunge
  flamma, en del av elden

eldvapen /ˈɛldvapən/ (n)
Feuerwaffe, Schusswaffe
  vapen

eleatisk /ˈeːləˌatɪsk/ (adj)
eleatisch
  tillhörande en antik filosofisk skola grundad i Elea och vars anhängare kallas eleater

elefant /ˈeːləfˌant/ (n)
Elefant, Elefantin
  djurart
Turm
  schackpjäs

elefantbete /ˈeːləfˌantbətə/ (n)
Elefantenstoßzahn
  stor (hörn)tand av en manlig elefant

elefantkalv /ˈeːləfˌantkalv/ (n)
Elefantenkalb
  unge av elefant

elegans /ˌeːləɡˈans/ (n)
Eleganz, Anmut
  det att vara elegant, yttre finhet

elegant /ˈeːləɡˌant/ (adj)
elegant

elegi /ˈeːləjˌiː/ (n)
Elegie
  sorgesam eller klagande dikt eller sång

elektor /ˈɛləktˌɔr/ (n)
Wähler, Wählerin

elektricitet /ˈɛləktrˌiːsɪtˌeːt/ (n)
Elektrizität, Strom

elektrifiera /ˈɛləktrˌiːfiːərˌa/ (v)
elektrifizieren
  förse med elektrisk drivkraft

elektrifiering /ˈɛləktrˌiːfiːˌeːrɪŋ/ (n)
Elektrifizierung
  processen att anpassa för utnyttjande av elektricitet

elektriker /ˈɛləktrˌiːkər/ (n)
Elektriker, Elektrikerin

elektrisk /ˈɛləktrˌɪsk/ (adj)
elektrisch
  elektricitetsdriven
  fysik: som har att göra med elektricitet

elektrisk ledning /ˈɛləktrˌɪsk lˈeːdnɪŋ/ (n)
Stromleitung
  anordning som är avsedd för att leda elektrisk ström

elektro- /ˈɛləktrˌuː/ (affix)
elektro-
  indikerar att något har med elektricitet att göra

elektrod /ˈɛləktrˌuːd/ (n)
Elektrode

elektrodynamik /ˈɛləktrˌuːdyːnˌamiːk/ (n)
Elektrodynamik

elektrokemi /ˈɛləktrˌuːkəmˌiː/ (n)
Elektrochemie
  läran om samspelet mellan elektricitet och kemiska föreningar, som del av den fysikaliska kemin

elektrolys /ˈɛləktrˌuːlyːs/ (n)
Elektrolyse
  kemisk sönderdelning i joner genom elektrisk ström

elektrolyt /ˈɛləktrˌuːlyːt/ (n)
Elektrolyt
  substans som innehåller fritt rörliga joner och som leder elektrisk ström

elektromagnet /ˈɛləktrˌuːmaŋnət/ (n)
Elektromagnet
  tillfällig magnet som ges av elektrisk ström

elektromagnetisk /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsk/ (adj)
elektromagnetisch

elektromagnetiskt spektrum /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪskt spˈɛktrɵːm/ (n)
elektromagnetisches Spektrum
  hela frekvensområdet för elektromagnetisk strålning

elektromagnetism /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsm/ (n)
Elektromagnetismus
  grundläggande växelverkan

elektromekanik /ˈɛləktrˌuːməkˌaniːk/ (n)
Elektromechanik
  kombination av elektroteknik och maskinteknik

elektron /ˈɛləktrˌuːn/ (n)
Elektron
  negativt laddad partikel i atomen

elektronegativitet /ˈɛləktrˌuːnəɡˌatiːvˌiːteːt/ (n)
Elektronegativität

elektronhölje /ˈɛləktrɔnhˈœljə/ (n)
Elektronenhülle
  område i en atom utanför kärnan

elektronik /ˈɛləktrˈoːniːk/ (n)
Elektronik
  läran om elektricitetens användning till annat än rå energi
  utrustning och byggelement som används för avancerad användning av elektricitet

elektronisk /ˈɛləktrˈoːnɪsk/ (adj)
elektronisch

elektronisk fotboja /ˈɛləktrˈoːnɪsk fˈuːtbuːjˌa/ (n)
elektronische Fußfessel
  sändare för övervakning

elektronmoln /ˈɛləktrˌɔnmɔln/ (n)
Atomhülle
  område i en atom utanför kärnan eller i en molekyl

elektronrör /ˈɛləktrˌɔnrøːr/ (n)
Elektronenröhre, Röhre

elektronskal /ˈɛləktrˌʊnskal/ (n)
Elektronenschale
  något av de avgränsade energiintervall inom vilka en elektron i en atom kan befinna sig

elektroteknik /ˈɛləktrˌuːtəknˈiːk/ (n)
Elektrotechnik
  praktisk användning av elektricitet och magnetism

elektroteknisk /ˈɛləktrˌuːtəknˌɪsk/ (adj)
elektrotechnisch
  som har att göra med elektroteknik

elektrum /ˈɛləktrˌɵːm/ (n)
Elektron, Elektrum
  sorts färgat guld som är en i naturen förekommande legering av silver och guld

element /ˈeːləmˌɛnt/ (n)
Element
  1. del av något större
  2. grunder inom vetenskap
  3 kemi grundämne
  4 alkemi, esoterik
  5. teknik detalj ur teknisk konstruktion
  6. matematik
  8. person
Heizkörper, Radiator
  7. vardagligt kortform av värmeelement

elementarladdning /ˈeːləmˌɛntɑːrlˌadnɪŋ/ (n)
Elementarladung
  den elektriska laddningen hos en proton

elementarpartikel /ˈeːləmˌɛntɑːrpˌatiːkəl/ (n)
Elementarteilchen

elenergi /ˈeːlənˌɛrjiː/ (n)
elektrische Energie

elev /ˈeːləv/ (n)
Schüler, Schülerin
  person som går i skolan

elevmatsal /ˈeːləvmˌatsal/ (n)
Schülerspeisesaal
  matsal på skola avsedd för elever, lärare och övrig personal

elevråd /ˈeːləvrˌoːd/ (n)
Schülervertretung
  råd som väljs av skolelever

elfenben /ˈɛlfənbən/ (n)
Elfenbein
  material från elefanters betar

elfenbenstorn /ˈɛlfənbˌɛnstuːrn/ (n)
Elfenbeinturm
  leva i elfenbenstorn: leva i förnäm avskildhet (borta från tidens problem)

elförsörjning /əlfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Elektrizitätsversorgung, Stromversorgung
  försörjning av el

elgitarr /ˈɛljiːtˌar/ (n)
Elektrogitarre, E-Gitarre
  elektroniskt förstärkt gitarr

elimination /ˌeːliːmˌiːnasxˈuːn/ (n)
Eleminierung, Elimination
  eliminering, avlägsnande, uteslutning

eliminera /ˌeːliːmˈiːneːrˌa/ (v)
eliminieren
  avlägsna, utesluta

eliminering /ˌeːliːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n)
Elimination, Eleminierung
  eliminering, avlägsnande, uteslutning

elision /ˌeːliːsxˈuːn/ (n)
Elision
  utelämnande av språkljud

elit /ˈeːliːt/ (n)
Elite, Oberschicht

elitidrott /ˈeːliːtˌiːdrɔt/ (n)
Leistungssport
  nivå av idrottsutövning då man tillhör eliten av utövarna

elitidrottare /ˈeːliːtˌiːdrɔtːˌarə/ (n)
Leistungssportler, Leistungssportlerin
  person som driver idrott på högsta nivå

elitism /ˈeːliːtˌɪsm/ (n)
Elitarismus
  tro på en elit

eljest /ˈɛljəst/ (adv)
sonst
  annars, i annat fall

elkamin /ˌɛlkamˈiːn/ (n)
Elektroofen
  kamin som värmer med hjälp av elektricitet

elledning /ˈɛleːdnˌɪŋ/ (n)
Stromleitung, elektrische Leitung
  tråd eller flera trådar

eller /ˈɛlər/ (conjunction)
oder
  binder ihop delar där någon förväntas gälla

ellips /ˈɛlɪps/ (n)
Ellipse
  geometri
  lingvistik

ellipsformad /ˈɛlɪpsfˌɔrmad/ (adj)
ellipsenförmig, elliptisch
  som har formen av en ellips

ellipsoid /ˈɛlɪpsˌuːiːd/ (n)
Ellipsoid

elliptisk /ˈɛlɪptˌɪsk/ (adj)
elliptisch
  geometri

ellära /ˈɛlɛːrˌa/ (n)
Elektrizitätslehre
  vetenskapen om elektricitet, laddningar och elektrisk ström

elmotor /əlmˈuːtɔr/ (n)
Elektromotor
  motor som konverterar elektrisk energi till mekanisk energi

elmseld /ˈɛlmsəld/ (n)
Elmsfeuer
  stilla elektrisk urladdning från spetsiga, företrädesvis uppstående föremål såsom bergstoppar, tornspiror, åskledare och masttoppar

elmätare /ˈɛlmɛːtˌarə/ (n)
Stromzähler
  (mindre korrekt men mer brukligt) elenergimätare
Strommessgerät
  gemensamt begrepp för alla typer av mätare som mäter elektricitet (såsom voltmeter, amperemeter, elenergimätare)

elnät /ˈɛlnɛːt/ (n)
Stromnetz
  nätverk för att försörja landet med el

elongation /ˌeːlɔŋasxˈuːn/ (n)
Elongation
  /det momentana/ avståndet från jämviktsläget hos en svängande kropp (t.ex. en fjäder)

elräkning /ˈɛlrɛːknˌɪŋ/ (n)
Stromrechnung
  räkning från elbolag för levererad elektricitet (energi)

elsassare /ˈɛlsasˌarə/ (n)
Elsässer, Elsässerin

elsassiska /ˈɛlsasˌɪska/ (n)
Elsässisch
  tysk dialekt som talas i östfranska regionen Alsace

elspis /ˈɛlspiːs/ (n)
Elektroherd
  spis som omvandlar elektrisk energi till termisk energi för uppvärmningen av födoämnen

eluttag /ˈeːlɵtːˌɑːɡ/ (n)
Steckdose, Stromanschluss

elvaåring /ˈɛlvaˌoːrɪŋ/ (n)
Elfjähriger, Elfjährige

elverk /ˈɛlvərk/ (n)
E-Werk, Elektrizitätswerk
  anläggning som producerar elström

elväg /ˈɛlvɛːɡ/ (n)
eHighway
  elektrisk väg, bilväg försedd med kontaktledning (luftledning eller skena i vägbanan) för elektriska fordon (ellastbilar)

elände /ˈeːləndə/ (n)
Elend

eländesindex /ˈeːləndəsˌɪndəks/ (n)
Elendsindex

eländig /ˈeːləndˌɪɡ/ (adj)
armselig, elend

emalj /ˈeːmalj/ (n)
Emaille
  glasfluss

emaljera /ˈeːmaljərˌa/ (v)
emaillieren
  dra över med emalj

emaljöga /ˈeːmaljˌøːɡa/ (n)
Glasauge
  ögonprotes, vanligtvis av glas, akryl eller plast

emanation /ˌeːmanasxˈuːn/ (n)
Emanation
  utflöde

emancipation /ˌeːmansˌɪpasxˈuːn/ (n)
Emanzipation
  bli fri från förmyndare (rättsligt eller socialt), ofta om kvinnors frigörelse från manlig dominans

emballage /ˈɛmbalˌɑːɡə/ (n)
Verpackung
  inpackning, förpackning

embargo /ˈɛmbɑːrɡˌuː/ (n)
Embargo

embarkera /ˈɛmbɑːrkərˌa/ (v)
an Bord gehen

emblem /ˈɛmbləm/ (n)
Emblem
  sinnebildligt märke

emblematisk /ˈɛmbləmˌatɪsk/ (adj)
emblematisch, sinnbildlich
  typisk

embryo /ˈɛmbryːˌuː/ (n)
Embryo

embryologi /ˌɛmbryːuːlˈoːɡiː/ (n)
Embryologie
  vetenskapen om embryot

embryonal /ˌɛmbryːuːnˈɑːl/ (adj)
embryonal
  som rör embryon och deras utveckling, eller befinner sig på ett embryos utvecklingsstadium

embryonisk /ˌɛmbryːˈoːnɪsk/ (adj)
unentwickelt
  outvecklad

emedan /ˈeːmədˌan/ (conjunction)
da, weil, dieweil

emellan /ˈeːməlˌan/ (adv)
zwischen, dazwischen
  mellan underförstådda objekt

emellan /ˈeːməlˌan/ (postposition)
zwischen
  mellan

emellanåt /ˈeːməlˌanoːt/ (adv)
bisweilen, mittunter, zwischendurch
  ibland

emellertid /ˈeːməlˌɛtiːd/ (adv)
jedoch, allerdings, indessen, aber, indes
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

emergens /ˈeːmərjəns/ (n)
Emergenz
  det att stor komplexitet uppstår på makroskopisk nivå, vid samspel mellan ett stort antal enkla processer, strukturer eller beteenden

emigrant /ˈeːmɪɡrˌant/ (n)
Auswanderer, Auswanderin, Emigrant, Emigrantin
  utvandrare

emigration /ˌeːmɪɡrɑːsxˈuːn/ (n)
Auswanderung, Emigration
  utvandring

emigrera /ˈeːmɪɡrˌeːra/ (v)
auswandern, emigrieren

emilianska /ˈeːmiːlˌiːanskˌa/ (n)
Emilianisch
  språk som talas i Emilia i Italien

eminent /eːmˈiːnənt/ (adj)
herausragend, eminent, bedeutsam

eminent /eːmˈiːnənt/ (adv)
besonders, eminent
  avledning till adjektivet eminent

emir /ˈeːmiːr/ (n)
Emir
  orientalisk furstetitel

emirat /ˈeːmiːrˌɑːt/ (n)
Emirat
  område där statschefen har titeln emir

emission /ˌeːmɪsxˈuːn/ (n)
Emission
  utgivande av nya aktier

emissionsnebulosa /ˌeːmɪsxˈuːnsnəbˌʉluːsˌa/ (n)
Emissionsnebel

emittera /ˈeːmɪtːˌeːra/ (v)
emittieren
  utsända något

emoji /ˈeːmuːjˌiː/ (n)
Emoji
  någon av de standardiserade smileysarna från början utvecklade för den japanska mobilmarknaden som inkluderats i Unicode

emot /ɛmˈuːt/ (adv)
gegen
  nudda vid något
  inte stödja
  vara i motsats till något

emotion /eːmˈuːsxˈuːn/ (n)
Emotion, Gefühl
  känsla

emotionell /eːmˈuːsxˈuːnəl/ (adj)
emotional
  känslomässig

empati /ˈɛmpatˌiː/ (n)
Empathie

empatisk /ˈɛmpatˌɪsk/ (adj)
empathisch
  som kan känna empati

empiri /ˈɛmpiːrˌiː/ (n)
Empirie

empirisk /ˈɛmpiːrˌɪsk/ (adj)
empirisch

empirism /ˈɛmpiːrˌɪsm/ (n)
Empirismus
  filosofisk lära som innebär att endast det som bevisats erfarenhetsmässigt kan betraktas som tillförlitligt

emu /ˈeːmʉ/ (n)
Emu
  en familj inom ordningen kasuarfåglar

emulera /ˈeːmʉlˌeːra/ (v)
emulieren

emulgator /ˈeːmɵlɡˌatɔr/ (n)
Emulgator
  ämne som används för att bilda en emulsion

emulgera /ˈeːmɵljˌeːra/ (v)
emulgieren
  bilda emulsion

emulgeringsmedel /ˈeːmɵljˌeːrɪŋsmˌeːdəl/ (n)
Emulgator
  ämne som används för att bilda en emulsion

emulsion /ˌeːmɵlsxˈuːn/ (n)
Emulsion

en /ˈɛn/ (article)
ein, eine, einem, einen, einer, eines
  artikel

en /ˈɛn/ (n)
Heide-Wacholder, Wacholder
  vintergrön barrväxt

en annan femma /ɛn ˈanan fˈɛma/ (n)
eine andere Sache
  annan sak

en black om foten /ɛn blˈak ɔm fˈuːtən/ (n)
ein Klotz am Bein
  hämmande faktor

en del /ɛn dˈeːl/ (pronoun)
eine Reihe von, einige
  en viss mängd av något, mer än "lite grann" och mindre än "mycket"

en droppe i havet /ɛn drˈɔpə iː hˈɑːvət/ (n)
Tropfen auf dem heissen Stein

en fjäder i hatten /ɛn fjˈɛːdər iː hˈatːən/ (n)
eine Feder, die man sich an den Hut stecken kann
  en merit

en vacker dag /ɛn vˈakːər dˈɑːɡ/ (adv)
eines Tages
  någon gång i framtiden

ena /ˈeːna/ (v)
einigen

enande /ˈeːnandə/ (adj)
einigend
  presensparticip av ena

enaresamiska /ˈeːnarəsˌamɪskˌa/ (n)
Inarisamisch

enas /ˈeːnas/ (v)
sich einigen
  bli enig, bli ense

enastående /ˈeːnastˌoːəndə/ (adj)
hervorragend

enbart /ˈeːnbɑːt/ (adv)
einzig, nur

enbent /ˈɛnbənt/ (adj)
einbeinig
  som endast har ett ben att stå eller gå på

enbuske /ˈɛnbɵsxə/ (n)
Wacholderbusch, Wacholderstrauch

enbär /ˈɛnbɛːr/ (n)
Wacholderbeere
  frukt från barrträdet en

enbärsdricka /ˈɛnbɛːʂdrˌɪkːa/ (n)
Wacholderlimonade
  en moderniserad form av ovanstående dryck omvandlad till läskedryck och istället för bären främst kryddas av enris, risskott eller enrötter
Wacholderbeergetränk
  ett slags dryck som framställs genom avkok på enbär, vanligt förekommande i hemmen förr i tiden

encefalopati /ˈɛnsəfˌaluːpˌatiː/ (n)
Enzephalopathie

encellig /ˈɛnsəlˌɪɡ/ (adj)
einzellig
  som består av en cell

encyklopedi /ˈɛnsyklˌuːpədˌiː/ (n)
Enzyklopädie
  uppslagsverk

encyklopedisk /ˈɛnsyklˌuːpədˌɪsk/ (adj)
enzyklopädisch

enda /ˈɛnda/ (adj)
einzig
  som är unik

endast /ˈɛndast/ (adv)
nur, bloß
  inte mer än m.m.

endera /ˈɛndeːrˌa/ (adv)
entweder

endimensionell /ˌɛndiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
eindimensional
  som har längd, men inte bredd, höjd eller djup

endogami /ˈɛnduːɡˌamiː/ (n)
Endogamie
  traditionen att enbart gifta sig inom den egna stammen eller gruppen

endokrin /ˌɛndɔkrˈiːn/ (adj)
endokrin
  som producerar och insöndrar ett hormon till blodet, vilket sedan kan påverka celler i hela kroppen

endokrinolog /ˌɛndɔkrˌiːnuːlˈoːɡ/ (n)
Endokrinologe, Endokrinologin
  läkare

endokrinologi /ˌɛndɔkrˌiːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Endokrinologie
  vetenskapen om den inre sekretionen (avsöndring av hormoner)

endorfin /ˌɛnduːrfˈiːn/ (n)
Endorphin
  peptidhormon (opioidpeptid) som kroppen tillverkar själv av proopiomelanokortin, och som lindrar smärta

endoskop /ˈɛndɔskˌuːp/ (n)
Endoskop
  instrument för undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

endoterm /ˈɛnduːtˌɛrm/ (adj)
endotherm

endräkt /ˈɛndrɛːkt/ (n)
Eintracht
  enighet, sämja och frid

energi /ˈeːnərjˌiː/ (n)
Energie

energibärare /ˈeːnərjˌiːbɛːrˌarə/ (n)
Energieträger
  ämne eller system som lagrar och/eller transporterar energi, utan att vara en energikälla i sig

energiförsörjning /ˌeːnərjiːfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Energieversorgung
  försörjning av energi

energigivare /ˈeːnərjˌiːɡiːvˌarə/ (n)
Energiespender
  ämne som kan avge energi i användbart skick

energikrävande /ˈeːnərjˌɪkrɛːvˌandə/ (adj)
energieaufwendig, energieaufwändig
  egenskap av en process som kräver mycket energi

energikälla /ˈeːnərjˌiːkəlˌa/ (n)
Energiequelle, Kraftquelle

energiomställning /ˈeːnərjˌiːɔmstˌɛlnɪŋ/ (n)
Energiewende
  energiomställning

energirik /ˈeːnərjˌiːriːk/ (adj)
energiereich
  som är rik på (kemisk) energi, som innehåller många kalorier

energisk /ˈeːnərjˌɪsk/ (adj)
energisch, tatkräftig
  som är rik på energi

energiskatt /ˈeːnərjˌɪskat/ (n)
Energiesteuer
  skatt på el och bränsle

energiskog /ˈeːnərjˌɪskuːɡ/ (n)
Energiewald
  snabbväxande skog som odlas för att omvandlas till energi

enfald /ˈɛnfald/ (n)
Einfalt

enfaldig /ˈɛnfaldˌɪɡ/ (adj)
einfältig
  enkel
  oförståndig

enfamiljshus /ˌɛnfamˈɪljshʉs/ (n)
Einfamilienhaus
  friliggande småhus avsett att vara en enfamiljsbostad

enflikig kasuar /ˈɛnfliːkˌɪɡ kˈasʉˌar/ (n)
Einlappenkasuar, Goldhalskasuar, Rothalskasuar
  en fågelart (Casuarius unappendiculatus), den största av arterna i familjen kasuarer (Casuariidae)

enformig /ənfˈɔrmɪɡ/ (adj)
eintönig, monoton, einförmig

enfrågeparti /ˈɛnfroːjəpatˌiː/ (n)
Interessenpartei
  politiskt parti som endast har en klar politisk handlingslinje i en enstaka fråga

enfärgad /ˈɛnfərɡˌad/ (adj)
einfarbig, uni, unifarben
  som bara har en färg /på sin yta/

enfärgad seglare /ˈɛnfərɡˌad sˈeːɡlarə/ (n)
Einfarbsegler

engagemang /ˈɛŋaɡəmˌaŋ/ (n)
Engagement

engagera /ˈɛŋaɡˌeːra/ (v)
anstellen, engagieren
  involvera i
engagieren
  skapa intresse för

engagerad /ˈɛŋaɡˌeːrad/ (adj)
engagiert

engelmannsgran /ˈɛŋəlmˌansɡran/ (n)
Engelmann-Fichte
  tallväxtart (Picea engelmannii) i släkte granar (Picaea) inom tallordningen (Pinales)

engelsk /ˈɛŋəlsk/ (adj)
englisch

engelska /ˈɛŋəlskˌa/ (n)
Engländerin
  kvinna
Englisch
  språk

engelska sjukan /ˈɛŋəlskˌa sxˈʉkan/ (n)
Rachitis
  sjukdom orsakad av D-vitaminbrist som leder till en uppmjukning i skelettet med deformering som följd

engelsklärare /ˈɛŋəlsklˌɛːrarə/ (n)
Englischlehrer, Englischlehrerin
  lärare som undervisar i engelska

engelskprov /ˈɛŋəlskprˌuːv/ (n)
Englischarbeit, Englischtest
  prov i skolämnet engelska

engelskspråkig /ˈɛŋəlsksprˌoːkɪɡ/ (adj)
englischsprachig, anglophon
  som är avfattad på eller som talar det engelska språket

engelskt horn /ˈɛŋəlskt hˈuːrn/ (n)
Englischhorn
  ett träblåsinstrument som är nära besläktat med oboe

engelsman /ˈɛŋəlsmˌan/ (n)
Engländer
  nationalitet

engreppsblandare /ˈɛŋrəpsblˌandarə/ (n)
Einhebelmischer
  kombination av kran för kallvatten och varmvatten (blandare) med bara en spak (ett grepp, handtag)

engångsavgift /ˈɛŋɔŋsˌɑːvjɪft/ (n)
Einmalabgabe, Einmalgebühr
  avgift som endast förekommer en gång (och alltså inte upprepas t.ex. periodiskt)

engångsbelopp /ˈɛŋɔŋsbəlˌɔp/ (n)
Einmalbetrag
  inkomst eller utgift som endast förekommer en gång

engångsbestick /ˈɛŋɔŋsbəstˌɪk/ (n)
Einmalbesteck
  bestick (vanligen massproducerat och av plast) avsett att används vid endast ett tillfälle innan det kastas

engångsblöja /ˈɛŋɔŋsblˌøːja/ (n)
Einwegwindel, Wegwerfwindel
  blöja som kastas efter användning

engångshandduk /ˈɛŋɔŋshˌandʉk/ (n)
Einmalhandtuch
  handduk (av kraftigt mjukt papper) avsedd att användas vid endast ett tillfälle (vanligen en handtvätt) och därefter direkt kastas

engångshandske /ˈɛŋɔŋshˌandsxə/ (n)
Einmalhandschuh
  handske, vanligtvis i plast, avsedd att användas vid endast ett tillfälle (för att undvika att bäraren blir blöt eller smutsig om händerna, får smitta på händerna eller kontaminerar något genom att ta på det) och sedan direkt kastas

engångskamera /ˈɛŋɔŋskˌameːrˌa/ (n)
Einmalkamera
  kamera för engångsbruk

engångsmugg /ˈɛŋɔŋsmˌɵɡ/ (n)
Einwegbecher
  mugg (vanligen massproducerad och av papper eller plast) avsedd att användas vid endast ett tillfälle innan den kastas

engångstallrik /ˈɛŋɔŋstˌalriːk/ (n)
Einwegteller
  tallrik avsedd att brukas vitt ett enda tilfälle

engångstandborste /ˈɛŋɔŋstˌandbɔʂtˌɛ/ (n)
Einmalzahnbürste
  tandborste avsedd att användas vid endast ett tillfälle (av rengöring av tänder) innan den kastas

enhet /ˈeːnheːt/ (n)
Einheit, Einer
  mått
Einheit
  odelat helt

enhetlig /ˈeːnheːtlˌɪɡ/ (adj)
einheitlich

enhetlighet /ˈeːnheːtlˌɪɡheːt/ (n)
Einheitlichkeit
  det att vara enhetlig

enhetscirkel /ˈeːnheːtssˌɪrkəl/ (n)
Einheitskreis

enhetskub /ˈeːnheːtskˌʉb/ (n)
Einheitswürfel
  kub med sidlängden 1

enhetsmatris /ˈeːnheːtsmˌatriːs/ (n)
Einheitsmatrix, Identitätsmatrix

enhetsvektor /ˈeːnheːtsvˌeːktɔr/ (n)
Einheitsvektor

enhällig /ˈɛnhəlˌɪɡ/ (adj)
einhellig, einstimmig, einverständlich
  som har allas röster, som alla är ense om

enhörning /ənhˈœrnɪŋ/ (n)
Einhorn
  mytologiskt djur

enighet /ˈeːnɪɡhˌeːt/ (n)
Einigkeit
  det att ha samma åsikt och målinriktning

enigmatisk /ˈeːnɪɡmˌatɪsk/ (adj)
enigmatisch, rätselhaft
  benägen att ha hemligheter

enkel /ˈɛŋkəl/ (adj)
einfach
  som inte kräver
  anspråkslös
  vanlig
  ej dubbel

enkel majoritet /ˈɛŋkəl mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
einfache Mehrheit

enkelbeckasin /ˌɛŋkəlbˌɛkːasˈiːn/ (n)
Bekassine

enkelbindning /ˈɛŋkəlbˌɪndnɪŋ/ (n)
Einfachbindung
  en kemisk bindning där ett elektronpar gemensamt binder samman två atomer

enkelhet /ˈɛŋkəlhˌeːt/ (n)
Einfachheit, Schlichtheit

enkelriktad /ˈɛŋkəlrˌɪktad/ (adj)
unidirektional
  riktad åt en riktning

enkelrum /ˈɛŋkəlrˌɵːm/ (n)
Einzelzimmer

enkortsdator /ˈɛŋkɔtsdˌɑːtɔr/ (n)
Einplatinencomputer
  dator som ryms på ett enda kretskort

enkät /ˈɛŋkɛːt/ (n)
Umfrage, Enquete

enligt /ˈeːnlɪkt/ (preposition)
gemäß, laut, nach
  i överensstämmelse med

enorm /eːnˈɔrm/ (adj)
enorm
  mycket stor

ensam /ˈɛnsam/ (adj)
allein
  inte tillsammans med andra
einsam, alleinig
  känsla

ensamhet /ˈɛnsamhˌeːt/ (n)
Einsamkeit
  det att vara ensam

ensamstående /ˈɛnsamstˌoːəndə/ (adj)
alleinstehend
  som står ensamt
alleinerziehend
  som är singel, ofta med med barn

ensamvarg /ˈɛnsamvˌarj/ (n)
Einzelgänger
  person som undviker sällskap

ense /ˈɛnsə/ (adj)
einverstanden
  (ålderdomligt) som stämmer överens
einig
  enig

ensemble /ˈɛnsəmblə/ (n)
Ensemble
  kombination av matchande kläder
  samverkande grupp av artister

ensidig /ˈɛnsiːdˌɪɡ/ (adj)
einseitig
  enformig, som aldrig förändras
  som drivs igenom av en vilja
einseitig, parteiisch
  partisk

ensiffrig /ˈɛnsɪfrˌɪɡ/ (adj)
einstellig, einziffrig
  som bara består av en (1) siffra

enskeppig /ˈɛnsxəpˌɪɡ/ (adj)
ein­schif­fig

enskild /ˈɛnsxɪld/ (adj)
privat, einzeln, persönlich
  som relaterar till endast en människa eller ett föremål

enskildhet /ˈɛnsxɪldhˌeːt/ (n)
Detail, Einzelheit

enslig /ˈɛnslɪɡ/ (adj)
allein, einsam
  ensam
abgeschieden
  som ligger långt borta från (större) mänskliga samhällen

enslighet /ˈɛnslɪɡhˌeːt/ (n)
Abgeschiedenheit, Einsamkeit

ensling /ˈɛnslɪŋ/ (n)
einsamer Mensch
  person som lever i avskildhet från andra (saknar vänner eller bekanta)

enstaka /ˈɛnstakˌa/ (adj)
einzeln, einzig

enstöring /ˈɛnstøːrˌɪŋ/ (n)
Eigenbrötler, Einzelgänger, Sonderling
  person som mer eller mindre bokstavligt lever ett isolerat liv för sig själv och undviker all onödig kontakt med andra människor

ental /əntˈɑːl/ (n)
Einer, Einerstelle
  siffra
Einzahl, Singular
  singularis

entalpi /ˈɛntɑːlpˌiː/ (n)
Enthalpie
  energiinnehåll

entertainer /ˌɛntətaˈiːnər/ (n)
Entertainer, Entertainerin
  underhållare, artist som (t ex med sång eller dans) underhåller gästerna på en restaurant eller varieté

entita /ˈɛntiːtˌa/ (n)
Sumpfmeise, Nonnenmeise

entitet /ˈɛntiːtˌeːt/ (n)
Entität
  någonting (vad som helst) som existerar

entlediga /ˈɛntlədˌiːɡa/ (v)
entlassen
  avskeda

entomologi /ˌɛntuːmuːlˈoːɡiː/ (n)
Insektenkunde, Entomologie
  läran om insekter

entomologisk /ˌɛntuːmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
entomologisch
  som avser entomologi

entreprenör /ˈɛntrəprənˌøːr/ (n)
Unternehmer, Unternehmerin
  person, fysisk eller juridisk, som åtar sig entreprenad

entropi /ˈɛntruːpˌiː/ (n)
Entropie
  förändringstendens hos fysikaliskt system

enträgen /ˈɛntrɛːjən/ (adj)
beharrlich, insistent, inständig
  som på ett envist sätt försöker få igenom sin vilja

entré /əntrˈeː/ (n)
Eintrittsgeld
  avgift
Eintritt, Auftritt
  det att äntra
Eingang, Eingangshalle
  ingång

entréavgift /əntrˈeːɑːvjˌɪft/ (n)
Eintritt, Eintrittsgeld
  avgift som måste betalas innan en person äntrar en tillställning

entusiasm /ˈɛntʉsˌiːasm/ (n)
Begeisterung, Enthusiasmus

entusiast /ˈɛntʉsˌiːast/ (n)
Enthusiast, Enthusiastin

entusiastisk /ˈɛntʉsˌiːastˌɪsk/ (adj)
begeistert, enthusiastisch
  halv=|

entydig /əntˈyːdɪɡ/ (adj)
eindeutig
  som bara kan ha en betydelse

enumeration /ˌeːnʉmˌeːrasxˈuːn/ (n)
Aufzählung
  uppräkning

enumerera /ˈeːnʉmərˌeːra/ (v)
aufzählen
  räkna upp

envar /ˈɛnvar/ (pronoun)
jeder, jedermann

envis /ˈɛnviːs/ (adj)
stur, eigensinnig, starrköpfig, störrisch

envis som en åsna /ˈɛnviːs sɔm ɛn ˈoːsna/ (adj)
störrisch wie ein Esel
  mycket envis

envisas /ˈɛnviːsˌas/ (v)
eigensinnig, sein
  vara envis

envishet /ˈɛnvɪshˌeːt/ (n)
Eigensinn, Starrsinn
  egenskapen att vara envis

envälde /ˈɛnvəldə/ (n)
Alleinherrschaft

enzym /ˈɛnsyːm/ (n)
Enzym

enzymologi /ˌɛnsyːmuːlˈoːɡiː/ (n)
Enzymologie
  läran om enzymer

enögd /eːnˈœɡd/ (adj)
einäugig
  som har endast ett öga

eocen /ˈeːuːsən/ (n)
Eozän
  en geologisk epok inom perioden paleogen som sträcker sig över tiden från 57 miljoner år sedan till 35 miljoner år sedan

eolsharpa /ˈeːɔlshˌarpa/ (n)
Äolsharfe
  vindharpa, en sorts instrument vars strängar ljuder då vinden spelar genom dem

epentes /ˈeːpəntəs/ (n)
Epenthese, Lauteinschub
  inskott av språkljud

epicentrum /ˈeːpiːsˌɛntrɵːm/ (n)
Epizentrum

epidemi /ˈeːpiːdəmˌiː/ (n)
Epidemie, Seuche
  farsot, smittosam sjukdom som angriper ett stort antal personer

epidemiologi /ˌeːpiːdəmˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Epidemiologie
  läran om sjukdomsförlopps demografi

epidiaskop /ˈeːpiːdˌiːaskˌuːp/ (n)
Epidiaskop
  en sorts projektionsapparat

epigenetik /ˈeːpiːjənətˌiːk/ (n)
Epigenetik
  förändringar i genuttryck som inte beror på nukleotidsekvens

epigenetisk /ˈeːpiːjənətˌɪsk/ (adj)
epigenetisch
  som har att göra med eller utgör ett exempel på epigenetik

epigon /ˈeːpiːɡˌɔn/ (n)
Epigone
  efterföljare som utan originalitet går i sin föregångares fotspår

epik /ˈeːpiːk/ (n)
Epik
  berättande litteratur, tillsammans med lyrik och dramatik en av de tre klassiska litteraturgenrerna med anor från forntiden och antiken

epikurism /ˈeːpiːkˌʉrɪsm/ (n)
Epikureismus, Epikurismus
  (förfinat och välbalanserat) njutningsliv

epilepsi /ˈeːpiːlˌɛpsiː/ (n)
Epilepsie
  sjukdom

epilera /ˈeːpiːlˌeːra/ (v)
epilieren
  permanent ta bort hår

epilog /ˌeːpiːlˈoːɡ/ (n)
Epilog

episk /ˈeːpɪsk/ (adj)
episch
  berättande

episkopal /ˈeːpɪskˌuːpal/ (adj)
bischöflich, episkopal
  biskoplig

episod /ˈeːpiːsˌuːd/ (n)
Episode, Zwischenfall
  kortvarig händelse utan större betydelse

epistel /ˈeːpɪstəl/ (n)
Epistel
  brev, särskilt om apostlabrev i Nya Testamentet

epistemisk /ˈeːpɪstəmˌɪsk/ (adj)
epistemisch
  som har att göra med epistemologi, dvs läran om kunskap.

epistemologi /ˌeːpɪstəmuːlˈoːɡiː/ (n)
Epistemologie, Erkenntnistheorie, Gnoseologie
  läran om kunskap

epitet /ˈeːpiːtˌeːt/ (n)
Epitheton

epitop /ˈeːpiːtˌuːp/ (n)
Epitop
  den lilla del av ett antigen som specifikt känns igen av ett immunoglobulin eller en T-cellsreceptor

epok /ˈeːpuːk/ (n)
Epoche, Zeitalter, Zeitabschnitt
  längre tidsperiod

epos /ˈeːpuːs/ (n)
Epos

er /ˈeːr/ (pronoun)
Sie, euch
  personligt pronomen
euer
  possessivt pronomen

era /ˈeːra/ (n)
Ära, Zeitalter

erbium /ˈɛrbiːˌʉm/ (n)
Erbium

erbjuda /ˈɛrbjʉdˌa/ (v)
anbieten, bieten
  framföra att man kan ställa up med något

erbjudande /ˈɛrbjʉdˌandə/ (n)
Angebot, Offerte

erektion /ˌeːrəksxˈuːn/ (n)
Erektion

eremit /ˈeːrəmˌiːt/ (n)
Einsiedler, Eremit, Einsiedlerin, Eremitin
  person som dragit sig undan världen

eremitskogstrast /ˈeːrəmˌɪtskɔɡstrˌast/ (n)
Einsiedlerdrossel

erfara /ˈɛrfarˌa/ (v)
erfahren
  uppleva
  uppleva känsla
  få reda på

erfaren /ˈɛrfɑːrən/ (adj)
erfahren, gestanden

erfarenhet /ˈɛrfɑːrˌeːnheːt/ (n)
Erfahrung, Erfahrenheit
  färdighet
Erfahrung
  upplevelse

erforderlig /ˈɛrfoːrdˌɛrlɪɡ/ (adj)
erforderlich, nötig

erfordra /ˈɛrfuːrdrˌa/ (v)
erfordern
  kräva

ergonomisk /ˈɛrɡɔnˌuːmɪsk/ (adj)
ergonomisch
  som har att göra med ergonomi

erhu /ˈɛrhʉ/ (n)
Erhu
  tvåsträngat stråkinstrument från Kina använt som solo- och orkesterinstrument

erhålla /ˈɛrhɔlˌa/ (v)
bekommen, erhalten
  få något

erinra /ˈeːrɪnrˌa/ (v)
erinnern
  påminna
  (reflexivt) minnas

erinran /ˈeːrɪnrˌan/ (n)
Erinnerung
  anmärkning av mindre allvarlig karaktär
  påminnelse om något man inte uppmärksammat

eritrean /ˈeːrɪtrəˌan/ (n)
Eritreer

eritreansk /ˈeːrɪtrəˌansk/ (adj)
eritreisch
  som rör Eritrea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

eritreanska /ˈeːrɪtrəˌanska/ (n)
Eritreerin

erkänna /ˈɛrɕənˌa/ (v)
anerkennen
  anse att något existerar
  uppskatta någon eller något för dess qualiteter
zugeben
  anse och offentligt berätta ståndpunkt

erkännande /ˈɛrɕənˌandə/ (n)
Anerkennung, Bestätigung
  det att erkänna

erkänsla /ˈɛrɕənslˌa/ (n)
Dankbarkeit
  tacksamhet

erlägga /ˈɛrləɡˌa/ (v)
bezahlen, entrichten
  lägga fram

erodera /ˈeːruːdˌeːra/ (v)
erodieren
  nöta bort

erogen /ˈeːruːjən/ (adj)
erogen

erogen zon /ˈeːruːjən sˈuːn/ (n)
erogene Zone
  ställe på kroppen där beröring kan framkalla sexuella lustkänslor

erosion /ˌeːruːsxˈuːn/ (n)
Erosion

erotik /ˈeːruːtˌiːk/ (n)
Erotik

erotisk /ˈeːruːtˌɪsk/ (adj)
erotisch
  kärleks-, sinnlig

ersätta /ˈeːʂətːˌa/ (v)
ersetzen, erstatten, vergüten
  substituera

ersättare /ˈeːʂətːˌarə/ (n)
Ersatzmann
  person som tar annans plats eller träder i annans ställe

ersättning /ˈeːʂətnˌɪŋ/ (n)
Entgelt, Entschädigung, Ersatz, Vergütung

ersättningsbuss /ˈeːʂətnˌɪŋsbɵs/ (n)
Schienenersatzverkehr
  buss som ersätter annat transportmedel

ersättningsteologi /ˌeːʂətnˌɪŋstəuːlˈoːɡiː/ (n)
Ablösungstheologie, Enteignungstheologie, Enterbungstheologie, Ersatztheologie, Ersetzungstheologie, Substitutionstheologie
  kristen doktrin att NT har ersatt och upphävt GT

ertappa /ˈɛtapˌa/ (v)
ertappen
  avslöja med

eruption /ˌeːrɵpsxˈuːn/ (n)
Eruption
  den process som innebär att lava, gaser och annat vulkaniskt material framträder ur en vulkan

erytrocyt /ˈeːrytrˌuːsyːt/ (n)
Erythrozyt
  hemoglobinfylld cell i blodet

erytromycin /ˌeːrytrˌuːmyːsˈiːn/ (n)
Erythromycin
  ett slags antibiotikum av makrolidtyp som verkar hämmande av proteinsyntesen

erzya /ˈɛrsyːˌa/ (n)
Ersjanisch
  språk som talas i Mordvinien i Ryssland

erövra /eːrˈøːvra/ (v)
erobern

erövrare /eːrˈøːvrarə/ (n)
Bezwinger, Eroberer
  person som erövrat något

erövring /eːrˈøːvrɪŋ/ (n)
Eroberung
  det att erövra något
  framsteg, framgång, landvinning
  något som har erövrats

eskader /ˈɛskɑːdər/ (n)
Geschwader
  större avdelning ur flottan eller flygvapnet

eskalera /ˈɛskalˌeːra/ (v)
eskalieren
  öka, trappa upp

eskapad /ˈɛskɑːpˌad/ (n)
Eskapade
  snedsprång, äventyr

eskatologi /ˌɛskatuːlˈoːɡiː/ (n)
Eschatologie
  läran om de yttersta tingen

eskatologisk /ˌɛskatuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
eschatologisch
  hörande till eskatologi, till läran om de yttersta tingen

eskimå /ˈɛsxiːmˌoː/ (n)
Eskimo
  ursprungsbefolkning

esoterisk /ˈeːsuːtərˌɪsk/ (adj)
esoterisch

esperanto /ˈɛspərˌantuː/ (n)
Esperanto

esplanad /ˈɛsplanˌad/ (n)
Esplanade
  promenadstråk

espresso /ˈɛsprəsˌuː/ (n)
Espresso
  en sorts bryggkaffe

ess /ˈɛs/ (n)
Ass
  någon som är bra

essens /ˈɛsəns/ (n)
Wesen, Essenz
  viktigaste delen i något

essentiell /ˈɛsəntˌiːəl/ (adj)
essentiell
  väldigt väsentlig

essä /ˈɛsɛː/ (n)
Aufsatz, Essay

est /ˈɛst/ (n)
Este
  person, i synnerhet man, från Estland

ester /ˈɛstər/ (n)
Ester
  kemikalie

estet /ˈɛstət/ (n)
Ästhet, Ästhetin
  person som lägger stor vikt vid estetik

estetik /ˈɛstətˌiːk/ (n)
Ästhetik

estetisk /ˈɛstətˌɪsk/ (adj)
ästhetisch

estnisk /ˈɛstnɪsk/ (adj)
estnisch
  estnisk

estniska /ˈɛstnɪskˌa/ (n)
Estin
  kvinna
Estnisch
  språk

estrad /ˈɛstrad/ (n)
Estrade, Podium
  upphöjd plattform eller scen

estradör /ˈɛstradˌøːr/ (n)
Unterhalter, Unterhalterin, Unterhaltungskünstler, Unterhaltungskünstlerin
  estradartist, underhållare (t ex på varieté)

etablera /ˈɛtablˌeːra/ (v)
etablieren
  upprätta
  bli allmänt känd och accepterad

etablerad /ˈɛtablˌeːrad/ (adj)
etabliert
  etablerad

etablissemang /ˈɛtablˌɪsəmˌaŋ/ (n)
Etablissement

etage /ˈɛtɑːɡə/ (n)
Etage
  lager
  våning

etan /ˈɛtan/ (n)
Ethan, Äthan
  kolväte

etandiol /ˈɛtandˌiːuːl/ (n)
Ethandiol, Ethylenalkohol, Ethylenglykol, Ethylenoxidhydrat, Genantin, Glysantin
  den enklaste tvåvärda alkoholen, som bland annat ingår i kylarvätska

etanol /ˈɛtanˌuːl/ (n)
Äthanol, Ethanol, Ethylalkohol, Äthylalkohol
  sprit

etanolamin /ˌɛtanˌuːlamˈiːn/ (n)
Aminoethanol, Colamin, Ethanolamin
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

etansyra /ˈɛtansˌyːra/ (n)
Acetoxylsäure, Ethansäure, Ethoxylsäure, Methancarbonsäure, Methylcarbonsäure, Säureessig
  karboxylsyra

etapp /ˈɛtap/ (n)
Abschnitt, Etappe, Teilstück

etatism /ˈɛtatˌɪsm/ (n)
Etatismus
  övertygelse att det ska finnas en stat som till en viss grad ska ha inflytande över antingen ekonomisk eller social politik, eller både

eten /ˈeːtən/ (n)
Ethen, Ethylen, Äthen, Äthylen, Acetan, Elaylglas

eter /ˈeːtər/ (n)
Äther
  det område eller de mottagare som kan nås av en viss radio- eller tv-sändning
  renaste formen av materia
  substans
Ether
  kortform för dietyleter
  typ av organisk förening

eterisk olja /ˈeːtərˌɪsk ˈɔlja/ (n)
ätherisches Öl

eternit /ˈeːtərnˌiːt/ (n)
Eternit
  varumärke för en sorts asbestcement

ethernet /ˈɛthərnət/ (n)
Ethernet
  samling standardiserade metoder för att anordna datorkommunikation via kabel med hög hastighet mellan datorer primärt i ett lokalt datornätverk

etik /ˈɛtiːk/ (n)
Ethik

etik schmetik /ˈɛtiːk ʃmˈeːtiːk/ (interjection)
Ethik Schmetik

etikett /ˈɛtiːkˌɛt/ (n)
Etikette
  social uppförandekod
Etikett
  varumärkning

etiologisk /ˌeːtiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ätiologisch
  som avser etiologi

etiopier /ˈeːtiːˌuːpiːər/ (n)
Äthiopier
  person från Etiopien

etiopisk /ˈeːtiːˌuːpɪsk/ (adj)
äthiopisch

etiopiska /ˈeːtiːˌuːpɪskˌa/ (n)
Äthiopierin
  kvinna från Etiopien

etisk /ˈeːtɪsk/ (adj)
ethisch

etnisk /ˈɛtnɪsk/ (adj)
ethnisch

etnografi /ˈɛtnɔɡrˌafiː/ (n)
Ethnografie, Ethnographie
  vetenskap

etnologi /ˌɛtnuːlˈoːɡiː/ (n)
Ethnologie, Völkerkunde
  vetenskap

etologi /ˌeːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Ethologie
  läran om djurs beteende

etrusker /ˈɛtrɵsxər/ (n)
Etrusker, Etruskerin
  person som tillhör fornfolket i Etrurien (i mellersta och norra Italien)

etruskiska /ˈɛtrɵsxˌɪska/ (n)
Etruskisch
  ett utdött språk som talades på den italienska halvön före år 0

etsa /ˈɛtsa/ (v)
ätzen
  med syror fräta eller bränna fördjupningar i metaller eller glas

etsning /ˈɛtsnɪŋ/ (n)
Radierung, Ätzen, Ätzung
  grafisk teknik

ett /ˈɛt/ (pronoun)
ein, eins
  det första naturliga talet

ett horn i sidan /ˈɛt hˈuːrn iː sˈiːdan/ (n)
einen Pik
  negativ inställning

etta /ˈɛtːa/ (n)
Ersteklässler, Ersteklässlerin
  elev
Einzimmerwohnung
  lägenhet
Erste, Erster
  person på första plats
Eins
  siffra
erste Klasse, die Erste
  skolklass

ettårig /ˈɛtːoːrˌɪɡ/ (adj)
einjährig
  ett år gammal
  som ska vara i ett år

ettåring /ˈɛtːoːrˌɪŋ/ (n)
Einjähriger, Einjährige
  barn
Jährling
  häst

etui /ˈeːtʉˌiː/ (n)
Etui
  ask, fodral

etylacetat /ˈeːtyːlˌasətˌat/ (n)
Essigester, Essigsäureethylester, Ethansäureethylester, Ethylacetat, Ethylethanoat
  kemisk förening av kol, väte och syre

etylalkohol /ˈeːtyːlˌalkʊhˌoːl/ (n)
Ethanol, Ethylalkohol, Hydroxethan, Sprit, Weingeist, Äthanol
  sprit

etylbensen /ˈeːtylbˌɛnsən/ (n)
Ethylbenzen, Ethylbenzol, Phenylethan
  kemisk förening av kol och väte

etylbromid /ˈeːtylbrˌuːmiːd/ (n)
Ethylbromid
  kemisk förening av kol, väte och brom

etylbutanoat /ˈeːtylbˌʉtanˌuːat/ (n)
Butansäureethylester, Buttersäureethylester, Ethylbutanoat, Ethylbutyrat
  kemisk förening av kol, väte och syre

etylen /ˈeːtyːlən/ (n)
Acetan, Elaylglas, Ethen, Etherin, Ethylen, Vynilwasserstoff
  trivialnamn för eten

etylendiamin /ˌeːtyːlˌɛndiːamˈiːn/ (n)
Ethylendiamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

etylendiklorid /ˈeːtyːlˌɛndɪklˌuːriːd/ (n)
Ethylenchlorid, Ethylendichlorid
  kemisk förening av kol, väte och klor C2H4Cl2

etylenoxid /ˈeːtyːlənˌuːksiːd/ (n)
Dimethylenoxid, Ethylenoxid, Oxiran
  kemisk förening av kol, väte och syre

etymologi /ˌeːtyːmuːlˈoːɡiː/ (n)
Etymologie
  läran om ords ursprung

etymologisk /ˌeːtyːmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
etymologisch
  som rör eller avser etymologi

eufemism /ˈeːʉfəmˌɪsm/ (n)
Euphemismus, Beschönigung, Glimpfwort, Hehlwort, Hüllwort, Verbrämung
  förskönande omskrivning

eufemistisk /ˈeːʉfəmˌɪstɪsk/ (adj)
euphemistisch
  förmildrande, förskönande

eufonisk /ˌeːʉfˈoːnɪsk/ (adj)
eufonisch, euphonisch, wohlklingend
  harmonisk, behagligt ljudande

eufori /ˈeːʉfˌuːriː/ (n)
Euphorie

euforisk /ˈeːʉfˌuːrɪsk/ (adj)
euphorisch

eugenik /ˈeːʉjənˌiːk/ (n)
Eugenik, Rassenhygiene
  läran om att förbättra människans ärftliga egenskaper genom selektiv avel

eukalyptus /ˈeːʉkˌalyptˌʉs/ (n)
Eukalyptus

eukalyptusträd /ˈeːʉkˌalyptˌɵstrɛːd/ (n)
Eukalyptusbaum
  träd av arter som ingår i släktet eukalyptus (Eucalyptus) inom familjen myrtenväxter (Myrtaceae)

eukromatin /ˌeːɵkrˌuːmɑːtˈiːn/ (n)
Euchromatin
  kromatin (med DNA) som inte är extra tätt packat, d.v.s. som inte är heterokromatin

eurasier /ˈeːʉrˌasiːər/ (n)
Eurasier
  person från Eurasien

eurasisk /ˈeːʉrˌasɪsk/ (adj)
eurasisch
  som rör eller härrör från kontinenten Eurasien

euro /ˈeːʉrˌuː/ (n)
Euro
  valuta som används av vissa länder inom EU

euroland /ˈeːʉrˌuːland/ (n)
Euroland

euroområdet /ˈeːʉrˌuːɔmrˌoːdət/ (n)
Eurozone
  område med euro som valuta

europaväg /ˈeːʉrˌuːpavˌɛːɡ/ (n)
Europastraße
  större landsväg genom Europa, numrerad av FN:s ekonomiska kommission för Europa

europeisera /ˈeːʉrˌuːpəˌiːseːrˌa/ (v)
europäisieren
  göra europeisk

europeisering /ˈeːʉrˌuːpəˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Europäisierung
  det att europeisera

europeisk /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk/ (adj)
europäisch

europeiska /ˈeːʉrˌuːpəˌɪska/ (n)
Europäerin
  kvinna från Europa

europium /ˈeːʉrˌuːpiːˌʉm/ (n)
Europium

europé /ˌeːʉruːpˈeː/ (n)
Europäer, Europäerin
  man från Europa

eurosedel /ˈeːʉrˌuːsədəl/ (n)
Euroschein
  sedel i valutan euro

eurotecken /ˈeːʉrˌuːtəkːən/ (n)
Eurosymbol, Eurozeichen
  tecknet € (för den europeiska valutan euro)

eurovision /ˌeːʉrˌuːviːsxˈuːn/ (n)
Eurovision

evakuera /ˈeːvakˌʉərˌa/ (v)
evakuieren
  utrymma

evakuering /ˈeːvakˌʉeːrˌɪŋ/ (n)
Evakuierung
  det att tömma ett område

evaluera /ˈeːvalˌʉərˌa/ (v)
evaluieren, bewerten
  utvärdera

evangelisk /ˈeːvaŋəlˌɪsk/ (adj)
evangelisch, lutherisch, protestantisch
  protestantisk, luthersk
evangelisch
  som bygger på evangelium, på Bibeln och i synnerhet Nya Testamentet

evangelium /ˈeːvaŋəlˌiːʉm/ (n)
Evangelium

evaporera /ˈeːvapˌuːreːrˌa/ (v)
verdampfen

evenemang /ˈɛvənəmˌaŋ/ (n)
Veranstaltung, Ereignis
  större tillställning

eventualitet /ˈɛvəntˌʉalˌiːteːt/ (n)
Möglichkeit
  möjligen inträffande händelse

eventuell /ˈɛvəntˌʉəl/ (adj)
eventuell
  möjlig

evident /ˈeːviːdˌɛnt/ (adj)
offenkundig, evident, offenbar, offensichtlich, überzeugend

evig /ˈeːvɪɡ/ (adj)
ewig
  aldrig upphörande

evighet /ˈeːvɪɡhˌeːt/ (n)
Ewigkeit
  oändligt lång tid

evighetsmaskin /ˌeːvɪɡhˌeːtsmasxˈiːn/ (n)
Perpetuum mobile

evinnerlig /ˈeːvɪnˌɛrlɪɡ/ (adj)
ewig, immerwährend
  evig

evolution /ˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n)
Evolution
  process som förändrar organismer
  utveckling

evolutionsteori /ˌeːvuːlʉsxˈʊnstəˌuːriː/ (n)
Evolutionstheorie
  teorin att livets utveckling skett genom evolution

ewe /ˈeːvə/ (n)
Ewe
  språk

ex /ˈɛks/ (n)
Ex, Exfrau, Exfreund, Exfreundin, Exmann
  före detta relationspartner

ex- /ˈɛks/ (affix)
ex-
  före detta

exabyte /ˈɛksabˌyːtə/ (n)
Exabyte
  1018 bytes

exakt /ˈɛksakt/ (adj)
exakt, genau

exakthet /ˈɛksakthˌeːt/ (n)
Exaktheit, Genauigkeit
  det att vara exakt

exaltation /ˌɛksaltɑːsxˈuːn/ (n)
Exaltation

exalterad /ˈɛksaltˌeːrad/ (adj)
exaltiert

examen /ˈɛksamən/ (n)
Examen, Prüfung

examinator /ˈɛksamˌiːnatˌɔr/ (n)
Examinator, Examinatorin, Prüfer, Prüferin
  person som förrättar examen

examinera /ˌɛksamˈiːneːrˌa/ (v)
examinieren
  förrätta examination
prüfen, untersuchen
  pröva

exbibyte /ˈɛksbiːbˌyːtə/ (n)
Exbibyte
  260 bytes

excellens /ˈɛkssələns/ (n)
Exzellenz
  stats- och utrikesministertitel

excentrisk /ˈɛkssəntrˌɪsk/ (adj)
exzentrisch
  som inte följer centrum på exempelvis en axel

exceptionell /ˌɛkssəpsxˈuːnəl/ (adj)
außergewöhnlich
  ytterst ovanlig, alldeles speciell

exeget /ˈɛksəɡət/ (n)
Exeget, Exegetin
  person som tolkar en skrift, vanligen bibeltext

exekution /ˌɛksəkʉsxˈuːn/ (n)
Exekution
  avrättning
  utförande

exekutiv auktion /ˈɛksəkˌʉtiːv ɔksxˈuːn/ (n)
Zwangsversteigerung
  av myndighet anordnad auktion på någons egendom (för att få in pengar till betalning av skuld)

exekutör /ˈɛksəkˌʉtøːr/ (n)
Ausführende, Ausführender
  person som utför musik

exempel /əksˈɛmpəl/ (n)
Beispiel, Vorbild
  specialfall av ett viktigare och mer allmängiltigt faktum

exempellös /əksˈɛmpəlˌøːs/ (adj)
beispiellos
  utan motsvarighet, vanligen negativt

exempelvis /əksˈɛmpəlvˌiːs/ (adv)
beispielsweise

exemplar /əksˈɛmplɑːr/ (n)
Exemplar
  enskild representation av något

exemplarisk /əksˈɛmplɑːrˌɪsk/ (adj)
vorbildlich, beispielhaft, exemplarisch

exercera /ˈɛksərsˌeːra/ (v)
exerzieren
  vapenöva

exfru /ˈɛksfrʉ/ (n)
Exfrau
  kvinna som en tidigare ingått äktenskap med och sedan skiljts

exhibitionism /ˌɛkshiːbiːsxˈoːnɪsm/ (n)
Exhibitionismus
  sjuklig lust att blotta sina könsorgan inför person av motsatt kön

exil /ˈɛksiːl/ (n)
Exil

exilregering /ˈɛksɪlrəjˌeːrɪŋ/ (n)
Exilregierung
  regering i landsflykt med anspråk på den lagliga makten i hemlandet

existens /ˈɛksɪstəns/ (n)
Existenz
  tillvaro

existensberättigande /ˈɛksɪstˌɛnsbərˌɛtːiːɡˌandə/ (n)
Daseinsberechtigung, Existenzberechtigung

existensminimum /ˈɛksɪstˌɛnsmiːnˌiːmʉm/ (n)
Existenzminimum, Notbedarf
  minsta summa som man kan existera på

existentiell /ˈɛksɪstˌɛntiːˌɛl/ (adj)
existentiell
  som rör grunden för människans tillvaro (existens) på Jorden (jordelivet)

existera /ˈɛksɪstˌeːra/ (v)
existieren
  vara till

exkludera /ˈɛksklʉdˌeːra/ (v)
ausschließen

exklusiv /ˈɛksklʉsˌiːv/ (adj)
exklusiv
  endast tillgänglig för utvalda
ausschließlich, exklusiv
  uteslutande

exklusive /ˈɛksklʉsˌiːvə/ (preposition)
exklusive
  ej inräknat

exkommunicera /ˌɛkskɔmˈʉniːsˌeːra/ (v)
exkommunizieren
  bannlysa

exkommunikation /ˌɛkskɔmˌɵnɪkasxˈuːn/ (n)
Exkommunikation
  bannlysning

exkrement /ˈɛkskrəmˌɛnt/ (n)
Exkrement

exkret /ˈɛkskrət/ (n)
Exkret
  från en organism utsöndrade ämnen som är otjänliga för organismen (t ex urin, svett)

exmake /ˈɛksmakə/ (n)
Exmann
  man som en tidigare ingått äktenskap med och sedan skiljts

exocytos /ˈɛksuːsˌyːtuːs/ (n)
Exozytose

exoplanet /ˈɛksɔplˌanət/ (n)
Exoplanet

exorcism /ˈɛksuːrsˌɪsm/ (n)
Exorzismus
  utdrivning eller besvärjelse av onda andar ur människor

exorcist /ˈɛksuːrsˌɪst/ (n)
Exorzist, Exorzistin

exoterm /ˈɛksuːtˌɛrm/ (adj)
exotherm

exotisk /ˈɛksuːtˌɪsk/ (adj)
exotisch
  som har att göra med fjärran länder

expandera /ˈɛkspandˌeːra/ (v)
ausdehnen, erweitern, expandieren
  utvidga(s)

expansion /ˌɛkspansxˈuːn/ (n)
Expansion
  det att expandera eller bli mer utbredd

expediera /ˈɛkspədˌiːərˌa/ (v)
abfertigen, bedienen, befördern, erledigen

expedit /ˈɛkspədˌiːt/ (n)
Verkäufer, Verkäuferin
  butiksbiträde

expedition /ˌɛkspədiːsxˈuːn/ (n)
Expedition, Forschungsreise
  forskningsresa
Büro, Geschäftsstelle
  kontor

experiment /ˈɛkspərˌiːmənt/ (n)
Experiment

experimentell /ˈɛkspərˌiːməntˌɛl/ (adj)
experimentell

experimentera /ˈɛkspərˌiːməntˌeːra/ (v)
experimentieren

expert /ˈɛkspət/ (n)
Experte, Sachverständiger, Sachverständige, Expertin, Fachfrau, Fachmann
  sakkunnig person

expertis /ˈɛkspətˌɪs/ (n)
Experte, Kenner
  sakkunniga personer

expertkunskap /ˈɛkspətkˌɵnskɑːp/ (n)
Fachwissen
  grundlig kunskap inom visst område

explicit /ˈɛksplɪsˌɪt/ (adj)
explizit
  uttrycklig

exploatera /ˈɛkspluːˌateːrˌa/ (v)
ausbeuten, ausnutzen, exploitieren, erschließen

explosion /ˌɛkspluːsxˈuːn/ (n)
Explosion

explosionsartad /ˌɛkspluːsxˈuːnsatˌad/ (adj)
explosionsartig

explosionsmotor /ˌɛkspluːsxˈuːnsmˈuːtɔr/ (n)
Explosionsmotor
  motor som drivs genom explosion av ett väte

explosiv /ˈɛkspluːsˌiːv/ (adj)
explosiv
  som gärna eller lätt exploderar

explosivämne /ˈɛkspluːsˌiːvəmnə/ (n)
Explosivstoff
  ämne, i fast eller flytande form, som kan fås att frigöra energi i en snabb kemisk reaktion

exponent /ˈɛkspuːnˌɛnt/ (n)
Export
  matematik

exponentialfunktion /ˌɛkspuːnˌɛntiːˌalfɵŋksxˈuːn/ (n)
Exponentialfunktion
  funktion

exponentiell /ˈɛkspuːnˌɛntiːˌɛl/ (adj)
exponentiell

exponera /ˈɛkspuːnˌeːra/ (v)
exponieren
  utsätta eller utställa

exponering /ˈɛkspuːnˌeːrɪŋ/ (n)
Belichtung
  det att exponera

exponeringstid /ˈɛkspuːnˌeːrɪŋstˌiːd/ (n)
Belichtungszeit

export /ˈɛkspuːt/ (n)
Export, Ausfuhr
  utförsel och försäljning av varor utanför ett lands gränser

exportera /ˈɛkspuːtˌeːra/ (v)
exportieren, ausführen
  föra ut produkt ur landet
exportieren
  göra om data

exportfirma /ˈɛkspuːtfˌɪrma/ (n)
Exportfirma
  firma som tillverkar exportvaror

expressbrev /ˈɛksprəsbrˌeːv/ (n)
Eilbrief
  brev som snarast möjligt skall bäras ut till adressaten

expressionism /ˌɛksprəsxˈuːnɪsm/ (n)
Expressionismus
  en kulturell riktning inom modernismen som strävar till uttrycksfullhet

exspirera /ˈɛksspiːrˌeːra/ (v)
ausatmen
  utandas

extatisk /ˈɛkstatˌɪsk/ (adj)
ekstatisch
  som är i stark hänförelse

exterritorialitet /ˈɛkstərˌiːtuːrˌiːalˌiːteːt/ (n)
Exterritorialität

extra /ˈɛkstra/ (adj)
extra, zusätzlich

extra ordinarie /ˈɛkstra ˈuːrdiːnˌariːə/ (adj)
außerordentlich

extraktion /ˌɛkstraksxˈuːn/ (n)
Extraktion
  härkomst, börd

extraordinarie /ˈɛkstraˌuːrdiːnˌariːə/ (adj)
außerordentlich

extraordinär /ˈɛkstraˌuːrdiːnˌɛːr/ (adj)
außerordentlich, extraordinär

extrapolera /ˈɛkstrapˌuːleːrˌa/ (v)
extrapolieren

extrapris /ˈɛkstraprˌiːs/ (n)
Sonderangebot

extrasändning /ˈɛkstrasˌɛndnɪŋ/ (n)
Sondersendung
  tillfälligt program i TV eller radio på grund av aktuella händelser

extrem /ˈɛkstreːm/ (adj)
extrem
  ytterlig

extrem /ˈɛkstreːm/ (n)
Extrem
  något som ligger vid yttersta kanten, ytterlighet

extremaduriska /ˈɛkstreːmˌadʉrˌɪska/ (n)
Extremadurisch
  språk som talas i Extremadura i Spanien

extremism /ˈɛkstreːmˌɪsm/ (n)
Extremismus
  handlingar som begås i någon extremistisk rörelses namn

extremist /ˈɛkstreːmˌɪst/ (n)
Extremist, Extremistin
  ytterlighetsman

extremistisk /ˈɛkstreːmˌɪstɪsk/ (adj)
extremistisch
  som rör extremism

extremitet /ˈɛkstreːmˌiːteːt/ (n)
Extremität
  lem

extrempunkt /ˈɛkstreːmpɵŋkt/ (n)
Extremum, Extrempunkt
  punkt där en funktion antar ett extremvärde

extremvärde /ˈɛkstreːmvˌɛːrdə/ (n)
Extremwert

extrovert /ˈɛkstruːvˌɛt/ (adj)
extrovertiert
  utåtriktad

eyeliner /ˌeːyːəlˈiːnər/ (n)
Eyeliner
  penna eller pensel som är avsedd för sminkning av ögats konturer

fabel /fˈɑːbəl/ (n)
Fabel, Märchen
  berättelse
Fabel
  handling

fabricera /fˈabriːsˌeːra/ (v)
fabrizieren, herstellen
  tillverka

fabrik /fˈabriːk/ (n)
Fabrik, Werk

fabrikant /fˈabriːkˌant/ (n)
Fabrikant, Fabrikantin
  person som fabricerar något

fabrikat /fˈabriːkat/ (n)
Erzeugnis, Fabrikat
  alster, tillverkad vara
Fabrikation
  tillverkning, fabrikation

fabrikation /fˌabriːkasxˈuːn/ (n)
Fabrikation, Fertigung, Herstellung

fabriksarbetare /fˈabrɪksˌarbeːtˌarə/ (n)
Fabrikarbeiter, Fabrikarbeiterin

fabriksarbeterska /fˈabrɪksˌarbeːtˌɛʂka/ (n)
Fabrikarbeiterin
  kvinnlig arbetare på fabrik

fabriksmässig /fˈabrɪksmˌɛsɪɡ/ (adj)
fabrikmäßig
  något som sker i industriell skala

fabrikör /fˈabriːkˌøːr/ (n)
Fabrikant, Fabrikantin
  person som äger, förestår eller driver en fabrik

fabulera /fˈɑːbʉlˌeːra/ (v)
fabulieren
  dikta fabler
erfinden
  hitta på

facebooka /(en)fˈeɪsbʊkə(sv)/ (v)
facebooken
  använda det sociala nätverket Facebook

fack /fˈak/ (n)
Fach
  1. låda för sortering
Fachrichtung
  3. akademiskt ämne
Gewerkschaft
  4. fackförbund

fackelblomsterbi /fˈakːəlblˌɔmstərbˌiː/ (n)
Blutweiderich-Sägehornbiene
  en art (Melitta nigricans) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

fackelsken /fˈakːəlsxən/ (n)
Fackelschein
  belysning som kommer från brinnande facklor

fackförbund /fakfˈœrbɵnd/ (n)
Gewerkschaftsbund, Gewerkschaftsverband

fackförening /fˈakføːrənˌɪŋ/ (n)
Gewerkschaft
  fackförening

fackföreningsmedlem /fˌakføːrənɪŋsmˈeːdləm/ (n)
Gewerkschafter, Gewerkschaftler, Gewerkschafterin, Gewerkschaftlerin, Gewerkschaftsmitglied
  medlem i en fackförening

fackföreningsrörelse /fˈakføːrənˌɪŋsrøːrˌɛlsə/ (n)
Gewerkschaftsbewegung
  rörelse (folkrörelse) för organisering i fackföreningar

fackla /fˈakla/ (n)
Fackel

facklitteratur /fˈaklɪtːˌeːratˌʉr/ (n)
Fachliteratur

fackman /fˈakman/ (n)
Fachkraft, Fachmann
  specialist, man av visst fack (avdelning inom mänsklig forskning)

fackminister /fˈakmiːnˌɪstər/ (n)
Fachminister, Fachministerin
  minister (statsrådsledamot) för ett särskilt ämnesområde (fack), en som leder ett departement

fackord /fˈakːuːrd/ (n)
Fachwort
  ord som används inom ett visst verksamhetsområde

fackspråk /fˈaksproːk/ (n)
Fachsprache
  det utökade ordförråd och de eventuella språkliga konventioner som är specifika för en viss grupp av människor i samhället

fackspråklig /fˈaksproːklˌɪɡ/ (adj)
fachsprachlich
  som har med (något) fackspråk att göra

fackterm /fˈaktərm/ (n)
Fachausdruck
  term som tillhör en viss verksamhet

facktidskrift /fˈaktiːdskrˌɪft/ (n)
Fachzeitschrift

fadd /fˈad/ (adj)
fade, geschmacklos
  som saknar smak

fadder /fˈadər/ (n)
Pate, Patin
  dopvittne
  person som hjälper

fader /fˈadər/ (n)
Vater
  manlig förälder

faderlig /fˈadərlˌɪɡ/ (adj)
väterlich
  lik en far

faderlös /fˈadərlˌøːs/ (adj)
vaterlos
  det att växa upp utan fadern

faderskap /fˈadəʂkˌɑːp/ (n)
Vaterschaft
  manligt föräldraskap, situationen att vara pappa

fager /fˈɑːɡər/ (adj)
schön, anmutig, lieblich
  skön, vacker

fagocyt /fˈɑːɡuːsˌyːt/ (n)
Phagozyt
  cell som kan "äta" andra celler

fagott /fˈɑːɡɔt/ (n)
Fagott
  musikinstrument

fajans /fɑːjˈans/ (n)
Fayence
  fajans

fajt /fˈajt/ (n)
Kampf, Schlägerei

faktabok /fˈaktabˌuːk/ (n)
Sachbuch
  bok som innehåller saklig information

faktaruta /fˈaktarˌʉta/ (n)
Infobox

faktisk /fˈaktɪsk/ (adj)
faktisch, tatsächlich
  som har sin grund i fakta, som föreligger i verkligheten, verklig

faktiskt /fˈaktɪskt/ (adv)
tatsächlich
  på riktigt

faktor /fˈaktɔr/ (n)
Faktor
  operand till multiplikation

faktori /fˈaktuːrˌiː/ (n)
Faktorei
  större fabrikskomplex, filial eller nederlag i koloni

faktorisera /fˈaktuːrˌiːseːrˌa/ (v)
faktorisieren

faktotum /fˈaktuːtˌʉm/ (n)
Faktotum
  hjälpreda, medhjälpare i allt möjligt

faktum /fˈaktʉm/ (n)
Tatsache, Fakt, Faktum
  obestridlig information

faktura /fˈaktʉrˌa/ (n)
Rechnung

fakturera /fˈaktʉrˌeːra/ (v)
berechnen, fakturieren, in Rechnung stellen

fakultet /fˈɑːkɵltət/ (n)
Fakultät
  matematik
  högskola

falafel /fˈɑːlafəl/ (n)
Falafel
  vegetarisk kikärtsbulle

falbkatt /fˈalbkat/ (n)
Afrikanische Wildkatze, Falbkatze
  kattdjur

falk /fˈalk/ (n)
Falke
  rovfågel

falköga /fˈalkøːɡˌa/ (n)
Falkenauge
  skarp, genomträngande blick

fall /fˈal/ (n)
Fall, Vorgang
  arbete
Fall, Untergang
  besegran
Fall, Sturz
  det att falla
Fall, Bedingung
  händelse

falla /fˈala/ (v)
fallen, stürzen
  röra sig nedåt

falla på läppen /fˈala poː lˈɛpən/ (v)
gefallen, nach jemandes Geschmack sein
  behaga

fallbila /fˈalbiːlˌa/ (n)
Fallbeil
  giljotin

fallenhet /fˈaleːnhˌeːt/ (n)
Anlage, Talent
  begåvning, förmåga
Neigung, Hang
  benägenhet, drivkraft i viss riktning

fallfrukt /fˈalfrɵkt/ (n)
Fallobst
  frukt som fallit från träd

fallhammare /fˈalhamˌarə/ (n)
Fallhammer
  tung vikt som används vid smedning

fallhöjd /falhˈœjd/ (n)
Fallhöhe
  sträcka som ett fallande föremål tillrygga­lägger från utgångs­punkten till nedslagspunkten

fallos /fˈaluːs/ (n)
Phallus
  avbildning av eller likhet med en penis

fallrep /fˈalrəp/ (n)
Fallreep
  stege på ett fartyg

fallskärm /falsxˈɛrm/ (n)
Fallschirm
  fartdämpande anordning

fallskärmshoppare /falsxˈɛrmshɔpˌarə/ (n)
Fallschirmspringer, Fallschirmspringerin
  någon som hoppar fallskärm

fallucka /fˈalɵkːˌa/ (n)
Falltür
  lucka i golv vilken man kan falla igenom

fallvind /fˈalvɪnd/ (n)
Fallwind
  nedåtriktad vind

falna /fˈalna/ (v)
verglimmen
  hålla på att slockna

falsifiera /fˈalsiːfˌiːərˌa/ (v)
falsifizieren
  visa vara falsk, vederlägga

falsifikat /fˈalsiːfˌiːkat/ (n)
Falsifikat, Fälschung
  förfalskning

falsk /fˈalsk/ (adj)
falsch
  oäkta, förfalskad
  bedräglig
  konstgjord
  med fel tonhöjd
  osann
  som liknar

faltbåt /fˈaltboːt/ (n)
Faltboot
  sorts kajak

faltning /fˈaltnɪŋ/ (n)
Faltung

falukorv /fˈɑːlʉkˌɔrv/ (n)
Fleischwurst
  en speciell sorts korv som har sitt ursprung i svenska staden Falun

faluröd /fˈɑːlʉrˌøːd/ (adj)
falunrot
  färgton av ett rött färgämne som tillverkas i och omkring Falun som har ungefär denna färg:

familj /famˈɪlj/ (n)
Familie
  enhet av ett (gift) par med barn
  nära släktingar
  taxon

familjehem /famˈɪljəhˌɛm/ (n)
Pflegeeltern, Pflegefamilie
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse (på uppdrag av socialnämnden) ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

familjeliv /famˈɪljəlˌiːv/ (n)
Familienleben
  sätt och vis av familjemedlemmars samliv

familjemedlem /famˈɪljəmˈeːdləm/ (n)
Familienmitglied
  någon av de personer som ingår i en familj

familjeplanering /famˈɪljəplˌaneːrˌɪŋ/ (n)
Familienplanung
  födelsekontroll

familjerum /famˈɪljərˌɵːm/ (n)
Familienzimmer
  hotellrum avsett för familjer med barn

familjär /famˈɪljɛːr/ (adj)
familiär, vertraut
  förtrolig
familiär
  som tillhör en familj

famla /fˈamla/ (v)
herumtappen, tappen, tasten
  känna sig för, försöka få fatt på

famn /fˈamn/ (n)
Klafter
  längdmått

fan /fˈɑːn/ (n)
Teufel
  1. djävulen
Fan
  2. beundrare

fana /fˈɑːna/ (n)
Fahne
  ett militärt fälttecken
  stång med en upptill vidfäst duk

fanatiker /fˈɑːnatˌiːkər/ (n)
Fanatiker, Fanatikerin

fanatisk /fˈɑːnatˌɪsk/ (adj)
fanatisch
  hängiven

fanbärare /fˈanbɛːrˌarə/ (n)
Fahnenträger, Fahnenträgerin
  person som bär en fana

faner /fˈɑːnər/ (n)
Furnier
  tunn dekorativ skiva av fint träslag

fanerblåsa /fˌɑːnərblˈoːsa/ (n)
Blase, Kürschner
  område där faner inte har fäst på underlaget

fanerogam /fˈɑːnərˌuːɡam/ (n)
Samenpflanze

fanerozoikum /fˈɑːnərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Phanerozoikum
  geologisk eon som omfattar tiden från 542 miljoner år sedan till i dag

fanfar /fˈanfar/ (n)
Fanfare
  kort, smattrande musiksats framförd med trumpet eller horn

fanflykt /fˈanflykt/ (n)
Fahnenflucht
  svek

fanjunkare /fˈanjɵŋkˌarə/ (n)
Fahnenjunker
  en militär grad som förekommer och förekommit i olika länders arméer
Feldwebel
  en militär grad som specialistofficer över förste sergeant och under förvaltare

fantasi /fˈantasˌiː/ (n)
Fantasie, Imagination, Fantasterei, Hirngespinst

fantasifull /fˈantasˌiːfɵl/ (adj)
fantasievoll
  full av fantasi

fantasilös /fˈantasˌiːløːs/ (adj)
fantasielos, phantasielos
  brist på fantasi

fantasilöshet /fˌantasiːlˈœsheːt/ (n)
Fantasielosigkeit, Phantasielosigkeit
  det att vara fantasilös

fantasirik /fˈantasˌiːriːk/ (adj)
fantasiereich, phantasiereich
  rik på fantasi

fantasiväsen /fˈantasˌiːvɛːsən/ (n)
Fantasiewesen, Phantasiewesen
  varelse som bara existerar i människans fantasi

fantast /fˈantast/ (n)
Fantast, Fantastin, Phantast, Phantastin
  svärmare, drömmare

fantastisk /fˈantastˌɪsk/ (adj)
fantastisch
  otrolig

fantisera /fˈantɪsˌeːra/ (v)
fantasieren

fantom /fˈantɔm/ (n)
Phantom

fantomsmärta /fˈantɔmsmˌɛta/ (n)
Phantomschmerz
  känsla av smärta i en kroppsdel som har förlorats (amputerats)

far /fˈɑːr/ (n)
Vater
  manlig förälder

fara /fˈɑːra/ (n)
Gefahr

fara /fˈɑːra/ (v)
fahren, reisen, abfahren, abreisen

fara med osanning /fˈɑːra meːd ˈuːsanˌɪŋ/ (v)
lügen
  ljuga

fara omkring som ett torrt skinn /fˈɑːra ˈɔmkrɪŋ sɔm ˈɛt tˈɔrt sxˈɪn/ (proverb)
wie ein Wilder herumlaufen.

farad /fˈɑːrad/ (n)
Farad
  härledda SI-enheten för kapacitans

farao /fˈɑːraˌuː/ (n)
Pharao, Pharaonin
  titel på kungar av antikens Egypten

farbror /fˈarbruːr/ (n)
Onkel
  fars bror
  äldre manlig person (inte släkt)

farfar /fˈarfar/ (n)
Großvater, Opa
  pappas pappa

farfarsfar /fˈarfaʂfˌar/ (n)
Urgroßvater
  farfars far, d.v.s. fars fars far

farförälder /fˈarføːrˌɛldər/ (n)
Großeltern, väterlicherseits
  en av pappas föräldrar

farhåga /fˈarhoːɡˌa/ (n)
Befürchtung, Besorgnis

farkost /fˈarkɔst/ (n)
Wasserfahrzeug

farled /fˈɑːrləd/ (n)
Fahrrinne, Fahrwasser
  för fartyg framkomlig väg

farlig /fˈɑːrlɪɡ/ (adj)
gefährlich
  som lätt leder till fara
gefährlich, schlimm
  som lätt orsakar fara

farm /fˈarm/ (n)
Farm
  bondgård
  djuruppfödningsanläggning

farmakologi /fˌarmakuːlˈoːɡiː/ (n)
Pharmakologie

farmor /fˈarmuːr/ (n)
Großmutter, Oma
  fars mor

farozon /fˈɑːruːsˌuːn/ (n)
Gefahrenzone
  område där faror hotar

farsa /fˈaʂa/ (n)
Papa, Papi, Vati
  far, pappa

farsot /fˈaʂuːt/ (n)
Epidemie, Seuche
  epidemi

farstu /fˈaʂtʉ/ (n)
Diele, Flur, Hausflur
  förstuga

farstubro /fˈaʂtɵbrˌuː/ (n)
Vortreppe, überdachter Hauseingang
  övertäckt trappa med förbygge utanför ytterdörren

fart /fˈɑːt/ (n)
Geschwindigkeit, Schnelligkeit, Tempo
  1.+2. hastighet
Fahrt, Schwung
  3. intensiv aktivitet
Fahrt
  4. färd

fartkamera /fˈɑːtkamˌeːra/ (n)
Blitzer, Geschwindigkeitsüberwachungskamera, Radarfalle
  automatisk apparat

fartpil /fˈɑːtpiːl/ (n)
Geschwindigkeitspfeil, Geschwindigkeitsvektor
  grafiskt framställning av hastighet med hjälp av en pil

fartyg /fˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Schiff, Wasserfahrzeug
  större båt

fartygsbesättning /fˈɑːtˈyːɡsbəsˌɛtnɪŋ/ (n)
Schiffsbesatzung
  besättning på ett fartyg

fartökning /fˈɑːtˈœknɪŋ/ (n)
Geschwindigkeitserhöhung
  ökning av fart eller takt

farvatten /fˈarvatːən/ (n)
Fahrwasser
  genom bojar markerad vattenled som visar säkraste och djupaste ställen där fartyg kan gå

farväl /fˈarvɛːl/ (interjection)
leb wohl, lebe wohl

farväl /fˈarvɛːl/ (n)
Abschied, Lebewohl

fas /fˈas/ (n)
Phase
  skede

fasa /fˈɑːsa/ (n)
Entsetzen, Grauen, Grausen, Schrecken
  rädsla, fruktan, skräck

fasa /fˈɑːsa/ (v)
fasen
  hyvla fram en sned kant
grauen, grausen, schaudern
  vara rädd

fasad /fˈɑːsad/ (n)
Fassade
  yttre sida av byggnad

fasadklättrare /fˈɑːsadklˌɛtrarə/ (n)
Fassadenkletterer, Fassadenkletterin
  person som klättrar upp på yttersidan av en byggnad

fasan /fˈɑːsan/ (n)
Fasan
  fågelarten fasan

fasaneri /fˈɑːsanərˌiː/ (n)
Fasanerie
  anläggning där fasaner föds upp (för att släppas fria och jagas)

fasansfull /fˈɑːsansfˌɵl/ (adj)
entsetzlich, grausig, grauenvoll, grässlich

fascination /fˌassɪnasxˈuːn/ (n)
Faszination

fascinator /fˈassɪnˌatɔr/ (n)
Fascinator
  en smakfull och ofta frivol huvuddekoration buren i håret av främst kvinnor

fascinera /fassˈiːneːrˌa/ (v)
faszinieren

fascinerad /fassˈiːneːrˌad/ (adj)
fasziniert
  perfektparticip av fascinera

fascinerande /fassˈiːneːrˌandə/ (adj)
faszinierend
  som fascinerar

fascism /fˈassɪsm/ (n)
Faschismus
  politisk ideologi

fascist /fˈassɪst/ (n)
Faschist, Faschistin

fascistisk /fˈassɪstˌɪsk/ (adj)
faschistisch

faskin /fasxˈiːn/ (n)
Faschine
  hårt sammanbundet knippe av ris eller grenar (för förstärkningsarbeten m m)

faslig /fˈaslɪɡ/ (adj)
schrecklich
  (mycket) otäck, förskräcklig
  väldig

fason /fˈɑːsuːn/ (n)
Fasson, Form
  sätt, form

fasoner /fˈɑːsuːnər/ (n)
Benehmen, Manieren
  uppträdande

fast /fˈast/ (adj)
fest
  kompakt, solid, hård

fast /fˈast/ (conjunction)
obgleich, obwohl, wenngleich
  fastän
aber
  men

fast telefon /fˈast tˌɛləfˈoːn/ (n)
Festnetz
  telefon uppkopplad via ledning

fasta /fˈasta/ (n)
Fasten, fasten
  avhållsamhet från att äta
Fastenzeit
  fastetid

fasta /fˈasta/ (v)
fasten
  avstå från mat och dryck

fastbunden /fˈastbɵndən/ (adj)
festgebunden
  som sitter fast genom att ha rep eller snöre runt sig

faster /fˈastər/ (n)
Tante

fasthet /fˈastheːt/ (n)
Festigkeit
  det att vara fast

fastighet /fˈastɪɡhˌeːt/ (n)
Immobilie, Anwesen, Grundbesitz, Grundstück
  markområde som är fast egendom

fastighetsmäklare /fˈastɪɡhˌeːtsməklˌɑːrə/ (n)
Immobilienmakler, Immobilienmaklerin
  person som yrkesmässigt förmedlar fastigheter

fastighetsskatt /fˈastɪɡhˌeːtskat/ (n)
Grundsteuer, Grundstückssteuer
  skatt på fastighet

fastighetsägare /fˈastɪɡhˌeːtsəjˌarə/ (n)
Grundstücksbesitzer, Grundstücksbesitzerin, Hausbesitzer, Hausbesitzerin
  person som äger en fastighet

fastlagen /fˈastlɑːɡən/ (n)
Fastenzeit
  fastan, tidperiod mellan askonsdagen och påsk
Fastnacht, Karneval
  tre dagar närmast före påskfastan

fastland /fˈastland/ (n)
Festland, Kontinent
  den huvudsakliga sammanhängande landmassan

fastspikad /fˈastspiːkad/ (adj)
festgenagelt
  perfektparticip av spika fast

fastställa /fˈaststəlˌa/ (v)
feststellen
  bestämt angiva
festlegen, festsetzen
  sätta fast

fat /fˈat/ (n)
Fass
  förvaringskärl
Barrel
  rymdmått för petroleumprodukter
Teller, Platte
  serveringskärl
Untertasse, Untersetzer
  underlag

fatal /fɑːtˈɑːl/ (adj)
fatal

fataliedag /fˈɑːtalˌiːədˌɑːɡ/ (n)
Stichtag
  sista dagen för t ex ansökning eller överklagande

fatalietid /fˈɑːtalˌiːətˌiːd/ (n)
Deadline
  sista tidpunkten

fatalism /fˈɑːtalˌɪsm/ (n)
Fatalismus
  ödestro, tro på ett oundvikligt öde

fatalitet /fˈɑːtalˌiːteːt/ (n)
Fatalität
  obehaglig händelse

fatta /fˈatːa/ (v)
erfassen, begreifen, verstehen
  förstå, begripa
anfassen, erfassen, ergreifen, fassen, greifen, packen
  greppa, ta tag
kurzfassen
  uttrycka sig på visst sätt

fattas /fˈatːas/ (v)
fehlen

fattig /fˈatːɪɡ/ (adj)
arm
  som har ont om pengar eller något annat väsentligt

fattigdom /fˈatːɪɡdˌɔm/ (n)
Armut

fattiglapp /fˈatːɪɡlˌap/ (n)
Habenichts, armer Schlucker

fattning /fˈatnɪŋ/ (n)
Tanzhaltung
  grepp
Fassung
  hållare
  personlig version
  sinnesbehärskning

fatwa /fˈatva/ (n)
Fatwa

fatöl /fˈɑːtøːl/ (n)
Bier vom Fass, Fassbier
  öl som tappas direkt ur ölfatet

fauna /fˈɑːɵnˌa/ (n)
Fauna, Tierwelt, Tierreich
  samlat om de djur som lever i ett visst område eller vid en viss epok

favorisera /fˈɑːvuːrˌiːseːrˌa/ (v)
begünstigen, bevorzugen, favorisieren
  ha som favorit och därför behandla bättre (ofta om personer)

favorit /fˈɑːvuːrˌiːt/ (n)
Favorit

favoriträtt /fˈɑːvuːrˌɪtrət/ (n)
Leibgericht, Lieblingsessen, Lieblingsgericht, Lieblingsspeise
  måltid som en räknar som de allra bästa

fax /fˈaks/ (n)
Fax
  dokument som skickats via telenätet
Fax, Faxgerät
  maskin som man kan sända brev via telenät

faxa /fˈaksa/ (v)
faxen
  skicka ett fax

faxnummer /fˈaksnɵmər/ (n)
Faxnummer
  numret av en faxapparat

fe /fˈeː/ (n)
Fee
  kvinnligt naturväsen

feber /fˈeːbər/ (n)
Fieber, Temperaturerhöhung
  temperaturhöjning i kroppen

febertermometer /fˈeːbətˌɛrmuːmətər/ (n)
Fieberthermometer
  termometer som mäter kroppstemperaturen /vid befarad feber/

febrig /fˈɛbrɪɡ/ (adj)
fiebrig
  som har feber
heißblütig
  som är hetlevrad

febril /fˈɛbriːl/ (adj)
febril, fieberhaft
  hetsig, jäktad, hektisk

februari /fˈɛbrʉˌariː/ (n)
Februar, Feber
  årets andra (2.) månad

federal /fˈeːdeːrˌal/ (adj)
föderal
  som avser en federation

federalism /fˈeːdeːrˌalɪsm/ (n)
Föderalismus

federation /fˌeːdeːrasxˈuːn/ (n)
Föderation
  förbundsstat

fedorahatt /fˈeːduːrˌahat/ (n)
Fedora, Fedora-Hut
  slags filthatt med en veckad och jämförelsevis låg krona och ettbrätte som går att fälla både uppåt och neråt

feedback /fˈeːədbˌak/ (n)
Rückkopplung
  1. teknik
  3. akustik
Feedback
  2. respons

feg /fˈeːɡ/ (adj)
feige, feig

feghet /fˈɛɡheːt/ (n)
Feigheit

fegis /fˈeːjiːs/ (n)
Feigling, Angsthase, Schisser, Schisserin
  feg person

feja /fˈɛja/ (v)
putzen
  putsa och polera metall så att den blänker
fegen, putzen
  städa genom att sopa och skura noggrant

fejd /fˈɛjd/ (n)
Fehde
  bråk som pågår under en längre period

fejka /fˈɛjka/ (v)
vortäuschen, faken

fekalier /fˈeːkalˌiːər/ (n)
Fäkalien
  avföring, exkrement

fel /fˈeːl/ (adj)
falsch, verkehrt
  felaktig

fel /fˈeːl/ (adv)
falsch
  inkorrekt, felaktigt

fel /fˈeːl/ (n)
Fehler, Irrtum
  följd av att fela
Fehler
  något som är fel

fela /fˈeːla/ (v)
fehlen, irren
  begå ett fel eller en orätt
fehlen
  sakna

felaktig /fˈeːlaktˌɪɡ/ (adj)
fehlerhaft, falsch

felaktighet /fˈeːlaktˌɪɡheːt/ (n)
Fehlerhaftigkeit
  felaktig uppgift

felfortplantning /fˈɛlfuːtplˌantnɪŋ/ (n)
Fehlerfortpflanzung

felfri /fˈɛlfriː/ (adj)
fehlerfrei, einwandfrei, fehlerlos

felkälla /fˈɛlkəlˌa/ (n)
Fehlerquelle
  orsak till fel

fellatio /fˈɛlatˌiːuː/ (n)
Fellatio, Oralsex, Oralverkehr
  sexuell akt, under vilken en person sexuellt stimulerar en mans könsorgan med sin egen mun

felmeddelande /fˈɛlmeːdəlˌandə/ (n)
Fehlermeldung
  utmatning från datorprogram vilken informerar om att ett fel har inträffat

felrapport /fˈɛlrapˌɔt/ (n)
Fehlerbericht
  (utförlig) rapport om eller beskrivning av ett inträffat fel (som sedan kan skickas till tillverkaren som kan utföra felsökning)

felsteg /fˈɛlstəɡ/ (n)
Fehltritt
  olämplig handling orsakad av försummelse eller medveten underlåtenhet att följa (moralisk) konvenans och etikett
  feltramp

femdagarsvecka /fˈɛmdɑːɡˌaʂvəkːˌa/ (n)
Fünftagewoche
  arbetsvecka omfattande fem arbetsdagar

femhörning /fəmhˈœrnɪŋ/ (n)
Fünfeck, Pentagon

femidom /fˈeːmiːdˌɔm/ (n)
Femidom, Frauenkondom

feminin /fˌeːmiːnˈiːn/ (adj)
feminin, weiblich
  som påminner om en kvinna

femininum /fˈeːmiːnˌiːnʉm/ (n)
Femininum
  klass

feminisera /fˈeːmiːnˌiːseːrˌa/ (v)
feminisieren
  göra feminin

feminism /fˈeːmiːnˌɪsm/ (n)
Feminismus, Frauenbewegung
  rörelse

feminist /fˈeːmiːnˌɪst/ (n)
Feminist, Feministin

feministisk /fˈeːmiːnˌɪstɪsk/ (adj)
feministisch
  som handlar om eller stämmer överens med feminism

femma /fˈɛma/ (n)
Fünfzimmerwohnung
  bostad med fem rum och kök
Fünftklässler, Fünftklässlerin
  elev som går i årskurs fem
Fünfer, Fünfkronenmünze, Fünfkronenstück
  mynt eller sedel
Fünfte, Fünfter
  person på femte plats i en tävling
Fünf, Fünfer
  siffran fem
Fünfte
  skolklass i årskurs fem
Fünfer
  spelkort med värdet fem

femsiffrig /fˈɛmsɪfrˌɪɡ/ (adj)
fünfstellig
  som skrivs med fem siffror (d.v.s. 10 000–99 999 om inledande nollor inte är tillåtna)

femte hjulet under vagnen /fˈɛmtɛ jˈʉlət ˈɵndər vˈaŋnən/ (n)
das fünfte Rad am Wagen
  överflödigt eller hindrande

femtedel /fˈɛmtədəl/ (n)
Fünftel

femteklassare /fˈɛmtəklˌasarə/ (n)
Fünftklässler, Fünftklässlerin
  elev som går i femte klass (vanligen årskurs fem i grundskolan)

femtiokronorssedel /fˈɛmtiːˌɔkruːnˌɔʂədəl/ (n)
Fünfziger, Fünfzigkronenschein
  sedel med valören femtio kronor

femtioöring /fˈɛmtiːˌuːøːrˌɪŋ/ (n)
Fünfzigörestück
  mynt med värdet 50 öre

fena /fˈeːna/ (n)
Flosse
  biologi
  teknik
Phänomen
  person som är mycket duktig på ett ämne

fenetylamin /fˌeːnətˌyːlamˈiːn/ (n)
Phenethylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

feniciska /fˈeːniːsˌɪska/ (n)
Phönizisch
  ett utdött semitiskt språk talat av fenicierna

fenix /fˈeːniːks/ (n)
Phönix

fennicism /fˈɛniːsˌɪsm/ (n)
Fennizismus
  finlandism som har uppkommit genom lån eller påverkan från finska

fenol /fˈeːnuːl/ (n)
Phenol
  allmänt
Phenol, Benzenol, Benzolol, Carbol, Hydroxybenzen, Hydroxybenzol
  speciellt förening

fenomen /fˈeːnuːmən/ (n)
Phänomen, Erscheinung

fenomenal /fˌeːnuːmənˈɑːl/ (adj)
fabelhaft, phänomenal, großartig

fenotyp /fˈeːnuːtˌyːp/ (n)
Phänotyp

fenylalanin /fˌeːnyːlˌalanˈiːn/ (n)
Phenylalanin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Phe, F)

feodalism /fˈeːuːdˌalɪsm/ (n)
Feudalismus

ferie /fˈeːriːə/ (n)
Ferien, Urlaub
  längre ledighet

fermat /fˈɛrmat/ (n)
Fermate
  vilopunkt

ferment /fˈɛrmənt/ (n)
Ferment
  ett jäsande ämne

fermion /fˈɛrmiːˌuːn/ (n)
Fermion
  partikel med halvtaligt spinn

fermium /fˈɛrmiːˌʉm/ (n)
Fermium

fernissa /fˈɛrnɪsˌa/ (n)
Firnis

feromon /fˈeːruːmˌuːn/ (n)
Pheromon
  kemiskt ämne som har en signalfunktion mellan individer inom en djurart

ferrit /fˈɛriːt/ (n)
Ferrit

fertil /fˈɛtiːl/ (adj)
fruchtbar

fest /fˈɛst/ (n)
Fest, Party

festa /fˈɛsta/ (v)
ein Fest feiern, festen
  delta i en fest
zechen
  dricka alkohol

festdag /fˈɛstdɑːɡ/ (n)
Festtag
  dag där en fest firas

festival /fˈɛstiːvˌal/ (n)
Festival

festivalbesökare /fˈɛstiːvˌalbəsˌøːkarə/ (n)
Festivalbesucher, Festivalbesucherin
  besökare på en festival

festlig /fˈɛstlɪɡ/ (adj)
komisch, lustig
  bra, rolig eller som gör en glad
feierlich, festlich
  med feststämning

festlighet /fˈɛstlɪɡhˌeːt/ (n)
Festlichkeit

festspel /fˈɛstspeːl/ (n)
Festspiel
  serie av uppföranden

feststämning /fˈɛststəmnˌɪŋ/ (n)
Feststimmung
  glad och uppsluppen stämning, som på en (lyckad) fest

fet /fˈeːt/ (adj)
fett
  om levande varelse
  om något lönsamt
  teckensnittsstil
fett, fettig
  om mat

fetaost /fˈɛtaˌɔst/ (n)
Feta
  en sorts ost med grekiskt ursprung

fetisch /fˈeːtɪʃ/ (n)
Fetisch
  föremål som anses ha övernaturlig kraft
  sexualitet

fetischism /fˈeːtɪʃˌɪsm/ (n)
Fetischismus
  naturfolkens tro på fetischer
  sjuklig inriktning av könsdriften på en persons tillhörigheter

fetischist /fˈeːtɪʃˌɪst/ (n)
Fetischist, Fetischistin

fetischistisk /fˈeːtɪʃˌɪstɪsk/ (adj)
fetischistisch
  som angår fetischism

fetknopp /fˈɛtknɔp/ (n)
Fetthenne, Mauerpfeffer
  växt av släktet Sedum

fetlagd /fˈɛtlɑːɡd/ (adj)
beleibt, korpulent
  fet, tjock, kraftig, överviktig

fetstil /fˈɛtstiːl/ (n)
Fettdruck
  variant av ett teckensnitt som har tjockare linjer

fett /fˈɛt/ (n)
Fett

fettberg /fˈɛtbərj/ (n)
Fettberg
  ansamling av fett (i avloppsledning)

fettcell /fˈɛtsəl/ (n)
Adipozyt, Fettzelle
  cell i fettväv

fettfri /fˈɛtfriː/ (adj)
fettfrei
  som saknar fett

fetthalt /fˈɛthalt/ (n)
Fettgehalt
  andel fett i ett livsmedel

fetthaltig /fˈɛthaltˌɪɡ/ (adj)
fetthaltig
  som innehåller fett

fettisdag /fˈɛtːɪsdˌɑːɡ/ (n)
Faschingsdienstag, Fastnachtsdienstag
  tredje dagen i fastlagen

fettlever /fˈɛtləvər/ (n)
Fettleber
  medicinskt tillstånd vilket innebär att fetter ansamlas i den drabbades leverceller

fetto /fˈɛtːuː/ (n)
Fettsack, Fettwanst
  fet person

fettrik /fˈɛtriːk/ (adj)
fettreich
  som innehåller en stor mängd fett

fettsyra /fˈɛtsyːrˌa/ (n)
Fettsäure

fez /fˈeːs/ (n)
Fes
  huvudbonad

fiasko /fˈiːaskˌuː/ (n)
Fiasko
  fatalt misslyckande

fiber /fˈiːbər/ (n)
Faser
  tunn tråd

fibrin /fɪbrˈiːn/ (n)
Fibrin
  protein

fibroblast /fˈɪbrɔblˌast/ (n)
Fibroblast
  huvudsaklig celltyp i bindväv, vilken producerar och underhåller bindvävens extracellulära matris

fibrös /fˈɪbrøːs/ (adj)
fibrös
  trådig

fibula /fˈiːbʉlˌa/ (n)
Fibel, Gewandnadel
  spänne eller dräktnål från bronsåldern eller järnåldern

ficka /fˈɪkːa/ (n)
Tasche
  avgränsat hålrum, särskilt för förvaring i klädesplagg

fickkniv /fˈɪkkniːv/ (n)
Taschenmesser
  mindre, hopfällbar (hopvikbar) kniv

ficklampa /fˈɪklampˌa/ (n)
Taschenlampe

fickparkera /fˈɪkparkərˌa/ (v)
einparken
  parkera i parkeringsficka

fickpeng /fˈɪkpəŋ/ (n)
Taschengeld
  peng man ger barn att spendera med eget ansvar

ficktjuv /fˈɪkɕʉv/ (n)
Taschendieb
  tjuv som specialiserar sig på att stjäla ur folks fickor eller väskor

fickur /fˈɪkːʉr/ (n)
Taschenuhr, Zwiebel
  ur som bärs i fickan

fiddla /fˈɪdla/ (n)
Fidel, Fiedel
  medeltida stråkinstrument med tre strängar, liknande en fiol

fideikommiss /fˈiːdəˌiːkɔmˌɪs/ (n)
Familienfideikommiss
  gods eller annan egendom som förr skulle gå i arv inom släkten enligt givna regler (och inte fick säljas)

fiende /fˈiːəndə/ (n)
Feind
  motpart som upplevs illasinnad, beredd att skada eller hysa hat

fiendskap /fˈiːəndskˌɑːp/ (n)
Feindschaft
  det att vara fiender

fientlig /fˈiːəntlˌɪɡ/ (adj)
feindlich, feindselig
  som har negativ inställning

fientlighet /fˈiːəntlˌɪɡheːt/ (n)
Feindseligkeit, Feindlichkeit, Hostilität
  det att vara fientlig

fiffig /fˈɪfɪɡ/ (adj)
pfiffig
  som kräver ovanliga, listiga lösningar|
  som lätt hittar på ovanliga, listiga lösningar|

fiffla /fˈɪfla/ (v)
schummeln
  fiffla

figur /fˈiːɡʉr/ (n)
Figur
  bild
  karaktär

figurativ /fˈiːɡʉrˌɑːtiːv/ (adj)
figurativ

figurnära /fˈiːɡɵrnˌɛːra/ (adj)
figurbetont
  tättsittande

fijianska /fˈiːjiːˌanska/ (n)
Fidschi
  språk

fik /fˈiːk/ (n)
Café

fika /fˈiːka/ (n)
Kaffee mit Gebäck, Kaffee und Kuchen, Kaffeepause

fikapaus /fˈiːkapˌaʉs/ (n)
Kaffeepause
  paus /i arbete/ med fika

fikarum /fˈiːkarˌɵːm/ (n)
Pausenraum

fikastund /fˈiːkastˌɵnd/ (n)
Kaffeestunde
  tillfälle under dagen när en person, kanske tillsammans med andra personer, tar en fika

fikon /fɪkˈoːn/ (n)
Feige
  frukt

fikonmarmelad /fɪkˈoːnmarməlˌad/ (n)
Feigenmarmelade
  marmelad gjord på fikon

fikonträd /fɪkˈoːntrɛːd/ (n)
Feigenbaum
  träd (Ficus carica)

fiktiv /fˈɪktiːv/ (adj)
fiktiv

fil /fˈiːl/ (n)
Datei
  digital data
Spur, Fahrspur
  körfält
Dickmilch
  mjölkprodukt
Feile
  verktyg

fila /fˈiːla/ (v)
feilen
  jämna med fil
  förbättra, bortarbeta fel och ofullkomligheter

filantrop /fˈiːlantrˌuːp/ (n)
Philanthrop

filantropisk /fˈiːlantrˌuːpɪsk/ (adj)
philanthropisch
  människovänlig, välgörande

fildelning /fˈɪldeːlnˌɪŋ/ (n)
Filesharing

filial /fˈiːliːˌal/ (n)
Filiale, Zweigstelle
  självständig underavdelning

filipino /fˈiːliːpˌiːnuː/ (n)
Philippinisch
  ett språk som talas av filippinier och utgör ett av de två oficiella språken i Filippinerna

filippinsk /fˈiːlɪpˌɪnsk/ (adj)
philippinisch
  som rör Filippinerna eller det filippinska folket

filippinska /fˈiːlɪpˌɪnska/ (n)
Philippinerin
  kvinna från Filippinerna

film /fˈɪlm/ (n)
Film
  rörliga, fotografiska bilder
  lagringsmedia för rörliga, fotografiska bilder
  datalagring (för framställning av fotografier)
  tunt skikt

filma /fˈɪlma/ (v)
simulieren
  låtsas något, särskilt att, icke regelrätt, ha nedtacklats eller liknande, speciellt i syfte att erhålla en positiv åtgärd av domaren
filmen
  skapa en film

filmatisera /fˈɪlmatˌɪseːrˌa/ (v)
verfilmen
  göra en film av (en bok, historisk händelse eller liknande)

filmatisering /fˈɪlmatˌɪseːrˌɪŋ/ (n)
Verfilmung

filmduk /fˈɪlmdʉk/ (n)
Filmleinwand, Leinwand
  plan, vit yta, t.ex. en uppspänd tygduk, på vilken en projektor projicerar en bild, t.ex. vid visning av film

filmfotograf /fˈɪlmfuːtˌɔɡraf/ (n)
Kamerafrau, Kameramann
  person som har huvudansvaret för bilden i en film

filmföreställning /fˈɪlmføːrˌɛstəlnˌɪŋ/ (n)
Filmvorführung, Filmvorstellung
  föreställning där en film visas

filminspelning /fˈɪlmɪnspˌeːlnɪŋ/ (n)
Dreharbeit, Filmaufnahme
  inspelning av en film (t.ex. en långfilm)

filmjölk /fɪlmjˈœlk/ (n)
Dickmilch, Sauermilch

filmkamera /fˈɪlmkamˌeːra/ (n)
Filmkamera
  kamera som kan fånga upp och lagra rörliga bilder och ljud i form av film (video)

filmkritiker /fˈɪlmkrɪtˌiːkər/ (n)
Filmkritiker, Filmkritikerin
  person som regelbundet och mer eller mindre yrkesmässigt recenserar filmer

filmmys /fˈɪlmyːs/ (n)
Filmabend
  mysig kväll med filmtittande med vänner eller släktingar

filmografi /fˈɪlmɔɡrˌafiː/ (n)
Filmografie, Filmographie

filmrecension /fˌɪlmrəsənsxˈuːn/ (n)
Filmrezension
  recension av en film

filmstjärna /fˈɪlmsxərnˌa/ (n)
Filmstar

filmvisning /fˈɪlmviːsnˌɪŋ/ (n)
Filmvorführung
  visning av en film

filnamn /fˈɪlnamn/ (n)
Dateiname
  namn på en fil i en dators filsystem

filologi /fˌiːluːlˈoːɡiː/ (n)
Philologie

filosof /fˈiːluːsˌuːf/ (n)
Philosoph, Philosophin

filosofera /fˈiːluːsˌuːfeːrˌa/ (v)
philosophieren
  fundera djupsinnigt, begrunda

filosofi /fˈiːluːsˌuːfiː/ (n)
Philosophie

filosofisk /fˈiːluːsˌuːfɪsk/ (adj)
philosophisch

filsystem /fˈɪlsystˌeːm/ (n)
Dateisystem
  sätt att ordna ett lagringsutrymme i hanterbara enheter

filt /fˈɪlt/ (n)
Filz
  material
Bettdecke, Wolldecke
  täcke

filter /fˈɪltər/ (n)
Filter

filthatt /fˈɪlthat/ (n)
Filzhut
  hatt tillverkad av filt

filtrera /fˈɪltreːrˌa/ (v)
filtern, filtrieren

filé /fiːlˈeː/ (n)
Filet
  benfritt köttstycke
  nätlikt trådarbete

fimbulvinter /fˈɪmbɵlvˌɪntər/ (n)
Fimbulwinter

fimp /fˈɪmp/ (n)
Zigarettenkippe, Zigarettenstummel, Zigarrenstummel
  cigarr- eller cigarettstump

fimpa /fˈɪmpa/ (v)
aufhören zu rauchen
  sluta röka
Zigarette ausdrücken
  släcka en cigarett

fin /fˈiːn/ (adj)
fein, filigran
  delikat, liten
edel, fein, schön
  högklassig
vornehm, edel
  med hög social ställning

fin i kanten /fˈiːn iː kˈantən/ (adj)
wählerisch, übertrieben vornehm
  struntförnäm, kräsen

finans /fiːnˈans/ (n)
Finanzen
  ekonomiska förhållanden, inkomster och utgifter

finansdepartement /fˈiːnansdəpatəmˌɛnt/ (n)
Finanzministerium
  myndighet (departement, verk) för statens finanser

finansiell /fˈiːnansˌiːəl/ (adj)
finanziell

finansiera /fˈiːnansˌiːərˌa/ (v)
finanzieren

finansiering /fˈiːnansˌiːeːrˌɪŋ/ (n)
Finanzierung
  tilldelning eller anskaffning av kapital (finanser), bekostande

finansiär /fˈiːnansˌiːɛːr/ (n)
Finanzier, Geldgeber, Geldgeberin
  den som bekostar något

finansminister /fˈiːnansmˌiːnɪstər/ (n)
Finanzminister, Finanzministerin

finfördela /fɪnfˈøːrdəlˌa/ (v)
fein verteilen, zerstäuben
  dela i mycket små bitar

finger /fˈɪŋər/ (n)
Finger
  extremitet

fingera /fˈɪŋeːrˌa/ (v)
fingieren

fingeravtryck /fˈɪŋeːrˌavtryk/ (n)
Fingerabdruck
  identitesmarkör

fingerborg /fˈɪŋərbˌɔrj/ (n)
Fingerhut

fingerborgsblomma /fˈɪŋərbˌɔrɡsblɔmˌa/ (n)
Fingerhut
  en giftig växtart inom familjen grobladsväxter

fingerfärdig /fˈɪŋərfˌɛːrdɪɡ/ (adj)
fingerfertig
  som är mycket skicklig att göra något

fingerfärdighet /fˈɪŋərfˌɛːrdɪɡhˌeːt/ (n)
Fingerfertigkeit
  det att vara fingerfärdig

fingernagel /fˈɪŋərnˌaɡəl/ (n)
Fingernagel
  nagel på finger

fingertopp /fˈɪŋətˌɔp/ (n)
Fingerkuppe, Fingerspitze, Fingerbeere
  toppen på fingret

fingertoppskänsla /fˈɪŋətˌɔpsxənslˌa/ (n)
Fingerspitzengefühl
  intuitiv och väl utvecklad känsla för något

fingervisning /fˈɪŋərvˌiːsnɪŋ/ (n)
Fingerzeig
  försiktig antydan

fingra /fˈɪŋra/ (v)
fingern, herumfingern
  beröra med fingrarna, peta på

finhackad /fˈɪnhakːˌad/ (adj)
fein gehackt, feingehackt
  hackad i mycket små bitar

finish /fˈiːnɪsh/ (n)
Finish, letzter Schliff
  sista ytbehandling av en produkt
Endspurt, Finish, Schlusskampf
  slutkamp, slutspurt

finjustera /fˈɪnsxɵstˌeːra/ (v)
feinjustieren
  göra små ändringar i något (som redan är i stort sett rätt) så att det blir alldeles rätt

finjustering /fˈɪnsxɵstˌeːrɪŋ/ (n)
Feinjustierung
  det att finjustera något

finjärn /fˈɪnjərn/ (n)
Feineisen
  järn (som produkt från järnverk, valsverk) i små dimensioner: bandjärn, järntråd, spik

fink /fˈɪŋk/ (n)
Fink
  fågelart

finka /fˈɪŋka/ (n)
Kittchen
  fängelse, fängelsecell
gedeckter Güterwagen
  täckt godsvagn

finkamma /fˈɪŋkamˌa/ (v)
(eine Wohnung) durchsuchen; (eine Gegend) durchkämmen
  leta (mycket) noga, söka igenom noggrant

finklädd /fˈɪŋkləd/ (adj)
feingekleidet
  klädd i högtidliga kläder

finkornig /fˈɪŋkuːrnˌɪɡ/ (adj)
feinkörnig
  med mycket små korn

finlandssvensk /fˈɪnlandsvˌɛnsk/ (adj)
finnlandschwedisch
  som rör den svenskspråkiga folkgruppen i Finland

finlandssvensk /fˈɪnlandsvˌɛnsk/ (n)
Finnlandschwede
  person från Finland som tillhör den svenskspråkiga folkgruppen

finländare /fˈɪnləndˌarə/ (n)
Finne, Finnländer

finländsk /fˈɪnləndsk/ (adj)
finnisch

finländska /fˈɪnləndskˌa/ (n)
Finnländerin, Finnin
  kvinnlig medborgare i Finland

finna /fˈɪna/ (v)
finden, sich abfinden
  hitta
finden, meinen
  tycka

finnas /fˈɪnas/ (v)
existieren, geben
  existera

finne /fˈɪnə/ (n)
Finne, Finnländer
  person från Finland
Pickel, Pustel
  varfyllt hudutslag

finsk /fˈɪnsk/ (adj)
finnisch

finsk fingerört /fˈɪnsk fˌɪŋərˈœt/ (n)
Mittleres Fingerkraut

finska /fˈɪnska/ (n)
Finnin, Finnländerin
  kvinna
Finnisch
  språk

fint /fˈɪnt/ (n)
Finte, Täuschung

finurlig /fˈiːnɵrlˌɪɡ/ (adj)
pfiffig, schlau
  uppfinningsrik, påhittig, fyndig, knepig, fiffig

fiol /fˈiːuːl/ (n)
Geige, Violine, Fiedel
  stråkinstrument

fiollärare /fˈiːɔlˌɛːrarə/ (n)
Geigenlehrer, Geigenlehrerin, Violinlehrer, Violinlehrerin
  lärare som undervisar i fiol

fira /fˈiːra/ (v)
feiern
  anordna festlig tillställning
fieren
  förflytta nedåt eller uppåt

firande /fˈiːrandə/ (adj)
feiernd
  presensparticip av fira

firande /fˈiːrandə/ (n)
Feiern
  det att fira något

firma /fˈɪrma/ (n)
Firma
  företag, bolag

firn /fˈɪrn/ (n)
Firn

fis /fˈiːs/ (n)
Furz
  utsläpp av en blandning gaser ur anus

fisa /fˈiːsa/ (v)
furzen
  släppa ut gas genom ändtarmen

fisk /fˈɪsk/ (n)
Fisch
  vattenlevande djur

fiska /fˈɪska/ (v)
fischen, angeln
  fånga och ta upp fisk

fiska i grumligt vatten /fˈɪska iː ɡrˈɵmlɪkt vˈatːən/ (v)
im Trüben fischen
  skaffa sig fördelar på ett fult eller ohederligt sätt

fiskare /fˈɪskarə/ (n)
Fischer

fiskarkatt /fˈɪskarkˌat/ (n)
Fischkatze
  kattdjur

fiskauktion /fˌɪskaɵksxˈuːn/ (n)
Fischauktion, Fischversteigerung
  auktion där enbart fisk auktioneras

fiskben /fˈɪskbən/ (n)
Fischgräte, Gräte
  ben hos fiskar

fiskbestånd /fˈɪskbəstˌoːnd/ (n)
Fischbestand
  antal av fiskar som lever i ett fiskevatten

fiske /fˈɪskə/ (n)
Fischen, Fischfang, Fischerei
  det att fiska

fiskebåt /fˈɪskəbˌoːt/ (n)
Fischerboot

fiskegräns /fˈɪskəɡrˌɛns/ (n)
Fischereigrenze
  gräns av ett område där det är tillåtet att fiska

fiskekort /fˈɪskəkˌɔt/ (n)
Angelkarte, Angelschein
  kort som ger innehavaren rätt att fiska

fiskekvot /fˈɪskəkvˌuːt/ (n)
Fangquote
  kvot som reglerar hur mycket fisk som kan fångas

fiskeläge /fˈɪskəlˌɛːɡə/ (n)
Fischerdorf
  kustsamhälle vars befolkning till stor del liv­när sig på fiske

fisketur /fˈɪskətˌʉr/ (n)
Angelausflug, Angeltour
  utflykt till ett vattendrag för att fiska där

fiskevatten /fˈɪskəvˌatːən/ (n)
Fischereigewässer, Fischgewässer
  vatten i vilket fiskar lever som man får fiska

fiskfilé /fˌɪskfiːlˈeː/ (n)
Fischfilet

fiskgjuse /fˈɪskjʉsə/ (n)
Fischadler

fiskhandlare /fˈɪskhandlˌarə/ (n)
Fischhändler, Fischhändlerin
  person som säljer fisk

fiskleverolja /fˈɪskləvərˌɔlja/ (n)
Lebertran
  olja som framställts ur fisklever

fiskmås /fˈɪskmoːs/ (n)
Sturmmöwe
  fågelarten fiskmås

fisknät /fˈɪsknɛːt/ (n)
Fischernetz, Fischnetz
  nät avsett att användas till fiske

fiskpinne /fˈɪskpɪnə/ (n)
Fischstäbchen
  en rektangulär fiskbit som panerats

fiskrestaurang /fˈɪskrəstˌaʉrˌaŋ/ (n)
Fischrestaurant
  restaurang som specialiserar sig på fiskrätter

fiskrätt /fˈɪskrət/ (n)
Fischgericht
  maträtt som innehåller fisk

fisksoppa /fˈɪsksɔpˌa/ (n)
Fischsuppe

fiskstim /fˈɪskstiːm/ (n)
Fischschwarm

fisksås /fˈɪsksoːs/ (n)
Fischsoße
  sås avsedd för maträtter med fisk

fisktärna /fɪsktˈɛːrna/ (n)
Fluss-Seeschwalbe

fiss /fˈɪs/ (n)
Fis
  höjt f

fission /fɪsxˈuːn/ (n)
Kernspaltung, Fission

fistel /fˈɪstəl/ (n)
Fistel
  icke-normal förbindelse

fitta /fˈɪtːa/ (n)
Fotze, Möse
  kvinnligt könsorgan

fixa /fˈiːksa/ (v)
erledigen, schaffen
  åtgärda, skaffa, ordna

fixpunkt /fˈɪkspɵŋkt/ (n)
Fixpunkt

fjolla /fjˈɔla/ (n)
Memme
  2. virrig, håglös eller feg flicka eller kvinna
Schwule, schwuler Mann
  3. bög, homosexuell man

fjolår /fjˈuːloːr/ (n)
Vorjahr
  föregående år, i fjol

fjord /fjˈuːrd/ (n)
Fjord
  djup och smal havsvik

fjortis /fjˈuːtɪs/ (n)
Kindskopf
  tonåring med omoget beteende

fjortondel /fjˈuːtɔndəl/ (n)
Vierzehntel

fjortonårig /fjˈuːtuːnˌoːrɪɡ/ (adj)
Vierzehnjährige, Vierzehnjähriger
  fjorton år gammal

fjortonåring /fjˈuːtuːnˌoːrɪŋ/ (n)
Vierzehnjähriger, Vierzehnjährige

fjäder /fjˈɛːdər/ (n)
Feder
  (zoologi)
  (teknik)

fjäderboll /fjˈɛːdərbˌɔl/ (n)
Federball

fjäderdräkt /fjˈɛːdərdrˌɛːkt/ (n)
Federkleid
  fjäderbeklädnad på fågel

fjäderfä /fjˈɛːdərfˌɛː/ (n)
Geflügel, Federvieh
  domesticerad fågel

fjädergräs /fjˈɛːdərɡrˌɛːs/ (n)
Federgras
  växtart

fjäderstål /fjˈɛːdəʂtˌoːl/ (n)
Federstahl
  stål som har egenskaper som behövs för tillverkning av fjädrar

fjädervikt /fjˈɛːdərvˌɪkt/ (n)
Federgewicht
  viktklass i boxning och brottning

fjädervilt /fjˈɛːdərvˌɪlt/ (n)
Federwild

fjädervåg /fjˈɛːdərvˌoːɡ/ (n)
Federwaage
  dynamometer

fjädra /fjˈɛdra/ (v)
federn
  elastiskt ändra form eller ge efter för tryck (samt återgå till ursprunglig form när trycket släppt)

fjäll /fjˈɛl/ (n)
Gebirge, Fjell
  berg som når över trädgränsen
Schuppe
  hårda, skyddande plattor som finns på huden hos reptiler och fiskar
  hudavlagring

fjällabb /fjˈɛlab/ (n)
Falkenraubmöwe

fjällbäck /fjˈɛlbək/ (n)
Gebirgsbach
  bäck som rinner upp i fjäll

fjällgås /fjˈɛlɡoːs/ (n)
Zwergganz
  fågel

fjällig /fjˈɛlɪɡ/ (adj)
schuppig
  som är täckt med fjäll (på till exempel en fisk eller ödla)

fjällpipare /fjˈɛlpiːpˌarə/ (n)
Mornellregenpfeifer

fjällripa /fjˈɛlriːpˌa/ (n)
Alpenschneehuhn

fjällräv /fjˈɛlrɛːv/ (n)
Eisfuchs, Polarfuchs
  en däggdjursart (Vulpes lagopus) inom familjen hunddjur (Canidae)

fjälluggla /fjˈɛlɵɡlˌa/ (n)
Schnee-Eule, Schneeeule
  uggleart

fjällvandrare /fjˈɛlvandrˌarə/ (n)
Bergwanderer
  person som vandrar i fjället

fjällvandring /fjˈɛlvandrˌɪŋ/ (n)
Bergwanderung, Gebirgswanderung
  vandring i fjället

fjällvråk /fjˈɛlvroːk/ (n)
Raufußbussard

fjälster /fjˈɛlstər/ (n)
Naturdarm, Wursthaut
  rengjorda djurtarmar från gris, får eller nötkreatur som används som korvskinn

fjärd /fjˈɛːrd/ (n)
Förde

fjärdedel /fjˈɛːrdədəl/ (n)
Viertel

fjärdeklassare /fjˈɛːrdəklˌasarə/ (n)
Viertklässler, Viertklässlerin
  elev som går i fjärde klass (vanligen årskurs fyra i grundskolan)

fjäril /fjˈɛːriːl/ (n)
Schmetterling, Falter
  flygande insekt

fjärilseffekt /fjˈɛːrɪlsˌɛfəkt/ (n)
Schmetterlingseffekt
  det att en marginell påverkan i en del av ett system kan få stora och oförutsägbara effekter någon annanstans i systemet

fjärilsim /fjˈɛːrɪlsˌiːm/ (n)
Schmetterling, Delfin, Delfinschwimmen
  simsätt

fjärran /fjˈɛran/ (adj)
entfernt, fern
  som är långt borta

fjärran /fjˈɛran/ (adv)
entfernt, fern
  på stort avstånd

fjärran /fjˈɛran/ (n)
Ferne
  avlägset område

fjärrkontroll /fjˈɛrkɔntrˌɔl/ (n)
Fernbedienung

fjärrkyla /fjˈɛrkyːlˌa/ (n)
Fernkälte
  storskalig metod för produktion och distribution av kyla

fjärrstyra /fjˈɛrʂtyːrˌa/ (v)
fernsteuern
  kontrollera en apparat på distans (t.ex. via Internet eller via IR- eller radiokommunikation)

fjärrstyrd /fjˈɛrʂtyrd/ (adj)
ferngesteuert
  perfektparticip av fjärrstyra

fjärrtåg /fjˈɛrtoːɡ/ (n)
Fernzug
  persontåg som går en längre sträcka

fjärrvärme /fjˈɛrvərmə/ (n)
Fernwärme, Fernheizung
  storskalig metod för produktion och distribution av värme

fjärrvärmenät /fjˈɛrvərmənˌɛːt/ (n)
Fernwärmenetz
  system av rörledningar för transport av varmt vatten

fjärt /fjˈɛt/ (n)
Pups, Pup, Pupser
  utsläpp av gas

fjäsk /fjˈɛsk/ (n)
Anbiederei, Kriecherei, Schmeichelei
  inställsamhet, kryperi
Schmeichler, Schmeichlerin
  person som fjäskar, fjäskare

fjäska /fjˈɛska/ (v)
schmeicheln, anbiedern, scharwenzeln
  ställa sig in hos någon

fjät /fjˈɛːt/ (n)
Fußspur
  fotspår
Schritt
  steg

fjätter /fjˈɛtːər/ (n)
Band, Fessel
  bojor
  något som begränsar någons frihet

fjättra /fjˈɛtra/ (v)
fesseln
  binda fast

flack /flˈak/ (adj)
flach
  som inte har något djup
  som inte har några märkbara höjdskillnader eller lutning

fladdermus /flˈadərmˌʉs/ (n)
Fledermaus
  nattaktivt däggdjur med vingar

fladdra /flˈadra/ (v)
flattern
  göra snabba rörelser fram och tillbaka

flaga /flˈɑːɡa/ (v)
abblättern
  lossna i flagor

flagad /flˈɑːɡad/ (adj)
abgeblättert
  perfektparticip av flaga

flagellant /flˈɑːɡəlˌant/ (n)
Flagellant, Geißler
  sinnesrubbad medeltida kristen, som piskade sig för att pina den syndiga kroppen

flageolett /flˈɑːɡəˌuːlət/ (n)
Flageolett
  pipa

flagga /flˈaɡa/ (n)
Flagge, Fahne
  tygstycke

flagga /flˈaɡa/ (v)
beflaggen, flaggen
  hissa en flagga

flaggdag /flˈaɡdɑːɡ/ (n)
Beflaggungstag
  högtidsdag som uppmärksammas genom allmän flaggning

flaggparad /flˈaɡparˌad/ (n)
Flaggenparade
  högtidlig marsch med flaggor

flaggskepp /flˈaɡsxəp/ (n)
Flaggschiff
  fartyg från vilket flottchefen utövar sitt befäl
  ett rederis förnämsta fartyg

flaggstång /flˈaɡstɔŋ/ (n)
Fahnenmast, Fahnenstange
  halv=|

flagna /flˈɑːŋna/ (v)
abblättern

flak /flˈɑːk/ (n)
Ladefläche
  flat yta, stort jämnt stycke

flakmoped /flˈakmuːpəd/ (n)
Lastenmoped
  moped med flak

flamenco /flˈɑːmənkˌuː/ (n)
Flamenco

flamingo /flˈɑːmɪŋˌuː/ (n)
Flamingo
  individ i familjen flamingor

flamkol /flˈamkuːl/ (n)
Flammkohle
  stenkol som brinner med klar låga

flamländare /flˈamləndˌarə/ (n)
Flame

flamländsk /flˈamləndsk/ (adj)
flämisch

flamländska /flˈamləndskˌa/ (n)
Flämisch
  dialekt

flamma /flˈama/ (n)
Flamme
  en större eldslåga
  älskling

flamma /flˈama/ (v)
flammen, lodern
  brinna

flamsk /flˈamsk/ (adj)
flämisch
  flamländsk

flanell /flˈɑːnəl/ (n)
Flanell

flanera /flˈɑːneːrˌa/ (v)
flanieren, bummeln, schlendern, umherschlendern
  vandra omkring utan (till synes) syfte eller mål

flank /flˈaŋk/ (n)
Flanke
  1. del av en här
  3. yttersta kanten eller sidan

flark /flˈark/ (n)
Moorauge, Moortümpel
  glänta i en myr med mer vatten och mindre växter än omgivningen

flarn /flˈɑːrn/ (n)
Keks, Plätzchen
  tunn och spröd småkaka

flashminne /flˈashmɪnə/ (n)
Flash-Speicher
  transistorbaserat minne som används i mobiltelefon, digitalkamera, USB-minne eller annan vardagselektronik

flaska /flˈaska/ (n)
Flasche, Buddel, Pulle
  butelj

flaskhals /flˈaskhals/ (n)
Bot­tle­neck
  cylinder vid gitarrspel
Flaschenhals
  övre del på flaska
  del i system som hindrar utveckling

flaskpost /flˈaskpɔst/ (n)
Flaschenpost
  flaska med skrivet meddelande i
  kommunikationssätt

flaskskepp /flˈasksxəp/ (n)
Buddelschiff
  modellskepp som är byggt inuti en flaska

flasköppnare /flasxˈœpnarə/ (n)
Flaschenöffner

flat /flˈat/ (adj)
flach, platt
  platt och tunn
verblüfft, verdutzt
  som sällan säger emot

flata /flˈɑːta/ (n)
ebene Fläche, flache Seite
  flat sida
Lesbe
  lesbisk kvinna

flatbottnad /flˈatbɔtnˌad/ (adj)
flach, flachbodig
  som har flat botten

flathet /flˈatheːt/ (n)
Nachgiebigkeit
  det att vara flat (i betydelsen efterlåten)
Verblüfftheit, Verdutztheit
  det att vara flat (i betydelsen häpen)
Flachheit, Plattheit
  det att vara flat (i betydelsen platt)

flatsex /flˈatsəks/ (n)
Lesbensex
  sexuellt umgänge mellan /lesbiska/ kvinnor

flatulens /flˈɑːtʉləns/ (n)
Flatulenz
  utsläpp av gaser ur ändtarmen

flatulera /flˈɑːtʉlˌeːra/ (v)
furzen
  släppa ut gas genom ändtärmen, pressa ut gaser från tarmen

flaxa /flˈaksa/ (v)
wedeln
  fladdra, vifta
flattern
  slå med armarna eller vingarna

fleece /flˈeːəsə/ (n)
Fleece
  ett konstfibertyg med ruggad yta som i huvudsak används till plädar och fritidskläder

flegmatisk /flˈɛɡmatˌɪsk/ (adj)
phlegmatisch

flen /flˈeːn/ (n)
Glanzgras
  växt (gräs) av släktet Phalaris, art inom detta släkte

fler /flˈeːr/ (adj)
mehr
  av större antal än

flera /flˈeːra/ (adj)
mehrere
  mer än två
  många

flerbostadshus /flˈɛrbuːstˌadshʉs/ (n)
Mehrwohnungshaus
  hus som inhyser flera separata lägenheter

flercellig /flˈɛrsəlˌɪɡ/ (adj)
mehrzellig
  som består av fler än en cell

flerfamiljshus /flˌɛrfamˈɪljshʉs/ (n)
Mehrfamilienhaus
  bostadshus med flera lägenheter

fleromättad /flˈeːruːmˌɛtːad/ (adj)
mehrfach ungesättigt
  som har minst två dubbelbindningar i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)

flerovium /flˈeːruːvˌiːʉm/ (n)
Flerovium
  ett grundämne med atomnummer 114, atommassa 289 och symbolen Fl

flerspråkig /flˈɛʂproːkˌɪɡ/ (adj)
mehrsprachig

flertal /flətˈɑːl/ (n)
Mehrheit, Mehrzahl
  antal större än hälften
Mehrzahl
  flera
Mehrzahl, Plural
  pluralis

flexa /flˈɛksa/ (v)
Gleitzeit arbeiten
  arbeta flextid

flexibel /flˈɛksiːbˌɛl/ (adj)
elastisch, flexibel
  böjlig
flexibel
  som kan anpassas efter aktuella omständigheter

flexibilitet /flˈɛksɪbˌɪlɪtˌeːt/ (n)
Flexibilität
  det att vara flexibel

flexion /flˈɛksiːˌuːn/ (n)
Flexion
  anatomi
Beugung, Flexion
  grammatik

flextid /flˈɛkstiːd/ (n)
Gleitzeit, flexible Arbeitszeit, gleitende Arbeitszeit
  möjlighet för den anställde att bestämma sin arbetstid

flicka /flˈɪkːa/ (n)
Mädchen
  barn av kvinnligt kön

flicka /flˈɪkːa/ (v)
flicken
  lappa, laga, reparera (på ett enkelt sätt)

flickaktig /flˈɪkːɑːktˌɪɡ/ (adj)
mädchenhaft
  som ser ut som eller beter sig som en (typisk, ung) flicka

flicknamn /flˈɪknamn/ (n)
Mädchenname, Geburtsname
  1. efternamnet en kvinna hade innan hon gifte sig
Frauenname, Mädchenname
  2. förnamn för kvinnligt person

flickrum /flˈɪkrɵːm/ (n)
Mädchenzimmer
  rum där en flicka bor

flickskola /flˈɪkskuːlˌa/ (n)
Mädchenschule
  skola enbart för flickor

flickslända /flˈɪksləndˌa/ (n)
Kleinlibelle, Wasserjungfer
  individ av någon av de arter inom taxonomiska familjerna fjäderflicksländor, smaragdflicksländor och sommarflicksländor i ordningen trollsländor (Odonata)

flickvän /flˈɪkvɛːn/ (n)
Freundin
  kvinna som ingår i en kärleksrelation

flikhortensia /flˈiːkhuːtˌɛnsiːˌa/ (n)
Eichen-Hortensie
  en art (Hydrangea quercifolia) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae)

flimmerhår /flˌɪmərhˈoːr/ (n)
Flimmerhärchen, Zilie
  på en eukaryot epitelcell membranklätt och rörligt utskott vars (utskottets) cellskelett utgörs av en speciell struktur av mikrotubuli

flina /flˈiːna/ (v)
grinsen
  flina

flinga /flˈɪŋa/ (n)
Cornflakes, Frühstücksflocken
  majsflinga
Flocke
  tunt, platt, litet föremål

flink /flˈɪŋk/ (adj)
flink
  som arbetar snabbt och exakt

flint /flˈɪnt/ (n)
Glatze
  hår­löst parti på hjässan

flinta /flˈɪnta/ (n)
Feuerstein
  flinta

flintasten /flˈɪntastən/ (n)
Feuerstein
  sten av flinta

flintskalle /flˈɪntskalə/ (n)
Glatze, Kahlkopf
  person utan hår på huvudet

flintskallig /flˈɪntskalˌɪɡ/ (adj)
kahl, glatzköpfig, kahlköpfig
  som saknar hår på huvudet

flipperspel /flˈɪpəʂpəl/ (n)
Flipperautomat

flippflopp /flˈɪpflɔp/ (n)
Flipflop
  slags sandal som hålls fast på foten endast genom en rem mellan stortån och pektån

flirta /flˈɪta/ (v)
flirten
  lekfullt antyda eller visa sig erotiskt intresserad av någon genom ögonkontakt eller konversation

flisa /flˈiːsa/ (n)
Splitter, Sprei­ßel
  liten bit, ofta av trä, smal och vass nog för att fastna innanför huden och orsaka smärta

flit /flˈiːt/ (n)
Fleiß
  det att ständig vara i verksamhet och arbeta ihärdigt

flitig /flˈiːtɪɡ/ (adj)
fleißig
  arbetsam
fleißig, emsig
  frekvent

flitigt /flˈiːtɪkt/ (adv)
oft
  ofta, mycket

flock /flˈɔk/ (n)
Dolde
  blomställning
Rudel, Schwarm, Schar, Herde, Haufen
  grupp av djur

flockbeteende /flˈɔkbətəˌɛndə/ (n)
Herdentrieb
  benägenhet att handla likadant som en flock, utan eftertanke eller rationellt tänkande och ofta i en slags affekt, oavsett ålder
  beteende som flockdjur visar

flod /flˈuːd/ (n)
Fluss, Strom
  större vattendrag
Flut
  tidsperiod

floddelfin /flˌɔdəlfˈiːn/ (n)
Flußdelphin, Süßwasserdelphin

floddelta /flˈɔdeːltˌɑː/ (n)
Flussdelta
  flodmynning där en flod förgrenar sig innan den mynnar i ett större vattendrag

flodfart /flɔdfˈɑːt/ (n)
Flussfahrt
  skeppsfart (trafik med fartyg) på floder

flodfåra /flˈɔdfoːrˌa/ (n)
Flußbett
  fördjupning som emellertid uppstår där en flod flyter fram

flodhäst /flˈɔdhəst/ (n)
Flusspferd, Nilpferd
  större däggdjur

flodnejonöga /flˈɔdnəjˌuːnøːɡˌa/ (n)
Flussneunauge
  en fiskart inom familjen nejonögon

flodstrand /flˈɔdstrand/ (n)
Flussstrand, Flussufer
  strandkant i anslutning till en flod

flodsångare /flˈɔdsɔŋˌarə/ (n)
Schlagschwirl
  fågel

flodvåg /flˈɔdvoːɡ/ (n)
Flutwelle

flopp /flˈɔp/ (n)
Flop
  misslyckande

flor /flˈuːr/ (n)
Schleier
  tunn slöja

flora /flˈuːra/ (n)
Flora
  mikroorganismflora
  växter

florera /flˈuːreːrˌa/ (v)
florieren
  blomstra

florett /flˈuːrət/ (n)
Florett
  fäktvärja

florist /flˈuːrɪst/ (n)
Blumenhändler, Florist, Blumenhändlerin, Floristin
  blomsterhandlare

florsocker /flˈɔʂɔkːər/ (n)
Puderzucker, Staubzucker
  finkornigt socker

floskel /flˈɔsxəl/ (n)
Floskel

flott /flˈɔt/ (adj)
elegant, flott
  fin, stilig

flott /flˈɔt/ (n)
Schmalz
  smält fett från djur

flotta /flˈɔtːa/ (n)
Flotte

flotta /flˈɔtːa/ (v)
flößen

flottare /flˈɔtːarə/ (n)
Flößer
  förr i tiden en person som flottade trädstammar på vattendrag

flottbro /flˈɔtbruː/ (n)
Pontonbrücke, Schiffbrücke, Schiffsbrücke, Schwimmbrücke
  bro där vägbanan är fäst vid flottar, som flyter på vattnet

flotte /flˈɔtːə/ (n)
Floß
  vattenfarkost som saknar skrov

flottig /flˈɔtːɪɡ/ (adj)
fettig, schmalzig
  nedsmord med flott

flottilj /flˈɔtːɪlj/ (n)
Flottille
  mindre flotta

flottning /flˈɔtnɪŋ/ (n)
Flößen, Holzflößerei

flottpärla /flˈɔtpərlˌa/ (n)
Fettauge
  liten pärla (klump, klimp) av fett (flott) (i soppa)

flottyr /flˈɔtːyːr/ (n)
Frittierfett
  stekflott

flottör /flˈɔtːøːr/ (n)
Schwimmer
  flytande kropp (t ex för att reglera vätsketillförsel)
  ponton under ett sjöflygplan

fluga /flˈʉɡa/ (n)
Fliege
  insekt
  band i rosett
  insektsliknande fiskebete
Fimmel
  plötslig företeelse

flugfångare /flˈɵɡfɔŋˌarə/ (n)
Fliegenfänger
  redskap eller anordning för att fånga flugor

flugpapper /flˈɵɡpapər/ (n)
Fliegenpapier, Honigstreifen
  flugfångare i form av pappersremsa med klister för att flugor ska fastna

flugsmälla /flˈɵɡsməlˌa/ (n)
Fliegenklatsche, Fliegenpracker
  redskap

flugsnappare /flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
Fliegenschnäpper
  individ av någon av arterna inom familjen flugsnappare.

flugsvamp /flˈɵɡsvamp/ (n)
Wulstlinge
  ett släkte av svampar bestående av cirka 600 arter
Fliegenpilz
  giftig svamp

fluid /flˈʉiːd/ (n)
Fluid

fluiddynamik /flˈʉɪdˌyːnamˌiːk/ (n)
Fluiddynamik, Hydrodynamik
  fluidvetenskap

flundra /flˈɵndra/ (n)
Flunder
  sorts plattfisk

fluor /flˈʉuːr/ (n)
Fluor
  grundämne

fluorescens /flˈʉuːrˌɛssəns/ (n)
Fluoreszenz
  ett ämnes förmåga att under mycket kort tid utstråla ljus då det träffas av viss strålning

fluorescera /flˈʉuːrˌɛsseːrˌa/ (v)
fluoreszieren
  utsända strålning genom fluorescens

fluorescerande /flˈʉuːrˌɛsseːrˌandə/ (adj)
fluoreszierend
  presensparticip av fluorescera

fluorid /flˈʉuːrˌiːd/ (n)
Fluorid

fluorkrom /flˈʉɔrkrˌɔm/ (n)
Chromfluorid
  kemisk förening av fluor och krom, CrF3

fluormetan /flˈʉuːrmˌɛtan/ (n)
Fluormethan
  kemisk förening av fluor, kol och väte

fluorsvavelsyra /flˈʉuːʂvˌavəlsˌyːra/ (n)
Schwefelsäurefluorid
  kemisk förening av väte, svavel, syre och fluor

fluorvätesyra /flˈʉuːrvˌɛːtəsˌyːra/ (n)
Fluorwasserstoffsäure, Flusssäure
  giftig syra som består av fluor och väte med kemisk formeln HF

flussmedel /flˈɵsmeːdˌɛl/ (n)
Flussmittel
  ämne som används för att sänka ett ämnes smältpunkt och göra det mer lättflytande

fly /flˈyː/ (v)
vergehen
  förgå
fliehen, flüchten
  ta sig ifrån

flyg /flˈyːɡ/ (n)
Flugwesen
  flygväsen
Flug, Flugzeug
  resa med flygplan

flyga /flˈyːɡa/ (v)
fliegen
  färdas i vakuum eller gas
  färdas med flygplan
  styra ett flygplan

flygande tefat /flˈyːɡandə tˈeːfat/ (n)
fliegende Untertasse
  platt, tefatsformat oidentifierat flygande föremål

flygare /flˈyːɡarə/ (n)
Fliege
  djur med flygförmåga
Flieger, Fliegerin, Pilot, Pilotin
  person som styr flygmaskin

flygbiljett /flˈyɡbɪljˌɛt/ (n)
Flugticket, Flugschein

flygbolag /flˈyɡbuːlˌɑːɡ/ (n)
Fluggesellschaft
  företag som bedriver flygtrafik)

flygbränsle /flˈyɡbrənslə/ (n)
Flugbenzin
  bränsle för flygmotorer

flygbuss /flˈyɡbɵs/ (n)
Flughafenbus, Shuttlebus

flygel /flˈyːɡəl/ (n)
Flügel
  en sorts piano
  del av byggnad
  gruppering inom politiskt parti
  sidoparti av uppställd styrka

flygelhorn /flˈyːɡəlhˌuːrn/ (n)
Flügelhorn
  ett bleckblåsinstrument som påminner om en trumpet

flygfält /flˈyɡfəlt/ (n)
Flugplatz, Flugfeld
  område där flygplan startar och landar

flygg /flˈyɡ/ (adj)
flügge
  flygkunnig, flygförmögen

flyghjälm /flˈyɡjəlm/ (n)
Fliegerhelm
  hjälm för flygare (stridspilot)

flyghuva /flˈyɡhʉvˌa/ (n)
Fliegerhaube
  mössa (huva) för flygare i öppna flygplan

flygkatastrof /flˈyɡkatˌastruːf/ (n)
Flugkatastrophe
  stor flygolycka (med många döda)

flygkilometer /flˈyɡkiːlˌuːmətər/ (n)
Flugkilometer
  tillryggalagd kilometer i flygplan, förkortat flygkm

flygkrasch /flˈyɡkraʃ/ (n)
Flugzeugabsturz
  händelsen att ett flygplan kraschar

flygledare /flˈyɡleːdˌarə/ (n)
Fluglotse, Flugleiter, Fluglotsin
  person som styr flygtrafiken inom ett visst område och säkerställer att den sker på ett säkert sätt

flygmaskin /flˌyɡmasxˈiːn/ (n)
Flugmaschine
  flygande farkost

flygmiljonär /flˈyɡmɪljˌuːnɛːr/ (n)
Flugmillionär
  pilot som flugit en miljon kilometer

flygolycka /flˈyːɡuːlˌykːa/ (n)
Flugunfall, Flugunglück
  olycka som involverar ett flygplan under användning (t.ex. ett störtat flygplan)

flygpassagerare /flˈyɡpasˌaɡeːrˌarə/ (n)
Fluggast
  passagerare som reser i ett flygplan

flygplan /flˈyɡplan/ (n)
Flugzeug
  vingförsett flygande transportmedel

flygplansvinge /flˈyɡplansvˌɪŋə/ (n)
Flugzeugflügel, Flügel, Tragfläche
  vinge på ett flygplan

flygplats /flˈyɡplats/ (n)
Flughafen, Flugplatz
  start- och landningsplats för flygplan

flygpost /flˈyɡpɔst/ (n)
Luftpost
  post som transporteras med flygplan

flygresa /flˈyɡrəsˌa/ (n)
Flugreise
  resa med flygplan

flygresenär /flˈyɡrəsənˌɛːr/ (n)
Flugreisende, Flugreisender
  person som reser med ett flygplan

flygskam /flˈyɡskam/ (n)
Flugscham
  känsla av förödmjukelse vid skuldbeläggandet kring någons flygresande, vanligtvis på grund av diskussionerna kring flygets bidragande till miljöförstöringen

flygskatt /flˈyɡskat/ (n)
Luftverkehrabgabe, Luftverkehrsteuer, Ticketsteuer
  skatt på flygresor

flygtid /flˈyktiːd/ (n)
Flugzeit
  den tid som det tar för en flygning från avgång till landning

flygtrafik /flˌyktrafˈiːk/ (n)
Flugverkehr, Luftfahrt
  trafik med flygplan

flygvapen /flˈyɡvapən/ (n)
Luftwaffe, Luftstreitkräfte
  militär vapengren som består av (ett lands) luftstridskrafter

flygvärd /flˈyɡvɛːrd/ (n)
Flugbegleiter
  (manlig) person i kabinpersonalen på ett flygplan

flygvärdinna /flˈyɡvɛːrdˌɪna/ (n)
Flugbegleiterin, Stewardess

flykt /flˈykt/ (n)
Flug
  flygning
Flucht
  snabb färd

flyktförsök /flyktfˈœʂøːk/ (n)
Fluchtversuch
  försök att fly

flykthastighet /flˈykthastˌɪɡheːt/ (n)
Fluchtgeschwindigkeit

flyktig /flˈyktɪɡ/ (adj)
flüchtig
  tillfällig och ytlig
  som snabbt avdunstar till gasform

flykting /flˈyktɪŋ/ (n)
Flüchtling

flyktingkris /flˈyktɪŋkrˌiːs/ (n)
Flüchtlingskrise
  kris i flyktingmottagningen och flyktingpolitiken

flyktingpolitik /flˈyktɪŋpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Flüchtlingspolitik
  politik som behandlar flyktingmottagning

flyt /flˈyːt/ (n)
Fluss, Glück
  det att något flyter, särskilt om jämnt tempo

flyta /flˈyːta/ (v)
fließen
  förflytta sig
schwimmen, schweben
  hålla sig flytande

flytande /flˈyːtandə/ (adj)
flüssig
  samma konsistens som vätska
fließend
  som pratar ett språk utan problem
  flödande, strömmande
  som flyter

flytande ämne /flˈyːtandə ˈɛmnə/ (n)
Flüssigkeit

flytdocka /flˈytdɔkːˌa/ (n)
Schwimmdock
  anordning som kan sänkas ner i vattnet genom intag av vatten i balasttakar så att ett fartyg kan gå in i dockan

flytt /flˈyt/ (n)
Zug
  det att flyga till varmare platser inför vintern
  moment som består av en pjäsförflyttning i vissa brädspel, exempelvis i backgammon och det gamla svenska spelet bräde
Umzug
  det att flytta, särskilt byta hem

flytta /flˈytːa/ (v)
umziehen
  byta boende
bewegen
  ändra position

flytta ihop /flˈytːa ˈiːhuːp/ (v)
zusammenziehen
  flytta in i gemensam bostad)

flytta ut /flˈytːa ˈʉt/ (v)
ausziehen
  lämna bostad med allt bohag

flyttbar /flˈytbɑːr/ (adj)
beweglich, transportabel
  någonting som kan förflyttas. Synonymer: Mobil, Transportabel, Rörlig

flyttbil /flˈytbiːl/ (n)
Möbelwagen, Umzugsauto
  större bil (skåpbil eller mindre lastbil) som används för att flytta möbler och andra föremål

flyttblock /flˈytblɔk/ (n)
Findling
  erratiskt block, stor sten (block) som flyttats av inlandsisen (glaciär)

flyttfågel /flˈytfoːjəl/ (n)
Zugvogel, Wandervogel
  fågel som flyttar säsongsvis

flyttkarl /flˈytkarl/ (n)
Möbelpacker
  (vanligtvis manlig) person som arbetar på flyttfirma och där bär och transporterar möbler och annat vid en kunds flytt

flyttkartong /flˈytkatˌɔŋ/ (n)
Umzugskarton
  låda i kartong för att packa varor såsom kläder, porslin, böcker o.dyl. vid flytt till ny bostad

flyttlåda /flˈytloːdˌa/ (n)
Umzugskarton, Umzugskiste
  låda som används för att transportera (mindre) föremål under en flytt

flyttning /flˈytnɪŋ/ (n)
Umziehen, Umzug
  flytt

flyttningsdag /flˈytnɪŋsdˌɑːɡ/ (n)
Umzugstag
  dag när hyrd lägenhet eller arrenderad jord ska avträdas

flytväst /flˈytvəst/ (n)
Schwimmweste

fläck /flˈɛk/ (n)
Fleck, Flecken

fläckborttagning /flˈɛkbɔtːˌɑːŋnɪŋ/ (n)
Fleckentfernung
  det att ta bort fläckar från ytor (såsom kläder, soffor, andra möbler)

fläckdrillsnäppa /flˈɛkdrɪlsnˌɛpa/ (n)
Drosseluferläufer

fläckig /flˈɛkːɪɡ/ (adj)
beschmutzt, fleckig, gefleckt, scheckig
  som har fläckar

fläckig tinamo /flˈɛkːɪɡ tˈiːnamˌuː/ (n)
Fleckensteißhuhn, Schwarzflecktinamu
  en fågelart (Nothura maculosa) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

fläder /flˈɛːdər/ (n)
Holunder

fläderbär /flˈɛːdərbˌɛːr/ (n)
Holunderbeere
  bär

flädermus /flˈɛːdərmˌʉs/ (n)
Fledermaus
  fladdermus

fläkt /flˈɛkt/ (n)
Lüfter, Ventilator, Gebläse
  maskin
Hauch, Lüftchen
  svag vind

fläkta /flˈɛkta/ (v)
wehen
  om vinden blåser sakta
fächeln, wedeln
  skaffa sig luftdrag genom att vifta med ett tunt föremål, t. ex. med en solfjäder

flämta /flˈɛmta/ (v)
keuchen, japsen
  andas snabbt och häftigt
flackern
  kortvarigt tindra eller blinka

fläns /flˈɛns/ (n)
Flansch
  fläns

flänsa /flˈɛnsa/ (v)
flanschen

flärd /flˈɛːrd/ (n)
Flair
  ytlig prakt

fläsk /flˈɛsk/ (n)
Schweinefleisch
  kött från gris

fläskkorv /flˈɛskkɔrv/ (n)
Schweinswurst
  korv gjord på fläskkött

fläskkött /fləskkˈœt/ (n)
Schweinefleisch
  kött från gris

fläsklägg /flˈɛskləɡ/ (n)
Eisbein
  kött från en gris knän och armbågar

fläskpannkaka /flˈɛskpaŋkˌɑːka/ (n)
Speckeierkuchen, Speckpfannkuchen
  ugnspannkaka (tjockpannkaka) med bitar av fläsk

fläta /flˈɛːta/ (n)
Zopf, Flechte
  sammanfogning av tre eller fler band

fläta /flˈɛːta/ (v)
flechten
  foga samman tre eller flera band

flätad /flˈɛːtad/ (adj)
geflochten
  perfektparticip av fläta

flå /flˈoː/ (v)
häuten
  dra av hud eller skinn (särskilt från slaktdjur)

flåsa /flˈoːsa/ (v)
keuchen, schnaufen, japsen
  andas snabbt och djupt

flöda /flˈøːda/ (v)
fließen

flöde /flˈøːdə/ (n)
Flut, Fluß
  1. framströmmande av vätska
Durchfluß
  2. (fysik) mått på kvantitet som passerar yta under viss tid

flödesdiagram /flˈøːdəsdˌiːaɡrˌam/ (n)
Flussdiagramm
  diagram som åskådliggör en process eller algoritm (med hjälp av lådor och pilar mellan lådor)

flödestryck /flˈøːdəstrˌyk/ (n)
Fließdruck
  tryck som gör att en fluid strömmar genom en rörledning

flöjel /flˈøːjəl/ (n)
Windfahne, Windrichtungsgeber, Anemoskop, Wetterfahne
  slags vimpel som anger vindriktning

flöjt /flˈœjt/ (n)
Flöte

flöjtist /flˈœjtɪst/ (n)
Flötenspieler, Flötenspielerin
  person som spelar flöjt

flört /flˈœt/ (n)
Flirt
  en flörtig handling
  person som är föremål för en flört eller kortare kärlekshistoria

flöte /flˈøːtə/ (n)
Schwimmer
  flytande redskap för att hålla upp lina eller nät vid fiske, signalerar även napp vid mete

fnissa /fnˈɪsa/ (v)
kichern
  skratta

fnittra /fnˈɪtra/ (v)
kichern
  skratta halvkvävt, särskilt då man inte får skratta

fnurrig /fnˈɵrɪɡ/ (adj)
griesgrämig, mürrisch
  vresig, tvär

fnysa /fnˈyːsa/ (v)
schnauben
  häftigt blåsa ut luft genom näsan

fnöske /fnˈœsxə/ (n)
Zunder

foajé /fˌuːajˈeː/ (n)
Foyer
  samlingssal för teaterpublik

fobi /fˈuːbiː/ (n)
Phobie

foder /fˈuːdər/ (n)
Futter
  extra tyglager
Futter, Tiernahrung
  mat för djur

foderbeta /fˈuːdərbətˌa/ (n)
Dickrübe, Dickwurz, Futterrübe, Raahner, Runkel, Runkelrübe
  beta

fodra /fˈɔdra/ (v)
füttern
  ge kreatur foder

fodral /fˈɔdral/ (n)
Etui, Futteral

foga /fˈuːɡa/ (v)
anfügen
  fästa en mindre del till en större
zusammenfügen
  förena, föra samman mindre delar till en större helhet
  tätt eller noga sätta samman mindre delar till en större helhet
fügen
  ge med sig
verfügen
  ordna, styra, bestämma över
fugen
  passa ihop två bräder med lim utan att använda spik
  täta en fog /med något/

fogde /fˈɔɡdə/ (n)
Vogt
  kunglig ämbetsman som företräde kronans intressen

foglig /fˈɔɡlɪɡ/ (adj)
fügsam
  lydig, medgörlig, hörsam, anpassningsbar, beskedlig

fogmassa /fˈɔɡmasˌa/ (n)
Fugendichtmasse, Fugenmasse
  material som används för att fylla i och täta fogar

fogsvans /fɔɡsvˈans/ (n)
Fuchsschwanz
  sorts bredbladig såg

fokus /fˈuːkʉs/ (n)
Fokus
  brännpunkt för kägelsnitt
Brennpunkt, Fokus
  inriktning
  punkt där ljusstrålar konvergerar när linsen riktas rakt mot en oändligt avlägsen ljuskälla

fokusera /fˈuːkʉsˌeːra/ (v)
fokussieren

fokusgrupp /fˈuːkɵsɡrˌɵp/ (n)
Fokusgruppe
  en grupp av människor (panel), ett representativt urval av en befolkning, vars reaktioner används i utformningen av nya kommersiella erbjudanden och politiska förslag

folie /fˈuːliːə/ (n)
Folie
  material som valsats till ett mycket tunt blad

folk /fˈɔlk/ (n)
Volk
  grupp av männinskor
Leute
  människor i almännhet
Folk
  samtida musik skapad med inspiration av traditionell folkmusik

folkbokföring /fˈɔlkbuːkfˌøːrɪŋ/ (n)
Melderegister, Meldewesen
  registrering av grundläggande information (t.ex. ålder, kön, bostadsadress) om de individer som utgör ett lands befolkning

folkdans /fɔlkdˈans/ (n)
Volkstanz

folkdräkt /fˈɔlkdrɛːkt/ (n)
Tracht, Volkstracht

folketymologi /fˌɔlkətˌyːmuːlˈoːɡiː/ (n)
Volksetymologie
  förändring av ett ord så att det liknar ett mer känt ord

folkfest /fˈɔlkfəst/ (n)
Volksfest
  fest och/eller glädjeyra som allmänheten deltager i

folkgrupp /fˈɔlkɡrɵp/ (n)
Volksgruppe
  grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt

folkhögskola /fˈɔlkhøːɡskˌuːla/ (n)
Volkshochschule
  skolform för vuxenutbildning

folkkyrka /fˈɔlkkyrkˌa/ (n)
Volkskirche
  kristet trossamfund (kyrka) som riktar sig till hela folket i ett land

folkkär /fˈɔlkkɛːr/ (adj)
beliebt, populär, volkstümlich
  som är populär bland befolkningen (i ett land)

folkmassa /fˈɔlkmasˌa/ (n)
Menschenmenge

folkmord /fˈɔlkmuːrd/ (n)
Genozid, Völkermord
  mord mot en hel grupp av människor (ett folk)

folkmun /fˈɔlkmɵn/ (n)
Volksmund

folkmusik /fˌɔlkmʉsˈiːk/ (n)
Folk
  samtida folkmusik
Volksmusik
  traditionell folkmusik

folkmängd /fˈɔlkməŋd/ (n)
Einwohnerzahl, Menschenmenge
  antal människor som lever /på en viss plats/

folkmål /fˈɔlkmoːl/ (n)
Mundart
  lokal variant av talspråk

folkomröstning /fˌɔlkɔmrˈœstnɪŋ/ (n)
Referendum, Volksabstimmung, Volksentscheid, Plebiszit
  omröstning i viss fråga där medborgarna har rösträtt

folkpsykologisk /fˌɔlkpsyːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
völkerpsychologisch
  som analyserar folksjälen, som tillämpar psykologi på ett helt folk (en nation, en ras, en folkgrupp)

folkrik /fˈɔlkriːk/ (adj)
bevölkerungsreich, volkreich
  med stor befolkning eller hög folktäthet

folkrätt /fˈɔlkrət/ (n)
Völkerrecht
  del av juridiken som handlar om förhållanden och avtal mellan stater

folksamling /fˈɔlksamlˌɪŋ/ (n)
Menge, Menschenmenge
  större mängd människor

folkskola /fˈɔlkskuːlˌa/ (n)
Volksschule

folkstam /fˈɔlkstam/ (n)
Volksstamm
  naturfolks etniska tillhörighet

folktom /fˈɔlktɔm/ (adj)
entvölkert, menschenleer
  tom på folk, öde, övergiven

folktro /fˈɔlktruː/ (n)
Volksglaube
  folklig trosuppfattning inom ett geografiskt område med en begränsad etnicitet

folkvandring /fˈɔlkvandrˌɪŋ/ (n)
Völkerwanderung
  det att hela folkslag lämnar sin tidigare fasta boplats för att söka efter nytt land att slå sig ned på

folkvandringstiden /fˈɔlkvandrˌɪŋstiːdən/ (n)
Völkerwanderungszeit
  epok

folkökning /fɔlkˈœknɪŋ/ (n)
Bevölkerungszunahme
  ökning av folkmängden

folköl /fˈɔlkøːl/ (n)
Bier
  öl med en alkoholhalt mellan 2,25 och 3,5 volymprocent

follikel /fˈɔliːkəl/ (n)
Follikel
  klumpformad massa i en äggstock

folsyra /fˈɔlsyːrˌa/ (n)
Folsäure
  vitamin B₉

fon /fˈoːn/ (n)
Phon
  enhet för ljudstyrka
  enskilt språkljud

fond /fˈoːnd/ (n)
Fonds, Kapitalanlage
  samling av värdepapper

fonem /fˈoːnəm/ (n)
Phonem
  ett språkljud

fonetik /fˈoːnətˌiːk/ (n)
Phonetik, Lautlehre

fonetisk /fˈoːnətˌɪsk/ (adj)
phonetisch, fonetisch
  ljudenlig

fonon /fˈoːnuːn/ (n)
Phonon

fontanell /fˈoːntanˌɛl/ (n)
Fontanelle

fontän /fˈoːntɛːn/ (n)
Springbrunnen, Fontäne
  anläggning med vatten för dekoration

fora /fˈuːra/ (n)
Fuhre
  1. lass
  2. transport

forcera /fˈuːrseːrˌa/ (v)
forcieren
  framtvinga

fordon /fˈuːrdɔn/ (n)
Fahrzeug, Vehikel

fordra /fˈuːrdra/ (v)
fordern, verlangen
  kräva, begära av

fordran /fˈuːrdran/ (n)
Forderung
  begäran, krav

fordrande /fˈuːrdrandə/ (adj)
anspruchsvoll
  presensparticip av fordra

fordring /fˈuːrdrɪŋ/ (n)
Forderung
  anspråk, (stark) fordran

fordringsägare /fˈuːrdrɪŋsˌɛjarə/ (n)
Gläubiger, Gläubigerin
  den som äger en fordran

forint /fˈuːrɪnt/ (n)
Forint
  valuta

form /fˈɔrm/ (n)
Form
  (om rumsobjekt) utformning, gestaltning
  den (hos en människa) för tillfället fysiska och psykiska prestationsförmågan
  behållare vid bakning eller gjutning

forma /fˈɔrma/ (v)
bilden, formen, gestalten
  ge form åt

formaldehyd /fˈɔrmaldəhˌyːd/ (n)
Formaldehyd, Methanal
  metanal

formalin /fˈɔrmalˈiːn/ (n)
Formalin
  en vätska använd bl a för konservering av zoologiska preparat

formalitet /fˈɔrmalˌiːteːt/ (n)
Formalität
  yttre nödvändighetssak

format /fˈɔrmat/ (n)
Format, TV-Format
  TV-program
Dateiformat, Format
  filformat
Format
  storlek
Format, Layout, Textformat
  text

formatera /fˈɔrmatˌeːra/ (v)
formatieren
  ge filsystem
  ändra utseende

formatering /fˈɔrmatˌeːrɪŋ/ (n)
Formatierung
  den specifika visuella design i form av visuella attribut ovanpå, och visuella objekt utöver, det rena (text)innehållet, såsom textformatering (t.ex. teckensnitt, teckenstorlek, färg, fet/kursiv stil), marginaler och grafik, vilken används i (en del av) ett (text)dokument

formation /fˈɔrmasxˈuːn/ (n)
Gesteinsformation
  bildning, utformning, daning, särskilt om naturalster

formbar /fˈɔrmbɑːr/ (adj)
formbar
  som lätt kan formas

formel /fˈɔrməl/ (n)
Formel
  uppsättning symboler

formell /fˈɔrməl/ (adj)
formell, formal, förmlich

formge /fˈɔrmjə/ (n)
designen
  skapa ett utseende och design åt en produkt

formgjuta /fˈɔrmjʉtˌa/ (v)
formgießen
  gjuta ett flytande ämne i en form i vilken det stelnar

formiat /fˈɔrmiːˌat/ (n)
Formiat
  anjon av metansyra

formidabel /fˈɔrmiːdˌabəl/ (adj)
formidabel
  godartad och imponerande

formlös /fˈɔrmløːs/ (adj)
formlos
  utan bestämd form, även bildligt

formulera /fˈɔrmʉlˌeːra/ (v)
formulieren
  uttrycka i ord på visst sätt

formulering /fˈɔrmʉlˌeːrɪŋ/ (n)
Formulierung
  sätt att uttrycka sats eller mening

formulär /fˈɔrmʉlˌɛːr/ (n)
Formular, Vordruck

fornborg /fˈuːrnbɔrj/ (n)
Fluchtburg, Wallburg
  fornlämning efter befästning (borg) uppe på en kulle

fornengelska /fˈuːrnəŋˌɛlska/ (n)
Altenglisch, Angelsächsisch
  språk

fornforskare /fˈuːrnfɔʂkˌarə/ (n)
Altertumsforscher, Altertumsforscherin, Archäologe, Archäologin
  arkeolog

fornforskning /fˈuːrnfɔʂknˌɪŋ/ (n)
Altertumsforschung, Archäologie
  arkeologi

fornfranska /fˈuːrnfranskˌa/ (n)
Altfranzösisch
  beteckning för det fornspråk som ligger grund för modern franska

forngrekisk /fˈuːrŋrəkˌɪsk/ (adj)
altgriechisch
  som avser forntidens Grekland

fornhögtyska /fˈuːrnhøːɡtˌyska/ (n)
Althochdeutsch
  historiskt språk

forniriska /fˈuːrniːrˌɪska/ (n)
Altirisch
  språk

fornkymriska /fˈuːrŋkymrˌɪska/ (n)
Altkymrisch, Altwalisisch
  beteckning för det fornspråk av dagens kymriska

fornkyrkoslaviska /fˈuːrŋkyrkˌɔslavˌɪska/ (n)
Altkirchenslawisch
  det första slaviska skriftspråket

fornlämning /fˈuːrnləmnˌɪŋ/ (n)
vorgeschichtlicher Fund
  kvarleva efter människors verksamhet under forna tider som ej längre är i bruk

fornlågfrankiska /fuːrnlˈoːɡfraŋkˌɪska/ (n)
Altniederländisch
  i äldre tid talad nederländska

fornnederländska /fˈuːrnədˌɛrləndskˌa/ (n)
Altniederländisch
  i äldre tid talad nederländska

fornnordiska /fˈuːrnuːrdˌɪska/ (n)
Altnordisch
  språk

fornpersiska /fˈuːrnpəʂˌɪska/ (n)
Altpersisch
  forniranskt språk

fornsaxiska /fˈuːrnsaksˌɪska/ (n)
Altsächsisch
  språk

fornspanska /fˈuːrnspanskˌa/ (n)
Altspanisch
  ett forntida språk som utvecklades från vulgärlatinet för att senare bli det vi i modern tid kallar spanska

fornsvenska /fˈuːrnsvənskˌa/ (n)
Altschwedisch
  språk

forntid /fˈuːrntiːd/ (n)
Altertum, Vorzeit
  tidsepok som i svensk historieskrivning vanligen avser tiden före kristendomens införande (cirka år 1050)

forntida /fˈuːrntiːdˌa/ (adj)
altertümlich, vorzeitlich

fors /fˈɔʂ/ (n)
Stromschnelle
  snabbt strömmande parti av vattendrag

forsa /fˈɔʂa/ (v)
strömen, brausen
  snabbt strömma och skvätta i stora mängder

forska /fˈɔʂka/ (v)
forschen

forskande /fˈɔʂkandə/ (adj)
forschend
  presensparticip av forska

forskare /fˈɔʂkarə/ (n)
Forscher, Forscherin
  person som bedriver forskning

forskarlag /fˈɔʂkarlˌɑːɡ/ (n)
Forschergruppe
  grupp forskare som arbetar tillsammans med ett forskningsprojekt

forskning /fˈɔʂknɪŋ/ (n)
Forschung

forskningsfält /fˈɔʂknɪŋsfˌɛlt/ (n)
Forschungsgebiet

forskningsprofessor /fˈɔʂknɪŋsprˌuːfəsˌɔr/ (n)
Forschungsprofessor, Forschungsprofessorin

forsla /fˈɔʂla/ (v)
transportieren, befördern
  transportera

forsythia /fˈɔʂythˌiːa/ (n)
Forsythie
  en buske med gula blommor på bar kvist, släktet Forsythia

forsärla /fˈɔʂərlˌa/ (n)
Gebirgsstelze

fort /fˈuːt/ (adv)
schnell

fort /fˈuːt/ (n)
Fort, Befestigung

fortbildning /fˈuːtbɪldnˌɪŋ/ (n)
Fortbildung, Weiterbildung
  kompletterande utbildning

fortfara /fˈuːtfarˌa/ (v)
fortfahren, fortsetzen
  pågå, leva kvar, ännu aktiv

fortfarande /fˈuːtfarˌandə/ (adv)
noch, immer noch, fortlaufend, fortwährend, nach wie vor
  som gäller än

fortkörning /fuːtkˈœrnɪŋ/ (n)
Geschwindigkeitsüberschreitung
  det att köra för fort

fortlöpa /fˈuːtløːpˌa/ (v)
fortlaufen
  ske /enligt planerna/ under en tid, ofta i en passiv bemärkelse, gå framåt (om ett projekt eller en plan)

fortlöpande /fˈuːtløːpˌandə/ (adj)
fortlaufend
  presensparticip av fortlöpa
  som pågår utan avbrott eller uppehåll

fortlöpande /fˈuːtløːpˌandə/ (adv)
fortlaufend
  utan avbrott eller uppehåll

fortplanta /fˈuːtplantˌa/ (v)
fortpflanzen
  biologi
ausbreiten, fortpflanzen
  generell betydelse

fortplantning /fˈuːtplantnˌɪŋ/ (n)
Fortpflanzung
  biologi
  det att något sprider sig

fortskaffningsmedel /fˈuːtskafnˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n)
Transportmittel
  transportmedel

fortskrida /fˈuːtskriːdˌa/ (v)
fortschreiten, voranschreiten
  gå framåt (utan avbrott)

fortskriden /fˈuːtskriːdən/ (adj)
fortgeschritten
  perfektparticip av fortskrida

fortsätta /fˈuːtsətːˌa/ (v)
fortfahren, weitermachen, fortsetzen

fortsättning /fˈuːtsətnˌɪŋ/ (n)
Fortsetzung

fortsättningskriget /fˈuːtsətnˌɪŋskrɪɡət/ (n)
Fortsetzungskrieg
  krig mellan Finland och Sovjetunionen mellan 1941 och 1944

forum /fˈuːrɵːm/ (n)
Forum
  data

forward /fˈuːrvard/ (n)
Stürmer, Stürmerin
  anfallsspelare

fosfat /fˈɔsfat/ (n)
Phosphat

fosfolipid /fˈɔsfuːlˌiːpiːd/ (n)
Phospholipid
  lipid

fosfonat /fɔsfˈoːnat/ (n)
Phosphonat
  kemiska föreningar med den generella strukturformeln OP(OR)2R, där R är resten, vilken är den specifika delen

fosfonitoxid /fɔsfˈoːniːtˌuːksiːd/ (n)
Phosphanoxid
  kemisk förening av syre, fosfor och en vidare grundämne

fosfor /fˈɔsfuːr/ (n)
Phosphor
  ett grundämne med atomnummer 15

fosforoxitriklorid /fˈɔsfuːrˌuːksɪtrˌɪkluːrˌiːd/ (n)
Phosphoroxidtrichlorid, Phosphoroxychlorid, Phosphortrichloridoxid, Phosphorylchlorid
  kemisk förening av fosfor, syre och klor

fosforpentoxid /fˈɔsfuːrpˌɛntuːksˌiːd/ (n)
Diphosphorpentoxid, Phosphorpentoxid
  kemisk förening av fosfor och syre

fosforsyra /fˈɔsfɔʂˌyːra/ (n)
Phosphorsäure

fosfortriklorid /fˈɔsfuːtrˌɪkluːrˌiːd/ (n)
Phosphortrichlorid
  kemisk förening av fosfor och klor, PCl3

fosfortrioxid /fˈɔsfuːtrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Phosphortrioxid
  en kemisk förening av syre och fosfor

fossil /fˈɔsiːl/ (adj)
fossil
  förstenad

fossil /fˈɔsiːl/ (n)
Fossil
  förstening

foster /fˈɔstər/ (n)
Fötus
  ofödd unge

fosterbarn /fˈɔstərbˌɑːrn/ (n)
Pflegekind
  barn som bor hos fosterfamilj

fosterfamilj /fˌɔstərfamˈɪlj/ (n)
Pflegefamilie
  familj till vilken någon är eller varit fosterbarn

fosterhem /fˈɔstərhˌɛm/ (n)
Pflegeeltern, Pflegefamilie
  hem (och familj) i vilket (respektive vilken) enligt överenskommelse ett barn får bo och leva som substitut för hem (och familj) bestående av barnets biologiska föräldrar

fosterhemsbarn /fˈɔstərhˌɛmsbɑːrn/ (n)
Pflegekind
  barn som bor i (eller har växt upp i) fosterhem

fosterland /fˈɔstərlˌand/ (n)
Vaterland, Heimatland

fostermamma /fˈɔstərmˌama/ (n)
Pflegemama, Pflegemutter
  kvinna som uppfostrar ett eller flera fosterbarn

fostermoder /fˈɔstərmˌuːdər/ (n)
Pflegemama, Pflegemutter
  kvinna som uppfostrar ett eller flera fosterbarn

fostervatten /fˈɔstərvˌatːən/ (n)
Fruchtwasser
  skyddande vätska i livmodern som ett foster ligger i

fostran /fˈɔstran/ (n)
Erziehung

fot /fˈuːt/ (n)
Fuß, Fuss
  kroppsdel
Fuß
  långmätt

fotarbete /fˈuːtarbˌeːtə/ (n)
Fußarbeit
  det att röra på fötterna

fotbad /fˈuːtbad/ (n)
Fussbad
  aktivitet där en badar sina fötter
  mindre kar som en badar fötterna i

fotbeklädnad /fˈuːtbəklˌɛdnad/ (n)
Fußbekleidung
  plagg som används för att klä foten

fotboja /fˈuːtbuːjˌa/ (n)
Fußfessel
  anordning

fotboll /fˈuːtbɔl/ (n)
Fußball
  sport
  boll

fotbollsdomare /fˈuːtbɔlsdˌuːmarə/ (n)
Fußballreferee, Fußballschiedsrichter, Fußballschiedsrichterin
  domare i sporten fotboll

fotbollsklubb /fˈuːtbɔlsklˌɵb/ (n)
Fußballclub, Fußballklub, Fußballverein
  idrottsförening som bedriver fotbollsverksamhet

fotbollslag /fˈuːtbɔlslˌɑːɡ/ (n)
Fußballmannschaft
  lag i lagsporten fotboll

fotbollslandslag /fˈuːtbɔlslˌandslɑːɡ/ (n)
Fußballnationalmannschaft, Fußballnationalteam
  /officiellt/ lag som representerar ett visst land inom internationell fotboll, antingen på dam- eller herrsidan

fotbollsmatch /fˈuːtbɔlsmˌatʃ/ (n)
Fußballspiel
  en match i sporten fotboll, vilken vanligen varar i 90 minuter med ett uppehåll efter 45 minuter

fotbollsmål /fˈuːtbɔlsmˌoːl/ (n)
Fußballtor
  fotboll

fotbollsmålvakt /fˈuːtbɔlsmˌoːlvakt/ (n)
Fußballtorfrau, Fußballtorhüter, Fußballtorhüterin, Fußballtormann, Fußballtorwart, Fußballtorwartin
  målvakt i sporten fotboll

fotbollsplan /fˈuːtbɔlsplˌan/ (n)
Fußballplatz

fotbollssko /fˈuːtbɔlskˌuː/ (n)
Fußballschuh
  sko speciellt avsedd för fotbollsspelande

fotbollsspelare /fˈuːtbɔlspəlˌarə/ (n)
Fußballspieler, Fußballerin, Fußballer, Fußballspielerin
  person som spelar fotboll

fotbollssupporter /fˈuːtbɔlsˌɵpoːtər/ (n)
Fußballanhänger, Fußballanhängerin
  supporter i sporten fotboll, person som håller starkt på ett speciellt lag, följer deras matcher och eventuellt på annat sätt stödjer laget och offentligt visar detta

fotbollsträning /fˈuːtbɔlstrˌɛːnɪŋ/ (n)
Fußballtraining
  (enskild session av) träning i lagsporten fotboll

fotbollströja /fˈuːtbɔlstrˌøːja/ (n)
Fußballdress
  speciell tröja som används av en person när personen spelar fotboll, eller en tröja som används vid allmänna tillfällen men som liknar en sådan tröja eller på annat sätt har med fotboll att göra

fotbroms /fˈuːtbrɔms/ (n)
Fußbremse
  broms på cykeln som aktiveras med foten genom att pedalerna trampas bakåt
  broms som aktiveras med foten

fotfolk /fˈɔtfɔlk/ (n)
Fußvolk

fotfäste /fˈɔtfɛːstˌɛ/ (n)
fester Stand
  fäste för foten

fotgängare /fˈɔtjəŋˌarə/ (n)
Fußgänger, Fußgängerin
  person som går

fotknöl /fˈɔtknøːl/ (n)
Fußknöchel
  benutskott på ömse sidor av fotled

fotled /fˈɔtləd/ (n)
Fußgelenk, Sprunggelenk

fotnot /fˈɔtnuːt/ (n)
Fußnote
  notering i text
  händelse av mindre betydelse

foto /fˈuːtuː/ (n)
Foto

fotoalbum /fˈuːtuːˌalbʉm/ (n)
Fotoalbum
  bok eller pärm som innehåller fotografier
(digitales) Fotoalbum
  samling (digitala) fotografier, t.ex. en webbsida eller en mapp i ett filsystem

fotoateljé /fˌuːtuːˌatəljˈeː/ (n)
Fotoatelier
  fotografens arbetslokal

fotoeffekt /fˈuːtuːˌɛfəkt/ (n)
Fotoeffekt
  förkortning för fotoelektrisk effekt

fotogen /fˈuːtuːjən/ (n)
Petroleum
  flytande kolväteblandning

fotogenisk /fˈuːtuːjənˌɪsk/ (adj)
fotogen
  som blir bra på fotografier

fotograf /fˈuːtɔɡrˌaf/ (n)
Fotograf, Fotografin
  person som fotograferar

fotografera /fˈuːtɔɡrˌafeːrˌa/ (v)
fotografieren
  avbilda något med hjälp av en kamera

fotografering /fˈuːtɔɡrˌafeːrˌɪŋ/ (n)
Fotografie
  det att fotografera
Fotografieren
  tillfälle då någon fotograferar

fotografi /fˈuːtɔɡrˌafiː/ (n)
Fotografie, Foto, Photographie
  bild
Fotografie, Photographie
  vetenskap

fotografisk /fˈuːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
fotografisch, fotographisch
  rörande eller påminnande om fotografi, fotografier, fotografering, fotografer

fotogrammetri /fˈuːtɔɡrˌamətrˌiː/ (n)
Bildmessung, Fotogrammetrie, Photogrammetrie
  terrängmätning genom fotografering (bl a från flygplan)

fotokemi /fˈuːtuːkəmˌiː/ (n)
Fotochemie

fotomontage /fˈuːtuːmˌɔntɑːɡə/ (n)
Fotomontage
  sammanställning av fotografier till en (reklam)bild

foton /fˈuːtuːn/ (n)
Photon, Foton
  ljuspartikel

fotorealistisk /fˈuːtuːrəˌalɪstˌɪsk/ (adj)
fotorealistisch
  som (är är gjort på ett sådant sätt och som är så välgjord att den) påminner om ett fotografi

fotosyntes /fˈuːtuːsˌyntəs/ (n)
Photosynthese, Fotosynthese
  de gröna växternas förvandling

fotosättning /fˈuːtuːsˌɛtnɪŋ/ (n)
Fotosatz, Photosatz
  användning av sätt-maskin som på fotografisk väg projicerar (bokstavs)tecken på film eller papper

fotpall /fˈɔtpal/ (n)
Fußschemel
  pall tänkt

fotrygg /fˈɔtryɡ/ (n)
Fußrücken, Spann
  ovansida av foten

fotsid /fˈɔtsiːd/ (adj)
bodenlang, knöchellang
  som når fötterna

fotspår /fˈɔtspoːr/ (n)
Fußspur, Fußstapfen

fotsula /fˈɔtsʉlˌa/ (n)
Fußsohle
  undersidan av foten (hos en människa)

fotsvett /fˈɔtsvət/ (n)
Fußschweiß
  svett producerat på fot

fotvandring /fˈɔtvandrˌɪŋ/ (n)
Fußwanderung
  vandring till fots

foula /fˈuːʉlˌa/ (v)
foulen

frack /frˈak/ (n)
Frack
  högtidsdräkt

frackskjorta /frˈakɕuːtˌa/ (n)
Frackhemd
  skjorta som bärs till frack

fradga /frˈadɡa/ (n)
Schaum, Geifer
  skum, lödder

fragil /frˈɑːɡiːl/ (adj)
fragil

fragilitet /frˈɑːɡiːlˌiːteːt/ (n)
Fragilität
  det att vara fragil

fragment /frˈaɡmənt/ (n)
Bruchstück, Fragment
  spillra

fragmentarisk /frˈaɡməntˌɑːrɪsk/ (adj)
bruchstückhaft, fragmentarisch
  ofullständig, avbruten

fragmentera /frˈaɡməntˌeːra/ (v)
fragmentieren

frakt /frˈakt/ (n)
Fracht, Ladung
  organiserad transport av varor
Fracht, Frachtkosten
  pris för frakt

frakta /frˈakta/ (v)
verfrachten
  transportera /gods/

fraktfart /fraktfˈɑːt/ (n)
Seetransport
  sjöfart för transport av varor

fraktion /fraksxˈuːn/ (n)
Fraktion
  del av organisation

fraktkostnad /frˈaktkɔstnˌad/ (n)
Frachtkosten, Transportkosten, Versandkosten
  kostnad som uppstår vid frakt av varor

fraktskuta /frˈaktskʉtˌa/ (n)
Frachtsegelschiff, Frachtsegler, Lastensegelschiff
  fartyg som använder segel som framdrivning

fraktur /frˈaktʉr/ (n)
Fraktur, Knochenbruch
  benbrott
Fraktur, Frakturschrift
  typsnitt

frakturstil /frˈaktɵʂtˌiːl/ (n)
Fraktur
  typsnittet fraktur

fralla /frˈala/ (n)
Brötchen, Semmel
  bulle, småfranska

fram /frˈam/ (adv)
heraus, hervor, hin, vorwärts
  framåt
vorn
  på framsidan

fram och tillbaka /frˈam ɔk tˈɪlbɑːkˌa/ (adv)
hin und her
  omväxlande åt ena hållet och åt andra hållet (längs någon tänkt väg, antingen i rummet eller mot ett mål)
  till en destination och med bara ett kort uppehåll, tillbaka till utgångspunkten

framben /frˈambən/ (n)
Vorderbein
  något av de två främre benen hos ett fyrbent djur

frambringa /frˈambrɪŋˌa/ (v)
hervorbringen

frambringande /frˈambrɪŋˌandə/ (adj)
hervorbringend
  presensparticip av frambringa

frambringande /frˈambrɪŋˌandə/ (n)
Hervorbringen

framdäck /frˈamdək/ (n)
Vorderreifen
  däck som monteras på främre hjul på ett fordon

framfot /frˈamfuːt/ (n)
Vorderfuß
  främre fot

framfusig /frˈamfʉsˌɪɡ/ (adj)
aufdringlich, voreilig
  som oblygt tränger sig på

framför /frˈamføːr/ (preposition)
vor, davor
  rum

framför allt /frˈamføːr ˈalt/ (adv)
insbesondere, vor allem
  av högsta vikt, som går före allting annat

framföra /frˈamføːrˌa/ (v)
vorfahren
  föra fram
aufführen, vorführen
  presentera ett konstnärligt verk
präsentieren
  presentera något angeläget

framförande /frˈamføːrˌandə/ (n)
Aufführung, Vorführung, Vortrag
  presentation för levande publik

framgent /frˈamjənt/ (adv)
zukünftig
  i fortsättningen, hädanefter

framgå /frˈamɡoː/ (v)
hervorgehen
  vara möjlig att förstå

framgång /frˈamɡɔŋ/ (n)
Erfolg
  det att lyckats med något

framgångsrik /frˈamɡɔŋsrˌiːk/ (adj)
erfolgreich
  som har stor framgång

framhjul /frˈamjʉl/ (n)
Vorderrad
  främre hjul på ett fordon

framhjulsdrift /frˈamjʉlsdrˌɪft/ (n)
Frontantrieb, Vorderradantrieb
  framdrivning där de främre hjulen är drivande

framhjärna /frˈamjərnˌa/ (n)
Vorderhirn
  (exemplar av) storhjärnan (cerebrum) och mellanhjärnan (diencefalon) (prosencefalon)

framhäva /frˈamhɛːvˌa/ (v)
hervorheben
  framhålla

framhålla /frˈamhɔlˌa/ (v)
betonen, hervorheben
  understryka, betona, framhäva, yttra

framkalla /frˈamkalˌa/ (v)
entwickeln
  frambringa

framkasta /frˈamkastˌa/ (v)
aufwerfen, hinwerfen

framkomlighet /frˈamkɔmlˌɪɡheːt/ (n)
Begehbarkeit
  den lätthet med vilken man kan ta sig fram längs något (framför allt i trafiken på vägar och gator med bil)

framkomma /frˈamkɔmˌa/ (v)
ankommen, eintreffen
  ankomma, komma till ett mål
herauskommen
  komma ut med någonting

framliden /frˈamliːdən/ (adj)
gestorben, verstorben
  död

framlägga /frˈamləɡˌa/ (v)
vorlegen
  framställa ett sakläge eller förslag, utveckla och anföra skäl eller grunder, redogöra, offentliggöra, publicera
  lägga fram, placera

frammana /frˈamanˌa/ (v)
erwecken, hervorrufen
  väcka till liv

framme /frˈamɛ/ (adv)
vorn, vorne
  på framsidan
da
  vid målet

framryckning /frˈamryknˌɪŋ/ (n)
Vorrücken
  taktiskt angrepp i avsikt att nå en bättre position på slagfält eller annan krigsskådeplats

framsida /frˈamsiːdˌa/ (n)
Vorderseite, Vorderansicht
  främre sida

framskriden /frˈamskriːdən/ (adj)
fortgeschritten
  som hunnit långt fram

framskrivning /frˈamskriːvnˌɪŋ/ (n)
Hochrechnung
  prognos

framsteg /frˈamstəɡ/ (n)
Fortschritt

framstupa /frˈamstʉpˌa/ (adv)
vornüber
  på magen, på alla fyra

framställa /frˈamstəlˌa/ (v)
herstellen, darstellen
  kemi
darstellen
  resonemang

framställning /frˈamstəlnˌɪŋ/ (n)
Herstellung
  handlingen att framställa något

framstående /frˈamstoːˌɛndə/ (adj)
bedeutend, hervorragend, herausragend

framstöt /frˈamstøːt/ (n)
Vorstoß
  (ofta snabb och till omfånget begränsad) framryckning eller hastigt utfall i syfte att rekognoscera eller anfalla

framsynthet /frˈamsynthˌeːt/ (n)
Voraussicht, Weitsicht
  det att vara framsynt

framsäte /frˈamsɛːtə/ (n)
Vordersitz
  säte längst fram i bil, bakom vindrutan, oftast det som inte är förarsätet

framtand /frˈamtand/ (n)
Schneidezahn, Vorderzahn
  tand

framtid /frˈamtiːd/ (n)
Zukunft, Futur
  tid som inte förflutit

framtida /frˈamtiːdˌa/ (adj)
künftig, zukünftig
  kommande

framtidstro /frˈamtiːdstrˌuː/ (n)
Zukunftsglaube
  tro eller hopp om en ljus framtid

framtill /frˈamtɪl/ (adv)
vorn, vorne
  på framsidan

framträda /frˈamtrɛːdˌa/ (v)
hervortreten
  göra sig sedd (eller känd) för större grupp människor

framåt /frˈamɔt/ (adj)
vorwärts
  målinriktad

framåt /frˈamɔt/ (adv)
vorwärts, voran
  rörelse mot målet

framåtblickande /frˈɑːmoːtblˌɪkːandə/ (adj)
vorausschauend
  som blickar framåt

framåtvolt /frˈɑːmoːtvˌɔlt/ (n)
Salto, Vorwärtssalto, vorwärts
  volt med rotation framåt

framöver /frˈɑːmøːvər/ (adv)
nach vorn
  mot framänden till

franc /frˈank/ (n)
Franken
  valuta i Schweiz
  valuta i en rad länder med anknytning till det franska kolonialväldet

francium /frˈansɪˌʉm/ (n)
Francium

franker /frˈaŋkər/ (n)
Franken
  gemanisk folkstam

frankera /frˈaŋkərˌa/ (v)
frankieren

frankisk /frˈaŋkɪsk/ (adj)
fränkisch
  som har med franker att göra
  som har med region Franken att göra

frankoprovensalska /frˈaŋkɔprˌuːvənsˌalska/ (n)
Frankoprovenzalisch
  ett galloromanskt språk som talas i Italien, Schweiz och Frankrike

frans /frˈans/ (n)
Franse
  trådar som hänger fritt t ex i kanten av en matta

fransk /frˈansk/ (adj)
französisch

franska /frˈanska/ (n)
Französisch
  språk

franska revolutionen /frˈanska rˌeːvuːlʉsxˈuːnən/ (n)
Französische Revolution
  omvälvning i Frankrike 1789

fransktalande /frˈansktalˌandə/ (adj)
Französisch sprechend, französischsprachig, französischsprechend
  som har franska som modersmål

fransman /frˈansman/ (n)
Franzose
  man från Frankrike

fransysk /frˈansysk/ (adj)
französisch
  fransk

fransyska /frˈansyskˌa/ (n)
Französin
  kvinna
Nuss
  nötkreatur

frappera /frˈapərˌa/ (v)
frappieren
  göra intryck på

fras /frˈas/ (n)
Ausdruck, Phrase
Phrase
  fixerat språkligt uttryck
  kortare stycke musik

frasering /frˈɑːseːrˌɪŋ/ (n)
Phrasierung
  lämplig användning av pauser och betoning vid tal eller läsning

frasig /frˈɑːsɪɡ/ (adj)
knusperig, knusprig
  /torr och/ hård och som lätt sönderfaller i småbitar /i munnen/

fraternisera /frˈɑːtərnˌiːseːrˌa/ (v)
fraternisieren
  bli förtrolig med|halv=

fraternisering /frˈɑːtərnˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Fraternisierung
  förbrödring

fred /frˈeːd/ (n)
Frieden, Friede
  avsaknad av krig
Frieden, Ruhe
  ostördhet, lugn, ro

fredag /frˈeːdɑːɡ/ (n)
Freitag

fredagsbön /frˈeːdɑːɡsbˌøːn/ (n)
Freitagsgebet
  bön på en fredag, särskilt inom islam

fredagseftermiddag /frˈeːdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Freitagnachmittag
  eftermiddag på en fredag

fredagsförmiddag /frˌeːdɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Freitagvormittag
  förmiddag på en fredag

fredagskväll /frˈeːdɑːɡskvˌɛl/ (n)
Freitagabend

fredagsmorgon /frˈeːdɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Freitagmorgen

fredlös /frˈɛdløːs/ (adj)
geächtet, vogelfrei
  (förr) utan lagens skydd till liv och egendom

fredsduva /frˈɛdsdʉvˌa/ (n)
Friedenstaube
  duva som sinnebild för fred

fredsfördrag /frədsfˈøːrdraɡ/ (n)
Friedensvertrag
  fredsfördrag

fredsgudinna /frˈɛdsɡʉdˌɪna/ (n)
Friedensgöttin
  kvinnlig gud som vakar över freden

fredspris /frˈɛdspriːs/ (n)
Friedensnobelpreis, Friedenspreis
  (Nobels) pris (utmärkelse) för (insatser för) fred

fredsstiftare /frˈɛdstɪftˌarə/ (n)
Friedensstifter, Friedensstifterin
  person som stiftar fred

fredstid /frˈɛdstiːd/ (n)
Friedenszeit
  tid (epok, era, period) då fred råder

fregatt /frəɡˈat/ (n)
Fregatte
  fulltacklat örlogsfartyg

frekvens /frˈɛkvəns/ (n)
Frequenz

frekvensspektrum /frˈɛkvənspˌɛktrɵːm/ (n)
Frequenzspektrum
  signaler ordnade efter frekvens, ett diagram med frekvens som x-axel

frekvent /frˈɛkvənt/ (adj)
häufig
  som förekommer ofta

frekventera /frˈɛkvəntˌeːra/ (v)
frequentieren, besuchen
  ofta besöka

frenesi /frˈeːnəsˌiː/ (n)
Besessenheit, Raserei
  raseri, ursinne

frenetisk /frˈeːnətˌɪsk/ (adj)
frenetisch, leidenschaftlich, stürmisch
  som visar hetsig iver och intensitet

fresk /frˈɛsk/ (n)
Fresko, Freske
  målning på ännu ej torr vägg

fresta /frˈɛsta/ (v)
versuchen
  sätta på prov
in Versuchung führen, verführen, versuchen
  utsätta för lockelse

frestande /frˈɛstandə/ (adj)
verlockend
  presensparticip av fresta

frestare /frˈɛstarə/ (n)
Versucher

frestelse /frˈɛstəlsə/ (n)
Versuchung, Verlockung
  känslan av att något frestar, begär
  något som frestar, som får en person att vilja göra något

fri /frˈiː/ (adj)
frei
  fri
kostenlos, gratis, umsonst, unentgeldlich
  gratis

fri konkurrens /frˈiː kˈɔŋkɵrəns/ (n)
freier Wettbewerb
  det att priset på en vara sänks genom konkurrens

fria /frˈiːa/ (v)
einen Heiratsantrag machen, freien
  anhålla om någons hand i giftermål
freisprechen
  frikänna

friare /frˈiːarə/ (n)
Freier
  person som friar till någon

fribonde /frˈiːbɔndə/ (n)
Freibauer

fribytare /frˈiːbyːtˌarə/ (n)
Freibeuter, Freibeuterin
  sjörövare, kapare, sjörövarfartyg, piratskepp

frid och fröjd /frˈiːd ɔk frˈœjd/ (adj)
Friede, Freude, Eierkuchen
  bra, härligt utan problem och bekymmer

fridfull /frˈɪdfɵl/ (adj)
friedlich, friedvoll
  stilla

fridlysa /frˈɪdlyːsˌa/ (v)
schützen, unter Naturschutz stellen
  skydda från att bli utrotad

fridlyst /frˈɪdlyst/ (adj)
geschützt
  som utlysts beskydd från att bli utrotad

frieri /frˈiːərˌiː/ (n)
Brautwerbung, Heiratsantrag
  förfrågan (förslag, begäran, erbjudande) om giftermål (äktenskap)

frigående /frˈiːɡoːˌɛndə/ (adj)
freilaufend
  som går fritt

frigöra /frˈiːjøːrˌa/ (v)
freimachen
  göra (sig) fri från, bli självständig, sluta vara beroende av
freisetzen
  släppa fri

frihandel /frˈiːhandəl/ (n)
Freihandel
  handel utan tullar

friherrinna /frˈiːhərˌɪna/ (n)
Baronesse, Baronin, Freifrau, Freiin
  en friherres hustru
  kvinna med friherrlig börd gift med en vanlig adelsman eller ofrälse

frihet /frˈiːheːt/ (n)
Freiheit

frihetsberövande /frˈiːhətsbərˌøːvandə/ (n)
Freiheitsberaubung
  Substantivering av presensparticip av frihetsberöva

friidrott /frˈiːɪdrˌɔt/ (n)
Leichtathletik
  samlingsnamn för enklare mestadels individuella sporter där man springer (snabbt eller långt), hoppar (högt eller långt) eller kastar (spjut eller kula, långt)

friidrottare /frˈiːɪdrˌɔtːarə/ (n)
Leichtathlet, Leichtathletin
  person som sysslar med friidrott

friidrottstävling /frˈiːɪdrˌɔtstəvlˌɪŋ/ (n)
Leichtathletikwettbewerb
  tävling i friidrott, vanligen med många deltagare i olika discipliner samt inför publik

frikadell /frˈiːkadˌɛl/ (n)
Frikadelle
  liten köttbulle (i soppa)

frikalla /frˈiːkalˌa/ (v)
befreien, freistellen
  befria från någon form av plikt

frikallelse /frˈiːkalˌɛlsə/ (n)
Befreiung, Freistellung
  befrielse från någon form av plikt, speciellt värnplikt

frikassé /frˌiːkasˈeː/ (n)
Frikasse
  maträtt av småskuret kött i sötsur sås

frikort /frˈiːkɔt/ (n)
Freikarte
  kort som ger fri entré, även bildligt

frikostig /frˈiːkɔstˌɪɡ/ (adj)
großzügig, freigebig, generös
  generös (med något specifikt), som ger eller erbjuder mycket (av något specifikt)

frikostighet /frˈiːkɔstˌɪɡheːt/ (n)
Freigebigkeit
  det att vara frikostig

friktion /frɪksxˈuːn/ (n)
Reibung, Friktion
  1+2. fysisk kraft
Reibung
  3. generaliserat

friktionsfri /frɪksxˈʊnsfriː/ (adj)
reibungslos
  som fungerar utan (onödiga) konflikter eller problem
  som saknar, eller (i praktiken) har mycket låg, friktion

friktionskoefficient /frɪksxˈʊnskuːˌɛfiːsˌɪənt/ (n)
Reibungskoeffizient

friktionskraft /frɪksxˈʊnskraft/ (n)
Reibungskraft
  kraft orsakad av friktion

frikyrka /frˈiːkyrkˌa/ (n)
Freikirche

frikyrklig /frˈiːkyrklˌɪɡ/ (adj)
freikirchlich
  som har att göra med, eller som är medlem i, en frikyrka

frikänna /frˈiːɕənˌa/ (v)
freisprechen

frikännande /frˈiːɕənˌandə/ (n)
Freispruch

frilansa /frˈiːlansˌa/ (v)
freiberuflich tätig sein

frilansande /frˈiːlansˌandə/ (adj)
freiberuflich
  presensparticip av frilansa

frilansare /frˈiːlansˌarə/ (n)
Freiberufler, Freiberuflerin
  person som tar eller gör uppdrag utan fast anställning

frilansjournalist /frˈiːlansxˌuːɵrnˌalɪst/ (n)
Journalist, Journalistin
  journalist som frilansar

frilla /frˈɪla/ (n)
Frisur
  frisyr

friluftsmuseum /frˈiːlɵftsmˌʉsəˌʉm/ (n)
Freilandmuseum, Freilichtmuseum, Freiluftmuseum, Museumsdorf
  en typ av museum som visar sina samlingar utomhus

frilägga /frˈiːləɡˌa/ (v)
freilegen
  från en rastergrafisk bild, erhålla en ny bild med ett av objekten i den ursprungliga bilden ensamt mot en neutral (helst transparent) bakgrund
  från yttre kroppar, erhålla en bild av en kropp med samtliga yttre krafter utritade

frimodig /frˈiːmuːdˌɪɡ/ (adj)
freimütig, unerschrocken
  orädd

frimärke /frˈiːmərkə/ (n)
Briefmarke, Postwertzeichen
  klisterlapp

frimärkssamlare /frˈiːmərksˌamlarə/ (n)
Briefmarkensammler, Briefmarkensammlerin
  person som samlar på frimärken

frimärkssamling /frˈiːmərksˌamlɪŋ/ (n)
Briefmarkensammlung
  (fysisk) samling av frimärken
Briefmarkensammeln
  samla på frimärken

fripassagerare /frˈiːpasˌaɡeːrˌarə/ (n)
blinder Passagier
  passagerare som inte betalar

fris /frˈiːs/ (n)
Fries
  arkitektur
Friese
  person

frisera /frˈiːseːrˌa/ (v)
frisieren
  förleda genom att framställa i ljusare dager
frisieren, Dauerwelle, kämmen
  ordna hår på prydligt sätt

frisersalong /frˈiːsəʂˌalɔŋ/ (n)
Friseursalon, Frisiersalon, Frisörsalon
  lokal där frisör arbetar

frisim /frˈiːsiːm/ (n)
Freistil
  en gren inom tävlingssimning där man får simma valfri stil, i praktiken det snabbaste simsättet, crawl

frisisk /frˈiːsɪsk/ (adj)
friesisch

frisiska /frˈiːsɪskˌa/ (n)
Friesin
  kvinna
Friesisch
  språk

frisk /frˈɪsk/ (adj)
frisch
  färsk
gesund
  vid god hälsa

friska i /frˈɪska iː/ (v)
auffrischen
  tillta

friskna /frˈɪskna/ (v)
genesen, gesund werden, gesunden

friskvård /frɪskvˈoːrd/ (n)
Gesundheitsvorsorge

frispark /frˈɪspark/ (n)
Freistoß

frissa /frˈɪsa/ (n)
Friseurin, Friseuse, Frisörin, Frisöse
  1. kvinnlig frisör
Frisur
  2. vardl. frisyr

frist /frˈɪst/ (n)
Termin
  fastställd tid att göra något
Aufschub, Frist
  förlängning av den tidrymd inom vilken något skall göras

fristad /frˈɪstad/ (n)
Freistatt, Freistätte
  plats (stad, kloster, kyrka o. d.) där en person som begått ett brott icke kan gripas och ställas till ansvar för sitt brott

fristil /frˈɪstiːl/ (n)
Freistil
  disciplin där man, till skillnad från grekisk-romersk, får ta grepp under motståndarens höft
  disciplin inom längdskidåkning där man, till skillnad från klassiskt, får skatea

fristående /frˈɪstoːˌɛndə/ (adj)
freistehend
  som inte hör till något annat

frisyr /frˈiːsyːr/ (n)
Frisur

frisör /frˈiːsøːr/ (n)
Friseur, Frisör, Friseurin

frisörska /friːsˈœʂka/ (n)
Friseurin, Friseuse, Frisörin, Frisöse
  kvinnlig frisör

fritagning /frˈiːtɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Befreiung
  aktion av tredje part (ofta med vapen) som har som syfte att göra och gör att en frihetsberövad person (såsom en (laglig eller olaglig) fånge, (ofrivillig) patient eller kidnappad) blir fri

fritera /frˈiːteːrˌa/ (v)
frittieren
  koka i het olja

fritid /frˈiːtiːd/ (n)
Freizeit, Muße

fritids /frˈiːtiːds/ (n)
Hort, Kinderhort
  verksamhet efter den schemalagda skolan

fritidsgård /frˈiːtiːdsɡˌoːrd/ (n)
Jugendzentrum
  anläggning dit ungdomar kan gå på fritiden

fritidshus /frˈiːtiːdshˌʉs/ (n)
Freizeithaus, Wochenendhaus
  hus som kan användas som boende på fritiden

fritidsintresse /frˈiːtiːdsˌɪntrəsə/ (n)
Freizeitinteresse
  intresse och aktivitet som en person utövar på sin fritid till stor del för nöjes skull

fritidspedagog /frˈiːtiːdspˌɛdɑːɡˌuːɡ/ (n)
Freizeitpädagoge, Freizeitpädagogin
  person som ägnar sig yrkesmässigt åt fritidspedagogik, ofta på fritidshem, skolklasser eller förskola

friuliska /frˈiːʉlˌɪska/ (n)
Furlanisch, Friaulisch
  ett romanskt språk som talas i Friuli i nordöstra Italien

frivillig /frˈiːvɪlˌɪɡ/ (adj)
freiwillig
  inte obligatorisk
  som med egen vilja önskar göra något

frivillig /frˈiːvɪlˌɪɡ/ (n)
Freiwillige, Freiwilliger
  volontär

frivillighet /frˈiːvɪlˌɪɡheːt/ (n)
Freiwilligkeit
  det att vara frivillig

friyta /frˈiːyːtˌa/ (n)
Freifläche
  obebyggt markområde

frodas /frˈuːdas/ (v)
gedeihen, wuchern
  växa snabbt, blomstra

from /frˈɔm/ (adj)
fromm
  som har vördnad inför en gudom
  välmenande men utan utsikt att bli uppfylld

fromhet /frˈɔmheːt/ (n)
Frömmigkeit
  det att vara from

front /frˈɔnt/ (n)
Front
  område i krig där strid pågår

frontal /frɔntˈɑːl/ (adj)
frontal
  rakt fram­ifrån

frontalkrock /frˈɔntɑːlkrˌɔk/ (n)
Frontalzusammenstoß

frossa /frˈɔsa/ (n)
Fiebererkrankung
  allmän benämning på febersjukdomar
Schüttelfrost
  skakningar förenade med upplevelser som påminner om köld

frossa /frˈɔsa/ (v)
schwelgen
  med vällust ohämmat hänge sig åt något
prassen, schlemmen, schwelgen
  äta omåttligt

frosseri /frˈɔsərˌiː/ (n)
Völlerei, Schlemmerei, Schwelgerei
  omåttligt ätande och drickande
Völlerei
  överdriven njutning; överflöd

frost /frˈɔst/ (n)
Reif, Raureif
  frusen dagg
Frost
  lufttemperatur under fryspunkten

frostfri /frˈɔstfriː/ (adj)
frostfrei
  om en plats eller byggnad som inte drabbas av minusgrader och frost

frostmängd /frˈɔstməŋd/ (n)
Frostmenge
  summa (integral) av temperatur under 0 °C över en viss tid

frotté /frɔtːˈeː/ (n)
Frottee

fru /frˈʉ/ (n)
Frau, Ehefrau
  gift kvinna
Frau
  tilltal till gift kvinna

frukost /frˈʉkɔst/ (n)
Frühstück, Morgenessen
  måltid

frukostbord /frˈʉkɔstbˌuːrd/ (n)
Frühstückstisch
  bord som är dukat för att äta frukost

frukostera /frˈʉkɔstˌeːra/ (v)
frühstücken

frukostflinga /frˈʉkɔstflˌɪŋa/ (n)
Frühstücksflocke
  majsflinga som man äter till frukost

frukostägg /frˈʉkɔstˌɛɡ/ (n)
Frühstücksei
  kokat ägg som serveras vid frukost

frukt /frˈɵkt/ (n)
Frucht, Obst
  del av växt innehållande frön och bildas i fortplantningssyfte
  söt ätbar del av växt

frukta /frˈɵkta/ (v)
fürchten, befürchten
  vara rädd för

fruktan /frˈɵktan/ (n)
Furcht

fruktansvärd /frˈɵktansvˌɛːrd/ (adj)
furchtbar, fürchterlich

fruktansvärt /frˈɵktansvˌɛt/ (adv)
fürchterlich, furchtbar

fruktbar /frˈɵktbɑːr/ (adj)
fruchtbar

fruktbarhet /frˈɵktbɑːrhˌeːt/ (n)
Fruchtbarkeit
  det att vara fruktbar

fruktfat /frˈɵktfat/ (n)
Obstschale
  fruktskål

frukthumla /frˈɵkthɵmlˌa/ (n)
Obsthummel
  en art (Bombus pomorum) inom släktet humlor (Bombus)

fruktjuice /frˈɵkɕʉˌiːsə/ (n)
Fruchtsaft
  juice gjord av frukter

fruktkött /frɵktkˈœt/ (n)
Fruchtfleisch

fruktlös /frˈɵktløːs/ (adj)
fruchtlos
  som inte ger resultat

fruktodlare /frˈɵktɔdlˌarə/ (n)
Obstbauer
  lantbrukare som odlar frukt

fruktos /frˈɵktuːs/ (n)
Fruktose, Fruchtzucker, Fructose

fruktsaft /frˈɵktsaft/ (n)
Fruchtsaft
  de safter och vätskor som naturligt finns i en frukt
  saft gjord av frukt

fruktsallad /frˈɵktsalˌad/ (n)
Obstsalat, Fruchtsalat

fruktsam /frˈɵktsam/ (adj)
fruchtbar, gebärfähig
  med stor avkomma

fruktskål /frˈɵktskoːl/ (n)
Obstschale
  skål avsedd för uppläggning och servering av frukt

fruktsocker /frˈɵktsɔkːər/ (n)
Fruchtzucker, Fructose, Fruktose
  fruktos

fruktträd /frˈɵktrɛːd/ (n)
Obstbaum

fruktträdgård /frˈɵktrɛːdɡˌoːrd/ (n)
Obstgarten

fruntimmer /frˈɵntɪmər/ (n)
Frauenzimmer
  kvinna

frusen /frˈʉsən/ (adj)
gefroren
  som har fryst till is
verfroren
  som känner sig kall

frustrera /frˈɵstreːrˌa/ (v)
frustrieren
  göra frustrerad eller besviken

frustrerad /frˈɵstreːrˌad/ (adj)
frustriert
  besviken

frys /frˈyːs/ (n)
Gefrierschrank, Gefriertruhe, Tiefkühlschrank
  frysskåp

frysa /frˈyːsa/ (v)
einfrieren, frieren
  få att stelna genom låg temperatur
einfrieren
  hindra att förändras
frieren
  känna kyla
gefrieren, einfrieren
  stelna av kyla

frysa in /frˈyːsa ˈɪn/ (v)
einfrieren
  konservera frukt eller grönsak genom djupfrysning

frysbränna /frˈysbrənˌa/ (n)
Gefrierbrand
  frysskada

frysdisk /frˈysdɪsk/ (n)
Tiefkühlschrank, Tiefkühltruhe
  kraftigt nedkyld anordning i butik vilken innehåller frysvaror som kunderna själva kan plocka till sig

frysfack /frˈysfak/ (n)
Gefrierfach
  fack eller låda som utgör ett hyllplan eller en del av ett frysskåp eller en frysbox
  mindre avgränsad del av ett kylskåp som håller temperaturer under fryspunkten och därmed fungerar som en mycket liten frys

fryspunkt /frˈyspɵŋkt/ (n)
Gefrierpunkt
  temperatur då ämne går från vätska till fast ämne

frysskåp /frˈyskoːp/ (n)
Gefrierschrank, Tiefkühlschrank
  teknisk apparat som används för att djupfrysa livsmedel och andra varor till temperaturer under 0 grader Celsius

fräck /frˈɛk/ (adj)
frech
  skamlös

fräckhet /frˈɛkheːt/ (n)
Frechheit

fräkne /frˈɛːknə/ (n)
Sommersprosse
  fläck på huden

fräknig /frˈɛːknɪɡ/ (adj)
sommersprossig
  som har fräknar /i ansiktet/

frälsa /frˈɛlsa/ (v)
erretten, erlösen

frälsare /frˈɛlsarə/ (n)
Erlöser, Erlöserin

frälsning /frˈɛlsnɪŋ/ (n)
Erlösung
  räddning från synd
Befreiung, Erlösung, Errettung, Rettung
  räddning, befrielse

främja /frˈɛmja/ (v)
fördern, befördern, unterstützen
  ge stöd åt

främjande /frˈɛmjandə/ (adj)
fördernd
  presensparticip av främja

främjande /frˈɛmjandə/ (n)
Förderung
  det att främja

främjare /frˈɛmjarə/ (n)
Förderer, Förderin
  person som främjar

främling /frˈɛmlɪŋ/ (n)
Fremde, Fremder, Fremdling

främlingsfientlig /frˈɛmlɪŋsfˌiːəntlˌɪɡ/ (adj)
fremdenfeindlich

främlingsfientlighet /frˈɛmlɪŋsfˌiːəntlˌɪɡheːt/ (n)
Xenophobie, Fremdenfeindlichkeit

främmande /frˈɛmandə/ (adj)
fremd, fremdartig

främmande språk /frˈɛmandə sprˈoːk/ (n)
Fremdsprache
  ej modersmål

främst /frˈɛmst/ (adv)
vor allem, vorwiegend
  i första hand
an erster Stelle, voran, zuerst
  längst fram

frän /frˈɛːn/ (adj)
herb, scharf
  om smak eller lukt
cool, geil, schroff
  tuff, häftig

frände /frˈɛndə/ (n)
Geistesverwandte, Geistesverwandter, Gleichgesinnte, Gleichgesinnter
  likasinnad
Verwandte, Verwandter
  släkting

fräsa /frˈɛːsa/ (v)
fauchen, zischen
  fnysa
  ge ifrån väsande ljud
  om djur
anbraten
  matlagning
fräsen
  mekanik

fräsande /frˈɛːsandə/ (adj)
zischend
  presensparticip av fräsa

fräsare /frˈɛːsarə/ (n)
Fräser, Fräserin
  person som bearbetar metall med fräsmaskin

fräsch /frˈɛʃ/ (adj)
frisch
  1. om doft, smak, känsel
jugendlich
  2. om personer
frisch, neu
  3. om saker

fräsmaskin /frˌɛsmasxˈiːn/ (n)
Fräsmaschine
  maskin för skärande bearbetning

fräsverktyg /frˈɛsvərktˌyːɡ/ (n)
Fräser, Fräswerkzeug
  skärverktyg

fräta /frˈɛːta/ (v)
ätzen
  på kemisk väg skada eller förstöra ett material som ämnet kommit i kontakt med

fråga /frˈoːɡa/ (n)
Frage
  begäran om information
  något som är värt att diskutera
Abfrage
  kommando till databas

fråga /frˈoːɡa/ (v)
fragen
  efterfråga ett svar

frågande /frˈoːɡandə/ (adj)
fragend
  presensparticip av fråga

frågeformulär /frˌoːjəfˈɔrmʉlˌɛːr/ (n)
Fragebogen
  dokument med frågor

frågesport /frˈoːjəspˌɔt/ (n)
Quiz, Denksport
  tävling där det gäller att svara rätt på frågor i allmänbildning

frågespråk /frˈoːjəsprˌoːk/ (n)
Abfragesprache
  språk (formellt språk) för frågor till (sökningar i) en databas

frågestund /frˈoːjəstˌɵnd/ (n)
Fragestunde
  (organiserat) tillfälle där en eller flera personer får möjligheten att ställa frågor till en eller flera andra personer

frågeställning /frˈoːjəstˌɛlnɪŋ/ (n)
Fragestellung
  formulering av fråga, ofta om problem

frågetecken /frˈoːjətˌɛkːən/ (n)
Fragezeichen
  skiljetecken

frågvis /frˈoːɡviːs/ (adj)
neugierig, wissbegierig
  som ställer många frågor

från /frˈoːn/ (preposition)
von, aus

från hjässan till fotabjället /froːn jˈɛsan tɪl fˈuːtabjˌɛlət/ (adv)
vom Scheitel bis zur Sohle
  från huvud till fot

från och med /froːn ɔk mˈeːd/ (adv)
seit
  från det angivna

frångå /frˈɔŋoː/ (v)
abgehen, zurücktreten
  avvika från

frånskild /frˈoːnsxɪld/ (adj)
geschieden
  skild

frånta /frˈoːnta/ (v)
entziehen, erleichtern, wegnehmen
  ta undan från, undanstoppa, beröva (något från något eller någon)

frånträda /frˈoːntrɛːdˌa/ (v)
verzichten auf, zurücktreten
  avträda, avsäga

frånvarande /frˈoːnvɑːrˌandə/ (adj)
abwesend
  presensparticip av frånvara

frånvaro /frˈoːnvarˌuː/ (n)
Abwesenheit, Mangel
  det att inte vara på plats

frö /frˈøː/ (n)
Samen, Same
  utsäde, grobart korn

fröhandel /frˈøːhandəl/ (n)
Samenhandlung
  försäljnings­ställe där man kan handla frö

fröhår /frøːhˈoːr/ (n)
Samenhaar
  fiber som växer ut från frön

fröjd /frˈœjd/ (n)
Freude, Lust, Wonne
  glädje

fröjda /frˈœjda/ (v)
erfreuen
  bringa fröjd
  vara mycket glad, glädja sig, roa sig, ha roligt

fröken /frˈøːkən/ (n)
junges Mädchen, Fräulein
  flicka; yngre kvinna
Fräulein
  ogift kvinna

frömjöl /frˈœmjøːl/ (n)
Blütenstaub

fuchsia /fˈɵʃsiːˌa/ (adj)
fuchsia
  färg

fuchsia /fˈɵʃsiːˌa/ (n)
Fuchsie
  planta

fuga /fˈʉɡa/ (n)
Fuge
  musikverk där ett tema upprepas och varieras i olika stämmor

fukologi /fˌʉkuːlˈoːɡiː/ (n)
Algenkunde, Phykologie

fukt /fˈɵkt/ (n)
Feuchte
  svag väta
  vattenhalt i luften

fuktig /fɵktˈɪɡ/ (adj)
feucht
  inte helt torr

fuktighet /fɵktˈɪɡheːt/ (n)
Feuchtigkeit, Nässe
  det att vara fuktig

fukttransport /fˈɵktranspˌɔt/ (n)
Feuchtigkeitstransport
  förflyttning av fukt till, från eller inuti ett material

ful /fˈʉl/ (adj)
garstig
  som bryter mot regler eller normer
hässlich
  som har ett utseende som inte är tilltalande

fulhet /fˈɵlheːt/ (n)
Hässlichkeit
  egenskapen att vara ful

full /fˈɵl/ (adj)
betrunken, voll, volltrunken
  berusad
voll
  helt fylld

full platta /fˈɵl plˈatːa/ (n)
Vollgas
  full gas, fullt pådrag

full rulle /fˈɵl rˈɵlə/ (n)
volle Kanne was los
  hög stämmning på fest
mit Vollgas
  högsta fart

full som en alika /fˈɵl sɔm ɛn ˈɑːliːka/ (adj)
voll wie eine Strandhaubitze
  kraftig berusad

fullblod /fɵlblˈuːd/ (n)
Vollblut
  en av flera ädla hästraser

fullbokad /fˈɵlbuːkˌad/ (adj)
ausgebucht
  perfektparticip av fullboka

fullborda /fˈɵlbuːrdˌa/ (v)
vervollständigen, vollenden

fullbordande /fˈɵlbuːrdˌandə/ (adj)
vollendend
  presensparticip av fullborda

fullbordande /fˈɵlbuːrdˌandə/ (n)
Vollenden, Vollendung
  det att fullborda

fullfjädrad /fˈɵlfjədrˌad/ (adj)
ausgewachsen
  fullt utvecklad

fullfölja /fɵlfˈœlja/ (v)
vollenden, zu Ende führen

fullgod /fˈɵlɡuːd/ (adj)
einwandfrei
  fullt acceptabel, tillfredsställande, tillräckligt bra
vollwertig
  utmärkt, ypperlig, förträfflig

fullkomlig /fˈɵlkɔmlˌɪɡ/ (adj)
vollkommen
  helt

fullkorn /fˈɵlkoːrn/ (n)
Vollkorn
  spannmål som har sitt naturliga skal kvar

fullkornsbröd /fˈɵlkoːrnsbrˌøːd/ (n)
Vollkornbrot
  bröd bakat med fullkornsmjöl

fullkornsmjöl /fˈɵlkoːrnsmjˌøːl/ (n)
Vollkornmehl
  mjöl malet av fullkorn

fullkornsprodukt /fˈɵlkoːrnsprɔdˌɵkt/ (n)
Vollkornprodukt
  livsmedel som består av fullkornsmjöl

fullmakt /fˈɵlmakt/ (n)
Vollmacht
  juridisk rätt att företräda annan part (och agera i dennes namn, beträffande t.ex. bankärenden)
  skriftligt dokument som intygar att någon har juridisk rätt att företräda annan part (och agera i dennes namn, beträffande t.ex. bankärenden)

fullmåne /fˈɵlmoːnə/ (n)
Vollmond

fullpackad /fˈɵlpakːˌad/ (adj)
vollgepackt
  full­proppad

fullriggare /fˈɵlrɪɡˌarə/ (n)
Vollschiff

fullsatt /fˈɵlsat/ (adj)
besetzt
  besutten till sista plats

fullständig /fˈɵlstəndˌɪɡ/ (adj)
vollständig
  komplett
  om metriskt rum
  hög grad, så hög som möjlig

fullvuxen /fˈɵlvɵksən/ (adj)
ausgewachsen, erwachsen
  /helt/ vuxen

fullvärdig /fˈɵlvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
vollwertig
  som har sin fulla rätt eller funktion

fullända /fˈɵləndˌa/ (v)
vervollkommnen
vervollkommnen, vervollständigen
  föra fram till fulländning

fulländad /fˈɵləndˌad/ (adj)
vollendet

fumarsyra /fˈʉmaʂˌyːra/ (n)
Fumarsäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C4H2O2(OH)2

fumla /fˈɵmla/ (v)
fummeln, ungeschickt
  bära sig åt på ett tafatt sätt

fumlig /fˈɵmlɪɡ/ (adj)
ungeschickt, linkisch
  klumpig, slarvig, tafatt

fundament /fˈɵndamˌɛnt/ (n)
Fundament
  stabilt underlag

fundamental /fˌɵndaməntˈɑːl/ (adj)
fundamental, grundlegend

fundamentalism /fˈɵndamˌɛntalˌɪsm/ (n)
Fundamentalismus

fundamentalist /fˈɵndamˌɛntalˌɪst/ (n)
Fundamentalist, Fundamentalistin

fundera /fˈɵndeːrˌa/ (v)
nachdenken, überlegen
  tänka undrande

fundering /fˈɵndeːrˌɪŋ/ (n)
Erwägung, Gedanke
  tanke

fundersam /fˈɵndəʂˌam/ (adj)
nachdenklich
  som frågande tänker på något

fungera /fˈɵnɡeːrˌa/ (v)
funktionieren
  bete sig på ett önskvärt sätt eller som förväntat
fungieren
  tjänstgöra

funka /fˈɵŋka/ (v)
funktionieren

funkande /fˈɵŋkandə/ (adj)
funktionierend
  presensparticip av funka

funkis /fˈɵŋkiːs/ (n)
Funktionalismus
  funktionalism

funktion /fɵŋksxˈuːn/ (n)
Funktion
  uppgift
  matematik
  datavetenskap

funktionalekvation /fɵŋksxˈuːnalˌɛkvasxˈuːn/ (n)
Funktionalgleichung

funktionalism /fɵŋksxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Funktionalismus

funktionell /fɵŋksxˈuːnəl/ (adj)
funktionell

funktionera /fɵŋksxˈuːneːrˌa/ (v)
funktionieren
  fungera

funktionsnedsättning /fɵŋksxˈʊnsneːdsˌɛtnɪŋ/ (n)
Behinderung
  nedsatt förmåga

funktionär /fɵŋksxˈuːnˈɛːr/ (n)
Funktionär
  person som förrättar viss tjänst

fur /fˈʉr/ (n)
Kiefernholz

furagerande /fˈʉraɡˌeːrandə/ (adj)
funktionierend
  presensparticip av furagera

furan /fˈʉran/ (n)
Furan
  kemisk förening

furste /fˈɵʂtə/ (n)
Fürst, Fürstin
  en adelstitel
  en titel eller beteckning för en ej regerande medlem av en kunglig eller kejserlig familj
  en härskare över ett mindre landområde, ett furstendöme
  en monark

furunkel /fˈʉrɵŋkəl/ (n)
Furunkel
  böld

fusion /fʉsxˈuːn/ (n)
Fusion
  sammanslagning

fusk /fˈɵsk/ (n)
Betrug, Schummelei
  1. det att fuska med avsikt
Pfusch, Pfuscherei, Stümperei
  2. det att fuska av bristande kunskap

fuska /fˈɵska/ (v)
mogeln, pfuschen, spicken

fuskare /fˈɵskarə/ (n)
Pfuscher, Pfuscherin

fuskbygge /fˈɵskbyɡə/ (n)
Pfusch am Bau
  konstruktion eller system med stora, grundläggande, mer eller mindre väl dolda brister
  snabbt och slarvigt utfört bygge

fusklapp /fˈɵsklap/ (n)
Spickzettel
  otillåtet hjälpmedel

futurism /fˈʉtʉrˌɪsm/ (n)
Futurismus
  en kulturell riktning från det tidiga 1900-talet inom modernismens avantgarde som fokuserade på hastighet, mekanik och det moderna

futurum /fˈʉtʉrˌɵːm/ (n)
Futur
  tempus

fy /fˈyː/ (interjection)
pfui
  avsmak

fykologi /fˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Algenkunde, Phykologie

fylla /fˈyla/ (n)
Rausch
  alkoholberusning

fylla /fˈyla/ (v)
füllen
  ta upp utrymme
auffüllen, füllen
  uppfylla

fylla i /fˈyla iː/ (v)
ausfüllen
  skriva in efterfrågade uppgifter i ett formulär

fylla jämnt /fˈyla jˈɛmnt/ (v)
nullen
  fylla jämna år

fylla år /fˈyla ˈoːr/ (v)
Geburtstag

fyllbult /fˈylbɵlt/ (n)
Saufbold, Säufer, Trunkenbold
  alkoholist

fylld /fˈyld/ (adj)
gefüllt
  perfektparticip av fylla
  som fyllts av konkret eller abstrakt innehåll

fyllerist /fˈylərˌɪst/ (n)
Trinkerin, Trinker
  person som regelbundet dricker mycket alkohol

fyllig /fˈylɪɡ/ (adj)
füllig, üppig
  innehållsrik
kräftig
  om färg
füllig, rundlich
  om person
kräftig, süffig
  om smak

fyllnad /fˈylnad/ (n)
Füllung
  det att fylla

fyllnadsmaterial /fˈylnadsmˌatərˌiːal/ (n)
Füllmaterial
  material för att fylla hålrum

fyllning /fˈylnɪŋ/ (n)
Füllung
  blandning som ifylls något

fyllningsmassa /fˈylnɪŋsmˌasa/ (n)
Füllmasse
  material för att fylla en hålighet

fynd /fˈynd/ (n)
Fund
  något som funnits
Schnäppchen
  något som man kunde köpa till extrapris

fyr /fˈyːr/ (n)
Feuer
  beskjutning
Leuchtturm, Leuchtfeuer
  fyrtorn

fyra /fˈyːra/ (n)
Vierzimmerwohnung
  bostad med fyra rum och kök
Viertklässler, Viertklässlerin
  elev som går i årskurs fyra
vierter Gang
  fjärde växeln på bilen
Vierte, Vierter
  person på fjärde plats i en tävling
vierte Klasse
  skolklass i årskurs fyra
Vier
  symbolen 4

fyrbox /fyrbˈɔks/ (n)
Feuerbüchse
  eldstad på ett ånglok

fyrdimensionell /fˌyrdiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
vierdimensional

fyrdubbel /fˈyrdɵbˌɛl/ (adj)
vierfach
  som avser fyra av något

fyrdubbla /fˈyrdɵblˌa/ (v)
vervierfachen
  multiplicera med fyra

fyrfaldig /fˈyrfaldˌɪɡ/ (adj)
vierfach
  som avser fyra av något

fyrfaldiga /fˈyrfaldˌiːɡa/ (v)
vervierfachen
  multiplicera med fyra

fyrfotad /fˈyrfuːtˌad/ (adj)
vierfüßig

fyrhjulig /fˈyrjʉlˌɪɡ/ (adj)
vierrädrig
  som har fyra hjul

fyrhörning /fyrhˈœrnɪŋ/ (n)
Viereck

fyrkantig /fˈyrkantˌɪɡ/ (adj)
viereckig, vierkantig
  som är formad som en fyrkant

fyrklöver /fˈyrkløːvər/ (n)
Glücksklee
  ovanlig variant av klöver med fyra blad

fyrsiffrig /fˈyʂɪfrˌɪɡ/ (adj)
vierstellig
  som skrivs med fyra siffror (d.v.s. 1 000–9 999 om inledande nollor inte är tillåtna)

fyrskepp /fˈyʂkəp/ (n)
Feuerschiff
  fartyg utrustat med lysanordning liknande fyrs som ankras i nära anslutning till ett grund istället för att en fyr uppförs

fyrsprång /fˈyʂprɔŋ/ (n)
Galopp
  (hastig) galopp, ett djurs löpning (språng) där alla fyra ben samtidigt lämnar marken

fyrtiotimmarsvecka /fˈytiːˌuːtɪmˌaʂvəkːˌa/ (n)
40-Stunden-Woche, Vierzigstundenwoche
  arbetsvecka omfattande fyrtio timmar

fyrtioåttatimmarsvecka /fˈytiːˌuːɔtːatˌɪmaʂvˌɛkːa/ (n)
48-Stunden-Woche, Achtundvierzigstundenwoche
  arbetsvecka omfattande fyrtioåtta timmar

fyrtorn /fˈytuːrn/ (n)
Leuchtturm

fyrverkeri /fˈyrvərkərˌiː/ (n)
Feuerwerk
  pyroteknik som oftast används vid underhållning på exempelvis nyårsafton

fyrverkeripjäs /fˈyrvərkərˌɪpjɛːs/ (n)
Feuerwerkskörper
  enskild pjäs (raket, eld, smällare) inom ett fyrverkeri

fyrverkeriraket /fˈyrvərkərˌiːrakət/ (n)
Feuerwerksrakete
  en sorts fyrverkeripjäs som drivs av en raketmotor för att snabbt stiga upp i himlen, där den avger diverse ljus- och ljudeffekter

fysik /fˈyːsiːk/ (n)
Konstitution, Physiologie
  kroppsliga tillstånd
Physik
  vetenskap

fysikalisk /fˈyːsiːkalˌɪsk/ (adj)
physikalisch
  som har med vetenskapen fysik att göra

fysikbok /fˈyːsɪkbˌuːk/ (n)
Physikbuch
  lärobok i fysik

fysiker /fˈyːsiːkər/ (n)
Physiker, Physikerin

fysiklektion /fˌyːsɪkləksxˈuːn/ (n)
Physikstunde
  lektion i (skol)ämnet fysik (i skolan)

fysiljera /fˈyːsɪljərˌa/ (v)
füsilieren
  avrätta genom skjutning

fysiljär /fˈyːsɪljˌɛːr/ (n)
Füsilier
  benämning på soldat tillhörande ett slags lätta med gevär beväpnade fottrupper

fysiolog /fˌyːsiːuːlˈoːɡ/ (n)
Physiologe, Physiologin
  person som sysslar med fysiologi

fysiologi /fˌyːsiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Physiologie
  studiet av mekaniska, fysikaliska och biokemiska funktioner i levande organismer

fysiologisk /fˌyːsiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
physiologisch
  som har med fysiologi att göra

fysioterapi /fˈyːsiːˌuːteːrˌapiː/ (n)
Physiotherapie, Krankengymnastik
  behandling med syfte att förebygga, lindra eller bota sjukdomar

fysisk /fˈyːsɪsk/ (adj)
physisch, körperlich
  som rör den verkliga världen
physisch
  som rör fysik

fäbless /fˈɛbləs/ (n)
Faible, Schwäche, Vorliebe
  förkärlek, böjelse, svaghet

fädernesland /fˈɛːdərnˌɛsland/ (n)
Vaterland
  fosterland

fägring /fˈɛɡrɪŋ/ (n)
Schönheit
  skönhet

fähund /fˈɛːhɵnd/ (n)
Schweinehund
  usel människa, genomgående omoralisk person

fäkta /fˈɛkta/ (v)
fechten
  strida med vapen

fäktmästare /fˈɛktməstˌarə/ (n)
Fechtmeister
  instruktör (lärare) i fäktning (förr vid universiteten)

fäktning /fˈɛktnɪŋ/ (n)
Fechten
  sport
Fechten, Gefecht
  strid eller kamp med svärd, särskilt i duell

fälg /fˈɛlj/ (n)
Felge

fälgband /fˈɛlɡband/ (n)
Felgenband
  tunt band som sitter i hjulringen för att skydda luftslangen mot skador genom ändar av ekrarna

fälgkors /fˈɛlɡkɔʂ/ (n)
Kreuzschlüssel
  korsformat verktyg för att lossa och dra åt hjulmuttrar

fäll /fˈɛl/ (n)
Fell, Felldecke

fälla /fˈɛla/ (n)
Falle
  fångsredskap

fälla /fˈɛla/ (v)
verurteilen
  formellt förklara någon skyldig
fallen lassen, fällen
  få att falla genom att använda fysisk kraft
erlegen
  skjuta ett vilt djur
fällen
  slutgiltigt åstadkomma något

fällbar /fˈɛlbɑːr/ (adj)
klappbar, umklappbar
  som kan fällas ihop eller fällas ned (så att en eller flera leder i föremålet ändrar vinkel, kanske för att få föremålet att uppta (mycket) mindre plats)

fällbord /fˈɛlbuːrd/ (n)
Klapptisch
  slagbord

fällning /fˈɛlnɪŋ/ (n)
Fällen, Fällung
  det att fälla (t.ex. träd eller en spelare i fotboll)
Niederschlag
  substans som fälls ut

fällstol /fˈɛlstuːl/ (n)
Klappstuhl
  fällstol

fält /fˈɛlt/ (n)
Feld, Acker
  öppen mark

fältflaska /fˈɛltflaskˌa/ (n)
Feldflasche
  flaska för drickbart vatten (vattenflaska) som soldat bär med sig i fält

fälthandbok /fˈɛlthandbˌuːk/ (n)
Bestimmungsbuch
  handbok (bok, manual) för att i fält (i naturen) identifiera växter eller djur

fälthumla /fˈɛlthɵmlˌa/ (n)
Feldhummel
  en art (Bombus ruderatus) inom släktet humlor (Bombus)

fälthöns /fəlthˈœns/ (n)
Fasanenartige
  en fågelfamilj (Phasianidae) inom ordningen hönsfåglar (Galliformes)

fältpiplärka /fˈɛltpɪplˌɛrka/ (n)
Brachpieper

fältskär /fˈɛltsxɛːr/ (n)
Feldscher
  kirurg

fältsparv /fˈɛltsparv/ (n)
Ammer
  individ inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae)

fältspat /fˈɛltspat/ (n)
Feldspat
  mineralgrupp som består av silikat av aluminium med natrium, kalium eller kalcium

fälttåg /fˈɛltːoːɡ/ (n)
Feldzug
  krigsoperation med arméförband som bildar ett större skede av ett krig (oftast i äldre tider)

fängare /fˈɛŋarə/ (n)
Fänger

fängelse /fˈɛŋəlsə/ (n)
Gefängnis
  byggnad
  straff

fängelsecell /fˈɛŋəlsəsˌɛl/ (n)
Gefängniszelle
  cell för fånge i ett fängelse

fängelsedirektör /fˈɛŋəlsədˌɪrəktˌøːr/ (n)
Gefängnisdirektor, Gefängnisdirektorin
  högsta chef på ett fängelse

fängelsestraff /fˈɛŋəlsˌɛstraf/ (n)
Gefängnisstrafe

fängsel /fˈɛŋsəl/ (n)
Fessel
  bojor

fängsla /fˈɛŋsla/ (v)
fesseln, ins Gefängnis stecken
  beröva frihet
fesseln
  fånga någons uppmärksamhet

fängslad /fˈɛŋslad/ (adj)
gefangen
  perfektparticip av fängsla

fängslande /fˈɛŋslandə/ (adj)
fesselnd
  mycket intressant

fängslande /fˈɛŋslandə/ (n)
Festsetzung, Gefangennahme, Verhaftung

fänkål /fˈɛŋkoːl/ (n)
Fenchel
  flockblommig kryddväxt

fänrik /fˈɛnriːk/ (n)
Fähnrich, Leutnant
  militär grad

färd /fˈɛːrd/ (n)
Reise, Fahrt
  handligen eller aktiviteten att fara, bege sig eller förflytta sig någonstans

färdas /fˈɛːrdas/ (v)
reisen, fahren, sich fortbewegen
  förflytta sig

färdig /fˈɛːrdɪɡ/ (adj)
fertig
  tillstånd
  vardagligt mycket trött

färdighet /fˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n)
Fertigkeit

färdigmat /fˈɛːrdɪɡmˌat/ (n)
Fertiggericht
  mat som man bara behöver värma

färdigställa /fˈɛːrdɪɡstˌɛla/ (v)
fertigstellen
  göra (något) helt klart, så att det önskade slutgiltiga tillståndet hos detta erhålles

färdkost /fˈɛːrdkɔst/ (n)
Wegzehrung
  mat och dryck att äta under en resa

färdmedel /fˈɛːrdmeːdˌɛl/ (n)
Beförderungsmittel
  sätt att förflytta sig

färdriktning /fˈɛːrdrɪktnˌɪŋ/ (n)
Fahrtrichtung

färdväg /fˈɛːrdvɛːɡ/ (n)
Reiseroute
  den väg (mellan två platser) som ett fordon färdas eller är tänkt att färdas

färg /fˈɛrj/ (n)
Farbe
  kulör
  kortsvit
Farbe, Lack
  målarfärg

färga /fˈɛrɡa/ (v)
färben
  ge färg

färgad /fˈɛrɡad/ (adj)
farbig
  som har en hudfärg annan än vit
verblendet
  som är förblindad, vanligen av egna känslor, egen framgång eller egna syften
gefärbt
  som är försedd med färger

färgare /fˈɛrɡarə/ (n)
Färber
  person som färgar tyg och garn

färgblind /fˈɛrɡblɪnd/ (adj)
farbenblind
  som saknar förmåga att se skillnad på två eller flera färger

färgburk /fˈɛrɡbɵrk/ (n)
Farbdose
  en burk innehållande (målar)färg

färgdiagram /fˈɛrɡdiːˌaɡram/ (n)
Heatmap

färgfotografi /fˈɛrɡfuːtˌɔɡrafˌiː/ (n)
Farbfotografie, Farbphotographie
  fotografi i färg (d.v.s. inte bara olika nyanser av grått)

färgglad /fˈɛrɡlɑːd/ (adj)
bunt, farbenfroh

färggrann /fˈɛrɡran/ (adj)
bunt, farbenfroh

färgladdning /fˈɛrɡladnˌɪŋ/ (n)
Farbladung

färglära /fˈɛrɡlɛːrˌa/ (n)
Farbenlehre
  läran om färgers egenskaper, användning och sammansättning

färglös /fˈɛrɡløːs/ (adj)
farblos
  med alltför få eller tråkiga färger
  intetsägande, tråkig, trist

färglöshet /fərɡlˈœsheːt/ (n)
Farblosigkeit

färgning /fˈɛrŋnɪŋ/ (n)
Färben, Färbung
  det att ge något färg
Färbung
  färgton, nyans, resulterande färg från att ha färgat

färgpenna /fˈɛrɡpənˌa/ (n)
Buntstift, Farbstift, Malstift
  penna med ett kulört stift

färgrik /fˈɛrɡriːk/ (adj)
bunt, farbenreich, farbig
  rik på färger

färgskala /fˈɛrɡskalˌa/ (n)
Farbskala
  viss uppsättning färger

färgstege /fˈɛrɡstəjə/ (n)
Straight Flush
  en stege (4) där alla kort har samma färg

färgton /fˈɛrktuːn/ (n)
Farbton
  nyans eller kombination av färger och nyanser

färgämne /fˈɛrjəmnə/ (n)
Farbstoff

färist /fˈɛːrɪst/ (n)
Viehgitter
  galler|halv=

färja /fˈɛrja/ (n)
Fähre, Fährschiff
  fartyg

färs /fˈɛʂ/ (n)
Hackfleisch
  massa av hackat eller malet kött

färsk /fˈɛʂk/ (adj)
frisch
  ny

färsking /fˈɛrsxɪŋ/ (n)
Greenhorn, Grünschnabel, Neuling
  nybörjare

färskost /fˈɛʂkɔst/ (n)
Frischkäse
  1.+ 2.

färskvara /fˈɛʂkvarˌa/ (n)
Frischware
  En vara som bör hållas färsk

färskvatten /fˈɛʂkvatːən/ (n)
Frischwasser, Trinkwasser
  sött vatten

färöisk /fˈɛːrøːˌɪsk/ (adj)
färöisch
  som rör Färöarna
  som rör det färöiska folket
  som rör det färöiska språket

färöiska /fˈɛːrøːˌɪska/ (n)
Färöisch
  språk

fästa /fˈɛsta/ (v)
befestigen, fixieren
  få något att vara fast

fäste /fˈɛːstə/ (n)
Feste, Veste
  befästning
Griff, Halt
  handtag

fästing /fˈɛstɪŋ/ (n)
Zecke
  samlingsnamn för en grupp små spindeldjur som är kända för att suga blod från människor

fästman /fˈɛstman/ (n)
Verlobter
  trolovad man

fästmö /fˈɛstmøː/ (n)
Verlobte, Braut

fästning /fˈɛstnɪŋ/ (n)
Festung

fästningsmur /fˈɛstnɪŋsmˌʉr/ (n)
Festungsmauer
  mur som byggdes runt en fästning

få /fˈoː/ (adj)
wenige, wenig
  bara några

få /fˈoː/ (v)
krank werden, sich eine Krankheit einfangen
  bli sjuk
bekommen, erhalten
  erhålla
fangen
  fånga
dürfen
  ha tillåtelse att
müssen
  vara tvungen att

få betalt för gammal ost /fˈoː bˈɛtˈɑːlt føːr ɡˈamal ˈʊst/ (v)
es heimgezahlt bekommen
  bli utsatt för hämnd

få blodad tand /fˈoː blˈuːdad tˈand/ (v)
Blut geleckt haben
  bli intresserad

få bukt med /fˈoː bˈɵkt meːd/ (v)
bewältigen

få det hett om öronen /fˈoː deːt hˈɛt ɔm ˈøːruːnən/ (v)
in die Bredouille kommen
  komma i ett svårt läge

få en syl i vädret /fˈoː ɛn sˈyːl iː vˈɛdrət/ (v)
zu Worte kommen
  lyckas sticka emellan med en replik i ett samtal

få kalla fötter /fˈoː kˈala fˈœtːər/ (v)
etwas bereuen, kalte Füße bekommen
  ångra

få korgen /fˈoː kˈɔrjən/ (v)
einen Korb bekommen

få lång näsa /fˈoː lˈɔŋ nˈɛːsa/ (v)
betrogen werden, das Nachsehen haben
  bli lurad

få om bakfoten /fˈoː ɔm bˈɑːkfuːtən/ (v)
falsch verstehen
  missförstå

få rätsida på /fˈoː rˈɛtsiːdˌa poː/ (v)
in Ordnung bringen
  få ordning på problem

få silkessnöret /fˈoː sˈɪlkəsnˌøːrət/ (v)
auffordert werden, seinen Posten zu räumen
  få uppmaning att begära avsked

få sparken /fˈoː spˈarkən/ (v)
gefeuert werden
  bli avskedad

få vatten på sin kvarn /fˈoː vˈatːən poː sɪn kvˈɑːrn/ (v)
Wasser auf die Mühle bekommen
  få stöd

få ändan ur vagnen /fˈoː ˈɛndan ˈʉr vˈaŋnən/ (v)
den Hintern hochkriegen
  ta itu med

fåfäng /fˈoːfəŋ/ (adj)
eitel
  1. flärdfull
vergeblich
  2. lönlös

fåfänga /fˈoːfəŋˌa/ (n)
Eitelkeit
  högmod

fåfänglighet /fˈoːfəŋlˌɪɡheːt/ (n)
Eitelkeit
  tillstånd att något är förgäves

fågel /fˈoːjəl/ (n)
Vogel
  fågel

fågelart /fˈoːjəlˌɑːt/ (n)
Vogelart

fågelbo /fˈoːjəlbˌuː/ (n)
Vogelnest, Nest

fågelfamilj /fˌoːjəlfamˈɪlj/ (n)
Vogelfamilie
  familj inom klassen fåglar
  konstellation av fåglar som fått och/eller fostrar fågelungar tillsammans

fågelfri /fˈoːjəlfrˌiː/ (adj)
vogelfrei
  (egentligen fri föda åt fåglarna) fredlös

fågelfrö /fˈoːjəlfrˌøː/ (n)
Vogelfutter
  fröblandning

fågelfängare /fˈoːjəlfˌɛŋarə/ (n)
Vogelfänger
  en som fångar fågel

fågelholk /fˈoːjəlhˌɔlk/ (n)
Nistkasten, Vogelhäuschen, Vogelhaus
  människobyggt fågelbo, oftast i formen som ett litet hus

fågelkvitter /fˈoːjəlkvˌɪtːər/ (n)
Vogelgezwitscher
  karaktäristiskt ljud producerat av fåglar

fågelskrämma /fˈoːjəlskrˌɛma/ (n)
Vogelscheuche
  anordning som skrämmer bort fåglar

fågelskyddsområde /fˈoːjəlsxˌydsɔmrˌoːdə/ (n)
Vogelschutzgebiet
  område där åtgärder vidtagits för att bevara ett habitat som är viktigt för fåglar

fågelskådare /fˈoːjəlskˌoːdarə/ (n)
Vogelbeobachter, Vogelbeobachterin

fågelspindel /fˈoːjəlspˌɪndəl/ (n)
Vogelspinne

fågelunge /fˈoːjəlˌɵŋə/ (n)
Jungvogel
  unge till fågel

fågelväg /fˈoːjəlvˌɛːɡ/ (n)
Luftlinie

fågelvägen /fˈoːjəlvˌɛːɡən/ (n)
Luftlinie

fågelägg /fˈoːjəlˌɛɡ/ (n)
Vogelei
  ägg från en fågel

fåle /fˈoːlə/ (n)
Fohlen, Füllen
  unghäst

fåll /fˈɔl/ (n)
Saum
  inviken (eller dubbelviken) och sedan tillsydd tygkant

fånga /fˈɔŋa/ (v)
fangen

fångad /fˈɔŋad/ (adj)
gefangen
  perfektparticip av fånga

fångare /fˈɔŋarə/ (n)
Fänger

fånge /fˈɔŋə/ (n)
Gefangene, Gefangener
  person som berövats friheten

fångenskap /fˈɔŋənskˌɑːp/ (n)
Gefangenschaft
  tillstånd eller tid att vara fängslad, fysiskt begränsad eller förslavad

fångst /fˈɔŋst/ (n)
Fang, Fangen
  att fånga
Fang
  det som har fångats

fångvaktare /fˈɔŋvaktˌarə/ (n)
Gefängniswärter, Gefängniswärterin
  person som vaktar fångar

fånig /fˈoːnɪɡ/ (adj)
albern, blöde, blödsinnig
  tramsig

fånighet /fˈoːnɪɡhˌeːt/ (n)
Albernheit, Spinnerei
  det att vara fånig

fåordig /fˈoːuːrdˌɪɡ/ (adj)
einsilbig, wortkarg

får /fˈoːr/ (n)
Schaf
  däggdjur

fåra /fˈoːra/ (n)
Furche
  fördjupning
Furche, Falte
  rynka

fåra /fˈoːra/ (v)
zerfurchen
  göra fåror eller rynkor i

fårad /fˈoːrad/ (adj)
zerfurcht

fåraherde /fˈoːrahˌɛrdə/ (n)
Schafhirte, Schäfer
  herde som vallar får

fårhjord /fˈoːrjuːrd/ (n)
Schafherde
  grupp med får

fårhund /fˈoːrhɵnd/ (n)
Schäferhund
  hund för att valla får

fårkött /foːrkˈœt/ (n)
Hammelfleisch, Schaffleisch
  kött som fås från får

fårost /fˈoːrɔst/ (n)
Schafskäse
  ost gjord på mjölk från får

fåtalig /fˈoːtalˌɪɡ/ (adj)
wortkarg
  som talar lite

fåtölj /foːtˈœlj/ (n)
Sessel, Fauteuil, Lehnstuhl
  stol med armstöd

föda /fˈøːda/ (n)
Nahrung, Speise
  föda

föda /fˈøːda/ (v)
gebären
  genomgå förlossning

född /fˈœd/ (adj)
geboren

födelse /fˈøːdəlsə/ (n)
Geburt
  det att födas

födelsedag /fˈøːdəlsədˌɑːɡ/ (n)
Geburtstag, Jahrestag
  dag eller datum någon är född

födelsedagsbarn /fˈøːdəlsədˌɑːɡsbɑːrn/ (n)
Geburtstagskind
  person som fyller år /den aktuella dagen/

födelsedagsfest /fˈøːdəlsədˌɑːɡsfəst/ (n)
Geburtstagsfeier, Geburtstagsfest
  en fest för att fira en födelsedag

födelsedagsfirande /fˈøːdəlsədˌɑːɡsfiːrˌandə/ (n)
Geburtstagsfeier, Geburtstagsfest, Geburtstagsparty
  födelsedagsfirande

födelsedagskalas /fˈøːdəlsədˌɑːɡskalˌas/ (n)
Geburtstagsfeier, Geburtstagsfest, Geburtstagsparty
  en fest för att fira en födelsedag

födelsedagsparty /fˈøːdəlsədˌɑːɡspatˌyː/ (n)
Geburtstagsfeier, Geburtstagsfest, Geburtstagsparty
  födelsedagsfirande

födelsedagspresent /fˌøːdəlsədˌɑːɡsprəsˈɛnt/ (n)
Geburtstagsgeschenk
  gåva som en person skall få eller har fått på sin födelsedag just för att det är den dagen

födelsedagstårta /fˈøːdəlsədˌɑːɡstoːtˌa/ (n)
Geburtstagskuchen, Geburtstagstorte
  (den) tårta som serveras under firandet av en persons födelsedag

födelsedatum /fˈøːdəlsədˌatɵm/ (n)
Geburtsdatum
  det datum då en given person föddes

födelsemärke /fˈøːdəlsəmˌɛrkə/ (n)
Muttermal
  märke på huden

födelseort /fˈøːdəlsəˌuːt/ (adj)
Geburtsort
  staden där man är född

födelsetal /fˌøːdəlsətˈɑːl/ (n)
Geburtenrate, Geburtenzahl
  antal under ett år födda barn på 1000 invånare

födelseår /fˈøːdəlsəˌoːr/ (n)
Geburtsjahr
  år då en person eller ett djur föddes

föderska /fˈøːdəʂkˌa/ (n)
Gebärende, Gebärerin, Kindbetterin, Wöchnerin
  födande kvinna (vanligast i sammansättningar)

födoämne /fˈøːduːˌɛmnə/ (n)
Nahrungsmittel
  substans som brukar eller kan intas av levande djur i syfte att erhålla energi och näringsämnen

födoämnesallergi /fˈøːduːˌɛmnəsˌalərjˌiː/ (n)
Nahrungsmittelallergie
  allergi mot (något) födoämne

födsel /fˈœdsəl/ (n)
Entbindung, Geburt
  process
Geburt
  tillfälle

föga /fˈøːɡa/ (adj)
gering, wenig

föhn /fˈœhn/ (n)
Föhn
  vind

föl /fˈøːl/ (n)
Fohlen, Füllen

föla /fˈøːla/ (v)
fohlen
  föda

följa /fˈœlja/ (v)
folgen
  göra likadant som

följa efter /fˈœlja ˈɛftər/ (v)
folgen, nachfolgen
  gå efter någon

följa med /fˈœlja meːd/ (v)
begleiten, mitkommen
  gå eller på annat sätt röra sig framåt på ett sådant sätt att man alltid befinner sig där en annan person eller något annat föremål befann sig alldeles nyligen eller samtidigt

följaktligen /fˈœljaktlˌɪɡən/ (adv)
demnach, ergo, folglich, infolgedessen

följd /fˈœljd/ (adj)
begleitet
  perfektparticip av följa

följd /fˈœljd/ (n)
Folge
  element eller led kommande efter varandra
  förhållandet att komma
  konsekvens

följdriktig /fˈœljdrɪktˌɪɡ/ (adj)
folgerichtig
  konsekvent

följe /fˈœljə/ (n)
Gefolge, Begleitung
  samling personer som omgiver någon

följeslagare /fˈœljəslˌɑːɡarə/ (n)
Begleiter
  person som följeslagar

följetong /fˈœljətˌɔŋ/ (n)
Fortsetzungsroman

följsam /fˈœljsam/ (adj)
anpassungsfähig
  som anpassar sig lätt

fön /fˈøːn/ (n)
Föhn
  1. stark vind
Föhn, Haartrockner
  2. hårfön

föna /fˈøːna/ (v)
föhnen
  torka hår med en elektrisk hårtork, som blåser ut varmluft

fönster /fˈœnstər/ (n)
Fenster, Zeitfenster
  intervall
Fenster
  öppning i vägg
  datafönster

fönsterbleck /fˈœnstərblˌɛk/ (n)
Fenstersims

fönsterbord /fˈœnstərbˌuːrd/ (n)
Fenstertisch
  bord som står vid fönstret

fönsterglas /fˈœnstərɡlˌas/ (n)
Fensterglas
  tunn färglös glasskiva för fönster

fönsterhiss /fˈœnstərhˌɪs/ (n)
Fensterheber
  eldriven eller manuell anordning som kan höja (stänga) eller sänka (öppna) ett (sido)fönster i en bil eller liknande fordon

fönsterplats /fˈœnstərplˌats/ (n)
Fensterplatz
  sittplats invid fönster

fönsterpost /fˈœnstərpˌɔst/ (n)
Fensterpfosten
  del av fönsterkarm

fönsterputsare /fˈœnstərpˌʉtsarə/ (n)
Fensterputzer
  person som putsar fönster

fönsterruta /fˈœnstərˌʉta/ (n)
Fensterscheibe
  glasruta i ett fönster

fönsterventil /fˈœnstərvˌɛntiːl/ (n)
Bullauge
  ett runt eller ovalt mindre fönster i ett fartyg

för /fˈøːr/ (adj)
fähig
  kapabel

för /fˈøːr/ (adv)
zu
  behöver delas upp

för /fˈøːr/ (conjunction)
weil
  eftersom

för /fˈøːr/ (n)
Bug, Vorschiff
  främre del på skepp

för /fˈøːr/ (preposition)
für
  behöver delas upp
vor
  del av cirkumposition för ... sedan

för den skull /føːr dɛn skˈɵl/ (adv)
deswegen
  av den anledningen

för fulla muggar /føːr fˈɵla mˈɵɡar/ (adv)
mit Volldampf
  väldigt intensivt

för gott /føːr ɡˈɔt/ (adv)
für immer

för jämnan /føːr jˈɛmnan/ (adv)
immerzu
  ständigt, alltid

för närvarande /føːr nˈɛrvɑːrˌandə/ (adv)
zur Zeit, zurzeit

för sent /føːr sˈeːnt/ (adv)
zu spät

för tillfället /føːr tˈɪlfələt/ (adv)
zurzeit, momentan
  (just) nu

för- /fˈøːr/ (affix)
ver-
  affix

föra /fˈøːra/ (v)
führen
  förflytta från en plats till en annan
  leda i pardans
  leda, påverka och styra rörelse
  upprätta (ett dokument) genom anteckningar

föra bakom ljuset /fˈøːra bˈɑːkɔm jˈʉsət/ (v)
jemanden hinters Licht führen
  lura

förakt /fˈøːrakt/ (n)
Verachtung
  brist på aktning

förakta /fˈøːraktˌa/ (v)
verachten, missachten

föraktfull /fˈøːraktfˌɵl/ (adj)
verächtlich

föraning /fˈøːranˌɪŋ/ (n)
Vorahnung
  förkänsla

förankra /fˈøːraŋkrˌa/ (v)
verankern
  ge fäste åt
  säkert fästa

förankrad /fˈøːraŋkrˌad/ (adj)
verankert
  perfektparticip av förankra

föranleda /fˈøːranlˌeːda/ (v)
veranlassen
  orsaka

förare /fˈøːrarə/ (n)
Fahrer, Fahrerin

förarga /fˈøːrarɡˌa/ (v)
erbosen, verdrießen, verärgern, ärgern
  göra arg eller irriterad

förargad /fˈøːrarɡˌad/ (adj)
böse, verärgert

förargelse /fˈøːrarjˌɛlsə/ (n)
Verdruss, Ärger, Ärgernis
  något som orsakar någon att förargas
  tillstånd av vrede eller irritation

förarglig /fˈøːrarɡlˌɪɡ/ (adj)
ärgerlich
  som orsakar lättare irritation

förarhytt /fˈøːrarhˌyt/ (n)
Führerhaus, Führerstand
  framdel av ett tåg

förarlös /fˈøːrarlˌøːs/ (adj)
fahrerlos
  som saknar förare, som färdas/åker/flyger av sig själv, som styrs av dator i stället för förare

förarplats /fˈøːrarplˌats/ (n)
Führerstand

förband /fˈœrband/ (n)
Vorgruppe
  musikgrupp som inleder vid en konsert och spelar före den viktiga gruppen
Verband, Bandage
  omslag för sår
Verband
  trupp

förbandslåda /fˈœrbandslˌoːda/ (n)
Verbandkasten, Verbandskasten
  husapotek, uppsättning (låda, väska) med saker för första hjälpen, enklare förband och läkemedel

förbandsväska /fˈœrbandsvˌɛska/ (n)
Verbandstasche
  väska som innehåller material för första hjälp

förbanna /fˈœrbanˌa/ (v)
verwünschen
  svära
verfluchen
  yttra förbannelse

förbannad /fˈœrbanˌad/ (adj)
wütend, böse, sauer
  mycket arg

förbannelse /fˈœrbanˌɛlsə/ (n)
Fluch, Verdammnis, Verwünschung
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa olycka

förbaskad /fˈœrbaskˌad/ (adj)
verflixt, verflucht
  aggressivt ord som anger fientlig inställning

förbehåll /fˈœrbəhˌɔl/ (n)
Vorbehalt
  förutsättning för godkännande

förbehålla /fˈœrbəhˌɔla/ (v)
vorbehalten
  reservera, undanta

förbena /fˈœrbənˌa/ (v)
verknöchern
  förvandla till ben

förbereda /fˈœrbərədˌa/ (v)
vorbereiten
  bereda i förväg
  göra sig beredd

förberedelse /fˈœrbərədəlsə/ (n)
Vorbereitung, Vorkehrung
  förberedning

förbi /fˈœrbiː/ (adv)
vorbei

förbifart /fˈœrbiːfˈɑːt/ (n)
Umgehung, Umgehungsstraße
  kort för förbifartsled

förbifartsled /fˈœrbiːfˈɑːtsləd/ (n)
Umgehungsstraße
  trafikled utanför stad

förbimarsch /fˈœrbiːmˌaʂʃ/ (n)
Vorbeimarsch
  om en grupp personer t.ex. soldater marscherar förbi

förbinda /fˈœrbɪndˌa/ (v)
verbinden
  förena, hålla samman
  göra det möjligt att förflytta sig mellan olika platser
  omlinda (något med något)
  göra sig tvungen att göra något

förbindelse /fˈœrbɪndəlsə/ (n)
Verbindung

förbindlig /fˈœrbɪndlˌɪɡ/ (adj)
verbindlich
  artig, förekommande, hövlig, tillmötesgående, tjänstvillig

förbipasserande /fˈœrbiːpˌaseːrˌandə/ (n)
Passant, Passantin
  person som passerar förbi

förbise /fˈœrbiːsə/ (v)
ignorieren, übergehen, übersehen
  inte lägga märke till något

förbiseende /fˈœrbiːsəˌɛndə/ (n)
Nichtbeachtung, Übersehen
  det att förbise något

förbistra /fˈœrbɪstrˌa/ (v)
verwirren
  splittra, söndra, förvirra

förbistring /fˈœrbɪstrˌɪŋ/ (n)
Verwirrung
  förvirring, villervalla

förbjuda /fˈœrbjʉdˌa/ (v)
verbieten, untersagen

förbjuden /fˈœrbjʉdən/ (adj)
verboten
  inte tillåten

förbli /fˈœrbliː/ (v)
verbleiben
  fortsätta vara på samma sätt

förblinda /fˈœrblɪndˌa/ (v)
blenden
  göra permanent blind
  få någon att tillfälligt förlora synen

förblindad /fˈœrblɪndˌad/ (adj)
verblendet
  perfektparticip av förblinda

förbluffa /fˈœrblɵfˌa/ (v)
verblüffen
  överraska, göra häpen

förbluffande /fˈœrblɵfˌandə/ (adj)
verblüffend
  presensparticip av förbluffa

förblöda /fˈœrbløːdˌa/ (v)
verbluten

förborgad /fˈœrbɔrɡˌad/ (adj)
verborgen
  fördold och okänd

förbruka /fˈœrbrʉkˌa/ (v)
verbrauchen
  använda något så att mängden minskar

förbrukning /fˈœrbrɵknˌɪŋ/ (n)
Verbrauch
  det att en begränsad eller dyrbar resurs används (i första fallet så att den återstående mängden av resursen minskar), eller ett mått på den takt med vilken resursen används

förbrylla /fˈœrbrylˌa/ (v)
verdutzen, verwirren
  förbrylla

förbryllande /fˈœrbrylˌandə/ (adj)
verwirrend
  presensparticip av förbrylla

förbrytare /fˈœrbryːtˌarə/ (n)
Verbrecher
  allvarligt kriminell person

förbrytelse /fˈœrbryːtˌɛlsə/ (n)
Straftat, Verbrechen
  brott (olaglig eller kriminell handling)

förbränna /fˈœrbrənˌa/ (v)
verbrennen

förbränning /fˈœrbrənˌɪŋ/ (n)
Verbrennung
  process
Verbrennung, Oxidation
  reaktion

förbränningsmotor /fˈœrbrənɪŋsmˈuːtɔr/ (n)
Verbrennungsmotor
  motor som drivs genom förbränning av ett bränsle

förbrödra /fˈœrbrˈœdra/ (v)
verbrüdern
  förena och skapa en vänskaplig förbindelse emellan

förbud /fˈœrbʉd/ (n)
Verbot

förbudsskylt /fˈœrbɵdskˌylt/ (n)
Verbotsschild
  skylt som hänvisar på ett förbud

förbund /fˈœrbɵnd/ (n)
Gewerkschaft
  fackförbund, sammanslutning av fackföreningar inom samma bransch
Verband
  paraplyorganisation till flera samverkande (redan organiserade) föreningar
Bündnis
  överenskommelse om samverkan mellan stater

förbundsdag /fˈœrbɵndsdˌɑːɡ/ (n)
Bundestag
  parlament för en förbundsrepublik (Tyskland)

förbundsdagen /fˈœrbɵndsdˌɑːɡən/ (n)
Bundestag, Deutsch

förbundsdagsval /fˈœrbɵndsdˌɑːɡsval/ (n)
Bundestagswahl
  val till (Tysklands) förbundsdag

förbundskansler /fˈœrbɵndskˌanslər/ (n)
Bundeskanzler, Bundeskanzlerin

förbundskapten /fˈœrbɵndskˌɑːptən/ (n)
Nationaltrainer, Nationaltrainerin
  sport

förbundsland /fˈœrbɵndslˌand/ (n)
Bundesland, Land
  i Tyskland
  i Österrike

förbundsrepublik /fˈœrbɵndsrəpˌɵbliːk/ (n)
Bundesrepublik

förbundsstat /fˈœrbɵndstˌat/ (n)
Bundesstaat
  delstat
  federal stat

förbättra /fˈœrbətrˌa/ (v)
verbessern, aufbessern
  göra bättre

förbättring /fˈœrbətrˌɪŋ/ (n)
Verbesserung
  förändring mot det bättre

fördel /fˈøːrdəl/ (n)
Vorteil, Nutzen
  något positivt

fördela /fˈøːrdəlˌa/ (v)
verteilen
  dela upp och ge åt

fördelaktig /fˈøːrdəlˌaktɪɡ/ (adj)
vorteilhaft
  bra

fördjupa /fˈøːrjˈʉpa/ (v)
vertiefen
  göra djupare eller större
  göra sina kunskaper djupare (i något ämne)

fördjupning /fˈøːrjˈʉpnɪŋ/ (n)
Mulde, Vertiefung
  mer ingående behandling eller studie av ett visst område /inom någon vetenskap/

fördom /fˈøːrdɔm/ (n)
Vorurteil

fördomsfri /fˈøːrdɔmsfrˌiː/ (adj)
unbefangen, vorurteilslos
  som saknar fördomar

fördomsfull /fˈøːrdɔmsfˌɵl/ (adj)
voreingenommen, vorurteilshaft, vorurteilsvoll

fördrag /fˈøːrdraɡ/ (n)
Geduld
  tålamod

fördriva /fˈøːrdriːvˌa/ (v)
vertreiben
  få tiden att gå
  jaga bort

fördröja /fˈøːrdrøːjˌa/ (v)
verzögern

fördröjning /fˈøːrdrˈœjnɪŋ/ (n)
Verspätung, Verzögerung
  försening
Verzögerung
  tid som passerar

fördubbla /fˈøːrdɵblˌa/ (v)
verdoppeln
  göra två gånger så stor

fördunkla /fˈøːrdɵŋklˌa/ (v)
verdunkeln
  förmörka, skymma, dölja

fördyra /fˈøːrdyːrˌa/ (v)
verteuern
  göra dyrare

fördäck /fˈøːrdək/ (n)
Vordeck, Vorderdeck
  översta däcket i fören

fördärv /fˈøːrdərv/ (n)
Verderben
  det att fördärvas

fördärva /fˈøːrdərvˌa/ (v)
verderben
  demoralisera
  förstöra

fördöma /fˈøːrdøːmˌa/ (v)
verdammen
  döma till evig osalighet
verdammen, verurteilen
  kraftfullt uttrycka att något är dåligt och starkt ta avstånd från

före /fˈøːrə/ (preposition)
vor
  både om tid, rum och kvalitativt

före detta /fˈøːrə dˈɛtːa/ (adj)
ehemalig, früher, Ex-
  som har varit någonting förut

förebild /fˈøːrəbˌɪld/ (n)
Vorbild
  exempel
Muster, Vorlage
  mönster

förebrå /fˈøːrəbrˌoː/ (v)
vorwerfen
  anklaga någon för att vara skyldig till något

förebråelse /fˈøːrəbrˌoːəlsə/ (n)
Vorwurf, Vorhaltung
  anklagan, beskyllelse

förebrående /fˈøːrəbrˌoːəndə/ (adj)
vorwurfsvoll
  som visar miss­nöje, anklagande

förebygga /fˈøːrəbˌyɡa/ (v)
vorbeugen
  förhindra i förväg, minska risken att något (negativt) ska ske

förebyggande /fˈøːrəbˌyɡandə/ (adj)
vorbeugend
  som görs för att förebygga något

förebyggande /fˈøːrəbˌyɡandə/ (n)
Verhütung, Vorbeugung
  det att förebygga

förebåda /fˈøːrəbˌoːda/ (v)
ankündigen
  på förhand förkunna

föredra /fˈøːrədrˌa/ (v)
bevorzugen, vorziehen
  1. välja bäst alternativ
vortragen
  2. muntligt redogöra

föredrag /fˈøːrədrˌɑːɡ/ (n)
Vortrag
  anförande inför grupp åhörare

förefalla /fˈøːrəfˌala/ (v)
scheinen, anmuten, vorfallen, wirken

föregripa /fˈøːrəɡrˌiːpa/ (v)
vorwegnehmen
  gå händelserna i förväg

föregå /fˈøːrəɡˌoː/ (v)
vorangehen
  komma före (något annat, t.ex. i tiden)
  vara en förebild

föregående /fˈøːrəɡˌoːəndə/ (adj)
vorhergehend, vorherig, vorig
  som kommer (direkt) tidigare

föregångare /fˈøːrəɡˌɔŋarə/ (n)
Vorgänger, Vorgängerin

föregångarinna /fˈøːrəɡˌɔŋarˌɪna/ (n)
Vorgängerin
  föregångare av kvinnokön

föregångerska /fˈøːrəɡˌɔŋəʂkˌa/ (n)
Vorgängerin
  föregångare av kvinnokön

föregångsman /fˈøːrəɡˌɔŋsman/ (n)
Vorreiter
  föregångare, banbrytare, pionjär

förehavande /fˈøːrəhˌavandə/ (n)
Vorhaben
  göromål, företag

förekomma /fˈøːrəkˌɔma/ (v)
vorkommen
  existera
  inträffa

förekomst /fˈøːrəkˌɔmst/ (n)
Vorkommen

föreläsa /fˈøːrəlˌɛːsa/ (v)
Vorlesung halten, vorlesen
  muntligt och ofta under välregisserade former inför (sittande) publik berätta om ett visst ämne, ofta i utbildningssyfte, t.ex. inom högskolan

föreläsare /fˈøːrəlˌɛːsarə/ (n)
Dozent, Dozentin
  person som föreläser

föreläsning /fˈøːrəlˌɛːsnɪŋ/ (n)
Vorlesung

föreläsningssal /fˈøːrəlˌɛːsnɪŋsˌal/ (n)
Auditorium, Hörsaal
  lokal för föreläsningar

föremål /fˈøːrəmˌoːl/ (n)
Gegenstand
  sak eller ting
  passivt objekt i aktivitet

förena /fˈøːrənˌa/ (v)
vereinen, vereinigen
  föra samman till en

förenad /fˈøːrənˌad/ (adj)
vereinigt

förening /fˈøːrənˌɪŋ/ (n)
Verein
  1. klubb
Verbindung
  2. kemisk förening
Vereinigung
  3. sammangående

föreningslokal /fˈøːrənˌɪŋslʊkˌal/ (n)
Vereinsheim, Vereinslokal
  lokal i vilken en förening har sina möten och kontor

förenkla /fˈøːrəŋklˌa/ (v)
vereinfachen

förenklad /fˈøːrəŋklˌad/ (adj)
vereinfacht
  perfektparticip av förenkla

förenkling /fˈøːrəŋklˌɪŋ/ (n)
Vereinfachung
  det att förenkla

förenlig /fˈøːreːnlˌɪɡ/ (adj)
vereinbar
  som kan förenas

föresats /fˈøːrəsˌats/ (n)
Vorsatz
  avsikt, beslut att göra något

föreskrift /fˈøːrəskrˌɪft/ (n)
Vorschrift
  av myndighet beslutad författning

föreskriva /fˈøːrəskrˌiːva/ (v)
vorschreiben

föreslagen /fˈøːrəslˌɑːɡən/ (adj)
vorgeschlagen
  som föreslagits

föreslå /fˈøːrəslˌoː/ (v)
vorschlagen

förespråka /fˈøːrəsprˌoːka/ (v)
befürworten, fürsprechen

förespråkare /fˈøːrəsprˌoːkarə/ (n)
Fürsprecher, Fürsprecherin
  person som förespråkar något, d.v.s. person som uttalar sig positivt om någon företeelse, och gärna vill att den skall bli verklighet, fortsätta eller spridas

föreställa /fˈøːrəstˌɛla/ (v)
darstellen
  ha som mål att likna något
vorstellen
  tänka på sinnesuttryck

föreställning /fˈøːrəstˌɛlnɪŋ/ (n)
Vorstellung, Darbietung, Aufführung
  pjäs
Vorstellung
  uppfattning

föreställningsvärld /fˌøːrəstˌɛlnɪŋsvˈɛːrd/ (n)
Vorstellungswelt
  system av idéer och uppfattningar

förestå /fˈøːrəstˌoː/ (v)
bevorstehen
  vara förestående
vorstehen
  vara föreståndare

föreståndare /fˈøːrəstˌoːndarə/ (n)
Vorsteher, Vorsteherin
  person som ansvarar för och leder en grupp människor på en avdelning e.dyl. (t.ex. i skola eller på sjukhus)

företa /fˈøːreːtˌa/ (v)
unternehmen
  göra, genomföra (typiskt en resa, expedition, undersökning)
vornehmen
  syssla med, ägna sig åt

företag /fˈøːreːtˌɑːɡ/ (n)
Unternehmen, Betrieb
  ekonomisk organisation
Unternehmung, Vorhaben
  ett större projekt

företaga /fˈøːreːtˌɑːɡa/ (v)
unternehmen
  företa

företagare /fˈøːreːtˌɑːɡarə/ (n)
Unternehmer, Unternehmerin
  företagsägare

företagsam /fˈøːreːtˌɑːɡsam/ (adj)
unternehmungslustig
  som gärna befatta sig med projekt och sysslor

företagsamhet /fˈøːreːtˌɑːɡsamhˌeːt/ (n)
Unternehmungsgeist
  det att vara företagsam

företagsekonom /fˌøːreːtɑːɡsˈɛkuːnˌɔːm/ (n)
Betriebswirt, Betriebswirtin
  person som studerade företagsekonomi

företagsekonomi /fˌøːreːtɑːɡsˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Betriebswirtschaft

företeelse /fˈøːrətəˌɛlsə/ (n)
Erscheinung

företräda /fˈøːrətrˌɛːda/ (v)
vertreten
  representera

företrädare /fˈøːrətrˌɛːdarə/ (n)
Vorgänger, Vorgängerin
  föregångare
Vertreter, Vertreterin
  representant

företräde /fˈøːrətrˌɛːdə/ (n)
Audienz
  audiens
Vorrang, Vorzug, Vorfahrt, Vortritt
  rättigheten att gå före

företrädesvis /fˈøːrətrˌɛːdəsvˌiːs/ (adv)
vorwiegend
  helst
vorzugsweise
  huvudsakligen

föreviga /fˈøːrəvˌiːɡa/ (v)
verewigen

förevigande /fˈøːrəvˌiːɡandə/ (n)
Verewigung
  det att föreviga något, fotografering, avmålning, nedteckning, inspelning

förevisa /fˈøːrəvˌiːsa/ (v)
vorzeigen, vorführen, vorweisen
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik

förevändning /fˈøːrəvˌɛndnɪŋ/ (n)
Ausrede, Vorwand
  påhittat skäl

förfader /fˈœrfadər/ (n)
Ahn, Vorfahr, Ahne, Vorfahre
  person som man stammar från

förfall /fˈœrfal/ (n)
Entschuldigungsgrund, Verhinderung
  förhinder
Verfall
  försämring

förfalla /fˈœrfalˌa/ (v)
herunterkommen, verfallen, verkommen
  falla omkull

förfallen /fˈœrfalən/ (adj)
baufällig, verfallen
  perfektparticip av förfalla

förfallodag /fˈœrfalˌuːdɑːɡ/ (n)
Verfallszeit
  den senaste dagen för betalning av en skuld

förfalska /fˈœrfalskˌa/ (v)
fälschen, verfälschen

förfalskning /fˈœrfalsknˌɪŋ/ (n)
Fälschung, Verfälschung

förfara /fˈœrfarˌa/ (v)
verfahren
  gå till väga

förfarande /fˈœrfarˌandə/ (n)
Verfahren
  sätt att handla och agera, sätt att gå till väga

förfaringssätt /fˈœrfarˌɪŋsət/ (n)
Vorgehensweise
  sätt att förfara

förfasa sig /fˈœrfasˌa sˈɛj/ (v)
seine Bestürzung ausdrücken
  ondgöra sig

författa /fˈœrfatːˌa/ (v)
verfassen
  skriva

författare /fˈœrfatːˌarə/ (n)
Autor, Verfasser, Autorin, Verfasserin
  upphovsman till skrivet verk
Schriftsteller, Verfasser, Schriftstellerin, Verfasserin
  yrke

författarinna /fˈœrfatːˌarɪnˌa/ (n)
Autorin, Verfasserin

författarskap /fˈœrfatːˌaʂkɑːp/ (n)
Verfasserschaft, schriftstellerische Tätigkeit
  det att vara författare

författning /fˈœrfatnˌɪŋ/ (n)
Grundgesetz, Verfassung
  grundlag

förfest /fˈœrfəst/ (n)
Vorfeier
  tidigare fest

förfina /fˈœrfiːnˌa/ (v)
verfeinern
  göra en metod eller en teknik bättre och mer exakt

förfluten /fˈœrflʉtən/ (adj)
vergangen, verflossen

förflyta /fˈœrflyːtˌa/ (v)
verstreichen, verfließen, vergehen
  fortlöpa, röra sig framåt

förflytta /fˈœrflytːˌa/ (v)
versetzen, sich bewegen, umpflanzen, verlegen, verpflanzen
  (reflexivt)
versetzen
  (transitivt)

förflyttning /fˈœrflytnˌɪŋ/ (n)
Fortbewegung
  det att ändra ett föremåls position i rummet, eller något analogt

förfoga /fˈœrfuːɡˌa/ (v)
verfügen

förfogande /fˈœrfuːɡˌandə/ (n)
Verfügung
  rådighet över något, rättighet eller möjlighet att förfoga över något (jfr disposition)

förfrusen /fˈœrfrʉsən/ (adj)
erfroren, verfroren
  perfektparticip av förfrysa

förfrysa /fˈœrfryːsˌa/ (v)
erfrieren

förfrysning /fˈœrfrysnˌɪŋ/ (n)
Erfrierung

förfråga /fˈœrfroːɡˌa/ (v)
erkundigen
  begära besked

förfrågan /fˈœrfroːɡˌan/ (n)
Anfrage, Erkundigung
  begäran om upplysning

förfäkta /fˈœrfəktˌa/ (v)
verfechten
  ivrigt förespråka, försvara eller kämpa för en viss åsikt

förfärad /fˈœrfɛːrˌad/ (adj)
entsetzt
  mycket rädd, som förfärats

förfäran /fˈœrfɛːrˌan/ (n)
Entsetzen
  fasa, skräck, förskräckelse

förfärlig /fˈœrfərlˌɪɡ/ (adj)
schrecklich, entsetzlich
  som är mycket dålig eller/och även skrämmande

förfång /fˈœrfɔŋ/ (n)
Nachteil, Schaden
  (stort) avbräck, ekonomisk nackdel, ekonomiskt missgynnande

förfölja /fˈœrfˈœlja/ (v)
verfolgen
  följa efter
  trakassera

förföljare /fˈœrfˈœljarə/ (n)
Verfolger, Verfolgerin

förföljelsemani /fˈœrfˈœljəlsəmˌaniː/ (n)
Verfolgungswahn
  falsk föreställning om att vara förföljd

förföra /fˈœrføːrˌa/ (v)
verführen

förförare /fˈœrføːrˌarə/ (n)
Verführer, Verführerin
  person som förför

förfördela /fˈœrfˈøːrdəlˌa/ (v)
benachteiligen
  behandla orättvist, förorätta

förförelse /fˈœrføːrˌɛlsə/ (n)
Verführung

förgasa /fˈœrɡasˌa/ (v)
vergasen, gasifizieren
  omvandla till gas

förgasare /fˈœrɡasˌarə/ (n)
Vergaser
  mekanism i bensinmotor som blandar bensin med luft före inloppet i cylindern

förgifta /fˈœrjɪftˌa/ (v)
vergiften

förgiftad /fˈœrjɪftˌad/ (adj)
vergiftet
  perfektparticip av förgifta

förgiftning /fˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n)
Vergiftung

förgrena /fˈœrɡrənˌa/ (v)
verzweigen
  dela sig i grenar

förgrening /fˈœrɡrənˌɪŋ/ (n)
Verzweigung

förgrund /fˈœrɡrɵnd/ (n)
Vordergrund
  som är närmast åskådaren

förgrädda /fˈœrɡrədˌa/ (v)
vorbacken
  grädda i förväg

förgråten /fˈœrɡroːtən/ (adj)
verweint
  som synbart gråtit mycket

förgylla /fˈœrjylˌa/ (v)
vergolden
  bekläda en yta med ett tunt lager guld

förgylld /fˈœrjyld/ (adj)
vergoldet
  överdragen av en skikt guld

förgänglig /fˈœrjəŋlˌɪɡ/ (adj)
vergänglich
  som ej varar beständigt, timlig, ändlig

förgätmigej /fˈœrjətmˌiːjəj/ (n)
Vergissmeinnicht
  individ från växtsläktet Myosotis
  växtart Myosotis scorpioides

förgäves /fˈœrjɛːvəs/ (adj)
vergeblich, umsonst, vergebens
  fruktlös, resultatlös

förgäves /fˈœrjɛːvəs/ (adv)
vergebens, vergeblich, umsonst
  utan positivt resultat

förgå /fˈœrɡoː/ (v)
vergehen
  förflyta
verirren
  gå för långt

förgången /fˈœrɡɔŋən/ (adj)
vergangen
  perfektparticip av förgå

förgångenhet /fˈœrɡɔŋˌeːnheːt/ (n)
Vergangenheit
  det som tillhör det förgångna

förgöra /fˈœrjøːrˌa/ (v)
vernichten

förhand /fˈœrhand/ (n)
Vorhand
  den person som spelar det första kortet i en spelomgång
im Voraus
  tidpunkt före den nuvarande

förhandla /fˈœrhandlˌa/ (v)
verhandeln

förhandling /fˈœrhandlˌɪŋ/ (n)
Verhandlung

förhastad /fˈœrhastˌad/ (adj)
voreilig, übereilt, überstürzt
  utförd utan eftertanke

förhatlig /fˈœrhatlˌɪɡ/ (adj)
verhasst
  avskyvärd

förhinder /fˈœrhɪndər/ (n)
Hindernis, Verhinderung
  något som hindrar en från att närvara

förhindra /fˈœrhɪndrˌa/ (v)
verhindern
  hindra från att hända

förhistoria /fˈœrhɪstˌuːriːˌa/ (n)
Vorgeschichte
  tid före den skrivna historien

förhistorisk /fˈœrhɪstˌuːrɪsk/ (adj)
vorgeschichtlich, prähistorisch
  som hör till förhistorien

förhoppning /fˈœrhɔpnˌɪŋ/ (n)
Hoffnung

förhoppningsfull /fˈœrhɔpnˌɪŋsfɵl/ (adj)
zuversichtlich
  som är full av hopp, som tror att något kommer att gå bra

förhoppningsvis /fˈœrhɔpnˌɪŋsviːs/ (adv)
hoffentlich

förhud /fˈœrhʉd/ (n)
Vorhaut, Präputium
  hudveck

förhänge /fˈœrhəŋə/ (n)
Vorhang

förhärda /fˈœrhɛːrdˌa/ (v)
verhärten
  göra hård eller okänslig

förhärdad /fˈœrhɛːrdˌad/ (adj)
abgebrüht, hartgesotten, verhärtet, verstockt
  perfektparticip av förhärda

förhärliga /fˈœrhərlˌiːɡa/ (v)
verherrlichen
  framställa som endast positiv
  upphöja till gudomlighet

förhärskande /fˈœrhəʂkˌandə/ (adj)
vorherrschend
  allmänt rådande

förhäva /fˈœrhɛːvˌa/ (v)
überheblich sein
  göra sig viktig, skryta

förhäxa /fˈœrhɛːksˌa/ (v)
verhexen
  förtrolla, fascinera, hypnotisera

förhålla /fˈœrhɔlˌa/ (v)
verhalten
  bete sig (på ett visst sätt)
  hänga samman /med/

förhållande /fˈœrhɔlˌandə/ (n)
Verhältnis
  kvot
  samband
  omständighet
Beziehung, Verhältnis
  socialt

förhållandevis /fˈœrhɔlˌandəvˌiːs/ (adv)
verhältnismäßig

förhör /fˈœrhøːr/ (n)
Verhör, Vernehmung
  utfrågning i samband med brott
Abhören
  utfrågning i skolan

förhöra /fˈœrhøːrˌa/ (v)
verhören, vernehmen
  fråga ut i syfte att få fram ej tidigare känd information
abhören
  ställa frågor för att testa kunskap

förhörsrum /fˈœrhˈœʂrɵːm/ (n)
Vernehmungszimmer
  rum på polisstationen där personer förhörs

förinta /fˈøːrɪntˌa/ (v)
vernichten
  göra slut på

förintelse /fˈøːrɪntˌɛlsə/ (n)
Holocaust, Shoa
  I bestämd form kan även avses den utrotningspolitik Hitlerregimen genomförde av judar och andra grupper.
Vernichtung
  det att förstöra något (näst) intill utplåning (ofta med avseende på bostäder och anläggningar)

förkasta /fœrkˈasta/ (v)
verwerfen
  kasta bort

förkastande /fœrkˈastandə/ (n)
Verwerfung
  det att förkasta

förkastlig /fœrkˈastlɪɡ/ (adj)
verwerflich
  som bör eller är värd att förkastas

förkastning /fœrkˈastnɪŋ/ (n)
Verwerfung
  brottyta eller brottzon i ett berg

förklara /fœrklˈɑːra/ (v)
erklären
  berätta hur något fungerar
  tillkännage
erklären, darlegen
  ge motivering till

förklaring /fœrklˈɑːrɪŋ/ (n)
Erklärung

förklarlig /fœrklˈɑːrlɪɡ/ (adj)
begreiflich, erklärbar, erklärlich
  som kan förklaras

förklä /fœrklˈɛː/ (v)
verkleiden
  klä ut

förkläde /fœrklˈɛːdə/ (n)
Schürze
  klädesplagg
Anstandsdame
  person som medföljer annan person

förklädnad /fœrklˈɛdnad/ (n)
Verkleidung
  maskering eller kamouflage

förknippa /fœrknˈɪpa/ (v)
verbinden, verknüpfen
  associera

förknippad /fœrknˈɪpad/ (adj)
verknüpft
  perfektparticip av förknippa

förkommen /fœrkˈɔmən/ (adj)
verkommen
  perfektparticip av förkomma

förkorta /fœrkˈɔta/ (v)
kürzen
  dividera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal
abkürzen, verkürzen
  göra kortare

förkortning /fœrkˈɔtnɪŋ/ (n)
Verkürzung
  att göra något kortare
Kürzung
  dividera täljare och nämnare i ett bråk
Abkürzung
  kort variant av ord eller fras

förkristen /fœrkrˈiːstən/ (adj)
vorchristlich
  som avser tiden före kristendomens införande

förkroppsligande /fœrkrˈɔpsliːɡˌandə/ (n)
Verkörperung

förkrossa /fœrkrˈɔsa/ (v)
vernichten
  bryta ner, tillintetgöra

förkrossad /fœrkrˈɔsad/ (adj)
niedergeschmettert, zerknirscht
  djupt ledsen och förtvivlad över något, djupt upprörd och (mentalt) sårad eller (mentalt) skakad

förkunna /fœrkˈɵna/ (v)
verkündigen, verkünden

förkyla /fœrkˈyːla/ (v)
erkälten
  ådra sig en förkylning

förkyld /fœrkˈyld/ (adj)
erkältet, verkühlt
  som lider av förkylning

förkylning /fœrkˈylnɪŋ/ (n)
Erkältung, Verkühlung

förkänsla /fœrɕˈɛnsla/ (n)
Vorgefühl

förkärlek /fœrkˈɛrlək/ (n)
Vorliebe

förlag /fˈœrlɑːɡ/ (n)
Verlag
  företag som ger ut tryckta medier

förlama /fˈœrlamˌa/ (v)
lähmen
  temporärt eller permanent beröva förmågan till frivillig rörelse (från en lem eller hel varelse)
  göra så att någon eller något blir oförmögen till handling

förlamad /fˈœrlamˌad/ (adj)
gelähmt

förled /fˈœrləd/ (n)
Vorsilbe
  första delen av ett sammansatt ord

förleda /fˈœrleːdˌa/ (v)
verleiten
  med subtila ledningar lura att handla på visst sätt

förlika /fˈœrliːka/ (v)
abfinden
  resignera

förlikning /fˈœrlɪknˌɪŋ/ (n)
Vergleich, Schlichtung
  uppgörelse i godo utan rättslig prövning

förlikningskommission /fˈœrlɪknˌɪŋskɔmɪsxˈuːn/ (n)
Schlichtungskommission
  grupp av medlare med upp­gift att lösa arbetstvist

förlisa /fˈœrliːsˌa/ (v)
scheitern, untergehen

förlopp /fˈœrlɔp/ (n)
Ablauf, Verlauf
  process

förlora /fˈœrluːrˌa/ (v)
verlieren
  inte komma först
  bli av med föremål
  om person

förlorare /fˈœrluːrˌarə/ (n)
Verlierer, Verliererin

förlossning /fˈœrlɔsnˌɪŋ/ (n)
Geburt, Entbindung, Niederkunft
  process varigenom ett eller flera foster kommer ur moderns livmoder

förlova /fˈœrlˈoːva/ (v)
verloben
  löfte om planerat äktenskap

förlovad /fˈœrlˈoːvad/ (adj)
verlobt
  perfektparticip av förlova

förlovning /fˈœrlˈoːvnɪŋ/ (n)
Verlobung
  tillkännagivande av att en parrelation avser att leda till äktenskap

förlovningsring /fˈœrlˈoːvnɪŋsrˌɪŋ/ (n)
Verlobungsring

förlupen /fˈœrlʉpən/ (adj)
verlaufen

förlust /fˈœrlɵst/ (n)
Niederlage, Verlust
  det att förlora
Verlust
  det att inte längre ha tillgång till något
  ekonomiskt underskott; förlorade pengar
  dödsfall

förlägen /fˈœrlɛːɡən/ (adj)
verlegen
  som känner sig blyg och förvirrad

förlägenhet /fˈœrlɛːɡˌeːnheːt/ (n)
Verlegenheit
  det att vara förlägen
  besvärlig situation, svårighet

förlägga /fˈœrləɡˌa/ (v)
verlegen
  lägga på fel plats
  flytta från en plats till en annan
  publicera en trycksak

förläggare /fˈœrləɡˌarə/ (n)
Verleger, Verlegerin
  person som ger ut trycksaker

förläna /fˈœrlɛːnˌa/ (v)
zu Lehen geben
  tilldela län, förläning, slott e.d. som arvode eller betalning för utförd tjänst

förlänga /fˈœrləŋˌa/ (v)
verlängern
  1. öka rumslig längd
verlängern, dehnen
  2. dra ut ett linjestycke
erweitern
  3. multiplicera täljare och nämnare
verlängern, verzögern
  4. dröja, förhala

förlängning /fˈœrləŋnˌɪŋ/ (n)
Verlängerung
  det att göra så att något varar längre (framåt) i tiden
  extra speltid efter ordinarie speltid i en match (sport), vanligen för att kompensera för förlorad speltid eller för att försöka utse en vinnare i en tidigare resultatmässigt alltför jämn match
  det att göra något längre (i tiden eller i rummet)
Erweiterung
  det att i ett bråk multiplicera både täljare och nämnare med samma nollskilda tal (speciellt med ett positivt heltal större än eller lika med 2)

förlängningssladd /fˈœrləŋnˌɪŋslad/ (n)
Verlängerungskabel, Verlängerungsschnur
  /elektrisk/ sladd (kabel), vanligen med kontakter av olika kön (en hane och en hona), vars ena ände kopplas till befintlig sladd för att erhålla en avståndsmässigt längre trådbunden förbindelse mellan två platser

förläning /fˈœrlɛːnˌɪŋ/ (n)
Lehenswesen, Lehnswesen, Lehnwesen
  det att en ägare (länsherre) behåller sin äganderätt men överlåter nyttjanderätten (rätten att använda och dra nytta av det län det gäller)

förlåt /fˈœrloːt/ (interjection)
Entschuldigung, Verzeihung

förlåta /fˈœrloːtˌa/ (v)
aufgeben, verlassen
  lämna, överge
verzeihen, vergeben
  ursäkta

förlåtelse /fˈœrloːtˌɛlsə/ (n)
Vergebung, Verzeihung
  utlåtande att någon är förlåten

förlöjliga /fˈœrlˈœjliːɡˌa/ (v)
verspotten, ins Ächerliche ziehen, lächerlich machen

förlösa /fˈœrløːsˌa/ (v)
erlösen
  befria
entbinden
  hjälpa en kvinna vid förlossning

förmak /fˈœrmak/ (n)
Salon, gute Stube
  liten salong
Vorhof, Vorkammer
  rum i hjärtat

förman /fˈœrman/ (n)
Vorarbeiter, Polier, Vormann
  ledare

förmaning /fˈœrmanˌɪŋ/ (n)
Ermahnung, Zurechtweisung
  det att förmana

förmedla /fˈœrmˈeːdla/ (v)
vermitteln
  agera som mellanhand

förmedlande /fˈœrmˈeːdlandə/ (adj)
vermittelnd
  presensparticip av förmedla

förmedlande /fˈœrmˈeːdlandə/ (n)
Vermitteln
  det att förmedla

förmedlare /fˈœrmˈeːdlarə/ (n)
Vermittler, Vermittlerin
  person som förmedlar

förmedling /fˈœrmˈeːdlɪŋ/ (n)
Vermittlung

förment /fˈœrmənt/ (adj)
vermeintlich, angeblich
  som påstås vara något

förmiddag /fˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Vormittag

förmildra /fˈœrmɪldrˌa/ (v)
abschwächen, mildern
  bli mildare, mindra allvarlig
  göra /något/ mindre allvarligt än vad det är

förminska /fˈœrmɪnskˌa/ (v)
verkleinern, vermindern

förminskad /fˈœrmɪnskˌad/ (adj)
verkleinert
  krympt, som är avbildad i mindre skala än förlagan

förmoda /fˈœrmuːdˌa/ (v)
vermuten

förmodan /fˈœrmuːdˌan/ (n)
Annahme, Vermutung

förmodligen /fˈœrmɔdlˌɪɡən/ (adv)
wahrscheinlich, vermutlich

förmyndare /fˈœrmyndˌarə/ (n)
Vormund
  person som företräder en omyndig person i rättsliga sammanhang

förmynderi /fˈœrmyndərˌiː/ (n)
Bevormundung
  strävan att ha makt över andra personer

förmäten /fˈœrmɛːtən/ (adj)
vermessen
  alltför anspråksfull, överskattande sin egen förmåga

förmå /fˈœrmoː/ (v)
können, vermögen
  vara i stånd att
überzeugen
  övertala

förmåga /fˈœrmoːɡˌa/ (n)
Fähigkeit, Kapazität, Vermögen
  (om person) det att kunna göra något
Fähigkeit
  det att ofta, mindre avsiktligt, göra något
Talent
  person som har en särskild förmåga

förmån /fˈœrmoːn/ (n)
Vergünstigung, Leistung
  fördelaktig rättighet eller privilegium

förmögen /fˈœrmøːjən/ (adj)
vermögend
  med ekonomiska tillgångar
fähig
  med möjlighet

förmögenhet /fˈœrmøːjˌeːnheːt/ (n)
Reichtum, Vermögen
  1. värde på en persons kapital
Fähigkeit, Vermögen
  2. förmåga att göra någonting

förmögenhetsskatt /fˈœrmøːjˌeːnheːtskˌat/ (n)
Vermögenssteuer
  skatt på större förmögenhet

förmörkelse /fˈœrmˈœrkəlsə/ (n)
Verdunkelung, Finsternis
  det att en himlakropp skymmer en annan

förnamn /fˈœrnamn/ (n)
Vorname
  en persons individuella namn

förnedra /fˈœrnədrˌa/ (v)
erniedrigen
  framställa på pinsamt sätt eller utsätta för dålig behandling som roar andra

förneka /fˈœrnəkˌa/ (v)
leugnen, bestreiten, verleugnen, verneinen, ableugnen
  bestrida

förnekande /fˈœrnəkˌandə/ (n)
Verneinung
  det att förneka

förnekelse /fˈœrnəkˌɛlsə/ (n)
Verleugnung
  (oftast längre pågående) attityd eller aktivitet att förneka eller bestrida något, oftast något som uppfattas som uppenbart

förnimbar /fˈœrnɪmbˌɑːr/ (adj)
wahrnehmbar
  möjlig att förnimma

förnimbarhet /fˈœrnɪmbˌɑːrheːt/ (n)
Wahrnehmbarkeit
  förnimbarhet

förnimma /fˈœrnɪmˌa/ (v)
erfahren
  få höra, få veta
wahrnehmen
  märka, känna

förnimmelse /fˈœrnɪmˌɛlsə/ (n)
Wahrnehmung, Eindruck
  sinnesintryck, känsla

förnuft /fˈœrnɵft/ (n)
Vernunft
  förmåga till tänkande

förnuftig /fˈœrnɵftˌɪɡ/ (adj)
vernünftig
  som handlar efter fakta och inte efter känsla

förnumstig /fˈœrnɵmstˌɪɡ/ (adj)
altklug, oberschlau
  klok i eget tycke

förnya /fˈœrnyːˌa/ (v)
erneuern, auffrischen
  ersätta med nytt

förnyare /fˈœrnyːˌarə/ (n)
Erneuerer, Erneuerin
  någon som förnyar något

förnybar /fˈœrnyːbˌɑːr/ (adj)
erneuerbar
  som kan förnyas, långsiktigt hållbar, som inte tar slut, outtömlig

förnybar energi /fˈœrnyːbˌɑːr ˈeːnərjˌiː/ (n)
Erneuerbare Energien, erneuerbare Energien
  energi som kommer från källor som förnyar sig

förnyelse /fˈœrnyːˌɛlsə/ (n)
Erneuerung
  det att förlänga eller uppdatera, till exempel ett avtal eller kontrakt
  det att förnya

förnäm /fˈœrnɛːm/ (adj)
vornehm
  av hög rang, börd e.dyl.

förnödenhet /fˈœrnøːdˌeːnheːt/ (n)
Bedarf, Bedarfsartikel
  nödvändig artikel eller vara

förnöja /fˈœrnøːjˌa/ (v)
erfreuen, zufriedenstellen
  tillfredsställa, roa, göra till nöjes

förnöjd /fˈœrnˈœjd/ (adj)
erfreut, zufrieden
  perfektparticip av förnöja

förnöjsam /fˈœrnˈœjsam/ (adj)
genügsam
  som har lätt för att acceptera och vara nöjd med vad man redan har

förolyckas /fˈøːruːlˌykːas/ (v)
verunglücken
  omkomma, dö i en olyckshändelse

förolämpa /fˈøːruːlˌɛmpa/ (v)
beleidigen, verunglimpfen
  kränka verbalt

förolämpande /fˈøːruːlˌɛmpandə/ (adj)
verunglimpfend
  presensparticip av förolämpa

förolämpande /fˈøːruːlˌɛmpandə/ (adv)
verunglimpfend
  avledning till adjektivet förolämpande

förolämpande /fˈøːruːlˌɛmpandə/ (n)
Verunglimpfen
  det att förolämpa
Verunglimpfung
  ord som förolämpar

förolämpning /fˈøːruːlˌɛmpnɪŋ/ (n)
Beleidigung, Verunglimpfung

förord /fˈøːruːrd/ (n)
Vorwort
  text som placeras i början av en bok

förorda /fˈøːruːrdˌa/ (v)
voraussagen
  förutsäga
befürworten
  tala för

förordning /fˈøːruːrdnˌɪŋ/ (n)
Verordnung
  av regeringen beslutad författning

förorena /fˈøːruːrənˌa/ (v)
verschmutzen, verunreinigen
  göra så att (farligt) skräp, gifter eller skadliga kemiska föreningar hamnar i naturen

förorenad /fˈøːruːrənˌad/ (adj)
verunreinigt
  som blivit utsatt för förorening

förorening /fˈøːruːrənˌɪŋ/ (n)
Verunreinigung
  oönskade partiklar eller ämnen

förorsaka /fˈøːrɔʂˌaka/ (v)
verursachen, bewirken
  vålla

förort /fˈøːruːt/ (n)
Vorort
  ort i utkanten av stad

förortsvilla /fˈøːruːtsvˌɪla/ (n)
Vorortvilla
  villa belägen i en förort

förpacka /fˈœrpakːˌa/ (v)
verpacken
  lägga föremål i förpackning

förpackning /fˈœrpaknˌɪŋ/ (n)
Verpackung

förpackningsindustri /fˈœrpaknˌɪŋsɪndˌɵstriː/ (n)
Verpackungsindustrie
  industri som tillverkar förpackningar

förpassa /fˈœrpasˌa/ (v)
abschieben
  (egentligen förse med pass) utvisa

förplikta /fˈœrplɪktˌa/ (v)
verpflichten
  göra till en plikt

förpliktelse /fˈœrplɪktˌɛlsə/ (n)
Verpflichtung

förplägnad /fˈœrpləŋnˌad/ (n)
Verpflegung
  mat och dryck

förpuppa /fˈœrpɵpˌa/ (v)
verpuppen

förr /fˈœr/ (adv)
früher
  2. för länge sedan
  1. förut, tidigare
eher, früher
  3. tidigare
eher
  4. hellre

förr eller senare /fˈœr ˌɛlər sˈeːnarə/ (adv)
früher oder später

förra /fˈœra/ (adj)
vorherig, ehemalig
  som var i ordningen direkt tidigare än något annat

förresten /fˈœrəstən/ (adv)
übrigens
  ämnesbyte
  tillägg

förrevolutionär /fˈœrəvˌuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
vorrevolutionär
  (avseende tiden) före revolutionen (för Ryssland: före 1917)

förrgår /fˈœrɡoːr/ (n)
vorgestern
  dagen för två dagar sedan

förruttnelse /fˈœrɵtnˌɛlsə/ (n)
Verwesung
  fackspråk
Fäulnis
  sönderfall genom att ruttna

förryckt /fˈœrykt/ (adj)
verrückt
  sinnesrubbad, tokig

förrymd /fˈœrymd/ (adj)
flüchtig
  som har rymt

förrädare /fˈœrɛːdˌarə/ (n)
Verräter, Verräterin
  person som förråder

förräderi /fˈœrɛːdərˌiː/ (n)
Verrat
  det att förråda

förrädisk /fˈœrɛːdˌɪsk/ (adj)
heimtückisch, verräterisch

förrätt /fˈœrət/ (n)
Vorspeise

förrätta /fˈœrətːˌa/ (v)
verrichten

förrätta sitt tarv /fˈœrətːˌa sɪt tˈarv/ (v)
seine Notdurft verrichten
  urinera eller göra sig av med avföring

förrättare /fˈœrətːˌarə/ (n)
Verrichter
  person som ut­för förrättning

förrättning /fˈœrətnˌɪŋ/ (n)
Verrichtung
  handling som utföres å ämbetets eller tjänstens vägnar
  tjänsteärende eller göromål som ingår i arbets­uppgifterna för en viss tjänst

förråd /fˈœroːd/ (n)
Lager, Vorratslager
  lager av materiel
Abstellraum, Rumpelkammer, Schuppen, Speicher
  rum eller byggnad där man oftast förvarar saker

förråda /fˈœroːdˌa/ (v)
verraten
  avslöja hemlighet
  lämna ut hemlig information
  överge närstående eller principer

förrådsbyggnad /fˈœroːdsbˌyɡnad/ (n)
Lagergebäude
  byggnad i vilken förråd finns

förrådsförvaltare /fˈœroːdsfˈœrvaltˌarə/ (n)
Lagerverwalter, Lagerverwalterin
  person som förvaltar ett förråd

förrådsutrymme /fˈœroːdsˌʉtrymə/ (n)
Lagerplatz
  plats där föremål förvaras

försagd /fˈœʂaɡd/ (adj)
verzagt

försaka /fˈœʂakˌa/ (v)
entsagen
  vara utan; avsäga sig

försalta /fˈœʂaltˌa/ (v)
versalzen
  salta för mycket

församla /fˈœʂamlˌa/ (v)
versammeln
  mötas, träffas, komma samman

församling /fˈœʂamlˌɪŋ/ (n)
Versammlung
  en grupp människor som är samlade på ett ställe
Gemeinde, Kirchengemeinde
  enhet av kyrkan, de människor som regelbundet firar gudstjänst tillsammans
Kirchspiel, Sprengel
  ett geografiskt upptagningsområde för en lokal avdelning av folkkyrkan

församlingshem /fˈœʂamlˌɪŋshəm/ (n)
Gemeindehaus

församlingspräst /fˈœʂamlˌɪŋsprəst/ (n)
Gemeindepfarrer, Gemeindepriester
  präst som är föreståndare till en församling

förse /fˈœʂə/ (v)
ausstatten, versorgen
  utrusta

förseelse /fˈœʂəˌɛlsə/ (n)
Vergehen, Verstoß
  mindre brott

försegla /fˈœʂəɡlˌa/ (v)
wegsegeln
  segla bort
versegeln
  segla vilse
versiegeln
  tillsluta

förseglad /fˈœʂəɡlˌɑːd/ (adj)
versiegelt
  perfektparticip av försegla

försena /fˈœʂənˌa/ (v)
verspäten
  orsaka en försening

försenad /fˈœʂənˌad/ (adj)
verspätet

försening /fˈœʂənˌɪŋ/ (n)
Verspätung

försiggå /fˈœʂɪɡˌoː/ (v)
stattfinden, vor sich gehen
  äga rum

försiktig /fˈœʂɪktˌɪɡ/ (adj)
vorsichtig
  som anstränger sig för att inte förstöra något

försiktighet /fˈœʂɪktˌɪɡheːt/ (n)
Vorsicht, Vorsichtigkeit

försilvra /fˈœʂɪlvrˌa/ (v)
versilbern
  överdra med ett tunt silverskikt

försilvring /fˈœʂɪlvrˌɪŋ/ (n)
Versilberung
  silverskikt på ett föremål

förskepp /fˈœʂkəp/ (n)
Vorschiff
  främre halvan av fartyg

förskingra /fˈœrsxɪŋrˌa/ (v)
unterschlagen, vergeuden, veruntreuen
  utnyttja och slösa bort något som man har tillgång till men som tillhör någon annan

förskingring /fˈœrsxɪŋrˌɪŋ/ (n)
Diaspora, Zersteuung, Zerstreutheit
  diaspora
Unterschlagung, Veruntreuung
  slags brott

förskjuta /fˈœʂkjʉtˌa/ (v)
verschieben
  rubba något ur dess ursprungliga läge
verwerfen
  stöta ifrån sig

förskola /fˈœʂkuːlˌa/ (n)
Kindergarten, Vorschule, Kindertagesstätte, Kita

förskoleklass /fˈœʂkuːlˌɛklas/ (n)
Vorschulklasse
  årskursen som föregår grundskolan och ettan

förskoleålder /fˈœʂkuːləˌoːldər/ (n)
Vorschulalter
  i den åldern då man går i förskolan (ungefär 3–6 år)

förskollärare /fˈœʂkɔlˌɛːrarə/ (n)
Vorschullehrer, Vorschullehrerin

förskräcka /fˈœʂkrəkːˌa/ (v)
erschrecken
  förfära, skrämma

förskräcklig /fˈœʂkrəklˌɪɡ/ (adj)
schrecklich

förskräckt /fˈœʂkrəkt/ (adj)
erschrocken, entsetzt
  som förskräckts

försköna /fˈœʂkøːnˌa/ (v)
beschönigen, verklären
  framställa skönare än vad verkligheten motiverar
verschönern
  göra skön

förslag /fˈœʂlɑːɡ/ (n)
Vorschlag
  1. plan

förslagen /fˈœʂlɑːɡən/ (adj)
verschlagen
  som kommer med smarta och listiga lösningar

förslita /fˈœʂliːtˌa/ (v)
verschleißen

förslitning /fˈœʂlɪtnˌɪŋ/ (n)
Verschleiß
  det att förslita

förslitningsskada /fˈœʂlɪtnˌɪŋskɑːdˌa/ (n)
RSI-Syndrom, Repetitive-Strain-Injury-Syndrom
  fysisk skada i led och dess brosk orsakad av utnötning, monotont arbete, eller överansträngning

förslå /fˈœʂloː/ (v)
ausreichen
  räcka till

försmädlig /fˈœʂmədlˌɪɡ/ (adj)
ärgerlich
  (om händelse) förarglig, irriterande, förtretlig, pinsam
höhnisch, spöttisch
  (om person, etc.) hånfull, överlägset gäckande, spefull, impertinent

försmå /fˈœʂmoː/ (v)
verschmähen
  anse för ringa, ringakta

försommar /fˈœʂɔmˌar/ (n)
Frühsommer
  tid på året alldeles innan sommaren kommit fullt ut

försommardag /fˈœʂɔmˌardɑːɡ/ (n)
Frühsommertag
  dag på försommaren

försommartorka /fˈœʂɔmˌatɔrkˌa/ (n)
Frühsommertrockenheit
  torka (utebliven nederbörd) under försommaren

försona /fˈœʂuːnˌa/ (v)
versöhnen
  gottgöra

försoning /fˈœʂˈoːnɪŋ/ (n)
Versöhnung
  återskapande av vänskapliga förhållanden

försova /fˈœʂuːvˌa/ (v)
verschlafen
  sov för länge

förspel /fˈœʂpəl/ (n)
Vorspiel
  förberedande handlingar som parter utför med varandra innan ett regelrätt samlag
  öppnande del av ett musikstycke

försprång /fˈœʂprɔŋ/ (n)
Vorsprung

först /fˈœʂt/ (adv)
zuerst
  i början av något
erst
  inte tidigare än

förstaderivata /fˈœʂtadərˌiːvatˌa/ (n)
erste Ableitung
  en funktions derivata, i motsats till dess andraderivata

förstaklassare /fˈœʂtaklˌasarə/ (n)
Erstklässler, Erstklässlerin
  elev som går i första klass (vanligen årskurs ett i grundskolan)

förstatlig /fˈœʂtatlˌɪɡ/ (adj)
vorstaatlich
  om tiden före bildandet av en stat

förstatliga /fˈœʂtatlˌiːɡa/ (v)
verstaatlichen
  göra statlig

förstatligande /fˈœʂtatlˌiːɡandə/ (adj)
verstaatlichend
  presensparticip av förstatliga

förstatligande /fˈœʂtatlˌiːɡandə/ (n)
Verstaatlichung
  det att förstatliga

förstaårsstudent /fˈœʂtaˌoːʂtʉdˌɛnt/ (n)
Erstsemester
  student som går sitt första år på utbildningen

förstena /fˈœʂtənˌa/ (v)
versteinern

förstföderska /fˈœʂtføːdˌɛʂka/ (n)
Erstgebärende
  hona som föder barn för första gången

förstklassig /fˈœʂtklasˌɪɡ/ (adj)
erstklassig
  i toppklass

förstora /fˈœʂtuːrˌa/ (v)
vergrößern

förstoring /fˈœʂtuːrˌɪŋ/ (n)
Vergrößerung

förstoringsglas /fˈœʂtuːrˌɪŋsɡlas/ (n)
Lupe, Vergrößerungsglas
  optiskt instrument

förströelse /fˈœʂtrøːˌɛlsə/ (n)
Zerstreuung
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam

förstuga /fˈœʂtʉɡˌa/ (n)
Diele, Flur, Garderobe
  farstu, tambur, mindre utrymme innanför ytterdörren
Vorraum
  mindre utrymme utanför ytterdörren

förstulen /fˈœʂtʉlən/ (adj)
verstohlen

förställa /fˈœʂtəlˌa/ (v)
verstellen
  medvetet förändra något från dess naturliga skepnad (så att det inte längre känns igen, kanske i syfte att vilseleda)

förständiga /fˈœʂtəndˌiːɡa/ (v)
verständigen

förstärka /fˈœʂtˈɛːrka/ (v)
verstärken

förstärkare /fˈœʂtˈɛːrkarə/ (n)
Verstärker

förstärkning /fˈœʂtˈɛːrknɪŋ/ (n)
Verstärkung
  (elektronik) faktor med vilket signal multipliceras
  psykologisk metod
  det att förstärka en byggnads grunder
Verstärkung, Nachschub
  tillskott

förstäv /fˈœʂtɛːv/ (n)
Vordersteven, Vorsteven
  framre del av en båt eller ett fartyg

förstå /fˈœʂtoː/ (v)
verstehen
  1. ha kunskap om något
begreifen
  3. uppfatta, begripa

förstådd /fˈœʂtɔd/ (adj)
verstanden
  perfektparticip av förstå

förståelig /fˈœʂtoːəlˌɪɡ/ (adj)
verständlich
  som går att förstå

förståelse /fˈœʂtoːˌɛlsə/ (n)
Verständnis

förstående /fˈœʂtoːˌɛndə/ (adj)
verständnisvoll
  presensparticip av förstå

förstånd /fˈœʂtoːnd/ (n)
Verstand, Vernunft
  tankeförmåga

förståndig /fˈœʂtoːndˌɪɡ/ (adj)
vernünftig, verständig
  förnuftig

förståndshandikappad /fˈœʂtoːndshˌandiːkapˌad/ (adj)
geistig behindert
  psykiskt utvecklingsstörd, med kognitiv funktionsnedsättning
bekloppt
  som anses vara dum, korkad

förstås /fˈœʂtoːs/ (adv)
selbstverständlich, natürlich
  (adverb) självklart

förstöra /fˈœʂtøːrˌa/ (v)
zerstören
  göra något trasigt
  göra otrevlig

förstörd /fˈœʂtˈœrd/ (adj)
zerstört
  perfektparticip av förstöra

förstörelse /fˈœʂtøːrˌɛlsə/ (n)
Zerstörung
  händelsen att något förstörs, ödeläggelse

förstöring /fˈœʂtøːrˌɪŋ/ (n)
Zerstörung
  det att förstöra

försumbar /fˈœʂɵmbˌɑːr/ (adj)
vernachlässigbar

försumma /fˈœʂɵmˌa/ (v)
vernachlässigen, versäumen
  ägna alltför lite uppmärksamhet

försummelse /fˈœʂɵmˌɛlsə/ (n)
Vernachlässigung
  brist, slarv
Versäumnis
  något som blivit försummat

försupen /fˈœʂʉpən/ (adj)
versoffen

försurning /fˈœʂɵrnˌɪŋ/ (n)
Versauerung
  förhöjning av surhets­grad i mark och vatten

försvaga /fˈœʂvaɡˌa/ (v)
schwächen, entkräften
  göra svagare

försvagad /fˈœʂvaɡˌad/ (adj)
geschwächt
  svagare än vanligt

försvar /fˈœʂvɑːr/ (n)
Verteidigung

försvara /fˈœʂvɑːrˌa/ (v)
verteidigen
  göra motstånd

försvarare /fˈœʂvɑːrˌarə/ (n)
Verteidiger, Verteidigerin
  en person som skyddar någon eller något från fara eller verbala angrepp
  försvarsadvokat
Abwehrspieler, Abwehrspielerin, Verteidiger, Verteidigerin
  försvarsspelare

försvarsadvokat /fˈœʂvɑːʂˌadvuːkˌat/ (n)
Strafverteidiger, Strafverteidigerin, Verteidiger, Verteidigerin
  advokat som för den åtalades talan

försvarslös /fˈœʂvɑːʂlˌøːs/ (adj)
wehrlos
  som saknar möjlighet att försvara sig

försvarsmakt /fˈœʂvɑːʂmˌakt/ (n)
Streitmacht

försvarsminister /fˈœʂvɑːʂmˌiːnɪstər/ (n)
Verteidigungsminister, Verteidigungsministerin
  minister i regeringen som är ansvarig för försvarspolitiken

försvarspolitisk /fˈœʂvɑːʂpˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
verteidigungspolitisch
  som rör försvarspolitiken

försvarsverk /fˈœʂvɑːʂvˌɛrk/ (n)
Verteidigungsanlage
  anläggning som tjänar för att försvara ett område

försvinna /fˈœʂvɪnˌa/ (v)
verschwinden, entschwinden
  upphöra att ha känd position

försvinnande /fˈœʂvɪnˌandə/ (n)
Verschwinden
  avledning till försvinna

försvåra /fˈœʂvˈoːra/ (v)
erschweren

försyn /fˈœʂyːn/ (n)
Fügung, Vorsehung
  tur, ett lyckligt öde, oförklarligt övervinnande av motgångar

försynt /fˈœʂynt/ (adj)
bescheiden, rücksichtsvoll
  som tonar ned den egna personligheten på ett tilltalande sätt

försäkra /fˈœʂəkrˌa/ (v)
versichern
  skaffa försäkring för
  lova
vergewissern
  skaffa sig bekräftelse på

försäkring /fˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Versicherung

försäkringsbolag /fˈœʂəkrˌɪŋsbuːlˌɑːɡ/ (n)
Versicherung, Versicherungsgesellschaft, Versicherungskonzern, Versicherungsunternehmen

försäkringsgivare /fˈœʂəkrˌɪŋsjiːvˌarə/ (n)
Versicherungsgeber, Versicherungsgeberin
  person som meddelar försäkring, ger ut försäkringsbrev

försäkringskassa /fˈœʂəkrˌɪŋskasˌa/ (n)
Sozialversicherungsbehörde
  institution för sociala försäkringar

försälja /fˈœʂəljˌa/ (v)
verkaufen
  sälja, erbjuda till salu

försäljare /fˈœʂəljˌarə/ (n)
Verkäufer, Verkäuferin
  person som säljer

försäljerska /fˈœʂəljˌɛʂka/ (n)
Verkäuferin

försäljning /fˈœʂəljnˌɪŋ/ (n)
Verkauf
  överlåtelse av en vara

försäljningsargument /fˈœʂəljnˌɪŋsarɡˌʉmənt/ (n)
Verkaufsargument
  argument som kan ges av företag e.dyl. för att motivera en kunds inköp av en produkt eller tjänst, vanligtvis en positiv egenskap hos produkten eller tjänsten (som kanske inte finns hos konkurrerande produkter eller tjänster)

försämra /fˈœʂəmrˌa/ (v)
verschlechtern, verschlimmern

försämring /fˈœʂəmrˌɪŋ/ (n)
Verschlechterung, Verschlimmerung
  förändring till det sämre

försändelse /fˈœʂəndəlsə/ (n)
Sendung
  föremål som skickas

försåt /fˈœʂoːt/ (n)
Hinterhalt
  bakhåll, fälla

försök /fˈœʂøːk/ (n)
Versuch
  uppnå mål
  erhålla kunskap

försöka /fˈœʂøːkˌa/ (v)
versuchen, probieren

försöksdjur /fˈœʂˈœksjˈʉr/ (n)
Versuchstier
  djur som används vid djurförsök (experiment och tester av exempelvis mediciner)

försökskanin /fˈœʂˈœkskanˈiːn/ (n)
Versuchskaninchen
  kanin som används i djurförsök
  någon som testar något före alla andra (för att se att detta inte är skadligt eller dylikt)

försöksperson /fˈœʂˈœkspəʂˌuːn/ (n)
Proband, Probandin, Versuchsperson

försörja /fˈœʂˈœrja/ (v)
versorgen
  tillgodose uppehället
  ha omsorg om

försörjning /fˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Auskommen, Unterhalt
  ekonomiska medel för att tillgodose det fortlöpande uppehället
Versorgung
  fortlöpande tillförsel av energi, material eller annat för att tillgodose att något fungerar utan problem eller avbrott

förta /fˈœta/ (v)
wegnehmen
  ta bort
sich übernehmen
  överanstränga sig

förtal /fˈœtˈɑːl/ (n)
Verleumdung
  falska uppgifter med syfte att skada någons anseende

förtala /fˈœtalˌa/ (v)
anschwärzen, verleumden, diffamieren

förtalad /fˈœtalˌad/ (adj)
verleumdet
  perfektparticip av förtala

förtecken /fˈœtəkːən/ (n)
Vorzeichen
  tecken i matematik
  tecken i notskrift
Omen, Vorzeichen
  varsel, omen

förteckning /fˈœtəknˌɪŋ/ (n)
Verzeichnis

förtegen /fˈœtəjən/ (adj)
verschwiegen
  som inte yttrar sig i viss fråga för att hålla den hemlig

förtegenhet /fˈœtəjˌeːnheːt/ (n)
Verschwiegenheit
  det att vara förtegen

förtiga /fˈœtiːɡˌa/ (v)
verschweigen
  låta bli att tala om något

förtjockningsmedel /fˈœɕɔknˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n)
Verdickungsmittel
  binder vätska så livsmedlet blir mer tjockflytande, till exempel pektin i marmelad

förtjusa /fˈœɕʉsˌa/ (v)
verzaubern
  förhäxa, förtrolla, hänföra, gripa någon till sinnes, försätta i extas [1]
verwirren
  förvilla, förvirra, göra att någon förlorar sans och vett [1]
bezaubern, entzücken
  som genom till exempel skönhet griper, fängslar eller tjusar en

förtjusande /fˈœɕʉsˌandə/ (adj)
entzückend, köstlich, reizend

förtjusning /fˈœɕɵsnˌɪŋ/ (n)
Entzückung, Entzücken
  det att vara förtjust

förtjust /fˈœɕɵst/ (adj)
begeistert, entzückt
  perfektparticip av förtjusa

förtjäna /fˈœɕɛːnˌa/ (v)
verdienen
  vara värd

förtjänst /fˈœɕənst/ (n)
Verdienst
  det att man förtjänar något, ofta i ekonomiska sammanhang men även rörande rättvisa

förtret /fˈœtrət/ (n)
Verdruss
  känsla av vrede och upprördhet som orsakats av en upplevd oförrätt

förtroende /fˈœtruːˌɛndə/ (n)
Vertrauen
  tillit

förtroendeingivande /fˈœtruːˌɛndəˌɪŋiːvˌandə/ (adj)
vertrauenerweckend
  som inger förtroende

förtroendeman /fˈœtruːˌɛndəmˌan/ (n)
Vertrauensfrau, Vertrauensmann, Vertrauensperson
  facklig representant

förtrogen /fˈœtruːjən/ (adj)
vertraut
  som har någons förtroende

förtrolig /fˈœtruːlˌɪɡ/ (adj)
vertraulich
  förtrogen
geheim, vertraulich
  konfidentiell

förtrolla /fˈœtrɔlˌa/ (v)
verzaubern
  utöva trolldom mot någon eller något

förtrollning /fˈœtrɔlnˌɪŋ/ (n)
Bann, Verzauberung
  trollformel, besvärjelse

förtryck /fˈœtryk/ (n)
Unterdrückung, Repression, Bedrückung
  tillstånd där en auktoritet använder maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtrycka /fˈœtrykːˌa/ (v)
unterdrücken
  använda maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtryckande /fˈœtrykːˌandə/ (n)
Unterdrückung
  det att förtrycka

förtryta /fˈœtryːtˌa/ (v)
verdrießen
  väcka förtrytelse, vrede eller missnöje

förtrytelse /fˈœtryːtˌɛlsə/ (n)
Verdruss, Ärger
  förargelse, missnöje

förtrytsam /fˈœtrytsˌam/ (adj)
verdrießlich
  som visar eller känner förtrytelse

förträfflig /fˈœtrəflˌɪɡ/ (adj)
vortrefflich, vorzüglich
  utmärkt

förtränga /fˈœtrəŋˌa/ (v)
verdrängen
  glömma

förträngning /fˈœtrəŋnˌɪŋ/ (n)
Verdrängung
  försök att tränga undan obehagliga föreställningar
Flaschenhals, Verengung
  trångt ställe

förtröstan /fˈœtrˈœstan/ (n)
Zuversicht, Vertrauen
  det att förtrösta

förtvina /fˈœtviːnˌa/ (v)
dahinwelken, verdorren
  vissna bort, skrumpna, bli mager, bli avtärd

förtvivla /fˈœtvɪvlˌa/ (v)
verzweifeln

förtvivlad /fˈœtvɪvlˌad/ (adj)
verzweifelt
  hopplös

förtvivlan /fˈœtvɪvlˌan/ (n)
Verzweiflung, Verzweifeln

förtydliga /fˈœtˈyːdliːɡˌa/ (v)
verdeutlichen

förtydligande /fˈœtˈyːdliːɡˌandə/ (n)
Verdeutlichung
  det att förtydliga

förtära /fˈœtˈɛːra/ (v)
verzehren

förtäta /fˈœtɛːtˌa/ (v)
verdichten

förtöja /fˈœtøːjˌa/ (v)
vertäuen, festmachen
  fastgöra eller förankra (fartyg)

förunderlig /fˈøːrɵndˌɛrlɪɡ/ (adj)
seltsam, sonderbar, wunderlich

förundersökning /fˌøːrɵndəʂˈœknɪŋ/ (n)
Voruntersuchung
  polisens eller åklagarens förberedande brottsundersökning

förundra /fˈøːrɵndrˌa/ (v)
verwundern

förundrad /fˈøːrɵndrˌad/ (adj)
verwundert
  perfektparticip av förundra

förundran /fˈøːrɵndrˌan/ (n)
Verwunderung
  känsla

förunna /fˈøːrɵnˌa/ (v)
gönnen, vergönnen
  skänka, tilldela, tillåta

förut /fˈøːrʉt/ (adv)
voraus
  i fartygsriktningen
vorher
  tidigare

förutnämnd /fˈøːrʉtnˌɛmnd/ (adj)
vorgenannt
  som nämnts förut

förutom /fˈøːrʉtˌɔm/ (preposition)
außer, bis auf
  med undantag av

förutse /fˈøːrʉtsə/ (v)
voraussehen, vorhersehen, erahnen

förutsebar /fˈøːrʉtsəbˌɑːr/ (adj)
vorhersehbar

förutsedd /fˈøːrʉtsˌɛd/ (adj)
vorhergesehen

förutskicka /fˈøːrʉtsxˌɪkːa/ (v)
vorausschicken
  meddela på förhand

förutspå /fˈøːrʉtspˌoː/ (v)
prognostizieren, voraussagen, voraussehen

förutsäga /fˈøːrʉtsˌɛja/ (v)
vorhersagen, prophezeien, voraussagen
  komma fram till vad som kommer att inträffa

förutsägbar /fˈøːrʉtsˌɛjbɑːr/ (adj)
vorhersagbar
  som kan förutsägas

förutsägelse /fˈøːrʉtsˌɛjəlsə/ (n)
Voraussage, Vorhersage, Prognose
  förutspått framtida händelseförlopp

förutsätta /fˈøːrʉtsˌɛtːa/ (v)
voraussetzen
  antaga, utgå från
  kräva

förutsättning /fˈøːrʉtsˌɛtnɪŋ/ (n)
Voraussetzung

förval /fˈœrval/ (n)
Vorwahl
  ett förberedande val av representanter
Voreinstellung
  inställning/val man kan göra på teknisk apparatur eller då man beställer en servicetjänst så man slipper göra ett val varje gång man använder apparaturen eller tjänsten

förvalta /fˈœrvaltˌa/ (v)
verwalten
  under längre tid sköta och ta hand om något åt någon annan

förvaltare /fˈœrvaltˌarə/ (n)
Verwalter, Verwalterin
  1. person med förvaltning som uppgift

förvaltning /fˈœrvaltnˌɪŋ/ (n)
Verwaltung

förvaltningsområde /fˈœrvaltnˌɪŋsɔmrˌoːdə/ (n)
Verwaltungsbezirk
  administrativt område, som styrs av regeringen tillsatta ämbetsmän

förvandla /fˈœrvandlˌa/ (v)
verwandeln

förvandlad /fˈœrvandlˌad/ (adj)
verwandelt
  perfektparticip av förvandla

förvandling /fˈœrvandlˌɪŋ/ (n)
Verwandlung
  det att förvandlas

förvanska /fˈœrvanskˌa/ (v)
verfälschen, verzerren

förvar /fˈœrvar/ (n)
Verwahrung, Gewahrsam
  det att förvaras
Gewahrsam, Verwahrung
  placering på säker plats

förvara /fˈœrvarˌa/ (v)
aufbewahren, verwahren
  ha något på en särskild plats

förvaring /fˈœrvarˌɪŋ/ (n)
Aufbewahrung
  att förvara något

förvaringsbox /fˈœrvarɪŋsbˈɔks/ (n)
Schließfach
  låsbart skåp där man kan förvara bagage eller andra saker

förvarna /fˈœrvɑːrnˌa/ (v)
vorwarnen

förvarning /fˈœrvɑːrnˌɪŋ/ (n)
Vorwarnung
  varsel

förveckling /fˈœrvəklˌɪŋ/ (n)
Verwicklung
  det att göra en situation komplicerad
  svår och invecklad situation

förverkliga /fˈœrvərklˌiːɡa/ (v)
verwirklichen

förverkligande /fˈœrvərklˌiːɡandə/ (n)
Verwirklichung

förvilla /fˈœrvɪlˌa/ (v)
irreführen, verwirren
  föra på villovägar

förvillad /fˈœrvɪlˌad/ (adj)
verwirrt
  perfektparticip av förvilla

förvirra /fˈœrvɪrˌa/ (v)
verwirren
  göra förvirrad

förvirrad /fˈœrvɪrˌad/ (adj)
verwirrt, durcheinander

förvirring /fˈœrvɪrˌɪŋ/ (n)
Verwirrung
  det att vara förvirrad

förvisa /fˈœrviːsˌa/ (v)
ausweisen, verweisen
  bortvisa, utvisa, relegera

förvisning /fˈœrviːsnˌɪŋ/ (n)
Ausweisung
  det att förvisa

förvissa /fˈœrvɪsˌa/ (v)
sich vergewissern
  försäkra sig om

förvissning /fˈœrvɪsnˌɪŋ/ (n)
Gewissheit, Überzeugung
  övertygelse

förvisso /fˈœrvɪsˌuː/ (adv)
gewiss, sicherlich

förvrida /fˈœrvriːdˌa/ (v)
verdrehen, verzerren

förvriden /fˈœrvriːdən/ (adj)
verdreht, verzogen
  perfektparticip av förvrida

förvränga /fˈœrvrəŋˌa/ (v)
verzerren, verfälschen, entstellen, verdrehen
  återge på felaktigt sätt

förvrängning /fˈœrvrəŋnˌɪŋ/ (n)
Entstellung, Verdrehung
  det att förvränga, felaktig (elak) återgivning, vantolkning, karikatyr

förvägra /fˈœrvəɡrˌa/ (v)
verweigern

förvända /fˈœrvəndˌa/ (v)
unkenntlich machen
  göra oigenkännlig

förvänta /fˈœrvəntˌa/ (v)
erwarten
  ha som förväntning

förväntansfull /fˈœrvəntˌansfɵl/ (adj)
erwartungsvoll
  som är fylld av förväntan

förväntning /fˈœrvəntnˌɪŋ/ (n)
Erwartung, Erwartungshaltung
  tro och antagande

förvärldsliga /fˈœrvˈɛːrdsliːɡˌa/ (v)
verweltlichen
  göra världslig, överföra från kyrklig ägo (till statlig eller kommunal)

förvärra /fˈœrvərˌa/ (v)
verschlechtern, verschlimmern
  göra värre

förvärv /fˈœrvərv/ (n)
Lohn
  lön, ersättning
Erwerb, Erwerbung
  något bra som har införskaffats

förvärva /fˈœrvərvˌa/ (v)
erwerben
  ackvirera, anskaffa

förväxla /fˈœrvəkslˌa/ (v)
verwechseln
  oavsiktligt missta någonting för något annat det inte är

förväxling /fˈœrvəkslˌɪŋ/ (n)
Verwechslung
  oavsiktlig förvirring

förvåna /fˈœrvoːnˌa/ (v)
verwundern
  göra förvånad

förvånad /fˈœrvoːnˌad/ (adj)
erstaunt, verwundert

förvånan /fˈœrvoːnˌan/ (n)
Erstaunen, Verwunderung

förvånande /fˈœrvoːnˌandə/ (adj)
verwunderlich
  presensparticip av förvåna

förvånansvärd /fˈœrvoːnˌansvɛːrd/ (adj)
erstaunlich, verwunderlich
  som är värd att förvånas över

förvåning /fˈœrvoːnˌɪŋ/ (n)
Erstaunen, Verwunderung, Befremden
  känslan när man inser att något inte står till så som man väntat sig

förädla /fˈøːrədlˌa/ (v)
veredeln
  bearbeta för att åstadkomma en renare eller mer avancerad form

förädlad /fˈøːrədlˌad/ (adj)
veredelt
  perfektparticip av förädla

förädling /fˈøːrədlˌɪŋ/ (n)
Veredelung
  bearbetning för att åstadkomma en renare eller mer avancerad form

förälder /fˈøːrəldər/ (n)
Elternteil, Eltern

föräldraförsäkring /fˌøːrəldrafˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Elternversicherung
  samlingsbegrepp för flera socialpolitiska åtgärder i Sverige för föräldrar

föräldrahem /fˈøːrəldrˌahəm/ (n)
Elternhaus
  hem där föräldrar bodde när man växt upp

föräldraledighet /fˈøːrəldrˌalədˌɪɡheːt/ (n)
Elternzeit, Erziehungsurlaub
  den ledighet som föräldrar beviljas av stat och företag i samband med barns födelse och under småbarnstiden

föräldralös /fˈøːrəldrˌaløːs/ (adj)
elternlos
  som saknar föräldrar

föräldrasamtal /fˌøːrəldrˌasamtˈɑːl/ (n)
Elterngespräch
  återkommande organiserat samtal mellan lärare, elev och elevens föräldrar

förälska /fˈøːrəlskˌa/ (v)
verlieben
  att bli kär i eller att börja älska någon/något

förälskad /fˈøːrəlskˌad/ (adj)
verliebt

förälskelse /fˈøːrəlsxˌɛlsə/ (n)
Verliebtheit
  det att förtjust i och attraherad av en annan person
Liebelei, Liebschaft
  person någon har en förälskelse i

föränderlig /fˈøːrəndˌɛrlɪɡ/ (adj)
veränderlich
  som är benägen att förändras

föränderlighet /fˈøːrəndˌɛrlɪɡhˌeːt/ (n)
Veränderbarkeit, Veränderlichkeit

förändra /fˈøːrəndrˌa/ (v)
verändern

förändring /fˈøːrəndrˌɪŋ/ (n)
Veränderung, Änderung
  resultatet av att förändra

föråldrad /fˈøːroːldrˌad/ (adj)
veraltet

föröda /fˈøːrøːdˌa/ (v)
verheeren, verwüsten
  göra öde

förödande /fˈøːrøːdˌandə/ (adj)
verheerend
  mycket allvarlig

förödelse /fˈøːrøːdəlsə/ (n)
Verwüstung, Zerstörung
  stor förstörelse

förödmjuka /føːrˈœdmjʉkˌa/ (v)
demütigen
  kränka någons värdighet, såra

föröka /fˈøːrøːkˌa/ (v)
vermehren
  avla, fortplanta (sig)

förökning /føːrˈœknɪŋ/ (n)
Vermehrung, Zunahme
  fortplantning

föröva /fˈøːrøːvˌa/ (v)
verüben
  utföra, vanligen viss olämplig handling

förövare /fˈøːrøːvˌarə/ (n)
Täter, Täterin

gabardin /ɡˌɑːbɑːrdˈiːn/ (n)
Garbadine
  slags tyg

gabbaj /ɡˈabaj/ (n)
Gabbai
  religiös judisk tjänsteman med uppgifter inom församlingen främst relaterade till synagogan

gabbro /ɡˈabruː/ (n)
Gabbro
  bergart

gabones /ɡˈabuːnəs/ (n)
Gabuner
  person från Gabon eller med gabonesisk härkomst

gabonesiska /ɡˈabuːnəsˌɪska/ (n)
Gabunerin
  kvinna från Gabon

gadd /ɡˈad/ (n)
Reißzahn
  spetsig tand
Stachel
  stickande spets

gadda sig samman /ɡˈada sˈɛj sˈaman/ (v)
sich zusammenrotten
  förena sig mot någon

gadolinium /ɡˈɑːduːlˌiːniːˌʉm/ (n)
Gadolinium

gaffel /ɡˈafəl/ (n)
Gabel
  köksverktyg
  cykeldel
  schackställning
Gaffel
  segling

gaffelpärm /ɡˈafəlpˌɛrm/ (n)
Ringbuch
  ringpärm

gagauziska /ɡˈɑːɡaˌʉsɪskˌa/ (n)
Gagausisch

gage /ɡˈɑːɡə/ (n)
Gage
  betalning till en artist för dennes framträdande

gagga /ɡˈaɡa/ (v)
schwafeln
  prata strunt

gaggig /ɡˈaɡɪɡ/ (adj)
senil, trottelig, verkalkt
  senil, virrig

gagn /ɡˈaŋn/ (n)
Nutzen

gagna /ɡˈaŋna/ (v)
nutzen, nützen

gala /ɡˈɑːla/ (n)
Gala
  festdräkt
  fin och stor fest
  fin och stor föreställning

gala /ɡˈɑːla/ (v)
ku­ckuck, rufen
  ropa som en gök
krähen
  ropa som en tupp

galaktisk /ɡˈɑːlaktˌɪsk/ (adj)
galaktisch
  som rör Vintergatan eller andra galaxer

galaktos /ɡˈɑːlaktˌuːs/ (n)
Galaktose
  en sockerart

galamiddag /ɡˈɑːlamˌɪdaɡ/ (n)
Bankett, Festbankett, Festessen, Galadiner, Galadinner
  festmiddag, bankett

galant /ɡˈɑːlant/ (adj)
galant
  artig, kärlig, uppmärksam mot damer

galanteri /ɡˈɑːlantərˌiː/ (n)
Galanterie
  artighet
Galanteriewaren
  prydnadsvara

galax /ɡˈɑːlaks/ (n)
Galaxie, Welteninsel
  större sammanhängande grupp av olika material

galen /ɡˈɑːlən/ (adj)
verrückt

galenpanna /ɡˈɑːlənpˌana/ (n)
Dappschädel, Verrückte, Verrückter
  person som är galen

galenskap /ɡˈɑːlənskˌɑːp/ (n)
Verrücktheit, Unsinn

galge /ɡˈaljə/ (n)
Galgen
  avrättningsanordning
Kleiderbügel
  föremål för att hänga upp kläder

galghumor /ɡˈalɡhʉmˌuːr/ (n)
Galgenhumor

galicier /ɡˈɑːlɪsˌɪər/ (n)
Galicier, Galicierin

galiciska /ɡˈɑːlɪsˌɪska/ (n)
Galicisch, Galizisch
  ett romanskt språk
Galicierin
  kvinna

galla /ɡˈala/ (n)
Galle
  kroppsvätska
  tumör

gallblåsa /ɡalblˈoːsa/ (n)
Gallenblase
  organ (vesica biliaris) som lagrar och koncentrerar galla från levern (tills gallblåsan kontraherar och pressar ut galla mot duodenum)

galler /ɡˈalər/ (n)
Gitter
  nät av stänger
Gallier, Gallierin
  person från Gallien

galleri /ɡˈalərˌiː/ (n)
Galerie
  lokal där konst visas

galleria /ɡˈalərˌiːa/ (n)
Einkaufspassage
  inbyggd gågata med butiker

gallerist /ɡˈalərˌɪst/ (n)
Galerist, Galeristin
  innehavare av ett galleri (konstgalleri, tavelbutik)

gallicism /ɡˈalɪsˌɪsm/ (n)
Gallizismus
  franskt särdrag grammatiskt eller i form av ord eller uttryck som i språkligt lån överförs till ett annat språk

gallisk /ɡˈalɪsk/ (adj)
gallisch
  som avser Gallien eller gallerna

galliska /ɡˈalɪskˌa/ (n)
Gallisch
  utdödd språk som talades i Frankrike

gallium /ɡˈaliːˌʉm/ (n)
Gallium

galliumarsenid /ɡˈaliːˌʉmaʂənˌiːd/ (n)
Galliumarsenid
  kemisk förening av gallium och arsenik

galliumfosfid /ɡˈaliːˌɵmfɔsfˌiːd/ (n)
Galliumphosphid
  kemisk förening av gallium och fosfor

galliumnitrid /ɡˈaliːˌɵmnɪtrˌiːd/ (n)
Galliumnitrid
  kemisk förening av gallium och kväve

gallra /ɡˈalra/ (v)
sortieren
  ta bort eller skilja bort oönskat innehåll
lichten, verziehen
  ta bort oönskade eller överflödiga individer

gallring /ɡˈalrɪŋ/ (n)
Aussonderung, Lichtung
  borttagande av oönskade eller överflödiga individer, så att de kvarvarande får mer utrymme och utvecklas bättre
Aussonderung
  borttagande eller bortskiljning av oönskat innehåll från någon helhet för att det återstående får mer utrymme och fokus

gallsopp /ɡˈalsɔp/ (n)
Bitterling
  gulbrun eller ljust olivbrun sopp med ett olivbrunt ådernät på foten

gallsten /ɡˈalstən/ (n)
Gallenstein
  konkrement (stenbildning) i gallan som kan bestå av kolesterol, kalk och bilirubin

galning /ɡˈalnɪŋ/ (n)
Verrückter, Verrückte
  galen person

galopp /ɡˈɑːlɔp/ (n)
Galopp
  gångart
  dans

galoppera /ɡˈɑːlɔpərˌa/ (v)
galoppieren

galosch /ɡˈɑːlɔʃ/ (n)
Galosche
  skyddande yttersko av gummi (ibland symbol för något ålderdomligt)

galt /ɡˈalt/ (n)
Eber, Keiler
  gris av hankön

galvanisera /ɡˈalvanˌiːseːrˌa/ (v)
galvanisieren
  överdra med metall (särskilt zink) genom elektrolys

galvanism /ɡˈalvanˌɪsm/ (n)
Galvanismus
  fenomen där muskelsammandragningar orsakas av en elektrisk ström

galär /ɡˈɑːlɛːr/ (n)
Galeere
  roddkrigsfartyg sedan 1300-talet

galärslav /ɡˈɑːləʂlˌav/ (n)
Galeerensklave
  med kedjor fastsmidd roddare på galär

gam /ɡˈɑːm/ (n)
Geier
  rovfågel

gambier /ɡˈambiːər/ (n)
Gambier
  person, särskilt man, från Gambia

gambisk /ɡˈambɪsk/ (adj)
gambisch

gamma /ɡˈama/ (n)
Gamma

gammaaminobutansyra /ɡˈamaˌamiːnˌuːbʉtˌansyːrˌa/ (n)
Piperidinsäure
  en viktig hämmande neurotransmittor i det centrala nervsystemet

gammal /ɡˈamal/ (adj)
alt, vergammelt
  kvalitetsförsämrad
alt
  som levt länge
  som existerat länge
  som har viss ålder
  som nu är historia

gammaldags /ɡˈamaldˌɑːɡs/ (adj)
altmodisch
  som påminner om hur det såg ut förr i tiden

gammalmodig /ɡˈamalmˌuːdɪɡ/ (adj)
altmodisch

gammaltestamentlig /ɡˈamaltˌɛstamˌɛntlɪɡ/ (adj)
alttestamentlich
  som avser eller hör till Gamla Testamentet i bibeln och tiden före Kristi födelse

gammastrålning /ɡˈamastrˌoːlnɪŋ/ (n)
Gammastrahlung
  elektromagnetisk strålning

gammelmorfar /ɡˈaməlmˌuːrfar/ (n)
Urgroßvater
  mors eller fars morfar

gammelmormor /ɡˈaməlmˌuːrmuːr/ (n)
Urgroßmutter
  mors eller fars mormor

gammelstad /ɡˈaməlstˌad/ (n)
Altstadt
  historisk innerstad

gangster /ɡˈaŋstər/ (n)
Gangster
  person involverad i organiserad brottslighet, oftast innefattande våld

ganska /ɡˈanska/ (adv)
ziemlich
  till viss del, positiv bemärkelse
  till viss del, negativ bemärkelse

gap /ɡˈɑːp/ (n)
Maul
  munhåla
Abgrund, Schlund, Kluft, Lücke
  öppning, klyfta

gapa /ɡˈɑːpa/ (v)
klaffen
  vara vidöppen eller tom
öffnen, Mund, aufsperren, weit
  öppna munnen

gapskratt /ɡˈapskrɑːt/ (n)
Gelächter, schallend

gapskratta /ɡˈapskrɑːtːˌa/ (v)
lachen, laut

garage /ɡarˈɑːʃ/ (n)
Garage

garantera /ɡarˈanteːrˌa/ (v)
garantieren, gewährleisten

garanti /ɡarˈantiː/ (n)
Garantie, Gewährleistung
  avtal

garde /ɡˈardə/ (n)
Garde
  vakt, trupp

garderob /ɡˈardərˌuːb/ (n)
Garderobe, Kleiderschrank
  förvaringsplats för kläder

gardin /ɡardˈiːn/ (n)
Vorhang, Gardine

gardinstång /ɡˈardɪnstˌɔŋ/ (n)
Gardinenstange
  stång som en gardin brukar hänga från

gardist /ɡˈardɪst/ (n)
Gardist

garfågel /ɡˈarfoːjəl/ (n)
Riesenalk
  arten Pinguinus impennis

garn /ɡˈɑːrn/ (n)
Garn
  textiltråd sammansnodd av längre eller kortare fibrer

garnera /ɡˈɑːrneːrˌa/ (v)
garnieren

garnering /ɡˈɑːrneːrˌɪŋ/ (n)
Garnierung, Garnitur
  utsmyckning (t ex kantbesättning på kläder)

garnison /ɡˈɑːrniːsˌuːn/ (n)
Garnison
  militär besättning

garnityr /ɡˈɑːrniːtˌyːr/ (n)
Garnitur, Satz, Set
  sats av sammanhörande ting
Garnierung, Garnitur
  utsmyckning, prydnad, tillbehör, infattning

garva /ɡˈarva/ (v)
gerben
  behandla läder
gackern, lachen
  skratta

garvad /ɡˈarvad/ (adj)
gegerbt
  som har garvats

garvare /ɡˈarvarə/ (n)
Gerber, Gerberin

garveri /ɡˈarvərˌiː/ (n)
Gärberei

gas /ɡˈas/ (n)
Gas
  aggregationstillstånd
  gasformigt ämne
Gaspedal, Gas
  gaspedal
Gaze
  väv (tyg)

gasa /ɡˈɑːsa/ (v)
begasen
  behandla med gas
Gas geben
  ge bilmotor mer gas

gasform /ɡasfˈɔrm/ (n)
Gasform
  tillståndet att vara en gas

gasjätte /ɡˈasxətːə/ (n)
Gasplanet, Gasriese

gaskammare /ɡˈaskamˌarə/ (n)
Gaskammer, Vergasungskeller
  sluten kammare avsedd för avrättning genom giftgas

gaskran /ɡˈaskran/ (n)
Gashahn
  jigg för att öppna eller stänga gastillförsel

gasledning /ɡˈasleːdnˌɪŋ/ (n)
Gasleitung
  ledning som leder gas

gasmask /ɡˈasmask/ (n)
Gasmaske
  mask för ansiktet

gaspedal /ɡˈaspədˌal/ (n)
Gaspedal
  pedal som trycks ned för att gasa

gasplanet /ɡˈasplanət/ (n)
Gasplanet, Gasriese
  planet som huvudsakligen består av gas

gasspis /ɡˈaspiːs/ (n)
Gasherd

gasta /ɡˈasta/ (v)
brüllen, schreien

gastkramande /ɡˈastkramˌandə/ (adj)
packend

gastrin /ɡastrˈiːn/ (n)
Gastrin
  hormon som stimulerar sekretion av saltsyra i magsäcken

gastrisk /ɡˈastrɪsk/ (adj)
gastrisch
  som har att göra med magen

gastrit /ɡˈastriːt/ (n)
Gastritis, Magenschleimhautentzündung
  inflammation i magsäcken

gastronomi /ɡˈastruːnˌuːmiː/ (n)
Gastronomie
  läran om sambandet mellan mat och kultur

gastronomisk /ɡˈastruːnˌuːmɪsk/ (adj)
gastronomisch
  som beträffar matlagning

gastroskop /ɡˈastrɔskˌuːp/ (n)
Gastroskop
  ett optiskt instrument för undersökning av magsäcken

gasturbin /ɡˌastɵrbˈiːn/ (n)
Gasturbine
  jetmotor, en turbin (propeller) som drivs av strömmande förbränningsgaser

gasugn /ɡˈɑːsɵŋn/ (n)
Gasbackofen, Gasofen
  ugn i vilken gas används som energikälla

gata /ɡˈɑːta/ (n)
Straße
  väg

gate /ɡˈɑːtə/ (n)
Ausgang, Flugsteig, Gate
  utgång till flygplan (på en flygplats)

gathörn /ɡathˈœrn/ (n)
Straßenecke

gatlopp /ɡˈatlɔp/ (n)
Spießrutenlauf
  bestraffning där den dömde får springa mellan två rader av män

gatlykta /ɡˈatlyktˌa/ (n)
Straßenlampe, Straßenlaterne
  lampa för gatubelysning

gatsopare /ɡˈatsuːpˌarə/ (n)
Straßenfeger, Straßenkehrer, Straßenfegerin, Straßenreiniger
  person som jobbar med att sopa rent stadens gator

gatsten /ɡˈatstən/ (n)
Pflasterstein
  sten (vanligen granit) som huggits fyrkantig för stensättning av gata

gatt /ɡˈat/ (n)
Gatt
  öppning (i fartygsskrov)

gatubarn /ɡˈɑːtʉbˌɑːrn/ (n)
Straßenkind
  hemlöst barn som tvingas leva på gatorna

gatubelysning /ɡˈɑːtʉbəlˌysnɪŋ/ (n)
Straßenbeleuchtung
  system av upphöjda ljuskällor för att lysa upp gator

gatubeläggning /ɡˈɑːtʉbəlˌɛɡnɪŋ/ (n)
Straßenbelag
  beläggning på gatans yta

gatukorsning /ɡˈɑːtʉkˌɔʂnɪŋ/ (n)
Promenadenmischung
  hund av blandras
Straßenkreuzung
  plats där två gator korsar varandra

gatukök /ɡˈɑːtʉkˌøːk/ (n)
Imbissbude, Imbissstand, Imbissstube

gatumat /ɡˈɑːtʉmˌat/ (n)
Streetfood
  mat som tillagas utomhus i enklare köksanrättningar

gatumiljö /ɡˈɑːtʉmˌɪljøː/ (n)
Straßenmilieu
  sammantaget om en gata och allt som finns och sker runtomkring

gatumusik /ɡˌɑːtʉmʉsˈiːk/ (n)
Straßenmusik
  musik som framförs på gator och torg

gatumusikant /ɡˌɑːtʉmʉsˈiːkant/ (n)
Straßenmusikant, Straßenmusikantin, Straßenmusiker, Straßenmusikerin
  person som musicerar på gatan

gatunamn /ɡˈɑːtɵnˌamn/ (n)
Straßenname
  namn på gata

gatuplan /ɡˈɑːtɵplˌan/ (n)
Erdgeschoss
  den våning av en byggnad som ligger i nivå med gatan
Straßenplan
  plan hur en ny gata ska anläggas

gatupratare /ɡˈɑːtɵprˌɑːtarə/ (n)
Kundenstopper
  flyttbar reklamskylt bestående av två sammankopplade skivor, oftast placerad i omedelbar anslutning till verksamheten

gaullism /ɡˈɑːɵlˌɪsm/ (n)
Gaullismus
  politisk doktrin inspirerad av den franske motståndsledaren och senare president Charles de Gaulle

gaussiskt heltal /ɡˈɑːɵsˌɪskt həltˈɑːl/ (n)
Gaußsche Zahl
  tal

gavel /ɡˈɑːvəl/ (n)
Giebel
  del av fasad på en byggnad

gaybar /ɡˈɑːyːbˌɑːr/ (n)
Gay-Bar
  bar för homosexuella (män)

gaydar /ɡˈɑːyːdˌar/ (n)
Gaydar
  kunskapen att kunna läsa av om någon är gay genom att granska honom/henne

ge betalt för gammal ost /jˈeː bˈɛtˈɑːlt føːr ɡˈamal ˈʊst/ (v)
es jemandem heimzahlen
  hämnas

ge igen för gammal ost /jˈeː ˈiːjən føːr ɡˈamal ˈʊst/ (v)
mit gleicher Münze zurückzahlen
  hämnas

ge råg i ryggen /jˈeː rˈoːɡ iː rˈyɡən/ (v)
den Rücken stärken, moralische Unterstützung geben
  styrka den moraliska styrkan

ge silkessnöret /jˈeː sˈɪlkəsnˌøːrət/ (v)
jemanden auffordern, seinen Posten zu räumen
  uppmana att begära avsked

ge upp /jˈeː ˈɵp/ (v)
aufgeben, sich ergeben
  avstå från det som varit föremål för en konflikt eller en strävan
aufgeben
  sluta försöka uppnå ett mål

ge ut /jˈeː ˈʉt/ (v)
herausbringen, herausgeben, publizieren, veröffentlichen
  publicera

ge vika /jˈeː vˈiːka/ (v)
nachgeben, weichen
  ge upp

gebit /jˈeːbiːt/ (n)
Gebiet, Bereich
  område, gren, fack

gecko /jˈɛkːuː/ (n)
Gecko
  liten insektsätande ödla vanliga i fuktigt klimat

gedigen /jˈeːdiːjən/ (adj)
gediegen
  rejäl och för avseendet tilltalande, stabil och pålitlig
  ren, äkta, utan mindre värdefulla tillsatser

gegga /jˈɛɡa/ (n)
Matsch
  kladdig, kletig substans

gehör /jˈeːhøːr/ (n)
Gehör
  förmåga att uppfatta musik

geisha /jˈeːɪshˌa/ (n)
Geisha

gejser /jˈɛjsər/ (n)
Geysir, Geiser
  het källa

gel /jˈeːl/ (n)
Gel
  trögflytande elastisk massa

gelatin /jˌeːlatˈiːn/ (n)
Gelatine
  en sorts färglöst lim (använt bl a vid matlagning)

gelé /jeːlˈeː/ (n)
Gelee

geléhallon /jeːlˈeːhalˌɔn/ (n)
Geleehimbeere
  godis av gelé med färg och form som påminner om ett hallon

gem /jˈeːm/ (n)
Büroklammer
  redskap för att hålla ihop tunna material med varandra

gemen /jˈeːmən/ (adj)
niederträchtig, gemein
  elak, småsint
gemein, gewöhnlich
  vanlig, allmän

gemen /jˈeːmən/ (n)
Allgemeinheit
  allmänhet
Kleinbuchstabe, Minuskel
  liten bokstav

gemensam /jɛmˈeːnsam/ (adj)
gemeinsam
  som används av fler än en
  som hör till fler än en

gemenskap /jˈeːmənskˌɑːp/ (n)
Gemeinschaft
  grupp
  känsla av samhörighet

gemmologi /jˌɛmuːlˈoːɡiː/ (n)
Gemmologie

gems /jˈɛms/ (n)
Gämse
  däggdjur

gemsrot /jˈɛmsruːt/ (n)
Gämswurz
  arten Doronicum orientale

gemyt /jˈeːmyːt/ (n)
Gemüt
  gott humör

gemytlig /jˈeːmytlˌɪɡ/ (adj)
gemütlich
  trivsam

gemål /jˈeːmoːl/ (n)
Gemahl, Gemahlin
  kunglig persons maka eller make

gen /jˈən/ (n)
Gen
  sekvens av nukleotider i DNA

gena /jənˈa/ (v)
abkürzen
  ta en snabbare väg

genans /jənˈans/ (n)
Peinlichkeit, Verlegenheit
  förlägenhet

genant /jənˈant/ (adj)
peinlich
  som generar

genast /jənˈast/ (adv)
sofort, gleich, sogleich

genealogi /jənˌeːalˈoːɡiː/ (n)
Genealogie
  släktvetenskap, släktforskning

generad /jənˈeːrad/ (adj)
befangen, geniert, verlegen
  perfektparticip av genera

general /jənˈeːral/ (n)
General
  militär titel

generaldirektör /jənˈeːraldˌɪrəktˌøːr/ (n)
Generaldirektor, Generaldirektorin
  chefstitel som används inom den offentliga förvaltningen

generalisera /jənˈeːralˌiːseːrˌa/ (v)
verallgemeinern, generalisieren
  dra slutsatser

generaliserbarhet /jənˈeːralˌiːsərbˌɑːrheːt/ (n)
Generalisierbarkeit, Verallgemeinerbarkeit
  möjligheten att utifrån ett urval dra slutsatser om det sammanhang urvalet ingår i

generalisering /jənˈeːralˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Generalisierung, Verallgemeinerung
  borttagande av detaljer från en karta när den görs om i mindre skala
Verallgemeinerung, Generalisierung
  dragande av allmänna slutsatser, det att generalisera

generalkonsul /jənˈeːralkˌɔnsʉl/ (n)
Generalkonsul, Generalkonsulin
  officiell titel på person som leder ett generalkonsulat

generalmajor /jənˈeːralmˌajuːr/ (n)
Generalmajor, Generalmajorin
  militär som inom armén eller flyget innehar högre rang än överstes

generalrepetition /jənˌeːralrəpətiːsxˈuːn/ (n)
Generalprobe
  slutrepetition

generalsekreterare /jənˈeːralsəkrətˌeːrarə/ (n)
Generalsekretär, Generalsekretärin

generalöverste /jənˈeːralˌøːvəʂtˌɛ/ (n)
Generaloberst

generation /jənˌeːrasxˈuːn/ (n)
Generation, Geschlecht

generationsklyfta /jənˌeːrasxˈʊnsklyftˌa/ (n)
Generationsunterschied
  skillnad mellan generationer

generator /jənˈeːratˌɔr/ (n)
Generator
  maskin

generell /jənˈeːrəl/ (adj)
generell

generera /jənˈeːreːrˌa/ (v)
erzeugen, generieren
  alstra

generositet /jənˈeːruːsˌɪteːt/ (n)
Großzügigkeit, Generosität

generös /jənˈeːrøːs/ (adj)
generös, großzügig
  om förmånligt erbjudande eller förslag
großzügig, generös, freigebig, freigiebig
  som ger bort mycket
großzügig
  som är "snäll"

genetik /jənˈeːtiːk/ (n)
Genetik
  ärftlighetslära

genetiker /jənˈeːtiːkər/ (n)
Genetiker, Genetikerin
  ärftlighetsforskare

genetisk /jənˈeːtɪsk/ (adj)
genetisch
  som har med gener att göra

gengäld /jəŋˈɛld/ (n)
Entgelt, Gegenleistung
  motprestation

gengälda /jəŋˈɛlda/ (v)
vergelten, wiedergutmachen

gengåva /jəŋˈoːva/ (n)
Gegengabe, Gegengeschenk
  gåva som tack till givaren av en tidigare gåva, motprestation

geni /jənˈiː/ (n)
Genie, Genius
  mycket begåvad person

genial /jənˈiːal/ (adj)
genial

genialitet /jənˈiːalˌiːteːt/ (n)
Genialität
  snille, intelligens, förmågan att vara genial

genitiv /jənˈiːtiːv/ (n)
Genitiv, Wesfall
  kasus

genitivform /jənˌiːtɪvfˈɔrm/ (n)
Genitivform
  böjningsform i genitiv av ett ord

genkarta /jəŋkˈɑːrta/ (n)
Genkarte
  visuell representation av loci för gener som styr olika egenskaper

genmäle /jənmˈɛːlə/ (n)
Entgegnung
  yttrande som följer ett annat yttrande

genom /jˈeːnɔm/ (n)
Genom, Erbgut
  DNA-sekvens

genom /jˈeːnɔm/ (preposition)
durch
  från den ena sidan till den andra

genombrott /jˈeːnɔmbrˌɔt/ (n)
Durchbruch

genomfart /jˌeːnɔmfˈɑːt/ (n)
Durchfahrt
  passage för oftast bil, buss etc

genomföra /jˈeːnɔmfˌøːra/ (v)
durchführen

genomgripande /jˈeːnɔmɡrˌiːpandə/ (adj)
durchgreifend
  omfattande, grundläggande, pervasiv

genomgå /jˈeːnɔmɡˌoː/ (v)
durchlaufen, unterziehen

genomgående /jˈeːnɔmɡˌoːəndə/ (adv)
durchgehend, durchgängig
  alltigenom, utan undantag

genomgång /jˈeːnɔmɡˌɔŋ/ (n)
Durchgang
  (smal) passage mellan två byggnader e.dyl.
  det att passera genom eller längs något

genomskinlig /jˈeːnɔmsxˌɪnlɪɡ/ (adj)
durchsichtig
  som släpper igenom ljus
  lätt att genomskåda

genomskärning /jˈeːnɔmsxˌɛrnɪŋ/ (n)
Querschnitt
  tvådimensionell bild som uppstår då en yta skär en tredimensionell objekt

genomskåda /jˈeːnɔmskˌoːda/ (v)
durchschauen

genomsnitt /jˈeːnɔmsnˌɪt/ (n)
Durchschnitt

genomsnittlig /jˈeːnɔmsnˌɪtlɪɡ/ (adj)
durchschnittlich
  som har ett värde som ligger nära medel-, median-, eller typvärdet
  som är ett typiskt exemplar

genomsyra /jˈeːnɔmsˌyːra/ (v)
durchdringen
  vara en del av eller påverka allt inom någon helhet

genomtänkt /jˈeːnɔmtˌɛŋkt/ (adj)
durchdacht
  perfektparticip av tänka igenom

genre /jənrˈeː/ (n)
Gattung, Genre
  sort (konst, film, litteratur, musik)

gentemot /jənteːmˈuːt/ (preposition)
gegenüber
  i förhållande till, i jämförelse med
  mitt emot

gentrifiering /jəntrˈiːfiːˌeːrɪŋ/ (n)
Gentrifizierung
  höjning av en stadsdels sociala status

genuesisk /jənˈʉəsˌɪsk/ (adj)
genuesisch
  från trakten av staden Genua i nuvarande norra Italien

genuin /jənʉˈiːn/ (adj)
genuin
  äkta, skapad av Julius Caesar

genus /jənˈʉs/ (n)
Genus, Geschlecht
  grammatisk uppdelning av substantiv

genusvetenskap /jənˈɵsvətˌɛnskɑːp/ (n)
Geschlechterforschung
  akademisk disciplin

genväg /jənvˈɛːɡ/ (n)
Abkürzung
  kortare väg

geodesi /jˈeːuːdəsˌiː/ (n)
Geodäsie

geograf /jˈeːɔɡrˌaf/ (n)
Geograf, Geografin
  person som studerat och ägnar sig åt geografi

geografi /jˈeːɔɡrˌafiː/ (n)
Geographie, Erdkunde, Geografie
  vetenskap

geografibok /jˈeːɔɡrˌafiːbˌuːk/ (n)
Geografiebuch
  lärobok i geografi

geografisk /jˈeːɔɡrˌafɪsk/ (adj)
geografisch, geographisch

geokemi /jˈeːuːkəmˌiː/ (n)
Geochemie
  vetenskapen om den kemiska sammansättningen av geologiska ting

geolog /jˌeːuːlˈoːɡ/ (n)
Geologe, Geologin
  expert inom geologi

geologi /jˌeːuːlˈoːɡiː/ (n)
Geologie

geologisk /jˌeːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
geologisch
  som har med geologi att göra

geometri /jˈeːuːmˌɛtriː/ (n)
Form, Geometrie
  dimensioner av ett föremål
Geometrie
  matematik

geometribok /jˈeːuːmˌɛtriːbˌuːk/ (n)
Geometriebuch
  lärobok i geometri

geometriker /jˈeːuːmˌɛtriːkər/ (n)
Geometriker, Geometrikerin
  person med expertkunskaper inom geometri

geometrisk /jˈeːuːmˌɛtrɪsk/ (adj)
geometrisch

geometriskt medelvärde /jˈeːuːmˌɛtrɪskt mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n)
geometischer Mittelwert

geopolitik /jˈeːuːpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Geopolitik
  en vetenskaplig disciplin där politik, historia och sociologi analyseras med referens till geografi

georgier /jˈeːɔrjˌiːər/ (n)
Georgier
  person, i synnerhet en man, från Georgien

georgisk /jˈeːɔrjˌɪsk/ (adj)
georgisch
  Georgien

georgiska /jˈeːɔrjˌɪska/ (n)
Georgierin
  kvinna
Georgisch
  språk

gepard /jˈeːpard/ (n)
Gepard
  kattdjur

geriatri /jˈeːriːˌatriː/ (n)
Geriatrie
  läran om åldrandet och dess sjukdomar

gerilla /jˈeːrɪlˌa/ (n)
Guerilla

gerillakrig /jˈeːrɪlˌakrɪɡ/ (n)
Guerillakampf, Guerillakrieg
  småkrig av friskaror

gerillasoldat /jˈeːrɪlˌasɔldˌat/ (n)
Guerillakämpfer, Guerillakämpferin
  soldat inom gerillagrupp

geringslåda /jˈeːrɪŋslˌoːda/ (n)
Gehrungslade
  profil med vinklade spår som används för att göra vinklade snitt (geringar) på brädor, lister etcetera

german /jˈɛrman/ (n)
Germane, Germanin
  avkomling av germanska rasen, varur skandinaver, tyskar, holländare och engelsmän framgått

germanism /jˈɛrmanˌɪsm/ (n)
Germanismus
  tyskt ord, uttryck eller vändning som överförts till annat språk

germanistik /jˈɛrmanˌɪstiːk/ (n)
Germanistik
  lingvistik vetenskap som utforskar tyska språk

germanium /jˈɛrmanˌiːʉm/ (n)
Germanium

germaniumnitrid /jˈɛrmanˌiːɵmnˌɪtriːd/ (n)
Germaniumnitrid
  kemisk förening av germanium och kväve

germansk /jˈɛrmansk/ (adj)
germanisch

gerontologi /jˌeːrɔntuːlˈoːɡiː/ (n)
Gerontologie
  ålderdomsforskning

gerundium /jˈeːrɵndˌiːʉm/ (n)
Gerundium
  modus som betecknar pågående handlingar

gerundivum /jˈeːrɵndˌiːvʉm/ (n)
Gerundivum
  adjektivisk form av verb (verbaladjektiv) som uttrycker önskvärdhet

gest /jˈɛst/ (n)
Gebärde, Geste
  kroppsspråkligt uttryck

gestalt /jˈɛstɑːlt/ (n)
Gestalt
  en isolerad, avgränsad, sluten och strukturerad helhet vars egenskaper inte kan reduceras till egenskaperna hos dess delar
  varelse vars form och karaktär inte kan uppfattas som en egen, avskild del av en större helhet

gestalta /jˈɛstɑːltˌa/ (v)
gestalten
  utforma

gestaltande /jˈɛstɑːltˌandə/ (adj)
gestaltend
  presensparticip av gestalta

gestik /jˈɛstiːk/ (n)
Gestik
  sätt att gestikulera

gestikulera /jˈɛstiːkˌʉleːrˌa/ (v)
gestikulieren
  göra rörelser med händerna och/eller armarna, oftast för att understryka det man säger eller förklara eller förtydliga det

gesäll /jˈeːsəl/ (n)
Geselle

get /jˈeːt/ (n)
Ziege, Geiß

getabock /jˈɛtabˌɔk/ (n)
Ziegenbock
  hane av get

geting /jˈeːtɪŋ/ (n)
Wespe
  insekt

getingbo /jˈeːtɪŋbˌuː/ (n)
Wespennest
  det bo som getingar bygger

getingmidja /jˈeːtɪŋmˌɪdja/ (n)
Wespentaille
  mänsklig midja avsmalnad med korsett, så att den liknar en getings

getmjölk /jətmjˈœlk/ (n)
Ziegenmilch
  mjölk från get

getost /jˈeːtɔst/ (n)
Ziegenkäse

gevär /jˈeːvɛːr/ (n)
Gewehr
  eldvapen med lång pipa och som hålls med två händer

ghanan /ɡhˈɑːnan/ (n)
Ghanaerin, Ghanaer
  person från Ghana

ghananska /ɡhˈɑːnanskˌa/ (n)
Ghanaerin, Ghanesin ‎
  kvinna från Ghana

gibibyte /jˈiːbiːbˌyːtə/ (n)
Gibibyte
  230 bytes

gibraltisk /jˈɪbraltˌɪsk/ (adj)
gibraltarisch
  som rör Gibraltar

gift /jˈɪft/ (adj)
verheiratet
  som ingick äktenskap

gift /jˈɪft/ (n)
Gift
  skadligt ämne

gifta /jˈɪfta/ (v)
heiraten, sich trauen lassen, sich verehelichen

giftasvuxen /jˈɪftasvˌɵksən/ (adj)
heiratsfähig

giftermål /jˈɪftərmˌoːl/ (n)
Eheschließung, Heirat, Hochzeit, Vermählung
  vigsel

giftgas /jˈɪftɡas/ (n)
Giftgas
  toxisk gas

giftig /jˈɪftɪɡ/ (adj)
giftig, toxisch
  toxisk

giftorm /jˈɪftuːrm/ (n)
Giftschlange
  giftig orm

gig /jˈɪɡ/ (n)
Gig
  spelning, mindre konsert av en artist

gigabyte /jˈiːɡabˌyːtə/ (n)
Gigabyte
  10⁹ bytes

gigahertz /jˈiːɡahˌɛts/ (n)
Gigahertz
  enheten 1 000 000 000 hertz

gigantisk /jˈiːɡantˌɪsk/ (adj)
gigantisch
  mycket stor

gigg /jˈɪɡ/ (n)
Gig
  en sorts enspänt hästvagn
  en sorts smal roddbåt

gigolo /jˈiːɡuːlˌuː/ (n)
Gigolo

gikt /jˈɪkt/ (n)
Gicht

giljotin /jˌɪljuːtˈiːn/ (n)
Fallbeil, Guillotine, Köpfmaschine
  avrättningsredskap

gilla /jˈɪla/ (v)
mögen, gern haben, gernhaben
  tycka om

gille /jˈɪlə/ (n)
Gilde
  1. sammanslutning
Fest, Fete, Party
  2. fest, gästabud

gillestuga /jˈɪləstˌʉɡa/ (n)
Partykeller, Partyraum

giltig /jˈɪltɪɡ/ (adj)
gültig
  som gäller

giltigförklara /jˈɪltɪɡfœrklˌɑːra/ (v)
für gültig erklären
  förklara giltig

giltighet /jˈɪltɪɡhˌeːt/ (n)
Gültigkeit
  värde, kraft, egenskapen att vara giltig

gin /jˈiːn/ (n)
Gin

ginikoefficient /jˈiːniːkˌuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n)
Gini-Koeffizient

ginst /jˈɪnst/ (n)
Ginster
  någon av de hundratalet buskarter inom ginstsläktet (Genista) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

ginstfly /jˈɪnstflyː/ (n)
Ginstereule, Graufeld-Kräutereule
  arten Lacanobia w-latinum i familjen nattflyn (Noctuidae) inom ordningen fjärilar (Lepidoptera)

gips /jˈɪps/ (n)
Gips, Gipsverband
  bandage av materialet gips (2.)
Gips
  mineralet kalciumsulfat (CaSO4· 2 H2O), ett vitt pulver
  ett hårt material skapat genom blandning av mineralet gips (1.) och vatten, bl.a. använt som byggmaterial eller till bandage

gipsa /jˈɪpsa/ (v)
gipsen
  arbeta med gips
vergipsen
  fylla hål med gips

giraff /jˈiːraf/ (n)
Giraffe
  arten Giraffa camelopardalis

giraffgasell /jˈiːrafɡˌasəl/ (n)
Gerenuk, Giraffengazelle
  en djurart (Litocranius walleri) inom familjen slidhornsdjur (Bovidae)

giraffhuvud /jˈiːrafhˌʉvʉd/ (n)
Giraffenkopf
  huvud hos giraff

girera /jˈiːreːrˌa/ (v)
überweisen
  betala via giro

girering /jˈiːreːrˌɪŋ/ (n)
Überweisung
  girera pengar

girig /jˈiːrɪɡ/ (adj)
habgierig, gierig
  som har överdrivet habegär
gierig
  som häftigt åstundar

girighet /jˈiːrɪɡhˌeːt/ (n)
Gier, Geiz
  omåttligt begär att äga

girland /jˈɪrland/ (n)
Girlande

girlang /jˈɪrlaŋ/ (n)
Girlande

giss /jˈɪs/ (n)
Gis
  höjt g

gissa /jˈɪsa/ (v)
raten, erraten

gissel /jˈɪsəl/ (n)
Geißel
  piska försedd med spetsiga, vassa taggar
  plåga, elände, fördärv
  (biologi) flagell

gissla /jˈɪsla/ (v)
geißeln
  slå med gissel

gisslan /jˈɪslan/ (n)
Geisel

gissning /jˈɪsnɪŋ/ (n)
Vermutung, Mutmaßung, Rateversuch

gisten /jˈɪstən/ (adj)
leck, undicht
  otät därför att träet har torkat

gitarr /jˈiːtar/ (n)
Gitarre
  stränginstrument

gitarrist /jˈiːtarˌɪst/ (n)
Gitarrist, Gitarrenspielerin, Gitarristin, Gitarrenspieler
  person som spelar gitarr

gitarrlärare /jˈiːtarlˌɛːrarə/ (n)
Gitarrenlehrer, Gitarrenlehrerin
  lärare som undervisar i gitarrspel

gitarrspelare /jˈiːtarʂpəlˌarə/ (n)
Gitarrenspieler, Gitarrenspielerin
  person som spelar gitarr

gitter /jˈɪtːər/ (n)
Gitter
  galler

giva /jˈiːva/ (n)
Gabe
  portion foder eller gödsel

giva /jˈiːva/ (v)
geben
  göra så att annan person får något

givare /jˈiːvarə/ (n)
Geber
  apparat som används i processindustrin för alla möjliga mätuppgifter och att omvandla dessa mätningar i elektriska signaler
Geber, Geberin
  person eller apparat som ger något
  person som delar ut spelkort
  person som skänker något

givetvis /jˈiːvətvˌiːs/ (adv)
natürlich, selbstverständlich, gewiss

givmild /jˈɪvmɪld/ (adj)
freigebig, freigiebig, mildtätig
  som gärna ger bort mycket (av något)

gjord /jˈuːrd/ (adj)
gemacht

gjuta /jˈʉta/ (v)
gießen
  framställa föremål
  hälla

gjuta olja på vågorna /jˈʉta ˈɔlja poː vˈoːɡʊrnˌa/ (v)
die Wogen glätten
  lugna en upprörd situation

gjuta tårar /jˈʉta tˈoːrar/ (v)
Tränen vergießen
  gråta

gjuteri /jˈʉtərˌiː/ (n)
Gießerei

gjutform /jʉtfˈɔrm/ (n)
Gussform

gjutning /jˈʉtnɪŋ/ (n)
Gießen, Guss

glaciär /ɡlˈɑːsɪˌɛːr/ (n)
Gletscher

glad /ɡlˈɑːd/ (adj)
fröhlich, froh, heiter
  vid gott humör

glad i hågen /ɡlˈɑːd iː hˈoːjən/ (adj)
frohen Herzens, frohgemut
  nöjd och glad

glad påsk /ɡlˈɑːd pˈoːsk/ (interjection)
frohe Ostern, fröhliche Ostern

gladiator /ɡlˈɑːdiːˌatɔr/ (n)
Gladiator
  romersk fäktare

gladlynt /ɡlˈɑːdlynt/ (adj)
fröhlich, frohgelaunt, heiter
  som ofta är på gott humör

glagolitisk /ɡlˈɑːɡuːlˌiːtɪsk/ (adj)
glagolitisch
  hörande till den äldsta slaviska skriften

glans /ɡlˈans/ (n)
Glanz

glansig /ɡlˈansɪɡ/ (adj)
glänzend, glatt
  som speglar ljus bra

glapp /ɡlˈap/ (n)
Diskrepanz, Lücke
  oönskat avstånd mellan två föremål, speciellt om elektriska ledningar/kontakter

glappkontakt /ɡlˈapkɔntˌakt/ (n)
Wackelkontakt

glas /ɡlˈɑːs/ (n)
Glas
  bägare
  genomskinligt material
  mängd vätska
Glaslinse, Linse
  optisk lins

glasartad /ɡlˈɑːsatˌad/ (adj)
glasartig, glasig, gläsern
  glasliknande

glasbjörk /ɡlɑːsbjˈœrk/ (n)
Moor-Birke
  arten Betula pubescens

glasbord /ɡlˈɑːsbuːrd/ (n)
Glastisch
  bord av glas

glasbruk /ɡlˈɑːsbrʉk/ (n)
Glashütte, Glasbläserei

glasburk /ɡlˈɑːsbɵrk/ (n)
Einmachglas
  burk av glas

glasdörr /ɡlɑːsdˈœr/ (n)
Glastür
  dörr tillverkad av glas

glasera /ɡlˈɑːseːrˌa/ (v)
glasieren
  överdra med glasyr

glaserad /ɡlˈɑːseːrˌad/ (adj)
glasiert
  perfektparticip av glasera

glasföremål /ɡlˈɑːsføːrəmˌoːl/ (n)
Glasgegenstand
  föremål gjort av glas

glashal /ɡlˈɑːshal/ (adj)
spiegelglatt
  mycket hal

glashus /ɡlˈɑːshʉs/ (n)
Glashaus
  hus vars huvudsakliga beståndsdel är glas

glasklar /ɡlˈɑːsklɑːr/ (adj)
glasklar
  klar och genomskinlig som glas
  lätt att förstå

glasmästare /ɡlˈɑːsməstˌarə/ (n)
Glaser, Glaserin
  person som jobbar med att laga fönster, som jobbar på ett glasmästeri

glasmästeri /ɡlˈɑːsməstərˌiː/ (n)
Glaserei
  firma som sysslar med att laga fönster
  verkstad där man sysslar med att laga fönster

glasrike /ɡlˈɑːsriːkə/ (n)
Glasreich
  beteckning för ett område i Småland där det finns ett omfattande glasindustri

glasrör /ɡlˈɑːsrøːr/ (n)
Glasrohr, Glasröhre
  rör bestående av glas

glass /ɡlˈas/ (n)
Eis, Speiseeis, Eiscreme
  frusen substans
Eisbecher, Eistüte
  portion frusen efterrätt i strut

glassbar /ɡlˈasbɑːr/ (n)
Eisdiele, Eiscafé

glassbil /ɡlˈasbiːl/ (n)
Eiswagen
  bil som kör runt och säljer glass

glassfabrik /ɡlˈasfabrˌiːk/ (n)
Eisfabrik
  fabrik där glass tillverkas

glasskiva /ɡlˈaskiːvˌa/ (n)
Glasscheibe
  skiva av glas

glasskål /ɡlˈaskoːl/ (n)
Glasschale
  en skål av glas
Eisschale
  en skål med glass

glasspinne /ɡlˈaspɪnə/ (n)
Eisstiel
  pinne med en glass på

glassplitter /ɡlˈasplɪtːər/ (n)
Glassplitter
  små glasbitar

glasstav /ɡlˈastav/ (n)
Glasstab

glasstrut /ɡlˈastrʉt/ (n)
Eis in der Tüte, Eistüte, Waffeleis
  glass serverad i ett konformat kex

glastallrik /ɡlˈɑːstalrˌiːk/ (n)
Glasteller
  tallrik av glas

glasvar /ɡlˈɑːsvɑːr/ (n)
Flügelbutt
  en fiskart inom familjen piggvarar

glasvägg /ɡlˈɑːsvəɡɡ/ (n)
Glaswand
  vägg av glas

glasyr /ɡlˈɑːsyːr/ (n)
Glasur
  glasliknande yta på keramer
  överdrag på bakverk

glasögon /ɡlˈɑːsøːɡˌɔn/ (n)
Brille
  linser

glasögonfodral /ɡlˈɑːsøːɡˌɔnfɔdrˌal/ (n)
Brillenetui
  fodral för glasögon

glasögoninfattning /ɡlˈɑːsøːɡˌɔnɪnfˌatnɪŋ/ (n)
Brillenfassung, Brillengestell
  bärande del av glasögon

glasögonorm /ɡlˌɑːsøːɡɔnˈɔrm/ (n)
Brillenschlange
  orm
  person

glatt /ɡlˈat/ (adj)
glatt
  slät, jämn; slipprig, hal

glaukom /ɡlˈɑːʉkˌɔm/ (n)
Glaukom
  grön starr

gles /ɡlˈeːs/ (adj)
spärlich, schütter, vereinzelt
  delar långt från varandra

glesbygd /ɡlˈɛsbyɡd/ (n)
ländliches Gebiet
  större område där få människor bor

glida /ɡlˈiːda/ (v)
gleiten, rutschen
  röra sig med låg friktion

glida in på en räkmacka /ɡlˈiːda ˈɪn poː ɛn rˈɛːkmakːˌa/ (v)
in etwas hineinrutschen
  ha det lätt

glidmedel /ɡlˈɪdmeːdˌɛl/ (n)
Gleitcreme, Gleitgel, Gleitmittel
  flytande medel med ändamålet att underlätta att något glider eller gnider mot något

glidtackling /ɡlˈɪdtaklˌɪŋ/ (n)
Grätsche
  det att en spelare glidtacklar en annan spelare och/eller bollen

glimma /ɡlˈɪma/ (v)
glänzen, glimmen
  svagt (och ostadigt) utstråla ljus

glimmer /ɡlˈɪmər/ (n)
Glimmer
  typ av halvmetalliskt glänsande mineral

glimra /ɡlˈɪmra/ (v)
glimmern
  ge ifrån sig ett skiftande ljussken

glimt /ɡlˈɪmt/ (n)
Schimmer
  kortvarigt blänk av ljus

glimta /ɡlˈɪmta/ (v)
schimmern
  synas för ett kort ögonblick, blänka till (i mörker)

glipa /ɡlˈiːpa/ (n)
Spalt
  springa, öppning

glitter /ɡlˈɪtːər/ (n)
Flitter, Glitter
  glittrande

glittra /ɡlˈɪtra/ (v)
glitzern, glänzen
  lysa med dallrande sken

glo /ɡlˈuː/ (v)
starren, glotzen
  se på något intensivt

global /ɡlˈuːbal/ (adj)
global

globalisera /ɡlˈuːbalˌiːseːrˌa/ (v)
globalisieren
  göra global, sprida eller utöka över hela världen

globalisering /ɡlˈuːbalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Globalisierung

globetrotter /ɡlˈuːbətrˌɔtːər/ (n)
Globetrotter, Globetrotterin
  person som reser (ovanligt) mycket

glokalisering /ɡlʊkˈɑːliːsˌeːrɪŋ/ (n)
Glokalisierung
  samtidiga processer av lokal anpassning (lokalisering) och global standardisering (globalisering)

gloria /ɡlˈuːriːˌa/ (n)
Heiligenschein
  ljusring, strålkrans kring huvudet

glorifiera /ɡlˈuːriːfˌiːərˌa/ (v)
glorifizieren
  förhärliga

glosa /ɡlˈuːsa/ (n)
Vokabel

gloslista /ɡlˈɔslɪstˌa/ (n)
Vokabelliste
  lista med glosor

glugg /ɡlˈɵɡ/ (n)
Glubschauge, Glubscher
  öga
Zahnlücke
  öppning mellan två tänder
Loch, Öffnung, Luke
  öppning särskilt i vägg, tak

glukagon /ɡlˈʉkaɡˌɔn/ (n)
Glukagon
  ett hormon som produceras av alfaceller i bukspottkörteln

glukoneogenes /ɡlˈʉkuːnəˌuːjənəs/ (n)
Gluconeogenese, Glukoneogenese
  process som sker i levern där glukos syntetiseras med utgångspunkt från t.ex. vissa aminosyror, glycerol, laktat och pyruvat

glukos /ɡlˈʉkuːs/ (n)
Glukose

gluon /ɡlˈʉuːn/ (n)
Gluon

glupsk /ɡlˈɵpsk/ (adj)
gefräßig, gierig
  lysten efter föda
  som tar för sig så mycket (föda) som möjligt

glupskhet /ɡlˈɵpskheːt/ (n)
Gefräßigkeit, Gier
  egenskapen att vara glupsk

glutamat /ɡlˈʉtamˌat/ (n)
Glutamat
  anjon av glutaminsyra

glutamin /ɡlˌʉtamˈiːn/ (n)
Glutamin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Gln, Q)

glutaminsyra /ɡlˈʉtamˌɪnsyːrˌa/ (n)
Glutaminsäure
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Glu, E)

gluten /ɡlˈʉtən/ (n)
Gluten
  vissa för bakningen nödvändiga äggviteämnen i brödsäd

glutta /ɡlˈɵtːa/ (v)
gucken
  kika på, titta kort på (i smyg)

gluttsnäppa /ɡlˈɵtsnəpˌa/ (n)
Grünschenkel

glyceraldehyd /ɡlˈyːseːrˌaldəhˌyːd/ (n)
Glycerinaldehyd, Glyceral, Glyceraldehyd, Glyceronaldehyd
  kemisk förening av kol, väte och syre

glycerol /ɡlˈyːseːrˌuːl/ (n)
Glycerin
  propantriol

glycin /ɡlyːsˈiːn/ (n)
Glycin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Gly, G)

glyf /ɡlˈyːf/ (n)
Glyphe
  synlig eller bildmässig framställning av ett skrivtecken

glykogen /ɡlˈyːkuːjən/ (n)
Glykogen
  polysackarid

glykol /ɡlˈyːkuːl/ (n)
Glykol
  etandiol

glykolsyra /ɡlˈyːkɔlsˌyːra/ (n)
Glycolsäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C2H2O(OH)2

glykolys /ɡlˈyːkuːlˌyːs/ (n)
Glykolyse
  biokemisk process som sker i cellens cytoplasma där en glukosmolekyl bryts ner till två pyruvatjoner under nettobildning av två ATP och två NADH

glädja /ɡlˈɛdja/ (v)
erfreuen
  göra någon glad
freuen
  vara glad över

glädjande /ɡlˈɛdjandə/ (adj)
erfreulich, freudig
  presensparticip av glädja

glädje /ɡlˈɛdjə/ (n)
Freude
  stark känsla av välmående och vilja att leva

glädjedödare /ɡlˈɛdjədˌøːdarə/ (n)
Spaßverderber, Spaßverderberin, Spielverderber, Spielverderberin, Spassverderber, Spassverderberin

glädjeflicka /ɡlˈɛdjəflˌɪkːa/ (n)
Freudenmädchen
  något ålderdomlig beteckning för prostituerad kvinna

glädjefylld /ɡlˈɛdjəfˌyld/ (adj)
freudvoll
  full av glädje

glädjehus /ɡlˈɛdjəhˌʉs/ (n)
Bordell, Freudenhaus, Puff
  bordell

glädjerik /ɡlˈɛdjərˌiːk/ (adj)
freudenreich
  rik på glädje, som innehåller mycket glädje

gläfsa /ɡlˈɛfsa/ (v)
kläffen
  skälla

glänsa /ɡlˈɛnsa/ (v)
glänzen
  (1)
glänzen, brillieren
  (2)

glänta /ɡlˈɛnta/ (n)
Lichtung

glöd /ɡlˈøːd/ (n)
Glut

glöda /ɡlˈøːda/ (v)
glühen, glimmen

glödande /ɡlˈøːdandə/ (adj)
glühend
  presensparticip av glöda

glödande /ɡlˈøːdandə/ (n)
Glühen
  det att glöda

glödga /ɡlˈœdɡa/ (v)
glühen, glühend machen
  hetta upp till ett tillstånd då det glöder

glödgning /ɡlˈœdŋnɪŋ/ (n)
Glühen
  upphettning av något tills det glöder

glödhet /ɡlˈœdheːt/ (adj)
glutheiß, glühend heiß
  glödande het

glödlampa /ɡlˈœdlampˌa/ (n)
Glühbirne, Glühlampe
  ljuskälla

glödtråd /ɡlˈœdtrˈoːd/ (n)
Glühfaden
  tunn tråd i en glödlampa

glögg /ɡlˈœɡ/ (n)
Glühwein, Glögg
  dryck på vin och kryddor

glögglas /ɡlˈœɡlas/ (n)
Glühweinglas
  dricksglas som används för glögg

glömma /ɡlˈœmma/ (v)
vergessen
  förlora ur minnet

glömma bort /ɡlˈœmma bˈɔrt/ (v)
vergessen
  inte komma ihåg, främst om en specifik sak

glömsk /ɡlˈœmsk/ (adj)
vergesslich, vergeßlich

glömska /ɡlˈœmska/ (n)
Vergesslichkeit
  det att lätt glömma
Vergessenheit
  det att vara bortglömd

gnaga /ŋnˈɑːɡa/ (v)
nagen
  skava eller nöta med tänderna
  tära, fräta, plåga, oroa

gnagare /ŋnˈɑːɡarə/ (n)
Nagetier, Nager
  (individ av) ordningen Rodentia
Nager, Nagetier
  ordning (Rodentia) inom djurklassen däggdjur

gnet /ŋnˈeːt/ (n)
Nisse, Läuseei
  lusägg

gnida /ŋnˈiːda/ (v)
reiben
  föra en yta över en annan
geizen, knausern
  snåla

gnidig /ŋnˈiːdɪɡ/ (adj)
knauserig, knausrig, knickerig, knickrig
  snål, överdrivet sparsam

gnissel /ŋnˈɪsəl/ (n)
Quietschen, Knirschen
  ett ljud med hög tonart som uppstår av hög friktion

gnissla /ŋnˈɪsla/ (v)
knirschen, quietschen
  ge från sig ett skarpt och skärande ljud

gnista /ŋnˈɪsta/ (n)
Funke
  liten, kortvarigt lysande eller glödande partikel

gnistra /ŋnˈɪstra/ (v)
funkeln
  sprida gnistor

gnistrande /ŋnˈɪstrandə/ (adj)
funkelnd
  presensparticip av gnistra

gno /ŋnˈuː/ (v)
reiben, schrubben
  gnida
schuften
  knoga

gnola /ŋnˈuːla/ (v)
summen
  småsjunga för sig själv

gnosticism /ŋnˈɔstiːsˌɪsm/ (n)
Gnosis, Gnostizismus
  beteckning på dualistiska religionsbildningar där människans frälsning beror på hennes insikt eller kunskap

gnostiker /ŋnˈɔstiːkər/ (n)
Gnostiker, Gnostikerin
  anhängare av gnosticismen

gnu /ŋnˈʉ/ (n)
Gnu
  individ av någon art från släktet Connochaetes

gnugga /ŋnˈɵɡa/ (v)
reiben
  gnida hårt och hastigt

gnugga sig i ögonen /ŋnˈɵɡa sˈɛj iː ˈøːɡɔnən/ (v)
die Augen reiben
  vara förvånad över något osannolikt eller fantastiskt

gny /ŋnˈyː/ (v)
wimmern, winseln
  ge ifrån sig svaga, ynkliga läten

gnägg /ŋnˈɛɡ/ (n)
Wiehern

gnägga /ŋnˈɛɡa/ (v)
wiehern
  ge ifrån sig gällt läte, som hästar
  skratta på ett gällt och oharmoniskt sätt

gnälla /ŋnˈɛla/ (v)
plärren, quietschen
  frambringa utdraget läte
jammern, meckern, nörgeln, wimmern, winseln
  klaga

gnällig /ŋnˈɛlɪɡ/ (adj)
nörgelig, weinerlich, winselnd
  som gnäller mycket

god /ɡˈuːd/ (adj)
gut
  som gör det rätta
  som gör sin sak väl
  av god kvalitet
gut, lecker, wohlschmeckend
  som smakar väl

god dag /ɡˈuːd dˈɑːɡ/ (interjection)
guten Tag
  hälsning

god jul /ɡˈuːd jˈʉl/ (interjection)
frohe Weihnachten, fröhliche Weihnachten
  önskar trevlig jul

god kväll /ɡˈuːd kvˈɛl/ (interjection)
guten Abend
  hälsningsfras under kvällen

god morgon /ɡˈuːd mˈɔrɡɔn/ (interjection)
Guten Morgen, guten Morgen

god natt /ɡˈuːd nˈat/ (interjection)
gute Nacht

godartad /ɡˈuːdatˌad/ (adj)
gutartig
  som inte har förmåga att sprida sig till andra ställen i kroppen

godbit /ɡˈuːdbiːt/ (n)
Leckerbissen
  en (mindre) bit välsmakande mat

goddag yxskaft /ɡˈuːdaɡ ˈyksskaft/ (interjection)
Du verstehst auch nur Bahnhof!, Guten Morgen!
  påpekande att ett avgivet svar inte hade någonsomhelst relevans för den ställda frågan

goddag yxskaft /ɡˈuːdaɡ ˈyksskaft/ (n)
eine sinnlose Antwort
  meningslöst svar

godhet /ɡˈuːdheːt/ (n)
Güte

godhjärtad /ɡˈuːdjətˌad/ (adj)
gutherzig
  (om person) välvillig och snäll

godis /ɡˈuːdiːs/ (n)
Süßigkeit
  godisbit
Süßigkeiten
  sötsaker

godkänd /ɡˈuːdɕənd/ (adj)
bestanden
  som tilldelats betyget godkänt
genehmigt, zugelassen
  som uppfyller (minimi)kraven

godkänna /ɡˈuːdɕənˌa/ (v)
billigen, gutheißen, genehmigen, bewilligen

godkännande /ɡˈuːdɕənˌandə/ (n)
Anerkennung
  accepterande

godnattsaga /ɡˈuːdnatsˌaɡa/ (n)
Gutenachtgeschichte
  saga som berättas eller läses /högt för barn/ före sänggående för natten

gods /ɡˈuːds/ (n)
Gut, Eigentum
  egendom
Güter, Waren
  varor

godsak /ɡˈuːdsak/ (n)
Süßigkeit

godsbefordran /ɡˈuːdsbəfˌuːrdran/ (n)
Güterbeförderung
  transport av gods

godstransport /ɡˈuːdstranspˌɔt/ (n)
Gütertransport, Warentransport
  förflyttning av gods från en plats till en annan

godståg /ɡˈuːdstoːɡ/ (n)
Güterzug
  tåg avsett för transport av olika typer av gods

godsvagn /ɡˈuːdsvaŋn/ (n)
Güterwagen
  järnvägsvagn

godsägare /ɡˈuːdsəjˌarə/ (n)
Gutsbesitzer, Gutsbesitzerin
  ägare av stora gods (mycket land), storjordbrukare, lantadel

godta /ɡˈuːdta/ (v)
akzeptieren, annehmen, gelten lassen
  acceptera, nöja sig med

godtrogen /ɡˈuːdtruːjən/ (adj)
leichtgläubig
  som lätt tror på vad andra säger

godtrogenhet /ɡˈuːdtruːjˌeːnheːt/ (n)
Gutgläubigkeit, Leichtgläubigkeit
  det att vara godtrogen

godtycke /ɡˈuːdtykːə/ (n)
Willkür
  tyckande utan acceptabel motivering

godtycklig /ɡˈuːdtyklˌɪɡ/ (adj)
beliebig, willkürlich
  fritt vald

goj /ɡˈuːj/ (n)
Goi

golf /ɡˈɔlf/ (n)
Golf
  vik
  sport

golfarkitekt /ɡˈɔlfarkˌiːtəkt/ (n)
Golfarchitekt, Golfplatzarchitekt
  person som yrkesmässigt ritar golfbanor

golfbag /ɡˈɔlfbaɡ/ (n)
Golftasche
  väska för förvaring av golfklubbor

golfbana /ɡˈɔlfbanˌa/ (n)
Golfplatz
  anläggning för golf

golfboll /ɡˈɔlfbɔl/ (n)
Golfball

golfklubba /ɡˈɔlfklɵbˌa/ (n)
Golfschläger

golfspelare /ɡˈɔlfspeːlˌarə/ (n)
Golfer, Golferin, Golfspieler, Golfspielerin
  person som spelar golf

goliathäger /ɡˈuːliːˌathɛːjər/ (n)
Goliathreiher
  en fågelart inom familjen hägrar

golv /ɡˈɔlv/ (n)
Boden, Fußboden
  rums nedre begränsningsyta

golvlampa /ɡˈɔlvlampˌa/ (n)
Stehlampe, Standleuchte
  lampa som är gjord för att ställas direkt på golvet

golvmatta /ɡˈɔlvmatːˌa/ (n)
Teppich
  matta att lägga på golvet

golvur /ɡˈɔlvʉr/ (n)
Bodenstanduhr

gom /ɡˈɔm/ (n)
Gaumen
  palatum

gomsegel /ɡˈɔmseːɡˌɛl/ (n)
Gaumensegel, weicher Gaumen
  vävnad i munnens tak

gomspene /ɡˈɔmspənə/ (n)
Gaumenzäpfchen, Uvula

gondol /ɡˈɔnduːl/ (n)
Gondel
  venetiansk båt
  hytt för passagerare i en linbaba
  korg för passagerare på luftfarkost

gondolbana /ɡˈɔndɔlbˌana/ (n)
Gondelbahn
  linbana med gondoler för passagerare

gondolfärd /ɡˈɔndɔlfˌɛːrd/ (n)
Gondelfahrt
  färd med en venetiansk gondol

gondoljär /ɡˈɔndɔljˌɛːr/ (n)
Gondoliere
  gondolroddare i Venedig

gonggong /ɡˈɔŋɡɔŋ/ (n)
Gong
  (rund) plåt med invikta kanter vilken slås med en läderklädd klubba

gonorré /ɡˌɔnɔrˈeː/ (n)
Gonorrhö, Gonorrhoe
  könssjukdom

goodwill /ɡˈuːɔdvˌɪl/ (n)
Goodwill
  gott anseende (särsk om affärsföretag, industrier o dyl)

googla /ɡˈuːɔɡlˌa/ (v)
googeln
  söka på internet

gorilla /ɡˈʊrɪlˌa/ (n)
Gorilla
  primat
  livvakt

gosa /ɡˈuːsa/ (v)
kuscheln
  kela

gosedjur /ɡˌuːsəjˈʉr/ (n)
Kuscheltier
  mjukt leksaksdjur

gosig /ɡˈuːsɪɡ/ (adj)
kuschelig

gosse /ɡˈɔsə/ (n)
Junge, Knabe

got /ɡˈuːt/ (n)
Gote, Gotin
  person som tillhör en av de mest kända germanska folkstammarna under folkvandringstiden

gotik /ɡˈuːtiːk/ (n)
Gotik
  spetsbågestil

gotisk /ɡˈuːtɪsk/ (adj)
gotisch
  som tillhör goterna eller deras språk
  som tillhör gotiken

gotiska /ɡˈuːtɪskˌa/ (n)
Gotisch

gotlandsruss /ɡˈɔtlandsrˌɵs/ (n)
Gotland-Pony

gotländsk /ɡˈɔtləndsk/ (adj)
gotländisch

gott nytt år /ɡˈɔt nˈyt ˈoːr/ (interjection)
frohes neues Jahr
  välönskande hälsning vid årsskiftet

gottegris /ɡˈɔtːəɡrˌiːs/ (n)
Naschkatze
  person som tycker om (och äter mycket) godis (eller andra sötsaker)

gottgöra /ɡˈɔtjøːrˌa/ (v)
wiedergutmachen

gottskriva /ɡˈɔtskriːvˌa/ (v)
gutschreiben
  räkna någon till godo, kreditera

goutera /ɡˈuːʉtˌeːra/ (v)
goutieren

graal /ɡrˈɑːal/ (n)
Gral
  bägaren som Jesus och hans lärjungar drack vinet från vid den sista måltiden enligt legenden

grabb /ɡrˈab/ (n)
Bursche, Junge, Knabe, Typ

grabba /ɡrˈaba/ (v)
ergreifen, grabschen, greifen
  gripa (med hela handen) med kraft

grad /ɡrˈɑːd/ (n)
Bart, Grat
  10. vass skägg som sticker ut från ett metallstycke
Grad, Celsius, Grad Celsius
  3. temperaturmått, celcius
Fahrenheit, Grad
  4. temperaturmått, Fahrenheit
Grad
  5. vinkelmått
  6. polynomgrad
  1. omfattning
Grad, Rang
  9. rang

gradera /ɡradˈeːra/ (v)
graduieren, abstufen
  ordna efter grad, dela in i gradordning

gradering /ɡrˈadeːrˌɪŋ/ (n)
Abstufung
  bedömningssytem
Gradierung
  skala utritad på ett mekaniskt mätinstrument

gradskiva /ɡrˈadsxiːvˌa/ (n)
Winkelmesser, Geodreieck, Geometriedreieck, Gradmesser, Transporteur
  linjal för mätning av vinklar

graduell /ɡrˈɑːdʉˌɛl/ (adj)
graduell
  gradvis skeende

gradvis /ɡrˈadviːs/ (adj)
allmählich, schrittweise
  successiv, som sker steg för steg

gradvis /ɡrˈadviːs/ (adv)
allmählich
  steg för steg

grafem /ɡrˈɑːfəm/ (n)
Graphem
  ett skriftspråks minsta betydelseskiljande enhet, till exempel bokstäver eller siffror

grafen /ɡrˈɑːfən/ (n)
Graphen
  en allotrop av grundämnet kol

grafik /ɡrafˈiːk/ (n)
Grafik, Bild
  bild, illustration, ritning
Grafik
  konstnärligt bildtryck

grafiker /ɡrafˈiːkər/ (n)
Grafiker, Grafikerin

grafikkort /ɡrafˈiːkkɔt/ (n)
Grafikkarte
  datorkomponent för grafik

grafikprocessor /ɡrafˈiːkprʊsˌɛsɔr/ (n)
Grafikprozessor
  beräkningsenhet för grafik i dator

grafisk /ɡrˈɑːfɪsk/ (adj)
grafisch
  grafisk framställning: metod att åskådliggöra sifferuppgifter o dyl genom figurer, staplar, kurvor, kartor m m
  grafisk industri: industri för framställning av text och bild (sätteri, tryckeri, bokbinderi m m)
  grafisk konst: grafik

grafit /ɡrˈɑːfiːt/ (n)
Graphit

grafologi /ɡrˌɑːfuːlˈoːɡiː/ (n)
Graphologie
  lära om handstilstydning

grahamsmjöl /ɡrˈɑːhamsmjˌøːl/ (n)
Grahammehl, Weizenvollkornmehl, Weizenvollkornschrot
  oskiktat fullkornsmjöl av vete

gram /ɡrˈam/ (n)
Gramm
  måttenhet

grammatik /ɡrˈamatˌiːk/ (n)
Grammatik
  språks uppbyggnad

grammatikalisk /ɡrˈamatˌiːkalˌɪsk/ (adj)
grammatikalisch
  grammatiskt riktig

grammatisk /ɡrˈamatˌɪsk/ (adj)
grammatisch, grammatikalisch

grammatiskt /ɡrˈamatˌɪskt/ (adv)
grammatisch
  avledning till adjektivet grammatisk

grammatiskt genus /ɡrˈamatˌɪskt jənˈʉs/ (n)
Genus, grammatikalisches Geschlecht, grammatisches Geschlecht
  viss indelning av genus

grammofon /ɡrˌamuːfˈoːn/ (n)
Grammofon

grammofonskiva /ɡrˌamuːfˈoːnsxiːvˌa/ (n)
Grammofonplatte, Schallplatte

gramse /ɡrˈamsə/ (adj)
gram
  förargad, förbittrad, förtretad

gran /ɡrˈɑːn/ (n)
Fichte, Tannenbaum
  högväxande barrträd

granat /ɡrˈɑːnat/ (n)
Granat
  en sorts mineraler
Granate
  litet exploderande vapen

granatäpple /ɡrˈɑːnatˌɛplə/ (n)
Granatapfel, Grenadine

granbarr /ɡrˈanbar/ (n)
Fichtennadel
  barr från trädslaget gran

grand danois /ɡrˈand dˈanuːˌiːs/ (n)
Deutsche Dogge
  hundras

grandios /ɡrˈandiːˌuːs/ (adj)
grandios
  storslagen, ståtlig, pampig

granit /ɡrˈɑːniːt/ (n)
Granit
  bergart

granitblock /ɡrˈɑːnɪtblˌɔk/ (n)
Granitblock
  stenblock av bergarten granit

grann /ɡrˈan/ (adj)
prachtvoll, prächtig
  (om klädsel) förnäm
prachtvoll, prächtig, stattlich
  (om person) vacker och prydlig på ett iögonfallande sätt

granne /ɡrˈanə/ (n)
Nachbar, Nachbarin
  person som bor nära

grannkommun /ɡrˌaŋkɔmˈʉn/ (n)
Nachbargemeinde, Nachbarkommune
  kommun som gränsar till en viss kommun

grannland /ɡrˈanland/ (n)
Nachbarland
  närliggande land

grannsamverkan /ɡrˈansamvˌɛrkan/ (n)
Nachbarschaftswache
  samlingsnamn för åtgärder som innebär att de boende i ett område bildar ett brottsförebyggande nätverk

grannskap /ɡrˈanskɑːp/ (n)
Nachbarschaft
  det att vara grannar
  omnejd, nära omgivning

granska /ɡrˈanska/ (v)
überprüfen, durchsehen, untersuchen
  noggrant studera något

granskning /ɡrˈansknɪŋ/ (n)
Untersuchung, Überprüfung

granskog /ɡrˈanskuːɡ/ (n)
Tannenwald
  skog av granar

gransångare /ɡrˈansɔŋˌarə/ (n)
Zilpzalp
  fågelart

grapefrukt /ɡrˈɑːpəfrˌɵkt/ (n)
Grapefruit

grassera /ɡrˈaseːrˌa/ (v)
grassieren

gratinera /ɡrɑːtˈiːneːrˌa/ (v)
gratinieren
  sätta in en färdig maträtt (överströdd med t ex riven ost) i en het ugn så att den får färg

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adj)
gratis, kostenlos
  utan kostnad

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adv)
umsonst
  utan kostnad

grattis /ɡrˈɑːtːɪs/ (interjection)
Glückwunsch, Gratulation
  gratulationsönskning

grattis på födelsedagen /ɡrˈɑːtːɪs poː fˈøːdəlsədˌɑːɡən/ (interjection)
alles Gute zum Geburtstag, herzlichen Glückwunsch zum Geburtstag
  till person som firar sin födelsedag

gratulation /ɡrˌɑːtʉlasxˈuːn/ (n)
Gratulation
  lyckönskning

gratulera /ɡrˈɑːtʉlˌeːra/ (v)
gratulieren

gratäng /ɡrˈɑːtəŋ/ (n)
Auflauf, Überbackenes
  maträtt

gratängform /ɡrˌɑːtəŋfˈɔrm/ (n)
Auflaufform, Gratinform, Gratinierform
  värmebeständig form som används vid gratinereing i bakugn

grav /ɡrˈɑːv/ (n)
Graben
  långsträckt grop
Grab, Gruft
  plats där en död ligger begraven

grava /ɡrˈava/ (v)
beizen
  bereda fisk genom att stycka upp den
gravieren
  gravera

gravand /ɡrˈavand/ (n)
Brandgans

gravera /ɡrˈɑːvərˌa/ (v)
gravieren
  med spetsigt verktyg rista in figurer eller bokstäver i en yta

graverande /ɡrˈɑːvərˌandə/ (adj)
gravierend
  som förvärrar eller försvårar någons belägenhet

gravernål /ɡrˈɑːvərnˌoːl/ (n)
Graviernadel
  nål som används för att gravera (ljudspår i en grammofonskiva)

gravhög /ɡrˈavhøːɡ/ (n)
Grabhügel
  jordhög som kastats upp över en grav (i synnerhet om gravar från forntiden)

gravid /ɡrˈɑːviːd/ (adj)
schwanger
  som bär ofött barn

graviditet /ɡrˈɑːviːdˌiːteːt/ (n)
Schwangerschaft

gravidklänning /ɡrˈɑːvɪdklˌɛnɪŋ/ (n)
Umstandskleid
  vid klänning som bärs av kvinnor som är havande

gravitation /ɡrˌɑːviːtasxˈuːn/ (n)
Gravitation

gravitationskonstant /ɡrˌɑːviːtasxˈʊnskɔnstˌant/ (n)
Gravitationskonstante
  den konstant som anger styrkan av gravitationskraften mellan två massiva kroppar

gravitationsvåg /ɡrˌɑːviːtasxˈʊnsvoːɡ/ (n)
Gravitationswelle
  vågrörelse i gravitationen

graviton /ɡrˈɑːviːtˌuːn/ (n)
Graviton

gravsten /ɡrˈɑːvstən/ (n)
Grabstein
  gravvård

gravsätta /ɡrˈɑːvsətːˌa/ (v)
beerdigen, beisetzen, bestatten
  begrava, lägga i grav

gravyr /ɡrˈɑːvyːr/ (n)
Gravur
  stick, konstverk som har framställts genom gravering (t ex träsnitt eller kopparstick)

gravör /ɡrˈɑːvøːr/ (n)
Graveur, Graveurin
  den som graverar

gray /ɡrˈɑːyː/ (n)
Gray
  SI-enheten för absorberad dos, det vill säga hur mycket joniserande strålning som absorberats

grecistik /ɡrˈeːsɪstˌiːk/ (n)
Gräzistik
  vetenskap som utforskar gammalt grekiska

green /ɡrˈeːən/ (n)
Grün
  område kring ett golfhål där gräset är nedklippt

grej /ɡrˈɛj/ (n)
Sache, Ding
  ett obestämt föremål

grek /ɡrˈeːk/ (n)
Grieche
  person från Grekland

grekinna /ɡrˈeːkɪnˌa/ (n)
Griechin
  grekiska

grekisk /ɡrˈeːkɪsk/ (adj)
griechisch

grekisk-ortodox /ɡrˈeːkɪskˈuːtuːdˌuːks/ (adj)
griechisch-orthodox
  östortodox trossamfund som utvecklats under inflytande av grekisk kristenhet

grekiska /ɡrˈeːkɪskˌa/ (n)
Griechin
  kvinna
Griechisch
  språk

gren /ɡrˈeːn/ (n)
Zweig, Ast
  del på träd och buskar
Zweig
  del-organisation
Disziplin, Sportart
  viss sorts tävling

grena /ɡrˈeːna/ (v)
verzweigen
  dela sig i grenar

grenadisk /ɡrˈeːnadˌɪsk/ (adj)
grenadisch
  som rör Grenada

grenadiska /ɡrˈeːnadˌɪska/ (n)
Grenaderin

grenadjär /ɡrˈeːnadjˌɛːr/ (n)
Grenadier

grenljus /ɡrənjˈʉs/ (n)
verzweigte Kerze
  ljus som förgrenar sig|halv=

grep /ɡrˈeːp/ (n)
Harke

grepp /ɡrˈɛp/ (n)
Griff
  fasthållande med handen

greppa /ɡrˈɛpa/ (v)
erfassen
  kunna se sammanhang och samband
fassen, greifen, packen
  ta tag i

greppband /ɡrˈɛpband/ (n)
Bund, Bundsteg
  metallband längs greppbrädet på stränginstrument

grevar /ɡrˈeːvar/ (n)
Grieben
  överblivna delar vid smältning av talg

greve /ɡrˈɛvə/ (n)
Graf

grevinna /ɡrˈeːvɪnˌa/ (n)
Gräfin
  kvinnlig adelstitel
  kvinna gift med en greve

grevskap /ɡrˈɛvskɑːp/ (n)
Grafschaft
  ett slags administrativt område liknande svenska landskap

griffel /ɡrˈɪfəl/ (n)
Griffel
  urspr ett metallstift för skrift på vaxtavla

grill /ɡrˈɪl/ (n)
Grill
  ett slags matlagningsredskap
  restaurang som serverar grillad mat
Grill, Kühlergrill
  luftinsläpp fram på en bil

grilla /ɡrˈɪla/ (v)
grillen
  tillaga mat

grillad /ɡrˈɪlad/ (adj)
gegrillt
  perfektparticip av grilla

grillkorv /ɡrˈɪlkoːrv/ (n)
Grillwurst
  korv som är lämplig för att grillas eller stekas

grillpanna /ɡrˈɪlpanˌa/ (n)
Grillpfanne
  panna som används för att grilla

grillspett /ɡrˈɪlspət/ (n)
Fleischspieß, Schaschlikspieß
  liten spett av trä eller metall på vilken man kan trä upp matbitar inför grillning.
Fleischspieß, Grillspieß
  matbitar (kött och grönsaker) som är fäst upp på ett spett

grimas /ɡrˈiːmas/ (n)
Grimasse
  sur eller förvriden min

grimasera /ɡrˈiːmasˌeːra/ (v)
Grimassen schneiden, Grimassen ziehen
  göra grimaser, förvrida ansiktsdragen

grimma /ɡrˈɪma/ (n)
Halfter
  remtyg som fästs runt ett större tamdjurs huvud

grind /ɡrˈɪnd/ (n)
Gatter
  digital komponent
Gatter, Gartentür, Zauntür
  öppningsbar bit av staket

grinig /ɡrˈiːnɪɡ/ (adj)
weinerlich
  som är på dåligt humör

grip /ɡrˈiːp/ (n)
Greif

gripa /ɡrˈiːpa/ (v)
festnehmen, verhaften, ergreifen
  arrestera
ergreifen
  att väcka starka känslor av sympati
greifen
  ta tag i

gripa något ur luften /ɡrˈiːpa nˌoːɡɔt ˈʉr lˈɵftən/ (v)
etwas aus der Luft greifen
  fabulera

gripande /ɡrˈiːpandə/ (n)
Ergreifung, Festnahme
  det att gripa någon eller något

gris /ɡrˈiːs/ (n)
Schwein
  djur

grisig /ɡrˈiːsɪɡ/ (adj)
schweinisch, wie ein Ferkel
  som beter sig som en gris
dreckig, schmuddelig, schmutzig, verschmutzt
  som är nedsmutsad

griskulting /ɡrˈɪskɵltˌɪŋ/ (n)
Ferkel

griskött /ɡrɪskˈœt/ (n)
Schweinefleisch
  kött av gris

grisskär /ɡrˈɪskɛːr/ (adj)
schweinchenrosa
  rosa färgton som griskultingars skinn har

grisunge /ɡrˈiːsɵŋə/ (n)
Ferkel

grizzlybjörn /ɡrˌɪzlybjˈœrn/ (n)
Grizzlybär
  underart till brunbjörn

gro /ɡrˈuː/ (v)
keimen
  gro

grobian /ɡrˈuːbiːˌan/ (n)
Grobian
  ohyfsad person

groblad /ɡrˈɔblɑːd/ (n)
Breitwegerich
  Plantago major - ett vanligt ogräs

groda /ɡrˈuːda/ (n)
Frosch
  djur
Schnitzer
  felaktigt yttrande på grund av okunnighet eller bristande eftertanke
  pinsam felsägning på grund av grammatiska fel eller ordval

grodd /ɡrˈɔd/ (n)
Keim, Spross
  växtanlag i frö

groddjur /ɡrɔjˈʉr/ (n)
Amphibie, Lurch

grodman /ɡrˈɔdman/ (n)
Froschmann
  dykare

grodyngel /ɡrˈuːdyŋəl/ (n)
Kaulquappe

grodägg /ɡrˈuːdəɡ/ (n)
Froschei

grogg /ɡrˈʊɡ/ (n)
Longdrink, Whiskey-Soda, Whisky-Soda
  en blandning mellan spritdryck och alkoholfri dryck (främst om enklare blandningar, t. ex. vodka med läsk)

groll /ɡrˈɔl/ (n)
Groll
  osämja människor emellan

grop /ɡrˈuːp/ (n)
Grube, Loch
  fördjupning i marken

grosshandel /ɡrˈɔshandəl/ (n)
Großhandel
  partihandel

grossist /ɡrˈɔsɪst/ (n)
Grossist
  person eller firma som sysslar med partihandel

grotesk /ɡrˈuːtəsk/ (adj)
grotesk
  otäck

grotta /ɡrˈɔtːa/ (n)
Höhle, Grotte
  halv=

grottbjörn /ɡrɔtbjˈœrn/ (n)
Höhlenbär
  individ av arten Ursus spelaeus

grottmänniska /ɡrɔtmˈɛnɪsxˌa/ (n)
Höhlenmensch
  person som bor i grotta

grottmålning /ɡrˈɔtmoːlnˌɪŋ/ (n)
Höhlenmalerei
  (forntida) målning på väggen i en grotta

grov /ɡrˈuːv/ (adj)
grob
  behöver delas upp

grovfoder /ɡrˈɔvfuːdər/ (v)
Grobfutter
  fiber­rikt, grov styckad husdjursfoder

grovkornig /ɡrˈɔvkuːrnˌɪɡ/ (adj)
grobkörnig
  grovt kornig

grovmalen /ɡrˈɔvmalən/ (adj)
grob gemahlen, grobgemahlen
  grov söndersmulad

grubbla /ɡrˈɵbla/ (v)
grübeln
  tänka djupt under längre tid, ofta på dystert sätt

grumlig /ɡrˈɵmlɪɡ/ (adj)
trüb
  ogenomskinlig eller fördunklad
  oklar, dunkel

grund /ɡrˈɵnd/ (adj)
flach, seicht
  som har lågt djup

grund /ɡrˈɵnd/ (n)
Grund, Ursache
  anledning
Grundlage
  enklare kunskap som krävs
Untiefe
  plats med lågt vattendjup
Grund
  underliggande konstruktion

grunda /ɡrˈɵnda/ (v)
auf Grund laufen
  gå på grund, stöta emot botten
gründen
  lägga grunden
grundieren
  stryka på grundfärg

grundande /ɡrˈɵndandə/ (adj)
gründend
  presensparticip av grunda

grundande /ɡrˈɵndandə/ (n)
Gründung
  det att grunda

grundare /ɡrˈɵndarə/ (n)
Gründer, Gründerin

grundbetydelse /ɡrˌɵndbətˈyːdəlsə/ (n)
Grundbedeutung
  primär betydelse

grundform /ɡrɵndfˈɔrm/ (n)
Grundform
  oböjd form

grundfärg /ɡrˈɵndfərj/ (n)
Grundfarbe, Primärfarbe
  färg som inte är en blandning
Grundierfarbe, Primer
  målarfärg

grundlag /ɡrˈɵndlɑːɡ/ (n)
Verfassung, Grundgesetz

grundlig /ɡrˈɵndlɪɡ/ (adj)
gründlich
  som behandlar många delar

grundlura /ɡrˈɵndlʉrˌa/ (v)
gründlich hereinlegen
  fullständigt lura, helt och hållet lura

grundlägga /ɡrˈɵndləɡˌa/ (v)
gründen
  lägga grund till

grundläggande /ɡrˈɵndləɡˌandə/ (adj)
grundlegend

grundläggare /ɡrˈɵndləɡˌarə/ (n)
Gründer, Gründerin
  den som grundlägger (grundar, stiftar) något, stiftare

grundlös /ɡrˈɵndløːs/ (adj)
grundlos, unbegründet, haltlos
  som saknar motiv i verkligheten

grundmåla /ɡrˈɵndmoːlˌa/ (v)
grundieren
  bestryka med grundfärg

grundplåt /ɡrˈɵndploːt/ (n)
Anfangskapital, Grundstock, Startkapital
  summa pengar som utgör början till ett sparande med visst mål

grundregel /ɡrˈɵndreːɡˌɛl/ (n)
Grundregel

grundsats /ɡrˈɵndsats/ (n)
Grundsatz, Prinzip
  levnadsregel
  princip

grundskola /ɡrˈɵndskuːlˌa/ (n)
Grundschule
  obligatorisk utbildning i en stat

grundskollärare /ɡrˈɵndskɔlˌɛːrarə/ (n)
Grundschullehrer, Grundschullehrerin
  lärare på grundskola

grundsmak /ɡrˈɵndsmak/ (n)
gustatorische Wahrnehmung
  grundsmak

grundsten /ɡrˈɵndstən/ (n)
Grundstein
  speciellt utformad sten som muras in i byggnadens fundament

grundstensläggning /ɡrˈɵndstənslˌɛɡnɪŋ/ (n)
Grundsteinlegung
  högtidlig byggstart

grundtal /ɡrɵndtˈɑːl/ (n)
Grundzahl
  positivt heltal

grundton /ɡrˈɵndtuːn/ (n)
Grundton
  ton som utgör utgångspunkt för skala eller baston i ackord

grundutbildning /ɡrˈɵndʉtbˌɪldnɪŋ/ (n)
Grundausbildung
  grundläggande utbildning

grundval /ɡrˈɵndval/ (n)
Basis, Fundament, Grundlage
  bas, grundlag
Fundament
  under­lag för byggnadsverk

grundvatten /ɡrˈɵndvatːən/ (n)
Grundwasser

grundämne /ɡrˈɵndəmnə/ (n)
Element, Grundstoff

grunna /ɡrˈɵna/ (v)
grübeln
  fundera djupt och noggrant

grupp /ɡrˈɵp/ (n)
Gruppe
  objekt i något förhållande till varandra
  musiker
  monoid med invers
  kolumn i periodiska systemet
  underavdelning av kompani

grupparbete /ɡrˈɵparbˌeːtə/ (n)
Gruppenarbeit
  arbetsuppgift som utförs gemensamt av medlemmar i en grupp

gruppbild /ɡrˈɵpbɪld/ (n)
Gruppenbild
  bild av personer i grupp

gruppera /ɡrˈɵpərˌa/ (v)
gruppieren
  anordna eller fördela i grupper

gruppindelning /ɡrˈɵpɪndˌeːlnɪŋ/ (n)
Gruppeneinteilung
  implicit eller explicit indelning av en mängd objekt, ofta människor, i ett (mindre antal) grupper (så att varje objekt hamnar i precis en grupp)

gruppledare /ɡrˈɵpleːdˌarə/ (n)
Gruppenleiter, Gruppenleiterin
  person som är utsedd att leda och samordna arbetet i en grupp

gruppmöte /ɡrˈɵpmøːtə/ (n)
Gruppentreffen, Gruppenversammlung
  sammanträde eller annat möte med medlemmarna i en grupp som i sig utgör del av en större organisation, sammanslutning eller organ

gruppresa /ɡrˈɵprəsˌa/ (n)
Gruppenreise
  resa i grupp

gruppsex /ɡrˈɵpsəks/ (n)
Gruppensex
  sexuell aktivitet med tre eller flera deltagare

gruppterapi /ɡrˈɵpteːrˌapiː/ (n)
Gruppentherapie
  terapi där en grupp människor samtidigt behandlas

grupptryck /ɡrˈɵptryk/ (n)
Gruppenzwang
  människors, vanligen ungdomars, sociala tryck på varandra

gruppvåldtäkt /ɡrˈɵpvoːldtˌɛkt/ (n)
Gruppenvergewaltigung
  våldtäkt med fler än en förövare

grus /ɡrˈʉs/ (n)
Kies
  1. mängd små stenar
  2. (geologi) jordart

grusa /ɡrˈʉsa/ (v)
kiesen
  sprida ut grus

grusvagn /ɡrˈɵsvaŋn/ (n)
Schotterwagen
  godsvagn avsedd för transport av grus eller makadam

grusväg /ɡrˈɵsvɛːɡ/ (n)
Kiesweg
  väg bestående av grus

gruva /ɡrˈʉva/ (n)
Bergwerk, Mine, Grube

gruva /ɡrˈʉva/ (v)
grauen, ängstigen
  oroa sig

gruvarbetare /ɡrˈʉvarbˌeːtarə/ (n)
Bergmann, Bergarbeiter, Kumpel, Bergarbeiterin, Kohlekumpel
  person som arbetar i en gruva

gruvlig /ɡrˈɵvlɪɡ/ (adj)
gräulich, schauerlich
  hemsk, förfärlig, förskräcklig, fasansfull

gruvstolpe /ɡrˈɵvstɔlpə/ (n)
Grubenstempel, Stempel
  stötta mellan golv och tak i en gruva

gruyere /ɡrˈʉyːərə/ (n)
Greyerzer
  ost

gry /ɡrˈyː/ (v)
dämmern, grauen
  bli ljusare när solen stiger upp
dämmern
  ta sin början

grym /ɡrˈyːm/ (adj)
grausam
  ond, hemsk

grymhet /ɡrˈymheːt/ (n)
Grausamkeit
  ondsint handling

grymta /ɡrˈymta/ (v)
grunzen
  låta som en gris

gryn /ɡrˈyːn/ (n)
Graupe
  skalat sädeskorn

grynig /ɡrˈyːnɪɡ/ (adj)
körnig

gryning /ɡrˈyːnɪŋ/ (n)
Anbruch
  början av något
Morgendämmerung, Morgengrauen, Tagesanbruch
  tid då solen går upp

gryt /ɡrˈyːt/ (n)
Bau, Höhle
  en bohåla för en räv eller en grävling

gryta /ɡrˈyːta/ (n)
Topf, Kochtopf
  kokkärl
Eintopf
  maträtt

grytlapp /ɡrˈytlap/ (n)
Topflappen

grytlock /ɡrˈytlɔk/ (n)
Topfdeckel
  lock avsett för att försluta en gryta

grädda /ɡrˈɛda/ (v)
backen
  tillaga deg

grädde /ɡrˈɛdə/ (n)
Sahne, Rahm, Obers

grädde på moset /ɡrˈɛdə poː mˈuːsət/ (n)
das Sahnehäubchen auf dem Kuchen
  den sista detalj som fulländar något

gräddfil /ɡrˈɛdfiːl/ (n)
Schmand
  syrad grädde

gräddkanna /ɡrˈɛdkanˌa/ (n)
Sahnekännchen
  litet kärl för att servera grädde till kaffe

gräddkola /ɡrˈɛdkuːlˌa/ (n)
Sahnebonbon

gräddsås /ɡrˈɛdsoːs/ (n)
Rahmsoße, Sahnesoße
  sås (brunsås) som innehåller grädde

gräl /ɡrˈɛːl/ (n)
Streit, Zank

gräla /ɡrˈɛːla/ (v)
streiten, zanken

grälig /ɡrˈɛːlɪɡ/ (adj)
streitlustig
  som gillar att gräla

gräll /ɡrˈɛl/ (adj)
grell
  bjärt

grälsjuka /ɡrˈɛlsxʉkˌa/ (n)
Streitsucht
  egenskap att vara grälsjuk

gräma /ɡrˈɛːma/ (v)
grämen
  vara bitter, känna ånger
  vålla sorg och irritation

grämelse /ɡrˈɛːməlsə/ (n)
Gram
  känsla av varaktig sorg, vanligen förbunden med förargelse

gränd /ɡrˈɛnd/ (n)
Gasse

gräns /ɡrˈɛns/ (n)
Grenze
  geografisk eller politisk
Grenze, Schranke
  lagstiftad eller tänkt linje mellan vad som är tillåtet och vad som inte är det
Schranke, Grenze
  matematisk

gränsa /ɡrˈɛnsa/ (v)
grenzen
  ha gemensam gräns med
  vara nära att överskrida någon gräns

gränsdragning /ɡrˈɛnsdraŋnˌɪŋ/ (n)
Grenzziehung
  det att dra en gräns (mellan två eller flera ting)

gränsgångare /ɡrˈɛnsɡɔŋˌarə/ (n)
Grenzgänger
  person som bor i ett land och jobbar i ett annat, angränsande, land

gränsland /ɡrˈɛnsland/ (n)
Grenzgebiet, Grenzland
  det som är mellan två tillstånd

gränsle /ɡrˈɛnslə/ (adv)
rittlings

gränsområde /ɡrˈɛnsɔmrˌoːdə/ (n)
Grenzgebiet
  områden på båda sidor av en statsgräns

gränspendlare /ɡrˈɛnspəndlˌarə/ (n)
Grenzgänger
  person som bor i ett land och jobbar i ett annat, angränsande, land

gränspolis /ɡrˈɛnspɔlˌiːs/ (n)
Grenzpolizist, Grenzpolizistin
  person som arbetar som gränspolis
Grenzpolizei
  polis med huvudsaklig uppgift att bevaka en gräns

gränssnitt /ɡrˈɛnsnɪt/ (n)
Schnittstelle
  utformning av en viss förbindelse mellan olika objekt

gränssten /ɡrˈɛnstən/ (n)
Grenzstein
  sten som markerar gränsens förlopp

gränstrafik /ɡrˌɛnstrafˈiːk/ (n)
Grenzverkehr
  trafik som går över en statsgräns

gränsvakt /ɡrˈɛnsvakt/ (n)
Grenzposten
  gränsbevakning
  gränsstation, postering för gränsbevakning
  soldat vid gränsbevakningen

gränsvärde /ɡrˈɛnsvɛːrdə/ (n)
Grenzwert, Limes
  matematik

gräs /ɡrˈɛːs/ (n)
Gras
  en växtfamilj
Rasen
  större samling individer av växtfamiljen gräs

gräsand /ɡrˈɛːsand/ (n)
Stockente

gräsfläck /ɡrˈɛsflək/ (n)
Grasfleck, Grasflecken
  fläck, exempelvis på tyg, orsakad av gräs

gräshoppa /ɡrˈɛshɔpˌa/ (n)
Heuschrecke, Grashüpfer
  insekt

gräshoppsångare /ɡrˈɛshɔpsˌɔŋarə/ (n)
Feldschwirl

gräshumla /ɡrˈɛshɵmlˌa/ (n)
Grashummel
  en art (Bombus ruderarius) inom släktet humlor (Bombus)

gräsklippare /ɡrˈɛsklɪpˌarə/ (n)
Rasenmäher

gräslig /ɡrˈɛslɪɡ/ (adj)
grässlich

gräslök /ɡrˈɛsløːk/ (n)
Schnittlauch
  grönsak

gräsmatta /ɡrˈɛsmatːˌa/ (n)
Rasen, Rasenfläche
  halv=

gräsmånad /ɡrˈɛsmoːnˌad/ (n)
April, Grasmonat
  april, aprilmånad

grässtrå /ɡrˈɛstroː/ (n)
Grashalm
  ett strå av gräs

gräsänka /ɡrˈɛːsəŋkˌa/ (n)
Strohwitwe, grüne Witwe
  (skämtsamt) kvinna vars partner är frånvarande, vilket ger nyvunna friheter

gräsänkling /ɡrˈɛːsəŋklˌɪŋ/ (n)
Strohwitwer
  (skämtsamt) man vars partner är frånvarande, vilket ger nyvunna friheter

gräva /ɡrˈɛːva/ (v)
graben
  åstadkomma fördjupning

gräva fram /ɡrˈɛːva frˈam/ (v)
aufspüren, ausfindig machen, ausgraben
  bringa i dagen
ausgraben
  gräva upp

gräva upp /ɡrˈɛːva ˈɵp/ (v)
ausgraben
  gräva för att få något
aufgraben, ausheben
  gräva i en bit mark

grävande journalistik /ɡrˈɛːvandə sxˈʊrnalˌɪstiːk/ (n)
investigativer Journalismus
  journalistik med ett mer omfattande undersökande (granskande, grävande) arbete

grävling /ɡrˈɛvlɪŋ/ (n)
Dachs
  arten Meles meles eller individ därav

grävmaskin /ɡrˌɛvmasxˈiːn/ (n)
Bagger

grävmaskinist /ɡrˈɛvmasxˌiːnɪst/ (n)
Baggerführer, Baggerführerin
  person som arbetar med en grävmaskin

grävskopa /ɡrˈɛvskuːpˌa/ (n)
Bagger, Löffelbagger
  grävmaskin som är försedd med en skopa

grå /ɡrˈoː/ (adj)
grau
  blandning av svart och vit

grå starr /ɡrˈoː stˈar/ (n)
Katarakt, Grauer Star
  grumling av den normalt helt genomskinliga ögonlinsen

grå tinamo /ɡrˈoː tˈiːnamˌuː/ (n)
Tao
  en fågelart (Tinamus tao) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

gråbo /ɡrˈoːbuː/ (n)
Beifuß, Besenkraut, Fliegenkraut, Gewürzbeifuß, Gänsekraut, Johannesgürtelkraut
  Artemisia vulgaris

grådraba /ɡrˈoːdrabˌa/ (n)
Graues Felsenblümchen
  arten Draba incana

grågam /ɡrˈoːɡam/ (n)
Mönchsgeier
  fågel från familjen hökartade rovfåglar, med det vetenskapliga namnet Aegypius monachus

grågås /ɡrˈoːɡoːs/ (n)
Graugans

gråhakedopping /ɡrˈoːhakədˌɔpɪŋ/ (n)
Rothalstaucher

gråhäger /ɡrˈoːhɛːjər/ (n)
Graureiher, Fischreiher
  fågel

gråhårig /ɡroːhˈoːrɪɡ/ (adj)
grauhaarig
  som har grått hår /på grund av åldern/

grålira /ɡrˈoːliːrˌa/ (n)
Dunkler Sturmtaucher

gråna /ɡrˈoːna/ (v)
ergrauen

gråpapper /ɡrˈoːpapər/ (n)
saugfähiges Papier
  en sorts grovt, grått, fluffigt papper

gråräv /ɡrˈoːrɛːv/ (n)
Graufuchs
  en däggdjursart (Urocyon cinereoargenteus) inom familjen hunddjur (Canidae)

gråsej /ɡrˈoːsəj/ (n)
Seelachs
  fisk

gråsenap /ɡrˈoːsənˌap/ (n)
Grausenf
  arten Hirschfeldia incana

gråsiska /ɡrˈoːsɪskˌa/ (n)
Birkenzeisig

gråsparv /ɡrˈoːsparv/ (n)
Sperling, Haussperling, Spatz
  fågelart

gråspett /ɡrˈoːspət/ (n)
Grauspecht

gråt /ɡrˈoːt/ (n)
Weinen

gråta /ɡrˈoːta/ (v)
weinen, heulen, flennen, greinen
  fälla tårar

gråtrut /ɡrˈoːtrʉt/ (n)
Silbermöwe

gröda /ɡrˈøːda/ (n)
Feldfrucht, Ernte, Saat

grön /ɡrˈøːn/ (adj)
grün, Grün
  som har en färg med frekvens 531...577 THz

grön av avund /ɡrˈøːn ɑːv ˈɑːvɵnd/ (adj)
grün vor Neid
  som visar mycket avund

grön biätare /ɡrˈøːn bˈiːɛːtˌarə/ (n)
Blauwangenspint

grön tillväxt /ɡrˈøːn tˈɪlvəkst/ (n)
grünes Wachstum
  ekonomisk tillväxt utan ökande konsumtion av naturresurser och utan påverkan på miljön

gröna fingrar /ɡrˈøːna fˈɪŋrar/ (n)
grüner Daumen
  förmåga att lyckas med växtodling

grönaktig /ɡrˈøːnaktˌɪɡ/ (adj)
grünlich
  grön till viss grad

grönbena /ɡrˈœnbənˌa/ (n)
Bruchwasserläufer

grönfink /ɡrˈœnfɪŋk/ (n)
Grünling

gröngöling /ɡrˈœŋøːlˌɪŋ/ (n)
Grünspecht
  fågelart
Grünschnabel, Greenhorn, Neuling
  oerfaren person

grönkål /ɡrˈœŋkoːl/ (n)
Grünkohl
  grönsak

grönkålsoppa /ɡrˈœŋkoːlsˌɔpa/ (n)
Grünkohlsuppe
  soppa med grönkål som huvudingrediens

grönling /ɡrˈœnlɪŋ/ (n)
Bachschmerle
  en fiskart inom familjen grönlingsfiskar

grönländare /ɡrˈœnləndˌarə/ (n)
Grönländer, Grönländerin

grönländsk /ɡrˈœnləndsk/ (adj)
grönländisch
  som rör Grönland

grönländska /ɡrˈœnləndskˌa/ (n)
Grönländerin
  kvinna
Grönländisch
  språk

grönlänning /ɡrˈœnlənˌɪŋ/ (n)
Grönländer, Grönländerin

grönområde /ɡrˈøːnɔmrˌoːdə/ (n)
Grünfläche
  område i stad med växtlighet, t. ex. en park

grönpeppar /ɡrˈœnpəpˌar/ (n)
grüner Pfeffer
  pepparfrukterna

grönsak /ɡrˈœnsak/ (n)
Gemüse
  ätbar växt

grönsaksaffär /ɡrˈœnsɑːksafˈɛːr/ (n)
Gemüsegeschäft, Gemüseladen
  livsmedelsaffär som är specialiserad på att sälja grönsaker

grönsaksbiff /ɡrˈœnsɑːksbˌɪf/ (n)
Gemüseburger, Gemüsefrikadelle
  vegetarisk biff

grönsaksfack /ɡrˈœnsɑːksfˌak/ (n)
Gemüsefach
  lägst belägen avdelning i ett kylskåp

grönsakskonserv /ɡrˈœnsɑːkskˌɔnsərv/ (n)
Gemüsekonserve
  grönsaker som gjordes hållbar genom sterilisering

grönsaksland /ɡrˈœnsɑːkslˌand/ (n)
Gemüsebeet, Gemüsegarten
  avgränsad odlingsmark för grönsak

grönsakssoppa /ɡrˈœnsɑːksˌɔpa/ (n)
Gemüsesuppe
  soppa, i vilken grönsaker är mycket viktiga ingredienser

grönsiska /ɡrˈœnsɪskˌa/ (n)
Erlenzeisig
  fågelart

grönska /ɡrˈœnska/ (n)
Grün
  grön färg, särskilt om gröna växter eller växtdelar (såsom blad och gräs)

grönska /ɡrˈœnska/ (v)
grünen
  blomstra, frodas, växa, gå framåt
  vara eller bli grön

grönt /ɡrˈœnt/ (n)
Grün
  grön färg

grönögd /ɡrøːnˈœɡd/ (adj)
grünäugig
  halv=|

gröt /ɡrˈøːt/ (n)
Brei, Grütze
  maträtt

guadeloupespett /ɡˈʉadəlˌuːʉpˌɛspət/ (n)
Guadeloupespecht
  en fågelart (Melanerpes herminieri) i familjen hackspettar (Picidae)

guanidin /ɡˌʉaniːdˈiːn/ (n)
Guanidin
  allmänt föreningar
  kemisk förening

guanin /ɡˌʉanˈiːn/ (n)
Guanin

guanosin /ɡˌʉanuːsˈiːn/ (n)
Guanosin
  en nukleosid bestående av kvävebasen guanin och sockret ribos

guatemalan /ɡˈʉatəmˌalan/ (n)
Guatemalteke
  person från Guatemala eller med guatemalansk härkomst

guatemalansk /ɡˈʉatəmˌalansk/ (adj)
guatemaltekisch

gubbe /ɡˈɵbə/ (n)
Kumpel
  kamratlig man
Alter
  make
Männchen
  spelpjäs
Alter, Mann, Typ
  äldre man

gubbhuvudkaktus /ɡˈɵbhʉvˌɵdkɑːktˌʉs/ (n)
Greisenhaupt

gubbig /ɡˈɵbɪɡ/ (adj)
greisenhaft, ältlich
  som ser ut som eller beter sig som en gammal man (gubbe)

gubbstrutt /ɡˈɵbstrɵt/ (n)
Greis
  man

gud /ɡˈʉd/ (n)
Gott, Gottheit

gudalik /ɡˈʉdalˌiːk/ (adj)
gottgleich, gottähnlich
  lik Gud, lik en gud

gudfruktig /ɡˈɵdfrɵktˌɪɡ/ (adj)
gottesfürchtig

gudfruktighet /ɡˈɵdfrɵktˌɪɡheːt/ (n)
Gottesfurcht
  det att vara gudfruktig

gudinna /ɡˈʉdɪnˌa/ (n)
Göttin

gudmor /ɡˈɵdmuːr/ (n)
Patentante, Patin

gudom /ɡˈʉdɔm/ (n)
Gottheit, Göttlichkeit
  gudomlig natur
Gottheit
  samlande beteckning för såväl personifierade som ej personifierade högre stående existenser eller väsen inom en religion

gudomlig /ɡˈʉdɔmlˌɪɡ/ (adj)
göttlich
  som hör till en gudom
göttlich, himmlisch
  underbar

gudskelov /ɡˌɵdsxəlˈoːv/ (adv)
Gott sei Dank, gottlob
  som tur är

gudstjänst /ɡˈɵdsxənst/ (n)
Gottesdienst
  sammankomst för att tillsammans tillbe och lovsjunga Gud

guida /ɡˈʉiːdˌa/ (v)
führen, herumführen
  visa vägen, ledsaga, leda en resa

guide /ɡˈajdə/ (n)
Fremdenführer, Fremdenführerin, Führer, Führerin, Reiseführer

guidebok /ɡˈajdəbˌuːk/ (n)
Reiseführer
  bok som innehåller tips och beskrivningar om resmål

guinean /ɡˈʉiːnəˌan/ (n)
Guineer
  person från Guinea eller med guineansk härkomst

gujarati /ɡˈʉjarˌɑːtiː/ (n)
Gudscharati, Gujaratisch
  språk talat i Gujarat

gul /ɡˈʉl/ (adj)
gelb, Gelb
  som har en färg med frekvens 508...531 THz

gul lök /ɡˈʉl lˈøːk/ (n)
Zwiebel

gulaktig /ɡˈʉlaktˌɪɡ/ (adj)
gelblich
  gul till viss grad

gulasch /ɡˈʉlaʃ/ (n)
Gulasch
  en starkt kryddad (ungersk) köttsoppa eller köttstuvning

gulaschsoppa /ɡˈʉlaʃsˌɔpa/ (n)
Gulaschsuppe
  soppa

guld /ɡˈɵld/ (n)
Gold
  metall

guldatom /ɡˈɵldatˌɔm/ (n)
Goldatom
  en enskild atom av slaget guld, d.v.s. med 79 protoner (och lika många elektroner)

guldbröllop /ɡɵldbrˈœluːp/ (n)
goldene Hochzeit

guldfisk /ɡˈɵldfɪsk/ (n)
Goldfisch
  guldfisk

guldgruva /ɡˈɵldɡrʉvˌa/ (n)
Goldgrube
  (bildligt) något som bringar in rikedomar
Goldbergwerk
  gruva där man bryter guld

guldgrävare /ɡˈɵldɡrɛːvˌarə/ (n)
Goldgräber, Goldsucher, Goldwäscher
  person som letar efter guld genom att gräva eller vaska

guldgul /ɡˈɵldɡʉl/ (adj)
goldgelb
  gul färgnyans som vanligen honung har

guldhamster /ɡˈɵldhamstər/ (n)
Goldhamster
  arten Mesocricetus auratus

guldkedja /ɡˈɵldkədjˌa/ (n)
Goldkette
  smycken i form av en förgylld kedja

guldlegering /ɡˈɵldləjˌeːrɪŋ/ (n)
Goldlegierung
  blandning av guld med andra metaller, vanligtvis med silver

guldmedalj /ɡˈɵldmədˌalj/ (n)
Goldmedaille
  pris i form av en guldfärgad medalj

guldmedaljör /ɡˈɵldmədˌaljøːr/ (n)
Goldmedaillengewinner
  person som tagit guldmedalj

guldmynt /ɡˈɵldmynt/ (n)
Goldmünze, Goldstück

guldopuntia /ɡˈɵlduːpˌɵntiːˌa/ (n)
Kaktusfeige

guldpeng /ɡˈɵldpəŋ/ (n)
Goldmünze, Goldstück
  mynt av guld

guldpentafluorid /ɡˈɵldpəntˌaflʉˌuːriːd/ (n)
Goldpentafluorid
  kemisk förening av guld och fluor

guldram /ɡˈɵldram/ (n)
Goldrahmen
  guldfärgad ram

guldsmed /ɡˈɵldsməd/ (n)
Goldschmied, Goldschmiedin
  person som smider guld

guldsmycke /ɡˈɵldsmykːə/ (n)
Goldschmuck
  smycke som är förgyllt eller är tillverkad av en guldlegering

guldtacka /ɡˈɵldtakːˌa/ (n)
Goldbarren
  standardiserat gjutet block av guld

guldtrast /ɡˈɵldtrast/ (n)
Erddrossel

gulhämpling /ɡˈɵlhəmplˌɪŋ/ (n)
Girlitz

gullborste /ɡˈɵlbɔʂtˌɛ/ (n)
Gold-Aster
  arten Linosyris vulgaris

gullig /ɡˈɵlɪɡ/ (adj)
goldig, niedlich, süß
  1.
lieb
  2. snäll

gullkrage /ɡˈɵlkraɡə/ (n)
Saat-Wucherblume
  arten Glebionis segetum

gullregn /ɡˈɵlrəŋn/ (n)
Goldregen
  växt (buske, träd) av släktet Laburnum

gullviva /ɡˈɵlviːvˌa/ (n)
Schlüsselblume
  primula veris

gulmes /ɡˈɵlməs/ (n)
Formosameise, Taiwanmeise
  arten Machlolophus holsti i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

gulmåra /ɡˈɵlmoːrˌa/ (n)
Gelb-Labkraut, Gliedkraut, Liebkraut
  en växtart i familjen måreväxter

gulna /ɡˈɵlna/ (v)
vergilben

gulnäbb /ɡˈɵlnəb/ (n)
Erzkuckuck
  fågel i släktet Ceuthmochares

gulsot /ɡˈɵlsuːt/ (n)
Gelbsucht
  symtom där huden gulnar

gulsparv /ɡˈɵlsparv/ (n)
Goldammer
  Emberiza citrinella

gulsporre /ɡˈɵlspɔrə/ (n)
Echte Leinkraut, Frauenflachs, Gemeines Leinkraut, Gewöhnliches Leinkraut, Kleines Löwenmaul

gult guld /ɡˈɵlt ɡˈɵld/ (n)
Gelbgold
  sorts färgat guld som är en legering av silver, koppar, och guld med en färg som är något gulare än rent guld

gult kort /ɡˈɵlt kˈɔt/ (n)
Gelbe Karte
  gult kort

gulärla /ɡˈʉlərlˌa/ (n)
Schafstelze

gumma /ɡˈɵma/ (n)
Alte, Greisin, Oma
  gammal kvinna
Alte
  maka
  kvinna (vanligen ung) som hålls kär

gummera /ɡˈɵmeːrˌa/ (v)
gummieren
  förse med gummi

gummi /ɡˈɵmiː/ (n)
Gummi, Kondom, Pariser, Präservativ
  kondom
Gummi
  organiskt ämne
Radiergummi
  suddgummi

gummistövel /ɡˈɵmɪstˌøːvəl/ (n)
Gummistiefel

gunga /ɡˈɵŋa/ (n)
Schaukel

gunga /ɡˈɵŋa/ (v)
schaukeln
  svaja fram och tillbaks

gungande /ɡˈɵŋandə/ (n)
Schaukeln
  det att gunga

gungbräde /ɡˈɵŋbrɛːdə/ (n)
Schaukelbrett, Wippe
  lång bräda som är fäst på en bock i mitten som kan gungas upp och ned

gunghäst /ɡˈɵŋhəst/ (n)
Schaukelpferd

gungstol /ɡˈɵŋstuːl/ (n)
Schaukelstuhl
  stol på skenor vilken kan gunga fram och tillbaka

gunst /ɡˈɵnst/ (n)
Gunst
  favör, ynnestbevis
  ynnest, bevågenhet

gunstling /ɡˈɵnstlɪŋ/ (n)
Günstling
  favorit

gupp /ɡˈɵp/ (n)
Bodenschwelle
  konstgjord upphöjning på väg

guppa /ɡˈɵpa/ (v)
schaukeln
  röra sig upp och ner i små, regelbundna rörelser

gurgla /ɡˈɵrɡla/ (v)
gurgeln
  rensa munnen

gurka /ɡˈɵrka/ (n)
Gurke
  art i familjen gurkväxter samt växtens frukt
Gurke, Güiro, Ratschgurke
  slagverksinstrument

gurkmeja /ɡˈɵrkməjˌa/ (n)
Kurkuma, Gelbwurz
  pulver

guru /ɡˈʉrʉ/ (n)
Guru
  andlig, personlig lärare
  titel på sikhernas första tio ledare, källan till all allsmäktig kunskap

gustaviansk /ɡˈɵstavˌiːansk/ (adj)
gustavianisch
  som har avseende på tiden då svenska kungarna Gustav III och Gustav IV levde, tiden under vilken de regerade (1771-1809), och de samhälleliga strömningarna inom konst och litteratur

gutamål /ɡˈʉtamˌoːl/ (n)
Gotländisch
  dialekt av svenska som talas på Gotland

gute /ɡˈʉtə/ (n)
Gotländer, Gotländerin
  gotlänning

gutniska /ɡˈʉtnɪskˌa/ (n)
Gotländisch
  grupp nordiska dialekter som talas på Gotland

guvernant /ɡˈʉvərnˌant/ (n)
Erzieherin, Gouvernante, Hauslehrerin
  kvinnlig lärare i ett hem

guvernement /ɡˈʉvərnəmˌɛnt/ (n)
Gouvernement
  förvaltningsområde, provins

guvernör /ɡˈʉvərnˌøːr/ (n)
Gouverneur
  ståthållare

guyanan /ɡˈʉyːˌanan/ (n)
Guyaner
  nationaliteter

guyanska /ɡˈʉyːˌanska/ (n)
Guyanerin
  invånare

gycklare /jˈyklɑːrə/ (n)
Gaukler
  person som gycklar

gycklarörn /jˌyklɑːrˈœrn/ (n)
Gaukler

gylf /jˈylf/ (n)
Hosenschlitz, Hosenstall

gyllenblond /jˈylənblˌɔnd/ (adj)
goldblond

gyllenbrun /jˈylənbrˌɵn/ (adj)
goldbraun

gyllene /jˈylənə/ (adj)
golden
  av guld
  guldfärgad
  som kännetecknas av blomstring
  som är mycket lämpligt

gyllensparv /jˈylənspˌarv/ (n)
Weidenammer

gym /jˈyːm/ (n)
Fitnessstudio, Fitnesscenter, Sportstudio

gymkort /jˈymkɔt/ (n)
Fitness-Karte
  medlemskort till ett gym (ibland även med funktion av passerkort)

gymnasieklass /jˈymnasˌiːəklˌas/ (n)
Gymnasialklasse

gymnasielärare /jˈymnasˌiːəlˌɛːrarə/ (n)
Gymnasiallehrer, Gymnasiallehrerin
  lärare som arbetar på, eller som är speciellt utbildad för att arbeta på, gymnasieskola

gymnasieskola /jˈymnasˌiːəskˌuːla/ (n)
Gymnasium
  1. skolform
  2. byggnad som används till gymnasieskola

gymnasist /jˈymnasˌɪst/ (n)
Gymnasiast, Gymnasiastin, Oberschüler, Oberschülerin
  elev vid gymnasium

gymnasium /jˈymnasˌiːʉm/ (n)
Gymnasium
  utbildning

gymnast /jˈymnast/ (n)
Turner, Turnerin, Gymnast, Gymnastin
  person som ägnar sig åt gymnastik

gymnastik /jˈymnastˌiːk/ (n)
Gymnastik, Turnen, Leibesübung
  idrott
Gymnastik, Leibesübungen, Turnen
  skolämne

gymnastikdirektör /jˈymnastˌɪkdɪrˌɛktøːr/ (n)
Diplomsportlehrer, Diplomsportlehrerin, Sportlehrer, Sportlehrerin
  person med avgångsexamen från Gymnastikhögskolan

gymnastikförening /jˈymnastˌɪkføːrənˌɪŋ/ (n)
Turnverein
  förening för gymnastik

gymnastiksal /jˈymnastˌɪksal/ (n)
Sporthalle, Turnhalle
  större sal avsedd för inomhusidrott, till exempel inom skolan

gymnastiksko /jˈymnastˌɪkskuː/ (n)
Turnschuh
  sko för gymnastik, idrott och sport eller fritid

gymnastisera /jˈymnastˌɪseːrˌa/ (v)
Gymnastik treiben, turnen

gymnastisk /jˈymnastˌɪsk/ (adj)
gymnastisch
  som rör gymnastik

gympa /jˈympa/ (n)
Gymnastik, Gymnastik treiben, Turnen
  1. gymnastik
Gymnastik treiben, turnen
  2. aktivitet för att träna kondition

gympasko /jˈympaskˌuː/ (n)
Sportschuh
  sko anpassad för idrott

gynekolog /jˌyːnəkuːlˈoːɡ/ (n)
Frauenarzt, Gynäkologe, Frauenärztin, Gynäkologin
  kvinnoläkare

gynekologi /jˌyːnəkuːlˈoːɡiː/ (n)
Gynäkologie, Frauenheilkunde

gynna /jˈyna/ (v)
gönnen, zugestehen; nützen
  ge någon fördelar i förhållande till någon annan

gynnare /jˈynarə/ (n)
Gönner, Gönnerin
  person som gynnar någon

gynnsam /jˈynsam/ (adj)
günstig

gyttja /jˈytja/ (n)
Schlamm, Schlick, Moor

gäcka /jˈɛkːa/ (v)
spotten
  narra, lura
täuschen
  svika

gädda /jˈɛda/ (n)
Hecht
  en rovfisk

gäl /jˈɛːl/ (n)
Kieme
  gäl 1

gäldenär /jˈɛldənˌɛːr/ (n)
Schuldner, Schuldnerin
  den som är skyldig någon pengar

gäliska /jˈɛːlɪskˌa/ (adj)
gälisch

gäliska /jˈɛːlɪskˌa/ (n)
Schottisch-Gälisch, Gälisch
  språk

gäll /jˈɛl/ (adj)
schrill
  (om färg) gräll och stickande, bjärt och skrikande
schrill, gellend
  (om ljud) skarp och genomträngande

gälla /jˈɛla/ (v)
betreffen
  angå
kastrieren
  kastrera
gellen
  ljuda gällt
gelten
  vara giltig

gällande /jˈɛlandə/ (adj)
gültig, geltend

gäng /jˈɛŋ/ (n)
Bande, Clique, Kreis
  grupp

gänga /jˈɛŋa/ (n)
Gewinde
  spiralformat mönster på cylindriskt föremål

gänga /jˈɛŋa/ (v)
Gewinde, herstellen, rollen, schneiden
  förse med en gänga

gängse /jˈɛŋsə/ (adj)
gang und gäbe, gängig, landläufig, üblich
  allmän, vedertagen; allmänt rådande

gängtejp /jˈɛŋtəjp/ (n)
Dichtungsband, Gewindedichtungsband, Teflonband
  band (tejp) av teflon (PTFE, plast) för att täta rörgänga

gärde /jˈɛːrdə/ (n)
Holzzaun
  gärdsgård
Zelge
  sammanhängande åkerjord som tillhör ett skifte

gärdsgård /jˈɛːrdsɡoːrd/ (n)
Zaun
  stängsel gjort av naturmaterial

gärdsmyg /jˈɛːrdsmyːɡ/ (n)
Zaunkönig
  fågelart

gärna /jˈɛrna/ (adv)
gern, gerne
  med nöje

gärning /jˈɛrnɪŋ/ (n)
Tat, Werk, Handlung
  handling

gärningskvinna /jˈɛrnɪŋskvˌɪna/ (n)
Täterin

gärningsman /jˈɛrnɪŋsmˌan/ (n)
Täter, Täterin

gärs /jˈɛʂ/ (n)
Kaulbarsch
  Gymnocephalus cernuus

gäspa /jˈɛspa/ (v)
gähnen
  öppna munnen och andas in

gässling /jˈɛslɪŋ/ (n)
Gänseküken

gäst /jˈɛst/ (n)
Gast
  besökare

gästa /jˈɛsta/ (v)
(jmdn./einen Ort) besuchen
  vara gäst hos någon eller på något ställe

gästabud /jˈɛstabˌʉd/ (n)
Gastmahl
  fest med många inbjudna

gästarbetare /jˈɛstarbˌeːtarə/ (n)
Gastarbeiter, Gastarbeiterin
  utländsk arbetskraft

gästbok /jˈɛstbuːk/ (n)
Gästebuch
  avdelning på webbplats där besökarna kan skriva inlägg i kronologisk ordning
  bok placerad på turistmål, hotell eller liknande där gäster kan skriva in hälsningar

gästgivargård /jˈɛstjiːvˌarɡoːrd/ (n)
Gasthaus
  värdshus

gästgiveri /jˈɛstjiːvərˌiː/ (n)
Gasthaus, Gasthof
  byggnad där det erbjuds mat, dryck och ibland sovplats för gäster

gästrum /jˈɛstrɵːm/ (n)
Gästezimmer
  rum i vilket gäster kan övernatta

gästspel /jˈɛstspeːl/ (n)
Gastspiel
  besök av teatersällskap
  kort besök

gästvänlig /jˈɛstvənlˌɪɡ/ (adj)
gastfreundlich
  som tycker om att ha gäster

gå /ɡˈoː/ (v)
gehen
  förflytta sig (framåt eller bort från något)
gehen, laufen
  förflytta sig till fots

gå an /ɡˈoː ˈɑːn/ (v)
angehen
  vara acceptabel, men inte mer

gå av /ɡˈoː ɑːv/ (v)
abfeuern, losgehen
  avfyras
abbrechen
  brytas i två delar
aussteigen
  lämna ett fordon

gå bet /ɡˈoː bˈeːt/ (v)
an etwas scheitern
  misslyckas

gå bärsärkagång /ɡˈoː bˈɛːʂərkˌaɡɔŋ/ (v)
wüten wie ein Berserker
  med besinningslöshet rasera eller skada allt som kommer i ens väg

gå i konkurs /ɡˈoː iː kˈɔŋkɵʂ/ (v)
in Konkurs gehen
  i domstol bli konstaterat oförmögen att betala sina skulder

gå i kras /ɡˈoː iː krˈas/ (v)
in Stücke gehen, zerbrechen
  gå sönder

gå i lås /ɡˈoː iː lˈoːs/ (v)
klappen
  lyckas

gå i pension /ɡˈoː iː pənsxˈuːn/ (v)
in Pension gehen, in Rente gehen
  pensioneras

gå i putten /ɡˈoː iː pˈɵtːən/ (n)
Pleite gehen, missglücken
  gå om intet

gå i stå /ɡˈoː iː stˈoː/ (v)
stehen bleiben, stehenbleiben
  upphöra med att fungera eller utföra arbete

gå igenom /ɡˈoː ˈiːjeːnˌɔm/ (v)
durchgehen
  (behöva) uppleva något (negativt)
  accepteras, bli antaget
  passera genom
  systematiskt granska något befintligt material (information)
durchgehen, durchnehmen
  (gemensamt och översiktligt) presentera något (vetenskapligt) ämne eller problem
durchdringen, durchgehen
  (konkret) penetrera genom något fysiskt material
bestehen, durchgehen
  klara av ett test
durchlaufen
  utsättas för en process

gå in i väggen /ɡˈoː ˈɪn iː vˈɛɡjən/ (v)
am Ende seiner Kräfte sein
  anstränga sig så hårt att man inte har ork kvar

gå man ur huse /ɡˈoː man ˈʉr hˈʉsə/ (v)
vollzählig losziehen
  gemensamt bege sig iväg

gå på bio /ɡˈoː poː bˈiːuː/ (v)
Kino, gehen, ins

gå på ett ut /ɡˈoː poː ˈɛt ˈʉt/ (v)
auf dasselbe hinauslaufen
  inte spela någon roll

gå på i ullstrumporna /ɡˈoː poː iː ˈɵlstrɵmpˌuːrna/ (v)
weitermachen wie bisher
  fortsätta

gå på nerverna /ɡˈoː poː nˈɛrvərnˌa/ (v)
auf die Nerven gehen
  kraftigt irritera eller enervera

gå sönder /ɡˈoː sˈœndər/ (v)
kaputt gehen
  upphöra fungera

gå till väga /ɡˈoː tɪl vˈɛːɡa/ (v)
zugehen
  förfara

gå troll i /ɡˈoː trˈɔl iː/ (v)
es ist wie verhext
  omöjligt att komma till rätta med

gå upp /ɡˈoː ˈɵp/ (v)
aufgehen
  börja blöda igen
aufgehen (Naht oder Knoten)
  lossna
aufstehen
  lämna sängen efter att ha sovit
zunehmen
  öka i vikt

gå upp ett ljus /ɡˈoː ˈɵp ˈɛt jˈʉs/ (v)
jemandem geht ein Licht auf
  förstår

gå upp i rök /ɡˈoː ˈɵp iː rˈøːk/ (v)
sich in Rauch auflösen
  försvinna

gå ur tiden /ɡˈoː ˈʉr tˈiːdən/ (v)
aus der Mode kommen
  bli omodern
das Zeitliche segnen, sterben
  dö

gå ut /ɡˈoː ˈʉt/ (v)
beenden, kommen aus
  fullborda sina studier vid en skola
ausgehen
  inte längre vara tillgänglig

gå åt pipan /ɡˈoː ˈoːt pˈiːpan/ (v)
schiefgehen
  gå alldeles galet

gå åt skogen /ɡˈoː ˈoːt skˈuːjən/ (v)
schiefgehen
  gå galet

gående /ɡˈoːəndə/ (adj)
gehend
  som går

gående /ɡˈoːəndə/ (n)
Gehen
  handlingen "att gå"
Fußgänger, Fußgängerin, Gehende, Gehender
  person som går

gågata /ɡˈoːɡɑːtˌa/ (n)
Fußgängerzone

gång /ɡˈɔŋ/ (n)
Gang
  sätt att gå
  det att gå
  gångstig
  passage
Mal, -mal
  tillfälle

gång på gång /ɡˈɔŋ poː ɡˈɔŋ/ (adv)
immer wieder
  mycket ofta, vid upprepade tillfällen

gångart /ɡˈɔŋɑːt/ (n)
Gangart
  sätt att gå

gångavstånd /ɡˈɔŋɑːvstˌoːnd/ (n)
Gehabstand
  ett avstånd som av en genomsnittlig person lätt kan överbryggas till fots

gångbana /ɡˈɔŋbanˌa/ (n)
Gehweg
  väg som är av­sedd för fot­gängare

gångertabell /ɡˌɔŋətabˈɛl/ (n)
Einmaleins, Multiplikationstabelle

gångjärn /ɡˈɔŋjərn/ (n)
Scharnier, Angel
  beslag som används för att förbinda två objekt där det ena skall kunna rotera i förhållande till det andra

gångtunnel /ɡˈɔŋtɵnəl/ (n)
Fußgängertunnel, Fußgängerunterführung
  tunnel åt gående för passage under järnvägsspår eller högtrafikerade vägar

gångväg /ɡˈɔŋvɛːɡ/ (n)
Gehweg
  väg avsedd för gående

gård /ɡˈoːrd/ (n)
Hof
  1. området runt ett hus
Gehöft, Gut
  2. en eller flera bebodda byggnader, vanligtvis på landsbygden

gårdfarihandlare /ɡˈoːrdfarˌiːhandlˌarə/ (n)
Hausierer
  kringvandrande försäljare av mindre varor, dörrknackare, dörrförsäljare

gårdshus /ɡˈoːrdshʉs/ (n)
Hinterhaus
  bostadshus som ligger inne på gård

gårdsplan /ɡˈoːrdsplan/ (n)
Hof
  öppen plats framför huvudbyggnaden på en gård

gås /ɡˈoːs/ (n)
Gans
  andfågel

gåsfjäder /ɡˈoːsfjɛːdər/ (n)
Gänsefeder

gåsgam /ɡˈoːsɡam/ (n)
Gänsegeier

gåshud /ɡˈoːshʉd/ (n)
Gänsehaut

gåskarl /ɡˈoːskarl/ (n)
Ganter, Gänserich

gåsmarsch /ɡˈoːsmaʂʃ/ (n)
Gänsemarsch
  det att en mängd personer går (promenerar) en och en i rad efter varandra

gåta /ɡˈoːta/ (n)
Rätsel

gåtfull /ɡˈoːtfɵl/ (adj)
rätselhaft
  svår att förstå sig på

gåva /ɡˈoːva/ (n)
Talent, Gabe, Begabung
  förmåga
Gabe, Geschenk
  något som ges

gödkalv /jˈœdkalv/ (n)
Mastkalb

gödning /jˈœdnɪŋ/ (n)
Düngung

gödsel /jˈœdsəl/ (n)
Mist, Dünger, Dung

gödselstack /jˈœdsəlstˌak/ (n)
Misthaufen
  hög med spillning, vanligen från tamboskap, som används till gödsling av åkrar

gödsla /jˈœdsla/ (v)
düngen
  lägga ut ämne för att gröda ska växa bättre

gödslande /jˈœdslandə/ (adj)
düngend
  presensparticip av gödsla

gödslande /jˈœdslandə/ (n)
Düngen
  det att gödsla

gödsling /jˈœdslɪŋ/ (n)
Düngung
  användning av gödsel

gök /jˈøːk/ (n)
Kuckuck
  individ av någon art inom familjen gökar
  fågeln Cuculus canorus

göktyta /jˈœktyːtˌa/ (n)
Wendehals

gökur /jˈøːkʉr/ (n)
Kuckucksuhr
  pendelur som efterliknar en banvaktstuga i Schwarzwald

göl /jˈøːl/ (n)
Tümpel, Waldsee

gömd /jˈœmd/ (adj)
verborgen, versteckt

gömma /jˈœma/ (n)
Versteck, Aufbewahrungsort
  plats där föremål gömts

gömma /jˈœma/ (v)
verstecken
  gömma sig själv
verstecken, verbergen
  göra så att något inte längre syns

gömställe /jˈœmstələ/ (n)
Versteck, Schlupfwinkel, Unterschlupf
  plats att gömma sig eller föremål på

göra /jˈøːra/ (v)
machen, herstellen
  tillverka
machen, tun
  utföra aktivitet

göra det hett om öronen /jˈøːra deːt hˈɛt ɔm ˈøːruːnən/ (v)
jemandem die Hölle heiß machen
  vållar ängslan eller förlägenhet

göra en groda /jˈøːra ɛn ɡrˈuːda/ (v)
sich einen Schnitzer leisten
  begå misstag

göra en höna av en fjäder /jˈøːra ɛn hˈøːna ɑːv ɛn fjˈɛːdər/ (v)
aus einer Mücke einen Elefanten machen
  beskriva något obetydligt som viktigt

göra en kovändning /jˈøːra ɛn kˈuːvəndnˌɪŋ/ (v)
eine Kehrtwende machen
  byta ståndpunkt
eine Halse fahren, eine Kuhwende fahren
  vända med båt

göra ett klipp /jˈøːra ˈɛt klˈɪp/ (v)
einen Schnitt machen
  snabb affär med god vinst

göra i brallan /jˈøːra iː brˈalan/ (v)
in die Hose machen

göra kål på /jˈøːra kˈoːl poː/ (v)
umbringen
  göra slut på

göra med vänster hand /jˈøːra meːd vˈɛnstər hˈand/ (v)
mit links machen
  göra slarvigt

göra ont /jˈøːra ˈʊnt/ (v)
schmerzen, wehtun
  orsaka smärta
schmerzen
  vara drabbad av smärta

göra sig till åtlöje /jˈøːra sˈɛj tɪl ˈoːtløːjə/ (v)
sich zum Affen machen
  göra sig löjlig

göra sina behov /jˈøːra sˌiːna bəhˈuːv/ (v)
seine Notdurft verrichten
  eufemism för urinera eller göra sig av med avföring

göra sitt tarv /jˈøːra sɪt tˈarv/ (v)
seine Notdurft verrichten
  urinera eller göra sig av med avföring

görbar /jˈœrbɑːr/ (adj)
machbar
  som går att förverkliga, praktisk, nyttig

gördel /jˈœrdəl/ (n)
Gürtel

gös /jˈøːs/ (n)
Zander
  fisk
Bugflagge, Gösch, Göschflagge
  flagga

göt /jˈøːt/ (n)
Gaute
  individ av en nordgermansk folkgrupp som hade sitt säte på Västgötaslätten och sträckte sig vidare till Östergötland, Dalsland, Värmland, sannolikt även Närke och närliggande delar av Småland

göteborgare /jˈøːtəbˌɔrjarə/ (n)
Gotenburger, Gotenburgerin, Göteborger, Göteborgerin
  person från Göteborg

h /hˈoː/ (n)
H
  ton

ha /hˈɑː/ (v)
haben, sein
  hjälpverb
haben
  äga

ha en gås oplockad /hˈɑː ɛn ɡˈoːs ˈɔplɔkːˌad/ (v)
ein Hühnchen zu rupfen haben

ha en hållhake på /hˈɑː ɛn hˈɔlhakə poː/ (v)
jemanden in der Hand haben

ha en räv bakom örat /hˈɑː ɛn rˈɛːv bˈɑːkɔm ˈøːrɑːt/ (v)
es faustdick hinter den Ohren haben
  vara slug och opålitlig

ha fjärilar i magen /hˈɑː fjˈɛːriːlˌar iː mˈɑːɡən/ (v)
Schmetterlinge im Bauch haben
  känna sig nervös

ha huvudet på skaft /hˈɑː hˈʉvʉdət poː skˈaft/ (v)
ein heller Kopf sein
  vara smart och intelligent; vara snabb på att förstå

ha häcken full /hˈɑː hˈɛkːən fˈɵl/ (v)
viel zu tun haben
  vara överlastad med arbete

ha i bakfickan /hˈɑː iː bˈɑːkfɪkːˌan/ (v)
in petto haben

ha i bakhuvudet /hˈɑː iː bˈɑːkhʉvˌʉdət/ (v)
im Hinterkopf haben

ha is i magen /hˈɑː ˈiːs iː mˈɑːɡən/ (v)
einen kühlen Kopf bewahren
  vara helt lugn

ha kort stubin /hˈɑː kˈɔt stʉbˈiːn/ (v)
in die Luft gehen
  lätt bli arg

ha mage /hˈɑː mˈɑːɡə/ (v)
die Stirn haben
  vara fräck nog

ha många järn i elden /hˈɑː mˈɔŋa jˈɛrn iː ˈɛldən/ (v)
mehrere Eisen im Feuer haben
  ha många projekt i gång

ha många strängar på sin lyra /hˈɑː mˈɔŋa strˈɛŋar poː sɪn lˈyːra/ (v)
viele Interessen haben
  ha många talanger

ha på fötterna /hˈɑː poː fˈœtːərnˌa/ (v)
viele, gute Argumente haben
  ha goda argument

ha rent mjöl i påsen /hˈɑː rˈɛnt mjˈøːl iː pˈoːsən/ (v)
eine saubere Weste haben
  inte behöva döljas

ha roligt /hˈɑː rˈuːlɪkt/ (v)
Spaß haben
  roa sig, fröjda sig, förlusta sig

ha råg i ryggen /hˈɑː rˈoːɡ iː rˈyɡən/ (v)
Rückgrat haben
  ha moralisk eller fysisk styrka

ha sitt på det torra /hˈɑː sɪt poː deːt tˈɔra/ (v)
ausgesorgt haben, sein Schäfchen im Trockenen haben
  idiom

ha skinn på näsan /hˈɑː sxˈɪn poː nˈɛːsan/ (v)
Haare auf den Zähnen haben
  vara bestämd

ha spenderbyxorna på /hˈɑː spˈɛndərbˌyːksuːrnˌa poː/ (v)
die Spendierhosen anhaben
  vara frikostig

ha tomtar på loftet /hˈɑː tˈɔmtar poː lˈɔftət/ (v)
einen Dachschaden haben
  vara dum eller tokig

ha tummen mitt i handen /hˈɑː tˈɵmən mɪt iː hˈandən/ (v)
zwei linke Hände haben
  vara klumpig

habanera /hˈɑːbanˌeːra/ (n)
Habanera
  kubansk dans

habitat /hˈɑːbiːtˌat/ (n)
Habitat, Lebensraum
  lokal eller utbredningsområde för taxon inom djur- och växtriket

habitus /hˈɑːbiːtˌʉs/ (n)
Habitus
  hållning, yttre skick
  sociologi

hack i häl /hˈak iː hˈɛːl/ (adv)
dicht auf den Fersen
  strax bakom

hacka /hˈakːa/ (n)
Hacke
  redskap

hacka /hˈakːa/ (v)
hacken
  bearbeta med ett vasst föremål
  data: bryta sig in i olika system
herumhacken
  kritisera, mobba

hackare /hˈakːarə/ (n)
Hacker, Hackerin
  expert
Hacker, Hackerin, Cracker, Crackerin
  expert och agerande

hackbräde /hˈakbrɛːdə/ (n)
Hackbrett
  ett stränginstrument liknande en cittra, utvecklat ur musikinstrumentet psaltare

hackspett /hˈakspət/ (n)
Specht
  någon av de fågelarter i familjen hackspettar (Picidae)

hadeikum /hˈadəˌiːkʉm/ (n)
Hadaikum, Präarchaikum
  den äldsta eonen som varade i 537 miljoner år, med början för 4 567 miljoner år sedan, vid jordens tillblivelse, fram till för 4 030 miljoner år sedan

hadron /hˈadruːn/ (n)
Hadron

haffa /hˈafa/ (v)
schnappen
  gripa, ta

hafnium /hˈafniːˌʉm/ (n)
Hafnium

hafsa /hˈafsa/ (v)
schludern
  slarva

hage /hˈɑːɡə/ (n)
Laufstall
  avgränsat lekområde för småbarn
Gehege, Koppel, Weide
  inhägning för betesdjur

hagel /hˈɑːɡəl/ (n)
Schrot
  gevärshagel
Hagel, Hagelschauer
  nederbörd

hagelbössa /hˌɑːɡəlbˈœsa/ (n)
Schrotflinte
  dubbelpipigt hagelgevär

hagelgevär /hˈɑːɡəljəvˌɛːr/ (n)
Flinte, Schrotflinte
  gevär främst avsett att avfyra en svärm av flera underkalibriga metallhagel

haggis /hˈaɡiːs/ (n)
Haggis
  skotsk nationalrätt

haghumla /hˈaɡhɵmlˌa/ (n)
Waldhummel
  en art (Bombus sylvarum) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

hagiografi /hˈɑːɡiːˌɔɡrafˌiː/ (n)
Hagiographie, Hagiografie
  helgonbiografi

hagla /hˈaɡla/ (v)
hageln
  falla hagel

haiku /hˈɑːiːkˌʉ/ (n)
Haiku
  japansk dikt med tre rader

haitier /hˈɑːiːtˌiːər/ (n)
Haitianer, Haitianerin

haitisk /hˈɑːiːtˌɪsk/ (adj)
haitianisch, haitisch

haitisk kreol /hˈɑːiːtˌɪsk krˈeːuːl/ (n)
Haitianisch
  språk

haitiska /hˈɑːiːtˌɪska/ (n)
Haitianerin
  invånare

haj /hˈɑːj/ (n)
Hai, Haifisch
  broskfisk

haja /hˈɑːja/ (v)
kapieren, verstehen
  förstå

hajp /hˈajp/ (n)
Hype
  marknadsföring eller propaganda, särskilt överdriven framhållning och uppmärksammande

haka /hˈɑːka/ (n)
Kinn
  del av käken

haka /hˈɑːka/ (v)
haken
  fästa med hjälp av en hake

hake /hˈɑːkə/ (n)
Haken
  krok
  nackdel

hakkors /hˈakkɔʂ/ (n)
Hakenkreuz
  svastika

haklapp /hˈaklap/ (n)
Lätzchen
  skyddande stycke av tyg eller plast som fästs runt halsen på småbarn som äter

hakparentes /hˈakparəntˌeːs/ (n)
eckige Klammer
  skiljetecken

hal /hˈɑːl/ (adj)
glatt
  med låg friktion

hala /hˈɑːla/ (v)
einholen, herunterlassen
  dra till sig del efter del av lina

halal /hˈɑːlal/ (adj)
halal
  inom islam tillåten, islamskt godkänd

halka /hˈalka/ (n)
Glatteis, Glätte
  vädersituation

halka /hˈalka/ (v)
ausrutschen
  tappa fotfästet

halkig /hˈalkɪɡ/ (adj)
glitschig, schlüpfrig
  på vilken man lätt halkar, som är hal

hall /hˈal/ (n)
Diele, Flur, Garderobe
  1. rum direkt innanför ytterdörr
Halle, Saal
  2. stor sal
Halle
  3. byggnad för försäljning eller idrottsutövning

halleluja /hˈaləlˌʉja/ (interjection)
halleluja
  glädjeutrop

hallgenerator /hˈaljənˌeːratˌɔr/ (n)
Hallgenerator

hallick /hˈalɪk/ (n)
Zuhälter, Zuhälterin

hallon /hˈalɔn/ (n)
Himbeere
  frukt
  art

hallonsaft /hˈalɔnsˌaft/ (n)
Himbeersaft
  saft gjord på hallon

hallonsylt /hˈalɔnsˌylt/ (n)
Himbeermarmelade
  sylt

halloween /hˈaluːvəən/ (n)
Halloween
  högtid som firas den 31 oktober, symboliserat med skräck och utklädnad till varulvar, vampyrer m.fl.

hallucination /hˌalʉsˌɪnasxˈuːn/ (n)
Halluzination

halländsk /hˈaləndsk/ (adj)
halländisch

halländska /hˈaləndskˌa/ (n)
Halländisch
  dialekt som talas i Halland
Halländerin
  kvinna från Halland

hallänning /hˈalənˌɪŋ/ (n)
Halländer

hallå /hˈaloː/ (interjection)
hallo
  används som hälsningsord

hallåa /hˈaloːˌa/ (n)
Ansagerin
  kvinnlig programpresentatör i tv

hallåkvinna /hˈaloːkvˌɪna/ (n)
Ansagerin
  kvinnlig programpresentatör i tv

hallåman /hˈaloːmˌan/ (n)
Ansager
  manlig programpresentatör på radio eller tv

halm /hˈalm/ (n)
Stroh
  strå från mogen sädesväxt

halmmadrass /hˈalmadrˌas/ (n)
Strohmatratze
  madrass med halm som stoppning

halmstrå /hˈalmstroː/ (n)
Strohhalm
  sista utväg
  strå av halm

halmtak /hˈalmtak/ (n)
Strohdach
  stråtak av halm

halogenid /hɑːlˈoːjənˌiːd/ (n)
Halogenid

hals /hˈals/ (n)
Hals
  1. kroppsdel mellan huvudet och kroppen
Kehle, Hals
  2. framsidan av denna kroppsdel (speciellt hos människor)
  3. luftröret
Hals, Flaschenhals
  4. övre delen av en flaska

hals över huvud /hˈals ˈøːvər hˈʉvʉd/ (adv)
Hals über Kopf
  hastigt och oplanerat

halsband /hˈalsband/ (n)
Halskette, Halsband

halsbandsflugsnappare /hˈalsbandsflˌɵɡsnapˌarə/ (n)
Halsbandschnäpper

halsbandsparakit /hˈalsbandspˌɑːrakˌiːt/ (n)
Halsbandsittich
  fågelart

halsbränna /hˈalsbrənˌa/ (n)
Sodbrennen
  obehag av att magsaft når matstrupen och ibland upp i munhålan

halsduk /hˈalsdʉk/ (n)
Schal, Halstuch

halshugga /hˈalshɵɡˌa/ (v)
enthaupten, köpfen
  hugga huvudet av

halskota /hˈalskuːtˌa/ (n)
Halswirbel
  kota i halsen

halslinning /hˈalslɪnˌɪŋ/ (n)
Ausschnitt, Halsausschnitt
  linning kring halsen på klädesplagg

halsmandel /hˈalsmandəl/ (n)
Mandel, Tonsille
  organ i svalget

halsont /hˈalsɔnt/ (n)
Halsschmerz, Halsweh
  ont i halsen

halspulsåder /hˈalspɵlsˌoːdər/ (n)
Halsschlagader
  blodkärl i halsen

halsring /hˈalsrɪŋ/ (n)
Halsreif
  smycke som bärs kring halsen

halsstarrig /hˈalstarˌɪɡ/ (adj)
halsstarrig, obstinat
  envis

halstablett /hˈalstablˌɛt/ (n)
Halstablette
  tablett som ska ha lindrande effekt vid halsont

halstra /hˈalstra/ (v)
rösten
  grilla något på hög värme

halt /hˈalt/ (n)
Gehalt
  andel av ett ämne i en blandning
Halt
  rast

halta /hˈalta/ (v)
hinken, humpeln
  gå oregelbundet
hinken
  överfört

halv /hˈalv/ (adj)
halb
  50% av något
  30 min före

halva /hˈalva/ (n)
Hälfte
  50 % av något
  vardagligt en av två nästan lika stora delar

halvbjörn /halvbjˈœrn/ (n)
Kleinbär
  individ av familjen Procyonidae, som är en familj i överfamiljen hundliknande rovdjur

halvblod /halvblˈuːd/ (n)
Halbblut
  husdjur eller människa av blandras, bastard, hybrid

halvbra /hˈalvbra/ (adj)
halbgut
  det att vara ungefär i mitten mellan bra och dålig

halvbror /hˈalvbruːr/ (n)
Halbbruder
  manligt syskon med en gemensam förälder

halvcirkel /hˈalvsɪrkəl/ (n)
Halbkreis
  en halv cirkel

halvcirkelformad /hˈalvsɪrkˌɛlfɔrmˌad/ (adj)
halbkreisförmig
  formad som en halvcirkel

halvdager /hˈalvdɑːɡər/ (n)
Dämmerlicht, Dämmerung, Zwielicht
  1. skymning eller gryning
Halbdunkel
  2. brist på ljus

halvdan /hˈalvdan/ (adj)
halbfertig
  halvfärdig, slarvigt gjord

halvdussin /hˌalvdɵsˈiːn/ (n)
Dutzend, halbes
  grupp om cirka sex

halvdöd /hˈalvdøːd/ (adj)
halb tot, halbtot
  tilltaget skadad eller invalidiserad, till hälften död

halvera /hˈalvərˌa/ (v)
halbieren
  dela i två

halvering /hˈalveːrˌɪŋ/ (n)
Halbierung
  det att halvera

halveringstid /hˈalveːrˌɪŋstiːd/ (n)
Halbwertszeit

halvfull /hˈalvfɵl/ (adj)
halb voll, halbvoll
  bara till hälften fyllt

halvfärdig /hˈalvfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
halbfertig

halvklot /hˈalvkluːt/ (n)
Halbkugel
  hälften av ett klot

halvledare /hˈalvleːdˌarə/ (n)
Halbleiter
  material

halvlek /hˈalvlək/ (n)
Halbzeit

halvljus /halvjˈʉs/ (n)
Abblendlicht
  ljuset som lyser upp vägen framför bilen

halvmåne /hˈalvmoːnə/ (n)
Halbmond

halvmåneformad /hˈalvmoːnəfˌɔrmad/ (adj)
halbmondförmig
  formad som en halvmåne

halvpension /hˌalvpənsxˈuːn/ (n)
Halbpension
  övernattning

halvsekel /hˈalvsəkəl/ (n)
halbes Jahrhundert
  tidsperiod av 50 år (ett halvt sekel)

halvsyskon /hˈalvsyskˌuːn/ (n)
Halbgeschwister
  syskon med en gemensam förälder

halvsyster /hˈalvsystər/ (n)
Halbschwester
  kvinnligt syskon med en gemensam förälder

halvtid /hˈalvtiːd/ (n)
Teilzeit
  hälften av normal tiden
Halbzeit, Halbzeitpause
  paus mellan två halvlekar

halvtimme /hˈalvtɪmə/ (n)
halbe Stunde

halvton /hˈalvtuːn/ (n)
Halbton

halvtonsteg /hˈalvtʊnstəɡ/ (n)
Halbtonschritt
  avstånd (steg, förhållandet i frekvens) mellan två toner i en tolvtonskala, en halvton i vanliga skalan med sju tonsteg

halvvägs /hˈalvəɡs/ (adv)
halbwegs
  på halva vägen

halväten /hˈalvɛːtən/ (adj)
halb gegessen, zur Hälfte gegessen
  äten bara till hälften

halvår /halvˈoːr/ (n)
Halbjahr

halvö /hˈalvøː/ (n)
Halbinsel
  landområde som till stor del är omgivet av vatten

halvöppen /halvˈœpən/ (adj)
halboffen

hambo /hˈambuː/ (n)
Hambo
  svensk folkdans i 3/4-takt

hamburgare /hˈambɵrɡˌarə/ (n)
Hamburger, Hamburgerin
  person, bosatt eller född i Hamburg
Hamburger
  rätt med två brödskivor med kött emellan

hamburgerkedja /hˈambɵrjˌɛrkədjˌa/ (n)
Burgerkette, Hamburgerkette
  kedja som i sina byggnader (hamburgerrestauranger) säljer hamburgare

hamburgerrestaurang /hˈambɵrjˌɛrəstˌaʉrˌaŋ/ (n)
Hamburgerrestaurant
  (snabbmats-) restaurang som tillagar och säljer hamburgare

hamburgska /hˈambɵrɡskˌa/ (n)
Hamburgerin
  kvinna från Hamburg

hamla /hˈamla/ (v)
abästen, entasten, entästen
  topphugga eller kvista träd

hammare /hˈamarə/ (n)
Hammer
  verktyg som används till att slå med
  det första av de tre hörselbenen (malleus)

hammaren och skäran /hˈamarən ɔk sxˈɛːran/ (n)
Hammer und Sichel

hammarhaj /hˈamarhˌaj/ (n)
Hammerhai
  individ av någon art inom familjen hammarhajar (Sphyrnidae)
  en art inom broskfiskfamiljen hammarhajar (Sphyrnidae)

hammel /hˈaməl/ (n)
Hammel
  kastrerad bagge

hammock /hˈamɔk/ (n)
Hollywoodschaukel
  gunga

hamn /hˈamn/ (n)
Hafen
  plats där båtar lägger till

hamna /hˈamna/ (v)
landen
  bli placerad
  lägga till

hamna på överblivna kartan /hˈamna poː ˈøːvərblˌɪvna kˈɑːrtan/ (v)
eine alte Jungfer bleiben
  inte bli gift

hamnarbetare /hˈamnarbˌeːtarə/ (n)
Hafenarbeiter, Hafenarbeiterin
  arbetare som arbetar på hamn

hamnbassäng /hˈamnbasˌɛŋ/ (n)
Hafenbecken
  del av hamnen där fartygen är förtöjad

hamnkrassing /hˈamŋkrasˌɪŋ/ (n)
Zweiknotiger Krähenfuß
  arten Coronopus didymus

hamnområde /hˈamnɔmrˌoːdə/ (n)
Hafengebiet
  område omkring en hamn

hamnstad /hˈamnstad/ (n)
Hafenstadt
  stad med hamnverksamhet

hampa /hˈampa/ (n)
Hanf
  en växt, släktet Cannabis, arten Cannabis sativa
  fibrer från växten, lämpliga att göra rep av

hamra /hˈamra/ (v)
hämmern
  slå med hammare

hamster /hˈamstər/ (n)
Hamster
  mindre gnagare som gräver gångar med bon och förrådskammare

hamstra /hˈamstra/ (v)
hamstern
  bygga upp ett lager för framtida förbrukning

han /hˈan/ (pronoun)
er
  personligt pronomen som syftar på person av manligt kön i subjektsform

hand /hˈand/ (n)
Hand
  kroppsdel
  ett antal kort

handarbeta /hˈandarbˌeːta/ (v)
handarbeiten
  tillverka för hand i liten skala

handarbete /hˈandarbˌeːtə/ (n)
Handarbeit
  tillverkning för hand

handbagage /hˈandbaɡˌaɡə/ (n)
Handgepäck

handbok /hˈandbuːk/ (n)
Handbuch

handboll /hˈandbɔl/ (n)
Handball
  boll
  bollsport
  ?

handbollsklubb /hˈandbɔlsklˌɵb/ (n)
Handballclub, Handballverein
  idrottsklubb som bedriver handbollsverksamhet

handbollsmatch /hˈandbɔlsmˌatʃ/ (n)
Handballspiel
  match i sporten handboll

handbollsmålvakt /hˈandbɔlsmˌoːlvakt/ (n)
Handballtorhüter, Handballtormann
  målvakt i sporten handboll

handbollsspelare /hˈandbɔlspəlˌarə/ (n)
Handballspieler, Handballspielerin, Handballer, Handballerin
  person som spelar handboll

handbroms /hˈandbrɔms/ (n)
Handbremse, Feststellbremse
  broms på bil som används när bilen står stilla
Handbremse
  broms på cykel och motorcykel

handduk /hˈandʉk/ (n)
Geschirrhandtuch, Handtuch, Küchenhandtuch
  för att torka disken
Handtuch
  för att torka kroppen

handel /hˈandəl/ (n)
Handel, Kommerz
  utbyte av varor, tjänster och kapital

handelsbalans /hˌandeːlsbalˈans/ (n)
Handelsbilanz
  förhållandet mellan ett lands export och import

handelsblock /hˈandeːlsblˌɔk/ (n)
Handelsblock
  ett regionalt samarbete mellan länder som öppnar gränser och underlättar samt förbättrar den globala handeln

handelsfartyg /hˌandeːlsfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Handelsschiff

handelsflagga /hˈandeːlsflˌaɡa/ (n)
Handelsflagge
  flagga som används av handelsfartyg

handelsflotta /hˈandeːlsflˌɔtːa/ (n)
Handelsflotte

handelsgödsel /hˌandeːlsjˈœdsəl/ (n)
Handelsdünger
  gödsel som man handlar med

handelshus /hˈandeːlshˌʉs/ (n)
Handelshaus, Handelsunternehmen
  bolag som drev utrikeshandel i egen regi

handelshögskola /hˈandeːlshˌøːɡskuːlˌa/ (n)
Handelshochschule
  högskola för ekonomi, handel och företagande

handelskrig /hˈandeːlskrˌɪɡ/ (n)
Handelskrieg
  kamp mellan länder med handel, tullar, blockader och sanktioner som vapen

handelsminister /hˈandeːlsmˌiːnɪstər/ (n)
Handelsminister
  minister för (utrikes) handel

handelsstad /hˈandeːlstˌad/ (n)
Handelsstadt
  stad där huvudnäringen är handeln

handelsvara /hˈandeːlsvˌɑːra/ (n)
Handelsware, Ware
  vara som utväxlas i handelsrelationer

handfallen /hˈandfalən/ (adj)
bestürzt, betroffen, ratlos
  rådvill, förvirrad

handfast /hˈandfast/ (adj)
handfest
  konkret, som är lätt att omsätta i praktiken
  om tycks mycket påtaglig, tydlig, bestämd eller konkret
  som är starkt byggd och har stora kroppskrafter; som utstrålar kraft och orubblighet

handfat /hˈandfat/ (n)
Waschbecken

handflata /hˈandflatˌa/ (n)
Handfläche

handfull /hˈandfɵl/ (n)
Handvoll
  litet antal, några få, liten mängd

handgranat /hˈandɡranˌat/ (n)
Handgranate
  vapen i form av en bomb som för hand kan kastas iväg mot målet och därefter detonera

handha /hˈandha/ (v)
handhaben
  ha hand om

handikapp /hˈandiːkap/ (n)
Behinderung, Handicap, Handikap, Körperbehinderung
  livsförutsättning
Handicap, Handikap
  sport

handikappad /hˈandiːkapˌad/ (adj)
behindert
  som har en försvårande livsförutsättning, ett handikapp

handikappad /hˈandiːkapˌad/ (n)
Behinderte, Behinderter
  person som har en försvårande livsförutsättning, ett handikapp

handikapphiss /hˈandiːkaphˌɪs/ (n)
Behindertenfahrstuhl
  hiss som hjälper att handikappade personer med rullstol kan övervinna nivåskillnader

handklaver /hˈandklavər/ (n)
Akkordeon
  dragspel

handla /hˈandla/ (v)
handeln
  agera
handeln von
  beskriva handlingen
einkaufen
  ge bort pengar för att erhålla varor

handlande /hˈandlandə/ (adj)
handelnd
  presensparticip av handla

handlande /hˈandlandə/ (n)
Handeln
  det att handla
Händler, Händlerin, Kauffrau, Kaufmann
  en som bedriver säljande av varor

handlare /hˈandlarə/ (n)
Händler, Händlerin
  person som driver viss affär

handled /hˈandləd/ (n)
Handgelenk, Handwurzel
  den led som binder samman armen med handen

handledare /hˈandleːdˌarə/ (n)
Ausbilder, Betreuer, Führer
  1. person som stöttar och vägleder annan person
Handlauf
  2. räcke varpå man stöttar sig

handling /hˈandlɪŋ/ (n)
Handel, Handlung
  det att handla eller ställe där man handlar
Dokument, Unterlage, Vorgang
  dokument
Handlung, Tat
  gärning
Handlung
  i berättelse

handlingskraftig /hˈandlɪŋskrˌaftɪɡ/ (adj)
handlungsfähig
  som handlar med kraft

handlägga /hˈandləɡˌa/ (v)
bearbeiten, behandeln, entscheiden, vornehmen
  behandla (ett ärende)

handläggare /hˈandləɡˌarə/ (n)
Sachbearbeiter, Sachbearbeiterin
  tjänsteman, vars uppgift är att applicera gällande lagstiftning eller regelverk på inkommande ärenden

handlöst /handlˈøːst/ (adv)
Hals über Kopf, ungestüm, unvorsichtig
  huvudstupa, pladask

handmanövrerad /hˌandmanˈøːvreːrˌad/ (adj)
handbedient
  om något måste köras per hand

handpenning /hˈandpənˌɪŋ/ (n)
Anzahlung, Handgeld, Vorschuss
  förskott

handrygg /hˈandryɡ/ (n)
Handrücken
  kroppsdel

handrörelse /hˈandrøːrˌɛlsə/ (n)
Handbewegung
  rörelse med handen

handskas /hˈandskas/ (v)
handhaben, umgehen
  hantera

handske /hˈandsxə/ (n)
Handschuh
  handbeklädnad

handskrift /hˈandskrɪft/ (n)
Handschrift
  manuskript

handskriven /hˈandskriːvən/ (adj)
handgeschrieben

handstil /hˈandstiːl/ (n)
Handschrift

handtag /hˈandtɑːɡ/ (n)
Griff, Handgriff
  1. ögla på ett föremål
Handgriff, Türgriff, Türklinke
  2. för att öppna eller stänga
Beistand, Handreichung
  3. hjälp med fysisk aktivitet

handtvätt /hˈandtvət/ (n)
Handwäsche
  rengöring av kläder för hand (utan tvättmaskin)

handväska /hˈandvəskˌa/ (n)
Handtasche
  mindre väska med handtag eller axelrem som kan bäras i hand

hane /hˈɑːnə/ (n)
Männchen
  hankön
Stecker
  kontaktdon
Hahn
  tupp
  vapendel

hangar /hˈaŋar/ (n)
Hangar
  byggnad för flygplan

hangarfartyg /hˌaŋarfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Flugzeugträger
  militärt fartyg

hanhund /hˈanhɵnd/ (n)
Rüde
  hund av hankön

hankatt /hˈaŋkat/ (n)
Kater

hanrej /hˈanrəj/ (n)
Hahnrei, Gehörnter, Hornträger
  bedragen äkta man

hans /hˈans/ (pronoun)
seiner

hansa /hˈansa/ (n)
Hanse
  under medeltiden ett handelsförbund av köpmän i norra Tyskland

hanseat /hˈansəˌat/ (n)
Hanseat, Hanseatin
  medlem av Hansan eller invånare i en hansestad

hanseatisk /hˈansəˌatɪsk/ (adj)
hanseatisch
  som rör Hansan eller dess invånare

hansestad /hˈansəstˌad/ (n)
Hansestadt
  stad som tillhörde Hansan

hantel /hˈantəl/ (n)
Hantel
  två metallkulor med stång emellan för träning av armmusklerna

hantera /hˈanteːrˌa/ (v)
handhaben, hantieren, umgehen

hantering /hˈanteːrˌɪŋ/ (n)
Handhabung
  det att hantera
Gewerbe
  yrke, näringsgren

hantlangare /hˈantlaŋˌarə/ (n)
Handlanger
  person i underordnad ställning som hjälper till med enklare eller grövre göromål

hantverk /hˈantvərk/ (n)
Handwerk

hantverkare /hˈantvərkˌarə/ (n)
Handwerker, Handwerkerin

hanzi /hˈansiː/ (n)
Hanzi, chinesisches Zeichen
  kinesiskt skrivtecken

hare /hˈarə/ (n)
Schrittmacher
  farthållare i löpgrenar
Angsthase
  feg person
Hase
  individ från djurfamiljen eller släktet harar

harem /hˈarəm/ (n)
Harem
  kvinnornas avdelning i en muhammedans bostad

harkla /hˈarkla/ (v)
räuspern
  rena halsen på slem

harkling /hˈarklɪŋ/ (n)
Räuspern
  det att harkla (sig)

harkål /hˈarkoːl/ (n)
Gemeiner Rainkohl
  arten Lapsana communis

harm /hˈarm/ (n)
Gram, Harm, Kummer
  1. ålderdomligt skada
Unmut, Verdruss, Ärger
  2. grämelse, ilska (över en åsamkad skada)

harmlös /hˈarmløːs/ (adj)
harmlos
  oskadlig

harmoni /harmˈoːniː/ (n)
Harmonie
  tillstånd som ger välmående

harmoniera /harmˈoːniːərˌa/ (v)
harmonieren
  stämma överens

harmonika /harmˈoːniːka/ (n)
Harmonika
  annat ord för dragspel

harmonisk /harmˈoːnɪsk/ (adj)
harmonisch
  som ger välmående genom att vara lugn
  egenska av en funktion

harmoniskt medelvärde /harmˈoːnɪskt mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n)
harmonischer Mittelwert

harmonium /harmˈoːniːˌʉm/ (n)
Harmonium
  kammarorgel

harmsen /hˈarmsən/ (adj)
entrüstet, verdrossen, ärgerlich
  som känner harm, som harmas

harnesk /hˈɑːrnəsk/ (n)
Harnisch
  pansar, rustning

harpa /hˈarpa/ (n)
Harfe
  musikinstrument

harpist /hˈarpɪst/ (n)
Harfenspieler, Harfenist, Harfenistin, Harfenspielerin
  person som spelar harpa

harsyra /hˈaʂyːrˌa/ (n)
Sauerklee
  ört som liknar klöver

harts /hˈats/ (n)
Harz
  halvfasta eller hårda organiska ämnen

harv /hˈarv/ (n)
Egge
  jordbruksredskap som används för olika former av markbearbetning på gräsbeväxt mark och på öppen jord

harva /hˈarva/ (v)
eggen
  bearbeta med harv

hasardspel /hˈɑːsardspˌeːl/ (n)
Glücksspiel, Hazardspiel

hasch /hˈaʃ/ (n)
Haschisch, Hasch
  en typ av narkotikum (av indisk hampa)

hascha /hˈaʃa/ (v)
haschen
  haschisch

hashtag /hˈashtɑːɡ/ (n)
Hashtag
  digitalt sökbar etikett

hassel /hˈasəl/ (n)
Hasel, Haselstrauch, Haselnussstrauch

hasselmus /hˈasəlmˌʉs/ (n)
Haselmaus
  arten Muscardinus avellanarius

hasselnöt /hˈasəlnˌøːt/ (n)
Haselnuss, Haselnuß

hassium /hˈasiːˌʉm/ (n)
Hassium

hast /hˈast/ (n)
Eile, Hast, Hetze
  brådska, skyndsamhet

hastig /hˈastɪɡ/ (adj)
eilig, hastig, rasch, kurz
  som snabbt förändras

hastighet /hˈastɪɡhˌeːt/ (n)
Schnelligkeit
  det att vara hastig
  hur snabbt något utförs
Geschwindigkeit, Velozität
  fart med riktning

hastighetsbegränsning /hˈastɪɡhˌeːtsbəɡrˌɛnsnɪŋ/ (n)
Geschwindigkeitsbegrenzung

hastighetsförändring /hˈastɪɡhˌeːtsføːrˌɛndrɪŋ/ (n)
Geschwindigkeitsänderung
  ändring av eller skillnad i hastighet

hastighetsmätare /hˈastɪɡhˌeːtsmɛːtˌarə/ (n)
Geschwindigkeitsmesser, Tachometer

hastigt /hˈastɪkt/ (adv)
schnell
  på kort tid

hat /hˈat/ (n)
Hass

hata /hˈɑːta/ (v)
hassen
  starkt ogilla

hatt /hˈat/ (n)
Hut
  huvudbonad
  överdelen av en svamp

hatthylla /hˈathylˌa/ (n)
Garderobe, Hutablage

hausa /hˈɑːʉsˌa/ (n)
Hausa
  ett språk som talas huvudsakligen i Niger och Nigeria med 24 miljoner modersmålstalare

hausse /hˈɑːɵsə/ (n)
Hausse
  uppgång på fondbörs

hav /hˈɑːv/ (n)
Meer, See, Ozean
  vattenområde

havande /hˈavandə/ (adj)
schwanger
  gravid

havandeskap /hˈavandˌɛskɑːp/ (n)
Schwangerschaft
  det att vara havande

haverera /hˈɑːvərˌeːra/ (v)
havarieren, verunglücken
  gå sönder eller sluta fungera genom olyckshändelse

havererad /hˈɑːvərˌeːrad/ (adj)
havariert, verunglückt
  perfektparticip av haverera

haveri /hˈɑːvərˌiː/ (n)
Schiffbruch
  misslyckande
Havarie, Schiffbruch
  skeppsbrott, sjöskada, flygolycka, svår skada på maskiner m m

havre /hˈavrə/ (n)
Hafer, Haber

havreflarn /hˈavrəflˌɑːrn/ (n)
Haferkeks, Haferplätzchen
  småkaka med havremjöl som huvudingrediens

havregryn /hˈavrəɡrˌyːn/ (n)
Haferflocke
  flingor av havre

havregrynsgröt /hˈavrəɡrˌynsɡrøːt/ (n)
Haferbrei, Hafergrütze
  sorts gröt

havrekärve /hˈavrəkˌɛrvə/ (n)
Hafergarbe
  hopbundet knippe av havre

havremjöl /hˈavrəmjˌøːl/ (n)
Hafermehl
  mjöl av havre

havsabborre /hˈɑːvsabˌɔrə/ (n)
Seebarsch
  Dicentrarchus labrax, en art inom familjen Egentliga havsabborrfiskar (Moronidae)

havsblå /hˈɑːvsbloː/ (adj)
meeresblau
  färg som har samma nyans av blå som havet

havsbotten /hˈɑːvsbɔtːən/ (n)
Meeresboden, Meeresgrund
  botten av ett hav

havsfågel /hˈɑːvsfoːjəl/ (n)
Meeresvogel, Seevogel
  fågel som har anpassat sig till liv inom marina miljöer

havsgud /hˈɑːvsɡʉd/ (n)
Meeresgott
  gud över havet (Neptunus, Poseidon, Ägir)

havskatt /hˈɑːvskat/ (n)
Gestreifte Seewolf

havskrusbär /hˈɑːvskrɵsbˌɛːr/ (n)
Seestachelbeere
  en djurart (Pleurobrachia pileus) inom stammen kammaneter (Ctenophora)

havssköldpadda /hɑːvskˈœldpadˌa/ (n)
Meeresschildkröte

havsstrand /hˈɑːvstrand/ (n)
Meeresstrand

havssula /hˈɑːvsʉlˌa/ (n)
Basstölpel

havstrut /hˈɑːvstrʉt/ (n)
Mantelmöwe

havsutsikt /hˈɑːvsʉtsˌɪkt/ (n)
Meerblick, Meeresblick
  utsikt över havet

havsutter /hˈɑːvsɵtːər/ (n)
Seeotter
  en mårddjurart inom släktet Enhydra som ingår i underfamiljen Uttrar (Lutrinae)

havsvatten /hˈɑːvsvatːən/ (n)
Meerwasser

havsvidunder /hˈɑːvsviːdˌɵndər/ (n)
Meeresungeuer, Seeungeheuer
  monster i havet

havsvik /hˈɑːvsviːk/ (n)
Meerbusen, Meeresbucht
  vik som sitter ihop med världshavet

havsvind /hˈɑːvsvɪnd/ (n)
Seewind
  vind som blåser från havet

havsyta /hˈɑːvsyːtˌa/ (n)
Meeresspiegel
  (det avstånd från jordens medelpunkt som utgörs av) ytan mellan havet och atmosfären, nollpunkt som man refererar till i angivelser om höjder

havsörn /hɑːvsˈœrn/ (n)
Seeadler

havtorn /hˈavtuːrn/ (n)
Sanddorn, Audorn, Dünendorn, Fasanenbeere, Haffdorn, Sandbeere
  växtart

hawaiiansk /hˈɑːvaˌiːiːˌansk/ (adj)
hawaiianisch
  som rör Hawaii

hawaiiska /hˈɑːvaˌiːɪskˌa/ (n)
Hawaiisch
  språk

healing /hˈeːalˌɪŋ/ (n)
Geistheilung
  alternativmedicinsk verksamhet som försöker behandla sjukdomar enbart genom andliga metoder

hebreisk /hˈɛbrəˌɪsk/ (adj)
hebräisch
  som rör det hebreiska språket eller hebréerna

hebreiska /hˈɛbrəˌɪska/ (n)
Hebräisch

hed /hˈeːd/ (n)
Heide, Heidelandschaft
  öppet, trädlöst landskap

heden /hˈeːdən/ (adj)
heidnisch
  hednisk

heder /hˈeːdər/ (n)
Ehre

hederlig /hˈeːdərlˌɪɡ/ (adj)
ehrlich, rechtschaffen, redlich
  som går att lita på
ehrenhaft
  som har heder

hedersord /hˈeːdəʂˌuːrd/ (n)
Ehrenwort
  löfte

hedersplats /hˈeːdəʂplˌats/ (n)
Ehrenplatz

hedervärd /hˈeːdərvˌɛːrd/ (adj)
ehrenwert, honorig
  som är (mycket) moraliskt bra och begåvad

hedning /hˈɛdnɪŋ/ (n)
Heide, Heidin
  icke-kristen person

hedonism /hˈeːdɔnˌɪsm/ (n)
Hedonismus
  filosofi

hedonist /hˈeːdɔnˌɪst/ (n)
Hedonist, Hedonistin
  person som har njutning som högsta prioritet i livet

hedonistisk /hˈeːdɔnˌɪstɪsk/ (adj)
hedonistisch
  som associeras med hedonism eller en njutningsfokuserad livsstil

hedra /hˈɛdra/ (v)
ehren

hegelian /hˈeːjəlˌiːan/ (n)
Hegelianer, Hegelianerin
  anhängare av filosofen Friedrich Hegel

hegemoni /hˌeːjəmˈoːniː/ (n)
Hegemonie
  bestämmande eller inflytande

hegemonisk /hˌeːjəmˈoːnɪsk/ (adj)
hegemonisch
  med drag av hegemoni

hej /hˈɛj/ (interjection)
hallo, servus, grüezi, hoi, sälü
  hälsningsfras

hej /hˈɛj/ (n)
Hallo
  en hälsning av typen "hej"

hej då /hˈɛj doː/ (interjection)
auf Wiedersehen, tschau, tschüss

heja /hˈɛja/ (v)
begrüßen
  hälsa på någon med ett hej
anfeuern
  visa stöd för någon

heja på /hˈɛja poː/ (v)
anfeuern

hejda /hˈɛjda/ (v)
zurückhalten, aufhalten, hemmen
  förhindra framfart eller utveckling av något

hejdlös /hˈɛjdløːs/ (adj)
hemmungslos, maßlos
  utan hejd

hektar /hˈɛktar/ (n)
Hektar

hektisk /hˈɛktɪsk/ (adj)
hektisch
  som har högt tempo och lite eller ingen tid för vila

hektogram /hˈɛktɔɡrˌam/ (n)
Hektogramm
  vikt utgörande 100 gram

hektoliter /hˈɛktuːlˌiːtər/ (n)
Hektoliter
  rymdmått

hel /hˈeːl/ (adj)
ganz, heil
ganz
  som omfattar alla delar, odelad

hela baletten /hˈeːla bˈalətːən/ (pronoun)
die ganze Palette
  allihop, alltihop

hela konkarongen /hˈeːla kˈɔŋkarˌɔŋən/ (n)
der ganze Kram
  alltsammans, allesammans

helg /hˈɛlj/ (n)
Feiertag, Wochenende
  dag eller dagar då få arbetar

helgdag /hˈɛlɡdɑːɡ/ (n)
Feiertag
  religiös eller traditionell högtid
  arbetsfri dag

helgedom /hˈɛljədˌɔm/ (n)
Heiligtum
  tempel, en helig plats, något heligt

helgerån /hˈɛljərˌoːn/ (n)
Sakrileg
  stöld av kyrkans tillhörigheter

helgon /hˈɛlɡɔn/ (n)
Heilige, Heiliger

helgonförklara /hˈɛlɡɔnfœrklˌɑːra/ (v)
heiligsprechen
  förklara för helgon

helgpass /hˈɛlɡpas/ (n)
Wochenenddienst
  arbetspass sön- eller helgdagar

helhet /hˈɛlheːt/ (n)
Gesamtheit
  något som betraktas i hela sin omfattning
Ganzheit
  något som är helt och inte är delat

helhetskoncept /hˈɛlhətskˌɔnsəpt/ (n)
Gesamtkonzept

helig /hˈeːlɪɡ/ (adj)
heilig
  religiöst betydande

helighet /hˈeːlɪɡhˌeːt/ (n)
Heiligkeit
  det att vara helig

helikon /hˌeːlɪkˈoːn/ (n)
Helikon
  bleckblåsinstrument byggt i cirkelform

helikopter /hˈeːliːkˌɔptər/ (n)
Hubschrauber, Helikopter
  luftfarkost som lyfts och drivs av rotorer, propellrar

helium /hˈeːliːˌʉm/ (n)
Helium

helknäpp /hˈɛlknəp/ (adj)
total verrückt
  mycket knäpp, mycket galen, tokig

hellen /hˈɛlən/ (n)
Hellene, Hellenin
  forntida grek

hellenism /hˈɛlənˌɪsm/ (n)
Hellenismus
  den sengrekiska kulturen (med Alexandria som främsta kulturcentrum)

hellenistisk /hˈɛlənˌɪstɪsk/ (adj)
hellenistisch
  som har att göra med hellenism

hellensk /hˈɛlənsk/ (adj)
hellenisch
  som rör hellener eller /det forntida/ Grekland

heller /hˈɛlər/ (adv)
auch nicht, ebensowenig

helljus /həjˈʉs/ (n)
Fernlicht
  belysning hos en bil som lyser starkare än halvljuset

helpension /hˌɛlpənsxˈuːn/ (n)
Vollpension
  övernattning på hotell eller pensionat med alla måltider per dag

helskinnad /hˈɛlsxɪnˌad/ (adj)
mit heiler Haut, unversehrt
  inte skadad /efter olycka etc./

helt /hˈeːlt/ (adv)
ganz

helt och hållet /hˈeːlt ɔk hˈɔlət/ (adv)
ganz und gar
  fullständigt, fullt (ut)

heltal /həltˈɑːl/ (n)
ganze Zahl, Ganzzahl

heltid /hˈɛltiːd/ (n)
Vollzeit
  den arbetstid som utgör en vanlig anställning (hel arbetsdag, 8 timmar
Vollzeit, Vollzeitstelle
  en vanlig anställning, en heltidsanställning

helton /hˈɛltuːn/ (n)
Ganzton

heltäckande /hˈɛltəkːˌandə/ (adj)
flächendeckend
  som täcker alla aspekter av något

heltäckande matta /hˈɛltəkːˌandə mˈatːa/ (n)
Teppichboden
  matta som täcker rummets hela golvyta

heltäckningsmatta /hˈɛltəknˌɪŋsmatːˌa/ (n)
Spannteppich, Teppichboden
  mjuk matta (inte korkmatta) som täcker ett helt golv, från vägg till vägg

helvete /hˈɛlvətə/ (interjection)
zur Hölle
  en vanlig svordom

helvete /hˈɛlvətə/ (n)
Hölle
  biblisk plats

hem /hˈɛm/ (adv)
heim, nach Hause, nachhause
  i riktning mot hemmet

hem /hˈɛm/ (n)
Heim, Zuhause, Haus, Wohnung
  familjs bostad
Heim
  institution

hemadress /hˈɛmadrˌɛs/ (n)
Wohnadresse
  adress(en) till någons privata bostad (hem)

hematokrit /hˈɛmatˌɔkriːt/ (n)
Hämatokrit
  volymandelen erytrocyter i blodet

hematom /hˈɛmatˌɔm/ (n)
Hämatom, blauer Fleck
  blåmärke, blodsvulst

hembakad /hˈɛmbɑːkˌad/ (adj)
selbst gebacken, selbstgebacken
  som är bakad av en privatperson i dennes hem (och alltså inte masstillverkad av företag och köpt i butik)

hembiträde /hˈɛmbɪtrˌɛːdə/ (n)
Hausangestellte, Hausangestellter
  person anställd att i sin arbetsgivares hushåll utföra hushålls- och vardagssysslor

hembränning /hˈɛmbrənˌɪŋ/ (n)
Schwarzbrennerei
  olovlig framställning av spritdrycker

hembygd /hˈɛmbyɡd/ (n)
Heimat
  det område som man kommer ifrån

hemerytrin /hˌɛmərytrˈiːn/ (n)
Hämerythrin
  ett järnhaltigt protein som transporterar syre hos stjärnmaskar, en del snabelsäckmaskar och armfotingarna

hemgjord /hˈɛmjuːrd/ (adj)
hausgemacht, selbstgemacht

hemhjälp /hˈɛmjəlp/ (n)
Hausgehilfe, Hausgehilfin, Haushaltshilfe
  person som utför hushållsarbete i ngn annans hem

hemifrån /hˈɛmɪfrˌoːn/ (adv)
von zuhause fort
  borta från hemmet, inte hemma
von zuhause aus
  från hemmet

heminredning /hˈɛmɪnrˌeːdnɪŋ/ (n)
Inneneinrichtung, Wohnungseinrichtung

hemisfär /hˈɛmɪsfˌɛːr/ (n)
Hemisphäre
  halv sfär
  hjärnhalva
Hemisphäre, Halbkugel
  halva ytan av en planet

hemkommun /hˌɛmkɔmˈʉn/ (n)
Heimatgemeinde
  kommun där en person är bosatt

hemkomst /hˈɛmkɔmst/ (n)
Heimkehr, Heimkunft

hemkunskap /hˈɛmkɵnskˌɑːp/ (n)
Hauswirtschaftskunde, Hauswirtschaftslehre
  skolämne där eleverna får kunskap om ett hems skötsel

hemkär /hˈɛmkɛːr/ (adj)
häuslich
  som tycker om att spendera sin lediga tid i hemmet

hemlagad /hˈɛmlɑːɡˌad/ (adj)
hausgemacht, selbstgemacht
  som man lagat själv
Hausmacher-, hausgemacht
  som är tillredd på ett sätt som liknar det sätt på vilket hemlagad mat tillreds

hemland /hˈɛmland/ (n)
Heimat, Heimatland
  land där man är medborgare
  land där man är uppvuxen eller känner sig hemma

hemlig /hˈɛmlɪɡ/ (adj)
geheim, heimlich
  som är eller hålls gömd

hemlighet /hˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n)
Geheimnis, Heimlichkeit
  information som inte får spridas

hemlighetsfull /hˈɛmlɪɡhˌeːtsfɵl/ (adj)
geheimnisvoll
  benägen att ha hemligheter

hemlighetsmakeri /hˈɛmlɪɡhˌeːtsmakərˌiː/ (n)
Heimlichtuerei
  hemlighållande i alltför hög grad

hemlängtan /hˈɛmləŋtˌan/ (n)
Heimweh

hemlärare /hˈɛmlɛːrˌarə/ (n)
Hauslehrer, Hauslehrerin
  person som undervisa elevor hemma

hemlös /hˈɛmløːs/ (adj)
heimatlos
  som var tvungen att lämna sitt hemland
obdachlos, wohnsitzlos
  utan bostad

hemma /hˈɛma/ (adj)
heimisch
  som känner sig kompetent inom ett område

hemma /hˈɛma/ (adv)
zu Hause, daheim, zuhause
  där man bor
daheim
  på hemmaplan

hemmafru /hˈɛmafrˌʉ/ (n)
Hausfrau
  kvinna som inte förvärvsarbetar utan arbetar i hemmet

hemmaförlust /hˌɛmafˈœrlɵst/ (n)
Heimniederlage
  förlust i match på hemmaplan

hemmagjord /hˈɛmajˌuːrd/ (adj)
hausgemacht, selbstgemacht
  gjord av en själv, inte i fabrik eller i stor skala
  på ett enkelt vis som om det var gjort hemma
  tillverkad i hemmet

hemmahamn /hˈɛmahˌamn/ (n)
Heimathafen
  hamn där ett fartyg är registrerat

hemmaman /hˈɛmamˌan/ (n)
Hausmann
  gift man som inte är förvärvsarbetande

hemmamatch /hˈɛmamˌatʃ/ (n)
Heimspiel
  match som ett lag spelar på sin hemmaplan

hemman /hˈɛman/ (n)
Bauernhof
  bondgård

hemmansägare /hˈɛmansˌɛjarə/ (n)
Bauernhofbesitzer
  ägare till en mantalssatt jordbruksenhet (ett hemman eller del av sådant)

hemmaplan /hˈɛmaplˌan/ (n)
eigener Platz
  arena eller idrottsplats där idrottsklubb spelar de matcher de äger rätt att försälja biljetter till, så kallade hemmamatcher

hemmavinst /hˈɛmavˌɪnst/ (n)
Heimsieg
  vinst i match på hemmaplan

hemocyanin /hˌɛmuːsˌyːanˈiːn/ (n)
Hämocyanin
  grupp protein som hos vissa de flesta blötdjur och en del leddjur står för transporten av syrgas i blodet

hemoglobin /hˌɛmɔɡluːbˈiːn/ (n)
Hämoglobin
  syrgasbindande protein i röda blodkroppar

hemort /hˈɛmuːt/ (n)
Heimat, Heimatort, Wohnort
  plats där man har stadigvarande bostad och är mantalsskriven

hemresa /hˈɛmrəsˌa/ (n)
Heimreise
  resa till hemmet

hemsida /hˈɛmsiːdˌa/ (n)
Homepage
  webbplats

hemsk /hˈɛmsk/ (adj)
schrecklich, furchtbar, unheimlich

hemskhet /hˈɛmskheːt/ (n)
Grauen, Schauerlichkeit
  något som är hemskt, otäckt, vidrigt eller fruktansvärt

hemslöjdsaffär /həmslˈœjdsafˈɛːr/ (n)
Kunstgewerbegeschäft, Kunstgewerbeladen
  affär där man kan köpa hemslöjd

hemstad /hˈɛmstad/ (n)
Heimatstadt

hemtjänst /hˈɛmɕənst/ (n)
Pflegedienst, ambulanter Hilfsdienst
  personlig service i det egna hemmet anordnad av en kommun

hemtrevlig /hˈɛmtrəvlˌɪɡ/ (adj)
behaglich, gemütlich, wohnlich
  trivsam

hemvan /hˈɛmvan/ (adj)
heimisch
  som inger hemkänsla, som gör så att man känner sig hemma

hemvist /hˈɛmvɪst/ (n)
Heimat, Wohnsitz
  plats, antingen på en geografisk karta eller en tänkt sådan (jfr politisk eller ideologisk hemvist), eller en organisation eller liknande, där någon eller något lever, förekommer, finns, arbetar eller hör hemma

hemväg /hˈɛmvɛːɡ/ (n)
Heimweg, Rückweg
  resa hem (från någon annan plats, t.ex. från jobbet, skolan eller en semesterort)

hemåt /hˈɛmoːt/ (adv)
heimwärts, nach Hause

hendekagon /hˈɛndəkˌaɡɔn/ (n)
Elfeck
  undekagon, polygon med elva hörn

henne /hˈɛnə/ (pronoun)
ihr, sie

hennes /hˈɛnəs/ (pronoun)
ihrer
  possessivt pronomen

henoteism /hˈeːnuːtəˌɪsm/ (n)
Henotheismus
  gudsuppfattning som betonar en guds hegemoni, men som inte utesluter andra gudars existens

hepatit /hˈeːpatˌiːt/ (n)
Hepatitis, Leberentzündung
  inflammation i levern

heptod /hˈɛptuːd/ (n)
Heptode
  elektronrör med sju elektroder

heraldik /hˈeːraldˌiːk/ (n)
Heraldik, Wappenwesen
  vetenskapen

heraldiker /hˈeːraldˌiːkər/ (n)
Heraldiker, Wappenkünstler
  specialist på heraldik

heraldisk /hˈeːraldˌɪsk/ (adj)
heraldisch
  som har att göra med heraldik

herbarium /hˈɛrbɑːrˌiːʉm/ (n)
Herbarium

herbicid /hˈɛrbiːsˌɪd/ (n)
Herbizid
  bekämpningsmedel mot ogräs

herde /hˈɛrdə/ (n)
Hirte, Hirt
  (bildligt) person som vakar och ser efter människor
Schäfer, Hirt, Hirte
  person som vakar och ser efter boskap

herero /hˈeːrərˌuː/ (n)
Herero
  en folkgrupp som hör till bantufolken, som till största delen lever i Namibia, och övriga i Botswana och Angola
  ett bantuspråk talat främst etniska herero (2) i Namibia och Botswana

heresi /hˈeːrəsˌiː/ (n)
Häresie
  kätteri, irrlära

heretiker /hˈeːrətˌiːkər/ (n)
Häretiker, Häretikerin
  kättare

hermafrodit /hˈɛrmafrˌuːdiːt/ (n)
Zwitter
  tvåkönad individ

hermelin /hˌɛrməlˈiːn/ (n)
Hermelin
  mårddjur

hermeneutik /hˈɛrmənəˌʉtiːk/ (n)
Hermeneutik
  existensfilosofi där förståelsen är grunden för mänskliga existensen
  vetenskapen eller konsten att tolka eller förstå skrift

hermetik /hˈɛrmətˌiːk/ (n)
Hermetik
  alkemi, mystik, härrörande från Hermes Trismegistos

hermetiker /hˈɛrmətˌiːkər/ (n)
Hermetiker
  mystiker, alkemist, i hermetisk (Hermes Trismegistos) anda

hermetisk /hˈɛrmətˌɪsk/ (adj)
hermetisch
  fullständigt lufttät

heroin /hˌeːruːˈiːn/ (n)
Heroin
  en sorts narkotikum

heroism /hˈeːruːˌɪsm/ (n)
Heroismus, Heldenmut
  hjältemod

herpetologi /hˌɛrpətuːlˈoːɡiː/ (n)
Herpetologie
  vetenskap

herr /hˈɛr/ (n)
Herr
  artighetstitel för en man

herravälde /hˈɛravˌɛldə/ (n)
Herrschaft

herre /hˈɛrə/ (n)
Herr
  artigt om man
  artigt tilltal till man
  härskare

herregud /hˈɛrəɡˌʉd/ (interjection)
um Gottes willen, um Himmels willen
  kraftuttryck

herrelös /hˈɛrəlˌøːs/ (adj)
herrenlos
  som saknar ägare (eller herre)

herrfrisör /hˈɛrfriːsˌøːr/ (n)
Herrenfriseur, Herrenfrisör
  frisör som specialiserat sig på manliga kunder

herrgård /hˈɛrɡoːrd/ (n)
Gut, Landgut, Herrenhof
  stor lantgård som bebos av ett herrskap

herrhatt /hˈɛrhat/ (n)
Herrenhut
  hatt som bäres av män

herrjacka /hˈɛrjakːˌa/ (n)
Herrenjacke
  jacka avsedd för män

herrlandslag /hˈɛrlandslˌɑːɡ/ (n)
Herrennationalmannschaft
  sportlag

herrskap /hˈɛrʂkɑːp/ (n)
Herrschaft
  herr och fru

herrsko /hˈɛrʂkuː/ (n)
Herrenschuh
  sko avsedd för bruk av män

herrtoalett /hˈɛrtuːˌalət/ (n)
Herrentoilette, Herren-WC
  toalett för herrar

hertig /hˈɛtɪɡ/ (n)
Herzog
  adlig titel

hertigdöme /hˈɛtɪɡdˌøːmə/ (n)
Herzogtum
  landområde med en hertig som överhuvud

hertiginna /hˈɛtiːɡˌɪna/ (n)
Herzogin
  adlig titel

hertz /hˈɛts/ (n)
Hertz
  härledd SI-enhet med beteckningen Hz

hes /hˈeːs/ (adj)
heiser

heshet /hˈɛsheːt/ (n)
Heiserkeit
  det att vara hes

het /hˈeːt/ (adj)
hochaktuell
  populär
heiß
  varm

het potatis /hˈeːt pɔtˈɑːtɪs/ (n)
ein heißes Eisen
  fråga som kan vålla strid

heta /hˈeːta/ (v)
heißen
  ha som namn

heterarki /hˈeːteːrˌarkiː/ (n)
Heterarchie
  en organisationsform där mycket oklara ansvars- och maktförhållanden råder

hetero /hˈeːtərˌuː/ (n)
Hetero, Heterosexuelle, Heterosexueller
  heterosexuell person

heterogen /hˈeːtərˌuːjən/ (adj)
heterogen

heterokromatin /hˌeːtərˌɔkruːmɑːtˈiːn/ (n)
Heterochromatin
  (extra) tätt packat kromatin (med DNA)

heteronym /hˈeːtərˌuːnyːm/ (n)
Heteronym
  ord med samma stavning men olika betydelser

heterosexualitet /hˈeːtərˌuːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n)
Heterosexualität
  sexuell läggning

heterosexuell /hˈeːtərˌuːsəksˌʉəl/ (adj)
heterosexuell
  sexuell attraktion till personer av motsatt kön

hetman /hˈɛtman/ (n)
Hetman
  kosackhövding

hets /hˈɛts/ (n)
Eile, Hast, Hetzerei
  jäkt

hetsa /hˈɛtsa/ (v)
hetzen
  /på ett omoraliskt sätt/ intensivt uppmana eller egga någon att göra något /dumt/

hetsig /hˈɛtsɪɡ/ (adj)
hitzig
  som lätt blir upprörd

hetta /hˈɛtːa/ (n)
Hitze
  stark uppvärmning

hettiter /hˈɛtːiːtər/ (n)
Hethiter
  indoeuropeiskt folk i Mindre Asien i andra årtusende f. kr
Hethiter, Hethiterin
  medlem av hettitiska folket

hettitiska /hˈɛtːiːtˌɪska/ (n)
Hethitisch

heuristik /hˈeːʉrˌɪstiːk/ (n)
Heuristik
  lära inom logiken som avhandlar metoder för upptäckande av nya vetenskapliga resultat

hexadecimal /hˈɛksadˌɛsɪmˌal/ (adj)
hexadezimal
  angivet i det hexadecimala talsystemet

hexadekansyra /hˈɛksadəkˌansyːrˌa/ (n)
Hexadecansäure, Palmitinsäure
  en karboxylsyra, formel CH₃(CH₂)14COOH, som är den vanligaste fettsyran i djur, växter och mikroorganismer

hexagon /hˈɛksaɡˌɔn/ (n)
Sechseck, Hexagon

hexameter /hˈɛksamətər/ (n)
Hexameter
  sexfotat versmått med fallande takt

hexametylentetramin /hˌɛksamətˌyːləntˌɛtramˈiːn/ (n)
Formin, Hexamethylentetramin, Hexamin, Methenamin, Urotropin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

hexan /hˈɛksan/ (n)
Hexan
  kolväte

hexod /hˈɛksuːd/ (n)
Hexode
  elektronrör med sex elektroder

hibernera /hˈiːbərnˌeːra/ (v)
überwintern
  övervintra

hicka /hˈɪkːa/ (n)
Schluckauf
  hicka

hicka /hˈɪkːa/ (v)
hicksen
  hicka

hickory /hˈɪkːuːrˌyː/ (n)
Hickory
  nordamerikanskt träslag med hållfast ved (t ex i skidor)

hiddenit /hˈɪdənˌiːt/ (n)
Hiddenit
  en ädelsten med gulaktig till grön transparent färg, en variant av mineralet spodumen

hierarki /hˈiːərˌarkiː/ (n)
Hierarchie

hierarkisk /hˈiːərˌarkɪsk/ (adj)
hierarchisch
  som har en bestämd rangordning, som kännetecknas av hierarki

hiligaynon /hˈiːliːɡˌayːnˌuːn/ (n)
Hiligaynon
  ett austronesiskt språk talat i regionen Västra Visayas i Filippinerna

hillebard /hˈɪləbˌɑːrd/ (n)
Hellebarde

himla /hˈɪmla/ (adv)
kollosal, kolossal, schrecklich

himla /hˈɪmla/ (v)
Augen verdrehen
  irra med blicken, snurra med ögonen, speciellt för att markera avståndstagande eller ironi

himlakropp /hˈɪmlakrˌɔp/ (n)
Himmelskörper

himlavalv /hˈɪmlavˌalv/ (n)
Firmament, Feste, Himmelsdom, Himmelsfeste, Himmelsgewölbe, Himmelskuppel
  himlafäste, himlavalv

himmel /hˈɪməl/ (n)
Himmel
  "tak"
  paradis

himmelsblå /hˈɪməlsblˌoː/ (adj)
himmelblau
  en mycket ljus nyans av färgen blå (som på ryska har ett eget namn)

himmelsekvator /hˈɪməlsəkvˌatɔr/ (n)
Himmelsäquator

himmelsk /hˈɪməlsk/ (adj)
himmlisch
  som hör till himmelen och religionen
  utom­ordentligt an­genäm

himmelssfär /hˈɪməlsfˌɛːr/ (n)
Himmelskugel

hind /hˈɪnd/ (n)
Hirschkuh, Hinde
  fullväxt hona av hjortdjur

hinder /hˈɪndər/ (n)
Hindernislauf
  idrottsgren
Hindernis
  någonting som stoppar

hinderlöpning /hˌɪndərlˈœpnɪŋ/ (n)
Hindernislauf
  (tävling i) löpning med hinder

hindi /hˈɪndiː/ (n)
Hindi
  språk

hindra /hˈɪndra/ (v)
hindern
  stoppa (någon) (från att göra något)

hindu /hˈɪndʉ/ (n)
Inder
  inföding av indoeuropeisk härkomst i Främre Indien
Hindu
  person med hinduisk religion

hinduism /hˈɪndʉˌɪsm/ (n)
Hinduismus
  religion

hingst /hˈɪŋst/ (n)
Hengst, Beschäler, Deckhengst, Schälhengst, Zuchthengst
  häst

hink /hˈɪŋk/ (n)
Eimer

hinna /hˈɪna/ (n)
Haut, Häutchen

hinna /hˈɪna/ (v)
schaffen, erreichen, fertig werden

hippodrom /hˈɪpɔdrˌɔm/ (n)
Hippodrom
  hästlöpningsbana, kappkörningsbana

hippologi /hˌɪpuːlˈoːɡiː/ (n)
Hippologie, Pferdekunde
  läran om hästar

hirs /hˈɪʂ/ (n)
Hirse

hirsutism /hˈɪʂʉtˌɪsm/ (n)
Hirsutismus
  ökad ansikts- och kroppsbehåring (som hos en man) hos kvinna

hisna /hˈɪsna/ (v)
schwindeln
  gripas av svindel eller yrsel, svartna för ögonen, bli vimmelkantig

hiss /hˈɪs/ (n)
His
  höjt h
Aufzug, Fahrstuhl, Lift
  transportanordning

hissa /hˈɪsa/ (v)
hissen, hochziehen
  dra en flagga i topp

hissmusik /hˌɪsmʉsˈiːk/ (n)
Fahrstuhlmusik
  slätstruken och intetsägande musik som duger att spela i bakgrunden i en hiss

hisstyg /hɪstˈyːɡ/ (n)
Flaschenzug
  anordning för att fira och hissa tunga föremål

histamin /hˌɪstamˈiːn/ (n)
Histamin
  en biologiskt aktiv amin

histidin /hˌɪstiːdˈiːn/ (n)
Histidin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (His, H)

histogram /hˈɪstɔɡrˌam/ (n)
Histogramm
  histogram av en digital bild

histologi /hˌɪstuːlˈoːɡiː/ (n)
Histologie
  läran om biologisk vävnad

historia /hˈɪstuːrˌiːa/ (n)
Geschichte
  berättelse
Geschichte, Historie
  det som har hänt
Geschichte, Geschichtswissenschaft
  vetenskap

historicism /hˈɪstuːrˌiːsɪsm/ (n)
Historizismus
  tron på en historisk determinism
Historismus
  återgång till stilelement från tidigare epoker

historiebok /hˈɪstuːrˌiːəbˌuːk/ (n)
Geschichtsbuch
  lärobok i historia

historik /hˈɪstuːrˌiːk/ (n)
Geschichte
  någots utveckling och ändring över tiden

historiker /hˈɪstuːrˌiːkər/ (n)
Historiker, Historikerin, Geschichtsforscher, Geschichtsforscherin
  vetenskapsman

historisk /hˈɪstuːrˌɪsk/ (adj)
historisch, geschichtlich
  som hör till historien
  minnesvärd

historiskt /hˈɪstuːrˌɪskt/ (adv)
geschichtlich, historisch
  avledning till adjektivet historisk

hit /hˈiːt/ (adv)
hierher, heran
  till den plats där den talande befinner sig

hit /hˈiːt/ (n)
Hit

hitta /hˈɪtːa/ (v)
finden
  lokalisera
  upptäcka

hitta på /hˈɪtːa poː/ (v)
ausdenken
  i tanken uppfinna
erfinden, lügen
  med fantasin konstruera en historia

hittad /hˈɪtːad/ (adj)
gefunden
  perfektparticip av hitta

hittelön /hˈɪtːəlˌøːn/ (n)
Finderlohn, Findegeld, Fundgeld
  belöning till den som hittat och återlämnat ett borttappat föremål

hittills /hˈɪtːɪls/ (adv)
bisher
  fram till nu

hitåt /hˈiːtoːt/ (adv)
heran, hierher
  åt detta håll

hiv /hˈiːv/ (n)
HIV
  virus

hiva /hˈiːva/ (v)
hieven
  lyfta upp något på en nivå över sig själv

hivtest /hˈɪvtəst/ (n)
HIV-Test
  medicinskt prov för hivsmitta

hjord /jˈuːrd/ (n)
Herde

hjort /jˈuːt/ (n)
Hirsch
  högbent hovdjur med greniga horn

hjorthorn /jˈuːthuːrn/ (n)
Hirschhorn
  användning som råmaterial
Hirschgeweih
  horn som vuxit på en hjort

hjorthornssalt /jˈuːthuːrnsˌalt/ (n)
Hirschhornsalz

hjortron /jˈuːtrɔn/ (n)
Moltebeere, Multebeere, Multbeere, Torfbeere

hjortronsylt /jˈuːtrɔnsˌylt/ (n)
Moltebeermarmelade
  sylt

hjul /jˈʉl/ (n)
Rad
  rund skiva

hjulbent /jˈʉlbənt/ (adj)
o-beinig
  vars knän buktar ut från varandra

hjullastare /jˈʉlastˌarə/ (n)
Radlader

hjulning /jˈʉlnɪŋ/ (n)
Rad
  kropputövning där en person roterar sidledes till handstående och fortsätter rotationen vidare till stående

hjulring /jˈʉlrɪŋ/ (n)
Radreifen
  del av ett hjul på vilken däcket sitter

hjulspår /jˈʉlspoːr/ (n)
Radspur, Wagenspur
  spår i marken efter hjul

hjulångare /jˈʉlɔŋˌarə/ (n)
Raddampfer
  en ångbåt med skovelhjul

hjälm /jˈɛlm/ (n)
Helm
  hård, skyddande huvudbonad

hjälmkasuar /jˈɛlmkasˌʉar/ (n)
Helmkasuar
  en fågelart (Casuarius casuarius), den största av arterna i familjen kasuarer (Casuariidae)

hjälp /jˈɛlp/ (n)
Hilfe
  det att hjälpa

hjälpa /jˈɛlpa/ (v)
helfen
  utföra hjälpande handling

hjälplok /jˈɛlplʊk/ (n)
Hilfslok
  lok som används att bogsera ett havererat tåg

hjälplös /jˈɛlpløːs/ (adj)
hilflos
  som inte kan skydda sig

hjälplöshet /jəlplˈœsheːt/ (n)
Hilflosigkeit
  det att vara hjälplös

hjälpmedel /jˈɛlpmeːdˌɛl/ (n)
Hilfsmittel
  föremål som används för att underlätta ett arbete

hjälpsam /jˈɛlpsam/ (adj)
hilfsbereit

hjälpsamhet /jˈɛlpsamhˌeːt/ (n)
Hilfsbereitschaft
  det att vara hjälpsam

hjälpverb /jˈɛlpvərb/ (n)
Hilfsverb, Hilfszeitwort

hjälte /jˈɛːltə/ (n)
Held
  modig person
  manlig huvudkaraktär i ett litterärt verk

hjältemod /jˈɛltəmˌuːd/ (n)
Heroismus, Heldenmut

hjältemodig /jˈɛltəmˌuːdɪɡ/ (adj)
heldenmütig

hjältinna /jˈɛltɪnˌa/ (n)
Heldin, Heroin

hjärna /jˈɛrna/ (n)
Gehirn, Hirn
  organ
  den som tänker och planerar

hjärnbalk /jˈɛrnbalk/ (n)
Corpus callosum, Hirnbalken
  (exemplar av) den vita nervsubstans (corpus callosum) som finns medialt i hjärnan

hjärnbrygga /jˈɛrnbryɡˌa/ (n)
Pons
  pons i hjärnstammen

hjärndöd /jˈɛrndøːd/ (adj)
hirntot
  avstannad blodcirkulation i hjärnan

hjärnfrys /jˈɛrnfryːs/ (n)
Hirnfrost
  känslan av obehaglig kyla i huvudet som ett resultat av förtäring av kall mat eller dryck t.ex. glass

hjärnhalva /jˈɛrnhalvˌa/ (n)
Hirnhälfte
  antingen högra eller vänstra halvan av storhjärnan (cerebrum)

hjärnhinna /jˈɛrnhɪnˌa/ (n)
Hirnhaut
  någon av de tre bindvävshinnor (hårda hinnan, dura mater

hjärnskada /jˈɛrnskɑːdˌa/ (n)
Hirnschaden
  skada i hjärnan

hjärnskakning /jˈɛrnskɑːknˌɪŋ/ (n)
Gehirnerschütterung
  hjärnskada som orsakas av kraftig stöt mot huvudet

hjärnspöke /jˈɛrnspøːkə/ (n)
Hirngespinst
  av oro frambragt verk av inbillning

hjärnstam /jˈɛrnstam/ (n)
Hirnstamm
  (förekomst av) den den av hjärnan som sticker ut undertill och förbinder hjärnan med ryggmärgen

hjärntvätt /jˈɛrntvət/ (n)
Gehirnwäsche, Hirnwäsche
  manipulation för att förändra personlighet och beteende

hjärnventrikel /jˈɛrnvəntrˌiːkəl/ (n)
Hirnventrikel
  något av de fyra vätskefyllda hålrum som finns i hjärnan

hjärta /jˈɛta/ (n)
Herz
  organ som pumpar runt blodet i kroppen

hjärtblad /jˈɛtblɑːd/ (n)
Keimblatt, Kotyledone
  de första späda blad som utvecklas ur grodden

hjärter /jˈɛtər/ (n)
Herz

hjärtform /jətfˈɔrm/ (n)
Herzform
  form som ett hjärta

hjärtformad /jˈɛtfɔrmˌad/ (adj)
herzförmig
  formad som ett hjärta (❤)

hjärtfrekvens /jˈɛtfrəkvəns/ (n)
Herzfrequenz
  frekvens av hjärtslag, d.v.s. antal slag per tidsenhet

hjärtinfarkt /jˈɛtɪnfˌarkt/ (n)
Herzinfarkt
  proppbildning som blockerar blodtillförseln till hjärtat

hjärtlig /jˈɛtlɪɡ/ (adj)
herzlich
  kärleksfull, varm, god, godhjärtad

hjärtmuskel /jˈɛtmɵsxəl/ (n)
Herzmuskel
  hjärta

hjärtskärande /jˈɛtsxɛːrˌandə/ (adj)
herzzerreißend
  starka känslor av medlidande

hjärtslag /jˈɛtslɑːɡ/ (n)
Herzschlag
  (envar av) hjärtats regelbundna sammandragningar
Innereien
  lungor, hjärta, lever och mellangärde
Herzklopfen
  ångestframkallad hjärtklappning

hjässa /jˈɛsa/ (n)
Scheitel, Schädeldecke
  toppen på skallen

hobby /hˈɔbyː/ (n)
Hobby, Steckenpferd, cockeldickel
  verksamhet som man tycker om att regelbundet ägna sig åt på fritiden

hockey /hˈɔkːəˌyː/ (n)
Hockey
  hyperonym

hockeyfrilla /hˈɔkːəˌyfrɪlˌa/ (n)
Vokuhila

hockeymatch /hˈɔkːəˌyːmatʃ/ (n)
Eishockeyspiel
  en match i sporten ishockey

hockohöns /hˌɔkːuːhˈœns/ (n)
Hokkohuhn
  en fågelfamilj (Cracidae) tillhörande ordningen hönsfåglar (Galliformes)
  individ från fågelfamiljen hockohöns (1)

hojta /hˈɔjta/ (v)
schreien, rufen
  ropa, vanligtvis för att påkalla uppmärksamhet

hokuspokus /hˈuːkɵspˌuːkʉs/ (n)
Hokuspokus
  något bluffartat

holism /hˈuːlɪsm/ (n)
Holismus
  betraktelsesätt att helheten är större än summan av delarna och att ingenting kan beskrivas enskilt utan kontext

holk /hˈɔlk/ (n)
Nistkasten
  bo för fåglar

hollandaisesås /hˈɔlandˌaiːsəsˌoːs/ (n)
Soße hollandaise
  hollandaisesås

holländsk /hˈɔləndsk/ (adj)
holländisch
  ofta använt som synonym för nederländsk, som rör Nederländerna
  som har att göra med den nederländska regionen Holland

holländska /hˈɔləndskˌa/ (n)
Holländisch
  benämning på de nederländska dialekter som talas i regionen Holland
Holländerin
  kvinna från regionen Holland
Niederländerin
  nederländska, kvinna från Nederländerna
Niederländisch
  nederländska, språk som talas i Nederländerna

holme /hˈɔlmə/ (n)
Inselchen, Insel
  liten ö

holmium /hˈɔlmiːˌʉm/ (n)
Holmium

holonym /hˈuːlɔnˌyːm/ (n)
Holonym

homeopat /hˈuːməˌuːpat/ (n)
Quacksalber
  kvacksalvare
Homöopath, Homöopathin
  person som utövar homeopati

homeopati /hˈuːməˌuːpatˌiː/ (n)
Homöopathie
  sjukdomsbehandling med mycket utspädda doser

homoerotisk /hˈuːmuːərˌuːtɪsk/ (adj)
homoerotisch

homofob /hˈuːmuːfˌuːb/ (adj)
homophob
  som känner homofobi

homofob /hˈuːmuːfˌuːb/ (n)
Homophobe, Homophobin
  person som känner rädsla eller mycket starkt ogillande av homosexualitet

homofobi /hˈuːmuːfˌuːbiː/ (n)
Homophobie

homofon /hˌuːmuːfˈoːn/ (n)
Homophon
  ord som uttalas på samma

homogen /hˈuːmuːjən/ (adj)
homogen

homogenisering /hˈuːmuːjənˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Homogenisierung

homomorfism /hˈuːmuːmˌuːrfɪsm/ (n)
Homomorphismus

homonym /hˈuːmuːnˌyːm/ (n)
Homonym
  olika betydelse

homosexualitet /hˈuːmuːsˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Homosexualität
  sexuell läggning

homosexuell /hˈuːmuːsˌɛksʉˌɛl/ (adj)
homosexuell
  sexuellt attraherad av personer av samma kön
  som berör homosexuella personer

homoäktenskap /hˈuːmuːˌɛktənskˌɑːp/ (n)
Homoehe

hon /hˈʊn/ (pronoun)
sie
  pronomen syftande på omtalad

hona /hoːŋˈɑː/ (n)
Weibchen
  1. biologiskt kön
Steckdose
  2. elektrisk kontakt

honblomma /hoːŋblˈɔma/ (n)
weibliche Blüte

hondjur /hoːŋjˈʉr/ (n)
Weibchen, weibliches Tier
  kvinnligt djur

honduran /hoːŋdˈʉran/ (n)
Honduraner
  invånare

honduransk /hoːŋdˈʉransk/ (adj)
honduranisch
  som rör Honduras eller dess invånare

honduranska /hoːŋdˈʉranskˌa/ (n)
Honduranerin
  invånare

honom /hˈɔnɔm/ (pronoun)
ihn, ihm

honorar /hoːŋˈuːrar/ (n)
Honorar

honorera /hoːŋˈuːreːrˌa/ (v)
honorieren
  hedra, belöna

honung /hoːŋˈɵŋ/ (n)
Honig, Bienenhonig

honungsbi /hoːŋˈɵŋsbiː/ (n)
Honigbiene
  individ av arten Apis mellifera

honungsdagg /hoːŋˈɵŋsdaɡ/ (n)
Honigtau
  bladlössbajs

hop /hˈuːp/ (n)
Haufen
  samling, grupp

hopa /hˈuːpa/ (v)
anhäufen
  samla i stor mängd

hopkrupen /hˈɔpkrʉpən/ (adj)
zusammengekauert
  som har kurat ihop sig och gjort sig liten

hopp /hˈɔp/ (n)
Sprung
  förflyttning
Hoffnung
  tro

hoppa /hˈɔpa/ (v)
springen, hüpfen
  utföra ett hopp

hoppa hage /hˈɔpa hˈɑːɡə/ (n)
Himmel und Hölle
  barnlek

hoppa i galen tunna /hˈɔpa iː ɡˈɑːlən tˈɵna/ (v)
eine falsche Wahl treffen
  göra ett felaktigt val

hoppa till /hˈɔpa tɪl/ (v)
hochfahren
  av plötslig chock paralyseras och röra sig ifrån det man chockas av

hoppa över /hˈɔpa ˈøːvər/ (v)
überspringen

hoppa över skaklarna /hˈɔpa ˈøːvər skˈɑːklɑːrnˌa/ (v)
über die Stränge schlagen
  göra något opassande

hoppas /hˈɔpas/ (v)
hoffen
  vilja att något ska ske

hoppbacke /hˈɔpbakːə/ (n)
Skisprungschanze, Sprungschanze
  konstgjord backe med stup för backhoppning

hoppborg /hˈɔpbɔrj/ (n)
Hüpfburg, Luftburg
  lekanordning i form av en uppblåsbar byggnad som fylls av luft och som barn och ibland även vuxna kan hoppa runt i

hoppfull /hˈɔpfɵl/ (n)
hoffnungsvoll
  full av hopp

hoppjerka /hˈɔpjərkˌa/ (n)
Springstock
  lekredskap

hoppla /hˈɔpla/ (interjection)
hü, hüa
  framåt, kom igen, sätt fart

hopplös /hˈɔpløːs/ (adj)
hoffnungslos

hopplöshet /hɔplˈœsheːt/ (n)
Hoffnungslosigkeit

hoppning /hˈɔpnɪŋ/ (n)
Hüpfen, Springen
  det att hoppa
Springen, Sprungwettbewerb
  hopptävling

hopprep /hˈɔprəp/ (n)
Springseil

hoppsan /hˈɔpsan/ (interjection)
hoppla

hora /hˈuːra/ (n)
Hure
  prostituerad

horisont /hˈuːriːsˌɔnt/ (n)
Horizont
  linje i blickfältet
  gränslinje för var ens kunskaper slutar

horisontal /hˌuːriːsɔntˈɑːl/ (n)
Horizontale
  horisontallinje

horisontell /hˈuːriːsˌɔntəl/ (adj)
horizontal, waagrecht

hormon /hˈuːrmuːn/ (n)
Hormon
  ämne som bildas av celler i kroppen

hormonell /hˈuːrmuːnˌɛl/ (adj)
hormonell
  som har med hormoner att göra

horn /hˈuːrn/ (n)
Horn, Waldhorn
  bleckblåsinstrument
  material
Horn, Geweih
  utväxt

hornlös /hˈuːrnløːs/ (adj)
hornlos
  utan horn

hornuggla /hˈuːrnɵɡlˌa/ (n)
Waldohreule

horoskop /hˈuːrɔskˌuːp/ (n)
Horoskop
  förutsägelse (om viss person) grundad på stjärnornas ställning

hortensia /hˈuːtənsˌiːa/ (n)
Hortensie, Gartenhortensie
  en art (Hydrangea macrophylla) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae)

hortikultur /hˈuːtiːkˌɵltʉr/ (n)
Gartenbau, Hortikultur
  konsten eller läran om trädgårdsodling

horunge /hˈuːrɵŋə/ (n)
Bastard, Hurenkind
  (vulgärt, nedsättande) barn utanför äktenskap
Hurenkind, Schusterjunge, Waise, Waisenkind, Witwe
  typografi

hos /hˈuːs/ (preposition)
bei
  vid en persons boende

hosa /hˈuːsa/ (n)
Beinling
  slags beklädnad för benen som bars under medeltiden

hospital /hˌɔspiːtˈɑːl/ (n)
Nervenheilanstalt
  mentalsjukhus
Altenheim, Armenhaus, Hospital
  vårdinrättning för främst äldre och / eller handikappade

hosta /hˈɔsta/ (n)
Husten
  anfall av hostningar

hosta /hˈɔsta/ (v)
husten
  utlösa hostning

hostia /hˈɔstiːˌa/ (n)
Hostie

hostmedicin /hˌɔstmədiːsˈiːn/ (n)
Hustensaft
  ett medel mot hosta

hostning /hˈɔstnɪŋ/ (n)
Husten

hot /hˈuːt/ (n)
Drohung, Bedrohung

hota /hˈuːta/ (v)
bedrohen, drohen

hotad /hˈuːtad/ (adj)
bedroht, gefährdet
  perfektparticip av hota

hotell /hˈuːtəl/ (n)
Hotel

hotellanställd /hˈuːtəlˌanstəld/ (n)
Hotelangestellte, Hotelangestellter
  person som jobbar för ett hotell

hotellrum /hˈuːtəlrˌɵːm/ (n)
Hotelzimmer
  rum på ett hotell

hotellägare /hˈuːtəlˌɛːɡarə/ (n)
Hotelbesitzer, Hotelbesitzerin, Hotelier
  person eller företag som äger ett hotell

hotelse /hˈuːtəlsə/ (n)
Bedrohung

hov /hˈuːv/ (n)
Huf
  djurfot
Hof
  furstlig persons uppvaktning och betjäning

hovera /hˈuːvərˌa/ (v)
hofieren
  kråma sig, uppträda högfärdigt, åbäka sig, ståta, stoltsera

hovleverantör /hˈɔvləvərˌantøːr/ (n)
Hoflieferant
  person eller företag som levererar varor eller tjänster till ett hov

hovmästare /hˈɔvməstˌarə/ (n)
Oberkellner
  chef för personalen som serverar i ett större restaurang

hovra /hˈɔvra/ (v)
Stelle, auf, der, fliegen, rütteln
  stå stilla i luften

hovrätt /hˈɔvrət/ (n)
Oberlandesgericht
  domstolsinstans

hovskägg /hˈɔvsxəɡ/ (n)
Kötenbehang
  behåring

hovslagare /hˈɔvslɑːɡˌarə/ (n)
Hufschmied, Hufschmiedin
  person som sko hästar

hovstat /hˈɔvstat/ (n)
Hofstaat
  anställd personal vid ett hov

hovtång /hˈɔvtɔŋ/ (n)
Beißzange, Kneifzange

hryvnja /hrˈyvnja/ (n)
Hrywnja
  namn på den nationella valuta som används i Ukraina, med valutakod UAH

hud /hˈʉd/ (n)
Haut

hudcell /hˈɵdsəl/ (n)
Hautzelle
  (epitel)cell i hudens epitel

hudfärg /hˈɵdfərj/ (n)
Hautfarbe
  den färg som någons hud har

hudsjukdom /hˈɵdsxʉkdˌɔm/ (n)
Hautkrankheit
  sjukdom som drabbar huden

hudtemperatur /hˈɵdtəmpərˌatʉr/ (n)
Hauttemperatur
  temperaturen i huden

hudtransplantation /hˌɵdtransplˌantasxˈuːn/ (n)
Hauttransplantation, Hautverpflanzung
  transplantation av hud, från en del av kroppen till en annan

hugenott /hˈʉjənˌɔt/ (n)
Hugenotte, Hugenottin
  anhängare av den reformerta läran i Frankrike under 1500- och 1600-talen

hugg /hˈɵɡ/ (n)
Biss
  anfall med tänder
Hieb, Stich
  hårt slag med vasst verktyg
Stich
  plötslig stark smärta

hugga /hˈɵɡa/ (v)
schlingen
  bita
hacken, hauen
  kappa
  fälla
  klyva
stechen
  sticka

hugget som stucket /hˈɵɡət sɔm stˈɵkət/ (adv)
Jacke wie Hose, gehupft wie gesprungen, weder gehauen noch gestochen
  när två alternativ är lika bra eller dåliga

huggkubbe /hˈɵɡkɵbə/ (n)
Hackklotz
  stock, stubbe eller liknande stycke av trä som används som underlag vid vedhuggning

huggorm /hˈɵɡʊrm/ (n)
Kreuzotter, Viper
  art
Vipern
  familj

huggsexa /hˈɵɡsəksˌa/ (n)
Fressgelage
  måltid där var och en tar för sig så fort och så mycket som möjligt

huggvapen /hˈɵɡvapən/ (n)
Hiebwaffe

hugskott /hˈɵɡskɔt/ (n)
Einfall

huk /hˈʉk/ (n)
Hocke
  (i uttrycket på huk) halvsittande position

huka /hˈʉka/ (v)
kauern, hocken
  hålla sig halvsittandes

huldhet /hˈɵldheːt/ (n)
Holdseligkeit, Huld
  trohet, trofasthet, lojalitet, det att vara huld

huligan /hˈʉliːɡˌan/ (n)
Hooligan
  person som begår våldsgärningar
x
  ungdom tillhörande supportergrupp som begår våldsgärningar i anknytning till sportevenemang

hull /hˈɵl/ (n)
Fettgewebe
  fyllighet på kroppen (av kött eller fetma)

huller om buller /hˈɵlər ɔm bˈɵlər/ (adv)
durcheinander, holterdiepolter, kunterbunt durcheinander

hulling /hˈɵlɪŋ/ (n)
Widerhaken
  bakåtvänd spetsig tagg eller krok

human /hˈʉman/ (adj)
human
  medmänsklig

humaniora /hˈʉmanˌiːuːrˌa/ (n)
Geisteswissenschaft

humanism /hˈʉmanˌɪsm/ (n)
Humanismus
  kulturströmning vid medeltidens slut med anknytning till antikens kultur
  livsåskådning som mer eller mindre anknyter till antik kultur

humanist /hˈʉmanˌɪst/ (n)
Humanist, Humanistin
  anhängare av humanism

humanistisk /hˈʉmanˌɪstɪsk/ (adj)
humanistisch

humanitär /hˌʉmaniːtˈɛːr/ (adj)
humanitär, menschenfreundlich
  människovänlig

humbug /hˈɵmbʉɡ/ (n)
Schwindler, Schwindlerin
  oförskämd bedragare, skojare, svindlare, bluffare
Humbug, Mumpitz, Schwindel
  oförskämt bedrägeri, skälmstycke, skoj, svindel, båg, bluff

humla /hˈɵmla/ (n)
Hummel
  insekt

humle /hˈɵmlə/ (n)
Hopfen
  humulus lupulus

humleblomma /hˈɵmləblˌɔma/ (n)
Hopfenblüte

humleblomster /hˈɵmləblˌɔmstər/ (n)
Bachnelkenwurz

humlegård /hˈɵmləɡˌoːrd/ (n)
Hopfengarten
  anläggning för odling av växten humle

hummel /hˈɵməl/ (n)
Hummel
  gammal typ av stränginstrument liknande en liggande cittra

hummer /hˈɵmər/ (n)
Hummer
  kräftdjur

hummerfiske /hˈɵmərfˌɪskə/ (n)
Hummerfischerei
  fiske av hummer

hummersoppa /hˈɵməʂˌɔpa/ (n)
Hummersuppe
  soppa, i vilken hummer är en mycket viktigt ingrediens

hummus /hˈɵmʉs/ (n)
Hummus
  kikärtsröra

humor /hˈʉmuːr/ (n)
Humor
  skämtlynne

humorist /hˈʉmuːrˌɪst/ (n)
Humorist, Humoristin
  person med humor, lustighetsberättare, författare av lustiga skrifter

humoristisk /hˈʉmuːrˌɪstɪsk/ (adj)
humorvoll, heiter, humoristisch

humorlös /hˈʉmuːrlˌøːs/ (adj)
humorlos
  som saknar humor

humus /hˈʉmʉs/ (n)
Humus

humusrik /hˈʉmɵsrˌiːk/ (adj)
humusreich
  rik på humus

humör /hˈʉmøːr/ (n)
Stimmung, Laune
  sinnesstämning en person befinner sig i

hund /hˈɵnd/ (n)
Hund
  Canis lupus familiaris

hundbajs /hˈɵndbajs/ (n)
Hundekot
  avföring från hund

hundfoder /hˈɵndfuːdər/ (n)
Hundefutter
  foder ämnat åt hundar

hundgård /hˈɵndɡoːrd/ (n)
Hundezwinger
  inhägnad för hundar, bestående i regel av en hundkoja och omgiven av ett stängsel

hundkex /hˈɵndkəks/ (n)
Hundekuchen
  1. kex för hundar
Wiesenkerbel
  2. växtart

hundkoja /hˈɵndkuːjˌa/ (n)
Hundehütte
  litet skjul eller annan enklare, mindre byggnad, avsedd att ge väderskydd åt hund
  slanguttryck för ett flertal bilmodeller, till exempel Morris Mini-Minor av British Motor Corporation och Mini av BMW

hundkäx /hˈɵndkɛːks/ (n)
Wiesenkerbel
  arten Anthriscus sylvestris

hundmat /hˈɵndmat/ (n)
Hundenahrung

hundra /hˈɵndra/ (adj)
hundert, einhundert
  100

hundradel /hˈɵndradəl/ (n)
Hundertstel
  1/100

hundrakronorssedel /hˈɵndrakrˌuːnɔʂədəl/ (n)
Hundertkronenschein

hundralapp /hˈɵndralˌap/ (n)
Hunderter, Hunni

hundras /hˈɵndras/ (n)
Hunderasse
  ras av hund

hundratals /hˈɵndratˌɑːls/ (adv)
hunderte
  flera hundra

hundraårig /hˈɵndraˌoːrɪɡ/ (adj)
hundertjährig

hundring /hˈɵndrɪŋ/ (n)
Hunderter

hunduppfödare /hˈɵndɵpfˌøːdarə/ (n)
Hundezüchter
  person som föder upp hundar

hundvalp /hˈɵndvalp/ (n)
Welpe, Hundewelpe, Hündchen
  hundavkomma

hundägare /hˈɵndɛːɡˌarə/ (n)
Hundebesitzer, Hundebesitzerin

hundöra /hˈɵndøːrˌa/ (n)
Eselsohr
  vikt hörn
Hundeohr
  öra

hunger /hˈɵŋər/ (n)
Hunger

hungersnöd /hˈɵŋəʂnˌøːd/ (n)
Hungersnot
  brist på mat

hungerstrejk /hˈɵŋəʂtrˌɛjk/ (n)
Hungerstreik
  protest genom att vägra äta

hungra /hˈɵŋra/ (v)
hungern

hungrig /hˈɵŋrɪɡ/ (adj)
hungrig, Hunger haben

hungrig som en varg /hˈɵŋrɪɡ sɔm ɛn vˈarj/ (adj)
hungrig wie ein Wolf
  extremt hungrig

hur /hˈʉr/ (adv)
wie
  på vilket sätt

hur dags /hˈʉr dˈaks/ (adv)
um wieviel Uhr, wann
  vid vilken tid

hur som helst /hˈʉr sɔm hˈɛlst/ (adv)
auf jeden Fall

hurra /hˈɵra/ (interjection)
hurra
  utrop för att uttrycka glädje
  utrop vid gratulation

hurra /hˈɵra/ (n)
Hurra
  gratulerande utrop

hurritiska /hˈɵriːtˌɪska/ (n)
Hurritisch
  ett utdött språk som talades av hurriterna

hurså /hˈɵʂoː/ (interjection)
Wie bitte?
  vadå då

hurtbulle /hˈɵtbɵlə/ (n)
Sportskanone

hurtfrisk /hˈɵtfrɪsk/ (adj)
forsch
  över­drivet käck och spänstig

hurtig /hˈɵtɪɡ/ (adj)
flink, hurtig
  livlig och spänstig

huru /hˈʉrʉ/ (adv)
wie
  på vilket sätt

huruvida /hˈʉrʉvˌiːda/ (conjunction)
inwiefern, inwieweit

hus /hˈʉs/ (n)
Haus, Häuser
  byggnad

husandakt /hˈʉsandˌakt/ (n)
Hausandacht
  andakt i hemmet

husapotek /hˈʉsapˌuːtək/ (n)
Autoapotheke, Hausapotheke, Medizinschrank, Verbandkasten
  förbandslåda, uppsättning (låda, skåp, väska) i det egna hemmet (huset) med saker för första hjälpen, enklare förband och läkemedel

husar /hˈʉsar/ (n)
Husar
  typ av lätt kavalleri

husarrest /hˈʉsarˌɛst/ (n)
Hausarrest
  innebär att en person är fängslad i sitt eget hem

husbil /hˈɵsbiːl/ (n)
Wohnmobil
  stor bil som kan fungera som ett enkelt (och mycket litet) hem, vanligen med toalett, sovplats och kök

husbonde /hˈɵsbɔndə/ (n)
Hausherr
  hushållets överordnade man (gentemot underlydande tjänstefolk)
Herrchen
  manlig ägare till tamdjur

husbåt /hˈɵsboːt/ (n)
Hausboot
  båt som är byggd eller omgjord för att användas som bostad

husdjur /hɵsjˈʉr/ (n)
Haustier

husdörr /hɵsdˈœr/ (n)
Haustür

husera /hˈʉseːrˌa/ (v)
hausen
  bo, vistas, hålla till

husesyn /hˈʉsəsˌyːn/ (n)
Hausbesichtigung
  rundvandring, visning i ett hus

husfru /hˈɵsfrʉ/ (n)
Hausfrau
  hustru
Hausdame
  värdinna

husgeråd /hˈɵsjərˌoːd/ (n)
Hausrat, Küchengerät
  redskap

hushumla /hˈɵshɵmlˌa/ (n)
Baumhummel
  individ av arten Bombus hypnorum, som är en art i släktet humlor

hushåll /hˈɵshɔl/ (n)
Haushalt

hushålla /hˈɵshɔlˌa/ (v)
haushalten, wirtschaften
  inte förbruka mer än nödvändigt
Haushalt führen, wirtschaften
  sköta hushållet

hushållerska /hˈɵshɔlˌɛʂka/ (n)
Haushälterin
  piga som sköter ett hushåll (där hustru saknas)

hushållning /hˈɵshɔlnˌɪŋ/ (n)
Haushaltung, Wirtschaft
  det att hushålla

hushållsapparat /hˈɵshɔlsˌaparˌɑːt/ (n)
Haushaltsgerät
  apparat som används i hushållet

hushållsrulle /hˈɵshɔlsrˌɵlə/ (n)
Küchenrolle
  rulle hushållspapper som används i köket för att göra rent med

hushållsvåg /hˈɵshɔlsvˌoːɡ/ (n)
Haushaltswaage, Küchenwaage
  våg (mätinstrument för vikt) för kök

huskatt /hˈɵskat/ (n)
Hauskatze

huslig /hˈɵslɪɡ/ (adj)
häuslich
  som tillhör hushållet eller hemmet

husmanskost /hˈɵsmanskˌɔst/ (n)
Hausmannskost
  enkel vardagsmat

husmus /hˈɵsmʉs/ (n)
Hausmaus
  arten Mus musculus

husnummer /hˈɵsnɵmər/ (n)
Hausnummer
  nummer med vilket enskilda hus i en gata betecknas

husnyckel /hˈɵsnykːəl/ (n)
Hausschlüssel
  nyckel som går till ytterdörren (eller ytterdörrarna eller huvudentrén eller liknande) på ett hus

husockupation /hˌʉsɔkːˌʉpasxˈuːn/ (n)
Hausbesetzung
  personer utan formell besittningsrätt för en byggnad bosätter sig i den eller använder den varaktigt

husrannsakan /hˈɵsransˌakan/ (n)
Hausdurchsuchung
  undersökning av polis

husrum /hˈɵsrɵːm/ (n)
Bleibe, Logis, Obdach, Unterkunft
  logi, tak över huvudet
Unterkunft, Zimmer
  rum i hus

husse /hˈɵsə/ (n)
Herrchen

hussit /hˈɵsɪt/ (n)
Hussit, Hussitin
  följare av en böhmisk trosuppfattning på 1400-talet

hussvala /hˈɵsvalˌa/ (n)
Mehlschwalbe

hustru /hˈɵstrʉ/ (n)
Ehefrau, Gemahlin
  kvinna i ett äktenskap

husvagn /hˈɵsvaŋn/ (n)
Wohnwagen
  släpvagn med heminredning

husägare /hˈʉsəjˌarə/ (n)
Hausbesitzer, Hausbesitzerin
  person som äger ett hus

huta åt /hˈʉta ˈoːt/ (v)
anschnauzen
  bryskt tillrättavisa

hutlös /hˈʉtløːs/ (adj)
schamlos, unverschämt
  som inte vet hut

huttra /hˈɵtra/ (v)
frösteln, zittern, bibbern, schlottern
  darra av köld; frysa kraftigt

huva /hˈʉva/ (n)
Haube

huvud /hˈʉvʉd/ (n)
Haupt-
  det viktigaste; främsta representant
Kopf, Haupt
  kroppsdel
Haupt, Kopf
  översta eller yttersta delen; huvudliknande föremål

huvud- /hˈʉvʉd/ (affix)
haupt-
  viktigast eller som betyder mest

huvudbana /hˈʉvɵdbˌana/ (n)
Hauptbahn, Hauptlinie
  huvudlinje, stambana

huvudbeståndsdel /hˈʉvɵdbəstˌoːndsdəl/ (n)
Hauptbestandteil
  viktigaste beståndsdel av en sak

huvudbok /hˈʉvɵdbˌuːk/ (n)
Hauptbuch
  huvudsaklig kassabok

huvudbonad /hˈʉvɵdbˌuːnad/ (n)
Kopfbedeckung

huvudbyggnad /hˈʉvɵdbˌyɡnad/ (n)
Hauptgebäude
  förnämsta byggnaden på en gård

huvuddel /hˈʉvɵdəl/ (n)
Hauptteil
  den viktigaste eller största delen av något

huvuddrag /hˈʉvɵdrˌaɡ/ (n)
Grundzug

huvudduk /hˈʉvɵdˌʉk/ (n)
Kopftuch
  duk som bärs på huvudet

huvudgata /hˈʉvɵdɡˌɑːta/ (n)
Hauptstraße
  den största eller viktigaste gatan i en stad eller by

huvudingrediens /hˈʉvʉdˌɪŋrədˌiːəns/ (n)
Hauptzutat
  viktigaste beståndsdelen i en blandning

huvudingång /hˈʉvʉdˌɪŋɔŋ/ (n)
Haupteingang
  den största ingången

huvudkontor /hˌʉvɵdkɔntˈuːr/ (n)
Firmensitz, Hauptverwaltung
  kontor

huvudkudde /hˈʉvɵdkˌɵdə/ (n)
Kopfkissen

huvudled /hˈʉvɵdləd/ (n)
Hauptverkehrsstraße, Vorfahrtsstraße
  väg avsedd för fordonstrafik

huvudlus /hˈʉvɵdlˌʉs/ (n)
Kopflaus

huvudman /hˈʉvɵdmˌan/ (n)
Auftraggeber
  2. uppdragsgivare

huvudmisstänkt /hˈʉvɵdmˌɪstəŋkt/ (adj)
Hauptverdächtiger, Hauptverdächtige, hauptverdächtig
  huvudmisstänkt

huvudnäring /hˈʉvɵdnˌɛːrɪŋ/ (n)
Haupterwerbszweig
  viktigaste näringsgren

huvudorsak /hˈʉvʉdˌɔʂak/ (n)
Hauptgrund, Hauptursache
  huvudsaklig orsak

huvudperson /hˈʉvɵdpˌɛʂuːn/ (n)
Hauptperson

huvudroll /hˈʉvɵdrˌɔl/ (n)
Hauptrolle

huvudräkning /hˈʉvɵdrˌɛːknɪŋ/ (n)
Kopfrechnen

huvudrätt /hˈʉvɵdrˌɛt/ (n)
Hauptgericht, Hauptspeise
  huvudsaklig rätt

huvudsak /hˈʉvɵdsˌak/ (n)
Hauptsache

huvudsaklig /hˈʉvɵdsˌaklɪɡ/ (adj)
hauptsächlich
  som betyder mest eller är mest väsentlig

huvudsakligen /hˈʉvɵdsˌaklɪɡˌɛn/ (adv)
hauptsächlich
  till största delen

huvudsats /hˈʉvɵdsˌats/ (n)
Hauptsatz
  sats (mening) med subjekt och predikat

huvudsida /hˈʉvɵdsˌiːda/ (n)
Hauptseite
  ingångssida

huvudstad /hˈʉvɵdstˌad/ (n)
Hauptstadt
  stad där statens lagstiftande församling finns

huvudstupa /hˈʉvɵdstˌʉpa/ (adv)
Hals über Kopf
  helt plötsligt, oförberett
kopfüber
  med huvudet före

huvudutgång /hˈʉvʉdˌʉtɡɔŋ/ (n)
Hauptausgang
  största, mest centrala utgång av en byggnad, enskild butik, företagslokal eller liknande

huvudvärk /hˈʉvɵdvˌɛrk/ (n)
Kopfschmerz, Kopfweh
  värk
  bekymmer, problem

huvudvärkstablett /hˈʉvɵdvˌɛrkstablˌɛt/ (n)
Kopfschmerztablette
  tablett som hjälpar mot huvudvärk

hy /hˈyː/ (n)
Gesichtsfarbe, Teint
  ansiktshudens naturliga utseende

hyacint /hˈyːasˌɪnt/ (n)
Hyazinthe
  individ av arten hyacint

hybrid /hˈybriːd/ (adj)
hybrid
  av två olika arter

hyckla /hˈykla/ (v)
heucheln

hycklande /hˈyklandə/ (adj)
heuchlerisch, scheinheilig
  presensparticip av hyckla

hycklare /hˈyklɑːrə/ (n)
Heuchler, Heuchlerin

hyckleri /hˈyklərˌiː/ (n)
Heuchelei

hydda /hˈyda/ (n)
Hütte
  primitiv bostad

hydra /hˈydra/ (n)
Hydra
  månghövdat vidunder

hydraulik /hˈydraˌʉliːk/ (n)
Hydraulik
  vattenledningskonst

hydraulisk /hˈydraˌʉlɪsk/ (adj)
hydraulisch
  som avser hydraulik, vattenkrafts-

hydrazin /hˌydrasˈiːn/ (n)
Diamid, Diazan, Hydrazin
  kemisk förening av kväve och väte

hydrofor /hˈydruːfˌuːr/ (n)
Druckbehälter
  behållare vars vattennivå automatiskt regleras av ett pumpverk

hydropat /hˈydruːpˌat/ (n)
Hydrotherapeut, Hydrotherapeutin
  person behandlar sjukdomar med vatten

hydropati /hˈydruːpˌatiː/ (n)
Hydrotherapie
  behandling av sjukdomar med vatten

hydroxidjon /hˈydruːksˌɪdjuːn/ (n)
Hydroxidion
  jonen OH−

hydroxylgrupp /hˈydruːksˌylɡrɵp/ (n)
Hydroxygruppe, Hydroxylgruppe

hyena /hˈyːənˌa/ (n)
Hyäne
  djur

hyfsad /hˈyfsad/ (adj)
angemessen

hygglig /hˈyɡlɪɡ/ (adj)
ziemlich gut
  rimligt god; fördelaktig
nett, freundlich, gefällig
  snäll och välvillig

hygien /hˈyːjiːən/ (n)
Hygiene
  läran om renlighet i hälsovården
  renlighet

hygienartikel /hˈyːjiːənˌatiːkəl/ (n)
Hygieneartikel
  någon produkt för hygien

hygienisk /hˈyːjiːənˌɪsk/ (adj)
hygienisch

hygrometer /hˈyɡruːmətər/ (n)
Hygrometer
  fuktighetsmätare

hylla /hˈyla/ (n)
Regal, Fach
  förvaringsplats

hylla /hˈyla/ (v)
huldigen
  prisa
feiern, gratulierien
  uppvakta, gratulera

hyllfack /hˈylfak/ (n)
Regalfach
  fack i en hylla

hyllmeter /hˈylmətər/ (n)
Regalmeter
  måttenhet för omfånget av samlingarna i bibliotek eller arkiv

hyllning /hˈylnɪŋ/ (n)
Huldigung
  det att någon, några eller något hyllas, eller ett tillfälle när detta sker

hyllpapper /hˈylpapər/ (n)
Schrankpapier
  papper avsett att därmed övertäcka hyllbräde

hylsa /hˈylsa/ (n)
Hülse

hylslist /hˈylslɪst/ (n)
Buchsenleiste

hymla /hˈymla/ (v)
täuschen, vorgeben
  tala oklart och undvikande

hymn /hˈymn/ (n)
Hymne, Hymnus
  /högstämd/ lovsång, särskilt om kristen sång

hynda /hˈynda/ (n)
Hündin

hyoscyamin /hˌyːɔssˌyːamˈiːn/ (n)
Hyoscyamin
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

hyperbel /hˈyːpərbˌɛl/ (n)
Hyperbel

hyperkalcemi /hˈyːpərkˌalsəmˌiː/ (n)
Hyperkalzämie
  tillstånd av onormalt hög koncentration av kalciumjoner i extracellulärvätskan (t.ex. i blodet)

hyperlänk /hˈyːpərlˌɛŋk/ (n)
Hyperlink

hyperonym /hˈyːpərˌuːnyːm/ (n)
Hyperonym, Oberbegriff

hyperopi /hˈyːpərˌuːpiː/ (n)
Hyperopie
  tillståndet att ljuset fokuserar bakom näthinnan när man tittar på närbelägna föremål

hypertext /hˈyːpətˌɛkst/ (n)
Hypertext
  ett digitalt medium för dokument som innehåller text och hyperlänkar

hyperventilation /hˌyːpərvˌɛntiːlasxˈuːn/ (n)
Hyperventilation
  tillstånd av andning med snabba och djupa andetag

hypnotisera /hˈypnuːtˌɪseːrˌa/ (v)
hypnotisieren

hypnotisk /hˈypnuːtˌɪsk/ (adj)
hypnotisch
  beroende på hypnos

hypnotisör /hˈypnuːtˌɪsøːr/ (n)
Hypnotiseur, Hypnotiseurin
  den som hypnotiserar en annan

hypofys /hˈyːpuːfˌyːs/ (n)
Hypophyse

hypokalcemi /hˈyːpuːkˌalsəmˌiː/ (n)
Hypokalzämie
  tillstånd av onormalt låg koncentration av kalciumjoner i extracellulärvätskan (t.ex. i blodet)

hypoklorit /hˈyːpɔklˌuːriːt/ (n)
Hypoklorit
  salt av klorsyrlighet

hypokondriker /hˈyːpuːkˌɔndriːkər/ (n)
Hypochonder, Hypochonderin
  person som lider av hypokondri (inbillningssjuka)

hyponatremi /hˈyːpuːnˌatrəmˌiː/ (n)
Hyponatriämie
  för låg koncentration av natriumjoner i blodplasma

hyponym /hˈyːpuːnˌyːm/ (n)
Hyponym, Unterbegriff

hypotalamus /hˈyːpuːtˌalamˌʉs/ (n)
Hypotalamus
  en del (hypothalamus) av mellanhjärnan

hypotax /hˈyːpuːtˌaks/ (n)
Hypotaxe
  underordning

hypotek /hˈyːpuːtək/ (n)
Hypothek
  säkerhet för lån

hypotenusa /hˈyːpuːtənˌʉsa/ (n)
Hypotenuse

hypotes /hˈyːpuːtəs/ (n)
Hypothese
  antagen sats

hypotetisk /hˈyːpuːtətˌɪsk/ (adj)
hypothetisch
  på antagen sats vilande

hyra /hˈyːra/ (n)
Miete
  avgift för nyttjanderätt

hyra /hˈyːra/ (v)
mieten, vermieten
  inneha nyttjanderätt

hyra ut /hˈyːra ˈʉt/ (v)
vermieten

hyrax /hˈyːraks/ (n)
Schliefer
  klippgrävling

hyrbil /hˈyrbiːl/ (n)
Mietwagen, Leihauto, Leihwagen
  bil som hyrs ut

hyresgäst /hˈyːrəsjˌɛst/ (n)
Mieter, Mieterin
  person som hyr en bostad

hyresgästförening /hˈyːrəsjˌɛstføːrənˌɪŋ/ (n)
Mieterverein
  sammanslutning (förening) av hyresgäster

hyreshus /hˈyːrəshˌʉs/ (n)
Mietshaus
  byggnad som består av flera lägenheter som hyrs ut

hyreshöjning /hˌyːrəshˈœjnɪŋ/ (n)
Mieterhöhung
  höjning av hyra (för lokal eller hyreslägenhet)

hyreslägenhet /hˈyːrəslˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n)
Mietwohnung
  lägenhet (t.ex. i hyreshus) vilken hyrs ut till den boende

hyresrätt /hˈyːrəsrˌɛt/ (n)
Mietrecht
  upplåtelseform av en bostad eller lokal som hyresgästen inte äger själv, men som denne varaktigt nyttjar genom att hyra den av en hyresvärd

hyresvärd /hˈyːrəsvˌɛːrd/ (n)
Hauswirt, Vermieter, Hauswirtin, Vermieterin
  person eller företag som hyr ut en lokal eller bostad

hyresvärdinna /hˈyːrəsvˌɛːrdɪnˌa/ (n)
Hauswirtin, Vermieterin
  hyresvärd av kvinnokön

hyrkusk /hˈyrkɵsk/ (n)
Lohnkutscher, Mietkutscher
  chaufför (kusk) med häst och vagn eller släde som skjutsar mot betalning (hyra, taxa)

hyrvideo /hˈyrviːdəˌuː/ (n)
Leihvideo
  video som finns för uthyrning

hysa /hˈyːsa/ (v)
beherbergen
  ge boende hos sig
hegen
  ha en bestående känsla
unterbringen
  ha plats för

hyska /hˈyska/ (n)
Öse

hyss /hˈys/ (n)
Streich, Unfug
  bus, rackartyg

hysteri /hˈystərˌiː/ (n)
Hysterie
  sjuklig retlighet

hysterisk /hˈystərˌɪsk/ (adj)
hysterisch

hytta /hˈytːa/ (n)
Hütte

hyvel /hˈyːvəl/ (n)
Hobel
  verktyg som används för att jämna till träytor

hyvelbänk /hˈyːvəlbˌɛŋk/ (n)
Hobelbank
  arbetsbord för snickare där trästycken kan spännas fast för att hyvlas

hyvla /hˈyvla/ (v)
hobeln
  jämna till med hyvel
  skiva ost med osthyvel

häck /hˈɛk/ (n)
Hecke
  1. rad med buskar
Hürdenlauf
  2. idrottsgren
Hürde
  3. hinder i denna idrottsgren
Hintern
  4. stuss
Achterschiff, Heck
  6. akterskepp

häcka /hˈɛkːa/ (v)
nisten, brüten
  (om fåglar) utöva häckning
herumsitzen, hocken
  (om människor) befinna sig länge på en plats och göra ingenting

häcklöpning /həklˈœpnɪŋ/ (n)
Hürdenlauf
  en idrottsgren, tävling i löpning med hinder (häckar) att hoppa över

häcksax /hˈɛksaks/ (n)
Heckenschere

häcksparv /hˈɛksparv/ (n)
Zaunammer

häda /hˈɛːda/ (v)
lästern
  kränka något som anses heligt

hädanefter /hˈɛːdanˌɛftər/ (adv)
fortan, fürderhin, künftig, von nun an, fürder

hädelse /hˈɛːdəlsə/ (n)
Blasphemie, Gotteslästerung, Lästerung

häfta /hˈɛfta/ (v)
heften, zusammenheften
  fästa flera papper i varandra medelst häftklammer

häftande /hˈɛftandə/ (adj)
heftend
  presensparticip av häfta

häftapparat /hˈɛftapˌarɑːt/ (n)
Heftgerät, Tacker, Bostitch, Klammermaschine
  kontorsapparat

häfte /hˈɛːftə/ (n)
Heft
  1. tunn bok

häftig /hˈɛftɪɡ/ (adj)
toll
  cool
heftig
  snabb, våldsam

häftighet /hˈɛftɪɡhˌeːt/ (n)
Heftigkeit
  det att vara häftig

häftklammer /hˈɛftklamər/ (n)
Heftklammer
  liten u-formad bit metalltråd vilken kan monteras i häftapparat

häger /hˈɛːjər/ (n)
Reiher
  fågel inom familjen hägrar

hägg /hˈɛɡ/ (n)
Traubenkirsche
  trädslag Prunus padus

hägra /hˈɛɡra/ (v)
locken
  framstå som en dröm
locken, sich in der Luft spiegeln
  visa sig som en hägring

hägring /hˈɛɡrɪŋ/ (n)
Fata Morgana, Luftspiegelung
  lockande syn, synvilla

häkta /hˈɛkta/ (n)
Haken, Häkchen
  liten krok

häkta /hˈɛkta/ (v)
festnehmen, verhaften
  arrestera

häkte /hˈɛːktə/ (n)
Untersuchungshaft
  lokal där brottsmisstänkt person hålls frihetsberövad medan förundersökning eller dylikt pågår inför eventuellt åtal

häktning /hˈɛktnɪŋ/ (n)
Inhaftierung, Verhaftung
  åtgärd genom vilken den misstänkte berövas friheten

häl /hˈɛːl/ (n)
Ferse
  den bakersta delen av foten

häleri /hˈɛːlərˌiː/ (n)
Hehlerei
  handel med stöldgods

hälft /hˈɛlft/ (n)
Hälfte

häll /hˈɛl/ (n)
Steinplatte
  blottad berggrund

hälla /hˈɛla/ (v)
schütten
  om granulärt material
gießen, schütten
  om vätska

hälla upp /hˈɛla ˈɵp/ (v)
eingießen
  fylla ett kärl med en vätska

hälleflundra /hˈɛləflˌɵndra/ (n)
Heilbutt
  Hippoglossus hippoglossus

hällristning /hˈɛlrɪstnˌɪŋ/ (n)
Petroglyphe, Felszeichnung
  symbol, figur eller avbildning från forntiden som är inhuggen på en berghäll eller ett löst klippblock

hälsa /hˈɛlsa/ (n)
Gesundheit
  tillstånd
Gesundheit, Wohlbehaltensein
  tillstånd av god hälsa

hälsa /hˈɛlsa/ (v)
grüßen, begrüßen

hälsa på /hˈɛlsa poː/ (v)
besuchen
  besöka
begrüßen, grüßen
  uttala kort meddelande

hälsena /hˈɛlsənˌa/ (n)
Achillessehne
  sena ovanför hälen

hälsinge /hˈɛlsɪŋə/ (n)
Hälsingländer, Hälsingländerin
  person från, eller bosatt i Hälsingland

hälsingländsk /hˈɛlsɪŋlˌɛndsk/ (adj)
hälsingländisch
  som kommer ifrån, eller har att göra med Hälsingland

hälsning /hˈɛlsnɪŋ/ (n)
Gruß, Begrüßung
  kort meddelande

hälsningsfras /hˈɛlsnɪŋsfrˌas/ (n)
Grußformel

hälsocoach /hˈɛlsuːkˌuːaʃ/ (n)
Gesundheitscoach
  person som vägleder till en förbättrad hälsa

hälsokost /hˈɛlsuːkˌɔst/ (n)
Reformkost
  livsmedel som anses vara särskilt hälsobefrämjande

hälsoproblem /hˈɛlsɔprɔbləm/ (n)
Gesundheitsproblem
  problem med sin hälsa

hälsosam /hˈɛlsuːsˌam/ (adj)
gesund, heilsam
  bra för hälsan, näringsrik, nyttig
gesund
  frisk, pigg

hälsovådlig /hˈɛlsuːvˌoːdlɪɡ/ (adj)
gesundheitsschädlich
  farlig för hälsan

hälsovård /hˌɛlsuːvˈoːrd/ (n)
Gesundheitspflege, Gesundheitswesen
  vård av hälsan

hämma /hˈɛma/ (v)
hemmen
  hindra, bromsa

hämnas /hˈɛmnas/ (v)
rächen
  utföra bestraffande handling

hämnd /hˈɛmnd/ (n)
Rache, Vergeltung
  gärning som syftar till att förstöra för någon annan som tidigare förstört för en själv

hämning /hˈɛmnɪŋ/ (n)
Hemmung
  psykologisk inställning som förhindrar ett visst beteende

hämpling /hˈɛmplɪŋ/ (n)
Bluthänfling, Hänfling, Flachsfink

hämsko /hˈɛmskuː/ (n)
hemmschuh
  hindrande omständighet

hämta /hˈɛmta/ (v)
abholen
  hämta någon med bil
holen, abholen
  ta sig till en plats och ta med sig något eller någon därifrån

hämtmat /hˈɛmtmat/ (n)
Take-away
  mat som tillagas på restaurang för att sedan tas med

hända /hˈɛnda/ (v)
passieren, geschehen, ereignen
  inträffa

händelse /hˈɛndəlsə/ (n)
Ereignis, Vorfall
  något som inträffar

händelsehorisont /hˈɛndəlsəhˌuːriːsˌɔnt/ (n)
Ereignishorizont

händelserik /hˈɛndəlsərˌiːk/ (adj)
ereignisreich
  som innehåller många händelser

händelsevis /hˈɛndəlsəvˌiːs/ (adv)
zufällig
  av en tillfällighet

händig /hˈɛndɪɡ/ (adj)
geschickt

hänföra /hˈɛnføːrˌa/ (v)
begeistern, bezaubern, berücken, betören, entzücken, faszinieren
  väcka entusiasm, förtjusning o.d. hos någon

hänförande /hˈɛnføːrˌandə/ (adj)
hinreißend
  presensparticip av hänföra

hänga /hˈɛŋa/ (v)
hängen
  hållas uppe i lodrätt läge utan kontakt med marken
  döda genom att fästa ett rep runt halsen
  placera i lodrätt läge utan kontakt med marken

hänga i luften /hˈɛŋa iː lˈɵftən/ (v)
in der Luft hängen
  inte vara fast grundad

hänga ihop som ler och långhalm /hˈɛŋa ˈiːhuːp sɔm lˈeːr ɔk lˈɔŋhalm/ (v)
unzertrennlich sein, wie Pech und Schwefel zusammenhalten
  vara oskiljeaktig

hänga läpp /hˈɛŋa lˈɛp/ (v)
maulen, schmollen
  vara på dåligt humör

hänga med /hˈɛŋa meːd/ (v)
mitkommen
  1. kunna röra sig tillräckligt snabbt för att inte komma efter någon eller några andra eller utvecklas kunskapsmässigt tillräckligt fort för att inte komma efter
folgen, mitkommen
  2. tänka tillräckligt snabbt för att förstå slutsatsen talaren eller författaren försöker komma till
folgen
  3. följa något
mitgehen, mitkommen
  4. följa med någon eller några

hängande /hˈɛŋandə/ (adj)
hängend
  presensparticip av hänga

hängbro /hˈɛŋbruː/ (n)
Hängebrücke
  bro som består av två par pyloner, ett på var sida om spannet, med två eller fler primära bärkablar spända mellan dem

hängiven /hˈɛŋiːvən/ (adj)
ergeben, hingebungsvoll, zugetan
  perfektparticip av hänge

hängivenhet /hˈɛŋiːvˌeːnheːt/ (n)
Hingabe

hänglås /həŋlˈoːs/ (n)
Vorhängeschloss
  låsanordning med rörlig låsbar bygel

hängmatta /hˈɛŋmatːˌa/ (n)
Hängematte

hängning /hˈɛŋnɪŋ/ (n)
Hängen

hängselbyxor /hˈɛŋsəlbˌyːksuːr/ (n)
Latzhose
  byxor försedda med hängslen

hängsmycke /hˈɛŋsmykːə/ (n)
Anhänger
  som hängs på ett halsband

hänseende /hˈɛnsəˌɛndə/ (n)
Hinsicht
  betraktande, synpunkt, aspekt, sida av en sak, perspektiv, vinkel, vinkling

hänsyn /hˈɛnsyːn/ (n)
Rücksicht
  att ta i beaktande

hänsynsfull /hˈɛnsynsfˌɵl/ (adj)
rücksichtsvoll
  som visar hänsyn

hänsynslös /hˈɛnsynslˌøːs/ (adj)
rücksichtslos

hänsynslöshet /hˌɛnsynslˈœsheːt/ (n)
Rücksichtslosigkeit
  det att vara hänsynslös

hänvisa /hˈɛnviːsˌa/ (v)
verweisen
  citera, referera
hinweisen, verweisen
  syfta på
berufen auf
  åberopa

hänvisning /hˈɛnviːsnˌɪŋ/ (n)
Hinweis
  anmärkning om var (mer) relevant information kan hittas

häpen /hˈɛːpən/ (adj)
erstaunt, verblüfft, verdutzt
  häpen

häpenhet /hˈɛːpeːnhˌeːt/ (n)
Erstaunen, Verwunderung

häpna /hˈɛpna/ (v)
staunen

häpnad /hˈɛpnad/ (n)
Verblüffung, Erstaunen, Staunen
  1a. positiv känsla
Bestürzung, Betretenheit, Betroffenheit
  1b. negativ känsla

häpnadsväckande /hˈɛpnadsvˌɛkːandə/ (adj)
erstaunlich, verwunderlich

här /hˈɛːr/ (adv)
hier
  om plats

här /hˈɛːr/ (n)
Heer, Armee
  armé

här ligger en hund begraven /hˈɛːr lˈɪɡər ɛn hˈɵnd bˈɛɡrɑːvən/ (v)
Da liegt der Hund begraben.

härad /hˈɛːrad/ (n)
Harde
  administrativt område

härav /hˈɛːrav/ (adv)
hiervon

härbärgera /hˈɛrbɛːrjˌeːra/ (v)
beherbergen
  ge någon husrum, nattlogi eller kvarter

härd /hˈɛːrd/ (n)
Herd
  eldstad
  bildligt: trygg plats
  centrum, utgångspunkt

härda /hˈɛːrda/ (v)
abhärten, härten
  få att bli hård(are)

härdighet /hˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n)
Widerstandsfähigkeit
  det att vara härdig

härdsmälta /hˈɛːrdsməltˌa/ (n)
Kernschmelze
  smältning av reaktorhärden

härfågel /hˈɛrfoːjəl/ (n)
Wiedehopf
  fågelart

härförleden /hərfˈœrlədən/ (adv)
kürzlich, neulich, unlängst, vor Kurzem, vor kurzem, vor kurzer Zeit
  nyligen, för inte länge sedan

härifrån /hˈɛːrɪfrˌoːn/ (adv)
von hier

härigenom /hˈɛːriːjˌeːnɔm/ (adv)
hierdurch
  genom det här, genom detta, därigenom

härja /hˈɛrja/ (v)
wüten
  grassera, husera
verwüsten, verheeren
  ödelägga, lägga i ruiner

härjning /hˈɛrjnɪŋ/ (n)
Verheerung, Verwüstung

härkomst /hˈɛrkɔmst/ (n)
Herkunft, Ursprung
  ursprung

härleda /hˈɛrleːdˌa/ (v)
ableiten, herleiten
  genom att utgå från påståenden, bevisa påstående

härledning /hˈɛrleːdnˌɪŋ/ (n)
Herleitung
  det att härleda något

härlig /hˈɛrlɪɡ/ (adj)
herrlich
  som ger mycket välmående

härlighet /hˈɛrlɪɡhˌeːt/ (n)
Herrlichkeit
  höghet, storhet

härma /hˈɛrma/ (v)
nachmachen, nachahmen
  göra precis likadant (eller liknande) som någon annan

härmapa /hˈɛrmapˌa/ (n)
Nachahmer, Nachahmerin, Nachäffer, Nachäfferin
  person som härmar eller tar efter någon annan

härmed /hˈɛrməd/ (adv)
hiermit
  med detta

härmedelst /hˈɛrmeːdˌɛlst/ (adv)
hiemittelst, hierdurch, hiermit, hiermittelst

härmsångare /hˈɛrmsɔŋˌarə/ (n)
Gelbspötter

härnäst /hˈɛrnəst/ (adv)
als nächstes
  vid närmaste efter­följande till­fälle

häromdagen /hˈɛːrɔmdˌɑːɡən/ (adv)
kürzlich, neulich, vor kurzem, dieser Tage, vor Kurzem

häromkvällen /hˈɛːrɔmkvˌɛlən/ (adv)
neulich abends
  en av de senaste kvällarna

häromveckan /hˈɛːrɔmvˌɛkːan/ (adv)
vor ein paar Wochen

härröra /hˈɛrøːrˌa/ (v)
herrühren

härska /hˈɛʂka/ (v)
herrschen

härskare /hˈɛʂkarə/ (n)
Herrscher, Gebieter, Gebieterin, Herrscherin
  person som innehaver makt

härskarinna /hˈɛʂkarˌɪna/ (n)
Herrscherin

härsken /hˈɛʂkən/ (adj)
ranzig

härsklysten /hˈɛʂklystən/ (adj)
herrschsüchtig
  som har starkt begär att härska

härstamma /hˈɛʂtamˌa/ (v)
abstammen, herstammen

härstamning /hˈɛʂtamnˌɪŋ/ (n)
Abstammung, Herkunft
  genetiskt ursprung

härva /hˈɛrva/ (n)
Knäuel
  avgränsad mängd uppnystat garn
Gewirr, Knäuel, Wirrwarr
  oordnad samling trådliknande föremål som är hoptrasslade
Durcheinander, Wirrwarr
  svåröverblickad situation, vanligen beträffande kriminell verksamhet (med många inblandade personer, förövare och/eller brottsoffer)

härvid /hˈɛrviːd/ (adv)
dabei, hierbei
  vid detta

häråt /hˈɛːroːt/ (adv)
heran, hierher
  hitåt

hässja /hˈɛsja/ (n)
Heugestell
  torkställning för hö

häst /hˈɛst/ (n)
Pferd, Gaul, Ross
  hästdjur

hästanspänd /hˈɛstanspˌɛnd/ (adj)
pferdebespannt
  med häst anspänd (förspänd), dragen av häst

hästfoder /hˈɛstfuːdər/ (n)
Pferdefutter
  foder ämnat åt hästar

hästhoppning /hˈɛsthɔpnˌɪŋ/ (n)
Springreiten
  tävling där häst med ryttare hoppar över hinder längs en bana

hästhov /hˈɛsthuːv/ (n)
Huflattich
  arten Tussilago farfara
Pferdehuf
  en hästs fot

hästkraft /hˈɛstkraft/ (n)
Pferdestärke

hästkärra /hˈɛstkərˌa/ (n)
Pferdekarre, Pferdekarren
  enklare tvåhjulig vagn som dras av en häst

hästkött /həstkˈœt/ (n)
Pferdefleisch
  kött

hästmussla /hˈɛstmɵslˌa/ (n)
Pferdemuschel
  en djurart (Modiolus modiolus) inom släkte Modiolus som ingår i klassen musslor

hästras /hˈɛstras/ (n)
Pferderasse
  ras till arten häst inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae)

hästsko /hˈɛstskuː/ (n)
Hufeisen
  stycke metall som fästs på undersidan av hästars hovar

hästskosöm /hˈɛstskuːsˌøːm/ (n)
Hufnagel
  kilformad spik för att fästa hästskor och beslag vid hästars hovar och nötdjurs klövar

hästspårvagn /hˈɛstspoːrvˌaŋn/ (n)
Pferdebahn, Pferdestraßenbahn

hästsvans /həstsvˈans/ (n)
Pferdeschwanz, Pferdeschweif
  djurdel
Pferdeschwanz
  frisyr
Tannenwedel
  vattenväxt

hästuppfödning /hˌɛstɵpfˈœdnɪŋ/ (n)
Pferdezucht

hätta /hˈɛtːa/ (n)
Haube
  huvudbonad

häva /hˈɛːva/ (v)
aufheben, beheben
  få något att upphöra
heben
  förflytta uppåt, ofta med en hastig och kraftig rörelse

hävd /hˈɛvd/ (n)
Brauch, Tradition
  långvarig tradition, gammal sedvänja

hävda /hˈɛvda/ (v)
behaupten, durchsetzen
  försvara sig eller sin ställning
behaupten
  påstå, starkt framhålla

hävda sig /hˈɛvda sˈɛj/ (v)
sich behaupten, sich durchsetzen

hävdvunnen /hˈɛvdvɵnən/ (adj)
althergebracht, herkömmlich, traditionell, überliefert

hävstång /hˈɛvstɔŋ/ (n)
Hebel
  långsmal och vridbar kropp som räknas till en av de sex enkla maskinerna på vilken motsatta krafter verkar

häxa /hˈɛːksa/ (n)
Hexe
  trolldomskunnig kvinna

häxring /hˈɛksrɪŋ/ (n)
Hexenring

håg /hˈoːɡ/ (n)
Herz, Lust
  lust eller fallenhet att ägna sig åt något
Sinn
  själslig läggning som styr tankar, föreställningar, minnesbilder o.d.
Lust
  tillfällig sinnesstämning eller tillfälligt tänkande

håglös /hˈoːɡløːs/ (adj)
träge, unlustig
  som saknar lust och energi

håkäring /hˈoːkɛːrˌɪŋ/ (n)
Grönlandhai, Eishai

hål /hˈoːl/ (n)
Loch
  urgöpning
  öppning som går genom föremål eller material

håla /hˈoːla/ (n)
Höhle
  fördjupning eller hålighet

hålig /hˈoːlɪɡ/ (adj)
durchlöchert, löchrig

hålkort /hˈoːlkoːt/ (n)
Lochkarte
  kort med stansade hål som möjliggör maskinell bearbetning

håll /hˈɔl/ (n)
Richtung
  1. riktning
Abstand, Entfernung
  3. avstånd
Seitenstechen
  4. smärta i magtrakten i samband med träning

håll käften /hˈɔl ɕˈɛftən/ (interjection)
Halt den Mund, Halts Maul
  uppmaning att vara tyst

hålla /hˈɔla/ (v)
halten
  ha ett föremål i handen

hålla färgen /hˈɔla fˈɛrjən/ (v)
die Fassung bewahren, sich nichts anmerken lassen
  inte avslöja sig

hålla kort /hˈɔla kˈɔt/ (v)
kurzhalten
  behandla strängt

hålla låda /hˈɔla lˈoːda/ (v)
reden
  tala länge

hålla med /hˈɔla meːd/ (v)
zustimmen
  (intransitivt) vara av samma uppfattning
  (transitivt) vara av samma uppfattning

hålla måttet /hˈɔla mˈɔtət/ (v)
den Erwartungen entsprechen
  duga

hålla på /hˈɔla poː/ (v)
halten, unterstützen, zu
  heja på
auf, beharren, durchhalten
  vara ihärdig

hålla på att /hˈɔla poː at/ (v)
im Begriff sein, etwas zu tun

hålla på med /hˈɔla poː meːd/ (v)
beschäftigt sein mit; dabei sein, etw. zu tun

hålla sig i skinnet /hˈɔla sˈɛj iː sxˈɪnət/ (v)
sich im Zaume halten
  hålla sig lugn

hålla sig på mattan /hˈɔla sˈɛj poː mˈatːan/ (v)
auf dem Teppich bleiben, sich ordentlich benehmen
  uppföra sig städat

hålla sig på sin kant /hˈɔla sˈɛj poː sɪn kˈant/ (v)
sich reserviert geben
  vara reserverad

hålla sig undan /hˈɔla sˈɛj ˈɵndan/ (v)
sich rar machen
  inte vara i vägen

hålla till /hˈɔla tɪl/ (v)
aufhalten
  ha för vana att befinna sig på viss plats

hålla tummarna /hˈɔla tˈɵmarnˌa/ (v)
die Daumen drücken
  önska framgång

hålla tyst /hˈɔla tˈyst/ (v)
Halts Maul

hålla upp /hˈɔla ˈɵp/ (v)
hochhalten
aufhören, innehalten
  avbryta en handling

hållare /hˈɔlarə/ (n)
Halter
  anordning som håller något

hållbar /hˈɔlbɑːr/ (adj)
haltbar
  som inte lätt går sönder
  som tål att utövas eller användas under en längre tid utan att orsaka skador på något, t.ex. på miljö eller ekonomi

hållbarhet /hˈɔlbɑːrhˌeːt/ (n)
Haltbarkeit, Nachhaltigkeit
  det att vara hållbar

hållfasthet /hˈɔlfasthˌeːt/ (n)
Festigkeit, Haltbarkeit
  förmåga att motstå deformationer

hållfasthetslära /hˈɔlfasthˌɛtslɛːrˌa/ (n)
Festigkeitslehre
  teknologisk disciplin som beskriver förhållandet mellan mekaniska krafter och deformerbara kroppar

hållning /hˈɔlnɪŋ/ (n)
Haltung
  kroppshållning
  inställning

hållplats /hˈɔlplats/ (n)
Haltestelle

hålrum /hˈoːlrɵːm/ (n)
Aushöhlung, Hohlraum
  område i rummet

hålslag /hˈoːlslɑːɡ/ (n)
Locher
  anordning som gör hål

håltimme /hˈoːltɪmə/ (n)
Freistunde
  ledig timme mellan två lektioner (vanligast på gymnasiet)

hålväg /hˈoːlvɛːɡ/ (n)
Hohlweg
  äldre, enklare väg eller upptrampad stig som ligger lägre än omgivningen

hån /hˈoːn/ (n)
Hohn

håna /hˈoːna/ (v)
verhöhnen, verspotten, höhnen, spotten

hånfull /hˈoːnfɵl/ (adj)
höhnisch
  som /ofta/ hånar (någon eller något)

hångel /hˈɔŋəl/ (n)
Geknutsche
  närgånget kelande

hånle /hˈoːnlə/ (v)
hohnlächeln
  flina

hånskratta /hˈoːnskrɑːtːˌa/ (v)
hohnlachen
  håna, skratta hånfullt

hår /hˈoːr/ (n)
Haar
  räknebart
  oräknebart

håravfall /hˈoːravfˌal/ (n)
Haarausfall
  o­normalt förlust av hår, mest på grund av sjukdom

hårbalsam /hˈoːrbalsˌam/ (n)
Haarbalsam
  gel som ger fukt till håret

hårband /hˈoːrband/ (n)
Haarband
  icke-elastiskt band som kan användas för att dekorera håret

hårborste /hˈoːrbɔʂtˌɛ/ (n)
Haarbürste

hårcell /hˈoːrsəl/ (n)
Haarzelle
  någon av de mikrovillibeklädda celler som finns i hörselsnäckan i innerörat och svarar för den mekanoelektriska transduktionen av ljudvibrationer

hård /hˈoːrd/ (adj)
hart
  stel
  erigerad

hårddisk /hˈoːrdɪsk/ (n)
Festplatte, Platte
  lagringsmedium

hårdhet /hˈoːrdheːt/ (n)
Härte
  det att vara hård, speciellt om denna grad, ibland även om något hårt

hårdhetsgrad /hˈoːrdhətsɡrˌad/ (n)
Härtegrad
  ett materials formella hårdhet, exempelvis enligt Mohs hårdhetsskala
  ett materials hårdhet i generell mening
  mått på hur mycket mineraler en specifik delmängd vatten innehåller, ofta mätt i tyska hårdhetsgrader, då förkortat °dH

hårdhjärtad /hˈoːrdjətˌad/ (adj)
hartherzig
  som inte påverkas känslomässigt

hårdhänt /hˈoːrdhənt/ (adj)
grob, hart, unzart
  hård i handen

hårdkokt /hˈoːrdkˈuːkt/ (adj)
hartgesotten
  (skenbart) okänslig, osentimental
hart gekocht, hartgekocht
  om ägg

hårdmetall /hˈoːrdmətˌal/ (n)
Hartmetall
  hårt material bestående till största del av hårt sintrad karbid och bindemetall (ofta volframkarbid och kobolt) ofta använt till skärande verktyg

hårdvara /hˈoːrdvarˌa/ (n)
Hardware

hårfin /hˈoːrfˈiːn/ (adj)
haarklein

hårfärg /hˈoːrfərj/ (n)
Haarfarbe
  färg på håret hos en person
  hårfärgningsmedel

hårfärgning /hˈoːrfərŋnˌɪŋ/ (n)
Haarfärben
  det att färga håret

hårfärgningsmedel /hˈoːrfərŋnˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n)
Haarfärbemittel
  medel som används till att ge hår en annan färg

hårfön /hˈoːrføːn/ (n)
Föhn, Haartrockner, Fön

hårginst /hˈoːrjɪnst/ (n)
Behaarter Ginster, Heide-Ginster, Sand-Ginster
  en växtart (Genista palusa) inom familjen ärtväxter (Fabaceae)

hårgängel /hˈoːrjəŋəl/ (n)
Behaartes Knopfkraut
  arten Galinsoga quadriradiata

hårig /hˈoːrɪɡ/ (adj)
haarig, behaart

hårlös /hˈoːrløːs/ (adj)
haarlos
  som saknar hår

hårnål /hˈoːrnoːl/ (n)
Haarnadel
  nål för håret

hårnålskurva /hˈoːrnoːlskˌɵrva/ (n)
Haarnadelkurve
  en skarp kurva, vanligen utgörande mer än 90°, på en smal väg

hårsmån /hˈoːʂmoːn/ (n)
Haaresbreite
  ytterst obetydligt avstånd; något mycket obetydligt

hårspänne /hˈoːʂpənə/ (n)
Haarspange, Haarklammer
  spänne som sätts i håret för att få håret att uppta en viss lutning eller plats

hårstrå /hˈoːʂtroː/ (n)
Haar

hårtork /hˈoːtɔrk/ (n)
Föhn, Haartrockner, Fön

hårvilt /hˈoːrvɪlt/ (n)
Haarwild

håv /hˈoːv/ (n)
Kescher
  fisknät fäst vid ett skaft

hö /hˈøː/ (n)
Heu
  torkat gräs som används som djurfoder

höft /hˈœft/ (n)
Hüfte
  utskjutande kroppsparti runt höftbenet och nedanför midjan

höfta /hˈœfta/ (v)
einschätzen

hög /hˈøːɡ/ (adj)
laut
  ljudstyrka
hoch
  når långt från marknivån
  numeriskt stor
  på stort avstånd från marken
  gäll
high
  påverkad

hög /hˈøːɡ/ (n)
Haufen
  samling av saker

högaffel /hˈøːɡafəl/ (n)
Heugabel

högakta /hˈøːɡaktˌa/ (v)
achten
  värdera högt, hysa vördnad eller stor aktning för

högborg /hˈøːɡbɔrj/ (n)
Hochburg
  centrum

höger /hˈøːɡər/ (adj)
rechts
  riktning
  politisk inriktning

höger /hˈøːɡər/ (n)
Rechte
  politisk inriktning

högerhänt /hˈøːɡərhˌɛnt/ (adj)
rechtshändig
  som helst utför uppgifter med höger hand

högerhänthet /hˈøːɡərhˌɛntheːt/ (n)
Dextralität, Rechtshändigkeit
  det att vara högerhänt

högerkurva /hˈøːɡərkˌɵrva/ (n)
Rechtskurve
  kurva, t.ex. på bilväg, som böjer åt höger (i en given färdriktning)

högerparti /hˈøːɡərpˌatiː/ (n)
Rechtspartei
  politiskt parti som står till höger

högertrafik /hˌøːɡətrafˈiːk/ (n)
Rechtsverkehr

högfartssträcka /høːɡfˈɑːtstrəkːˌa/ (n)
Hochgeschwindigkeitsstrecke
  järnvägslinje lämplig för höga hastigheter

högfärdig /hˈøːɡfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
überheblich, aufgeblasen, hochmütig
  fylld av högfärd

högförnäm /høːɡfˈœrnɛːm/ (adj)
hochvornehm
  mycket förnäm

höggravid /hˈøːɡɡravˌiːd/ (adj)
hochschwanger
  beskriver havande människa som är i slutskedet av graviditeten

höghastighetståg /hˈøːɡhastˌɪɡheːtstˌoːɡ/ (n)
Hochgeschwindigkeitszug
  tåg som kan hålla en högre hastighet än vanliga tåg

höghjuling /hˈøːɡjʉlˌɪŋ/ (n)
Hochrad
  slags cykel med mycket stort framhjul i förhållande till bakhjulet

höghus /hˈøːɡhʉs/ (n)
Hochhaus

högklackad /hˈøːɡklakːˌad/ (adj)
hochhackig

högkonjunktur /hˈøːɡkɔnjɵŋktˌʉr/ (n)
Hochkonjunktur
  period av ekonomiskt välstånd

högkvarter /hˈøːɡkvatər/ (n)
Hauptquartier, Hauptgeschäftsstelle, Hauptsitz

högland /hˈøːɡland/ (n)
Hochland

högljudd /høːɡjˈʉd/ (adj)
geräuschvoll, lautstark

högläsning /hˈøːɡlɛːsnˌɪŋ/ (n)
Vorlesen

högmod /hˈøːɡmuːd/ (n)
Hochmut
  högmod

högmodig /hˈøːɡmuːdˌɪɡ/ (adj)
hochmütig
  fylld av högmod

högrest /hˈøːɡrəst/ (adj)
hochgewachsen, stattlich
  som är lång

högrev /hˈøːɡrəv/ (n)
Nackenstück, Rinderkamm

högröd /hˈøːɡrøːd/ (adj)
hochrot
  starkt rödfärgad

högskola /hˈøːɡskuːlˌa/ (n)
Hochschule

högskolelärare /hˈøːɡskuːləlˌɛːrarə/ (n)
Hochschullehrer, Hochschullehrerin
  lärare på högskola

högskoleutbildning /hˈøːɡskuːləˌʉtbɪldnˌɪŋ/ (n)
Hochschulausbildung, Studium

högsommar /hˈøːɡsɔmˌar/ (n)
Hochsommer
  tid omkring mitten av sommaren

högsorbiska /høːɡsˈɔrbɪskˌa/ (n)
Obersorbisch
  ett västslaviskt språk som talas i Sachsen i Tyskland

högspråk /hˈøːɡsproːk/ (n)
Hochsprache
  standardspråk, riksspråk

högspänning /hˈøːɡspənˌɪŋ/ (n)
Hochspannung
  spänning på över 1 000 volt växelspänning eller 1 500 volt likspänning

högspänningsledning /hˈøːɡspənˌɪŋsleːdnˌɪŋ/ (n)
Freileitung

högstadieelev /hˈøːɡstadˌiːəələv/ (n)
Oberstufenschüler, Oberstufenschülerin
  elev på högstadiet

högstadium /hˈøːɡstadˌiːʉm/ (n)
Oberstufe
  sista delen av grundskolan

högsvenska /hˈøːɡsvənskˌa/ (n)
Reichsschwedisch
  rikssvenska

högsäsong /hˈøːɡsɛːsˌɔŋ/ (n)
Hochsaison

högtalaranläggning /hˈøːɡtalˌaranlˌɛɡnɪŋ/ (n)
Lautsprecheranlage
  kombination av mikrofon, förstärkare och högtalare

högtalare /hˈøːɡtalˌarə/ (n)
Lautsprecher

högtalarutrop /hˈøːɡtalˌarʉtrˌuːp/ (n)
Lautsprecherausruf, Lautsprecherdurchsage
  utrop genom en högtalaranläggning

högteknologi /hˌøːɡtəknuːlˈoːɡiː/ (n)
Hochtechnologie
  avancerad teknologi

högtid /hˈøːɡtiːd/ (n)
Fest, Feier, Feierlichkeit
  tillfälle där något firas

högtidlig /hˈøːɡtiːdlˌɪɡ/ (adj)
feierlich, festlich
  1. som utgör en högtid
ernsthaft
  2. allvarlig och värdig

högtidlighet /hˈøːɡtiːdlˌɪɡheːt/ (n)
Feierlichkeit
  festlighet, festivitet

högtryck /hˈøːɡtryk/ (n)
Hochdruck, Hochdruckgebiet, Antizyklone
  område med högt lufttryck

högtyska /hˈøːɡtyskˌa/ (n)
Hochdeutsch, Schriftdeutsch
  tysk skriftspråk

högvatten /hˈøːɡvatːən/ (n)
Hochwasser
  högre vattennivå än vanligt
Flut, Hochwasser
  tidvatten när vattenståndet är högt

höja /hˈøːja/ (v)
erheben, heben
  flytta något uppåt
erhöhen
  satsa i poker
  göra /numeriskt värde/ högre

höjd /hˈœjd/ (adj)
erhöht

höjd /hˈœjd/ (n)
Anhöhe, Höhe, Hügel
  plats eller område högt uppe
Höhe
  vertikalt avstånd från marken eller havsytan
  mått på endimensionell rumslig utbredning i lodrät riktning
  vinkelavståndet från horisonten till himlakroppen

höjdare /hˈœjdarə/ (n)
Bonze, dicker Fisch, hohes Tier
  högt uppsatt tjänsteman, politiker eller ledare
Kracher
  något mycket bra eller trevligt, speciellt om en situation eller en synnerligen bra kombination av saker

höjdhopp /hˈœjdhɔp/ (n)
Hochsprung
  gren där man hoppar över ribba

höjdpunkt /hˈœjdpɵŋkt/ (n)
Höhepunkt

höjdrädd /hˈœjdrəd/ (adj)
Höhenangst habend
  som är rädd för att befinna sig på höga höjder, vanl. ty hon då kan ramla ner och skada sig

höjdskillnad /hˈœjdsxɪlnˌad/ (n)
Höhenunterschied
  skillnad i höjd

höjning /hˈœjnɪŋ/ (n)
Erhöhung
  det att höja
Anhöhe
  upphöjning, höjd

hök /hˈøːk/ (n)
Hardliner, Hardlinerin
  person
Habicht
  rovfågel

höksångare /hˈœksɔŋˌarə/ (n)
Sperbergrasmücke
  en art inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae)

hökuggla /hˈøːkɵɡlˌa/ (n)
Sperbereule

hölada /hˈøːladˌa/ (n)
Heuschober, Heuschuppen
  liten byggnad för förvaring av hö

hölass /hˈøːlas/ (n)
Heufuhre
  lass med hö

hölja /hˈœlja/ (v)
bedecken, einhüllen, verhüllen
  täcka över, svepa in, skyla

hölje /hˈœljə/ (n)
Hülle, Umhüllung
  tunt skal runt något

höna /hˈøːna/ (n)
Henne, Huhn
  fågelhona
Huhn, Henne
  tamhöna

höns /hˈœns/ (n)
Huhn
  (kollektivt) fågel från ordningen hönsfåglar

hönsfoder /hˈœnsfuːdər/ (n)
Hühnerfutter
  hönsmat

hönsgård /hˈœnsɡoːrd/ (n)
Hühnerhof
  inhägnad område på en bondgård för hönsen

hönshjärna /hˈœnsjərnˌa/ (n)
Spatzenhirn
  person som är oförmögen till klart tänkande

hönsmat /hˈœnsmat/ (n)
Hühnerfutter
  foder åt höns

hönsägg /hˈœnsəjɡ/ (n)
Hühnerei

höra /hˈøːra/ (v)
verhören
  fråga ut, förhöra
angehören, zugehören
  ingå i, tillhöra
hören
  uppfatta ljud

höra av /hˈøːra ɑːv/ (v)
sich melden
  (höra av sig) ge ifrån sig ett livstecken, ta kontakt
von sich hören lassen
  få livstecken eller kontakt av någon

höra ihop /hˈøːra ˈiːhuːp/ (v)
zusammengehören
  att vara relaterat med någonting

hörapparat /hˈøːrapˌarɑːt/ (n)
Hörgerät, Hörapparat
  hjälpmedel som förstärker ljud

hörbar /hˈœrbɑːr/ (adj)
hörbar
  akustiskt skönjbar

hörbarhet /hˈœrbɑːrhˌeːt/ (n)
Hörbarkeit
  det att vara hörbar

hörfel /hˈœrfəl/ (n)
Hörfehler
  om man hör något fel

hörförståelse /hˈœrfˈœʂtoːˌɛlsə/ (n)
Höreverständnis
  förmåga att tolka och besvara hört tal

hörlur /hˈœrlʉr/ (n)
Kopfhörer
  halv=|

hörlurar /hˈœrlʉrˌar/ (n)
Kopfhörer

hörn /hˈœrn/ (n)
Ecke, Winkel
  punkt där två kanter eller ytor möts

hörna /hˈœrna/ (n)
Ecke
  mysig och avskild plats
Eckstoß, Ecke, Eckball
  sport: läge där det anfallande laget får återuppta spelet vid spelplanens hörn

hörnhus /hˈœrnhʉs/ (n)
Eckhaus
  hus som är beläget i gathörn

hörnskåp /hˈœrnskoːp/ (n)
Eckschrank
  skåp som måste stå i hörnet av ett rum

hörsal /hˈœʂal/ (n)
Hörsaal
  större rum eller sal för föreläsningar på universitet, högskolor, konferensanläggningar och dylikt

hörsam /hˈœʂam/ (adj)
folgsam, gefügig, gehorsam

hörsamma /hˈœʂamˌa/ (v)
befolgen, Folge leisten
  efterkomma

hörsel /hˈœʂəl/ (n)
Gehör

hörselgång /hˈœʂəlɡˌɔŋ/ (n)
Gehörgang
  den kanal som leder ljudet från öronmusslan in till trumhinnan

hörselnedsättning /hˈœʂəlnˌeːdsətnˌɪŋ/ (n)
Höreinschränkung, Hörminderung
  försämrad hörsel

hörselskada /hˈœʂəlskˌɑːda/ (n)
Gehörschaden
  försämrad hörsel

hörselskadad /hˈœʂəlskˌɑːdad/ (adj)
hörbehindert, hörgeschädigt
  som har hörselnedsättning

hörselskydd /hˈœʂəlsxˌyd/ (n)
Gehörschutz, Ohrenschützer
  bullerskydd för öronen

hörselsnäcka /hˈœʂəlsnˌɛkːa/ (n)
Hörschnecke
  cochlea

hörspel /hˈœʂpəl/ (n)
Hörspiel
  radioteater, radiopjäs

höskrinda /hˈœskrɪndˌa/ (n)
Heuwagen
  vagn som är avsedd att köra in höet till höskullen

höskulle /hˈœskɵlə/ (n)
Heuboden
  förvaringsutrymme för hö i stall eller ladu­gård

hösnuva /hˈœsnʉvˌa/ (n)
Heuschnupfen
  som framkallas av pollen

höst /hˈœst/ (n)
Herbst
  årstid mellan sommar och vinter

hösta /hˈœsta/ (v)
ernten, herbsten
  skörda

höstack /hˈœstak/ (n)
Heuhaufen, Heuschober
  stack av hö

höstaster /hˈœstastər/ (n)
Glattblatt-Aster, Neubelgien-Herbstaster
  arten Symphyotrichum novi-belgii

höstblomma /hˈœstblɔmˌa/ (n)
Herbstblume
  blomma som blomstrar i höst

höstdag /hˈœstdɑːɡ/ (n)
Herbsttag
  dag under årstiden hösten

höstdagjämning /hˈœstdɑːjˌɛmnɪŋ/ (n)
Herbstanfang
  tidpunkten då solskivans centrum passerar himmelsekvatorn

höstfibbla /hˈœstfɪblˌa/ (n)
Herbst-Löwenzahn
  arten Leontodon autumnalis

hösthimmel /hˈœsthɪməl/ (n)
Herbsthimmel
  himmel så som den ser ut på hösten

höstkläder /hˈœstklɛːdər/ (n)
Herbstkleidung
  kläder som passar bra på hösten

höstkväll /hˈœstkvəl/ (n)
Herbstabend
  kväll på hösten

höstlig /hˈœstlɪɡ/ (adj)
herbstlich
  som hör hösten till

höstlov /hˈœstlˈoːv/ (n)
Herbstferien
  lov

höstlöv /hˈœstløːv/ (n)
Herbstblatt, Herbstlaub

höstmörker /hˈœstmˈœrkər/ (n)
Herbstdunkelheit
  det mörker som uppstår när solen inte är uppe på himlen under hösten

höststorm /hˈœststɔrm/ (n)
Herbststurm
  storm som uppkommer under hösten

höstsäd /hˈœstsɛːd/ (n)
Wintergetreide, Wintersaat
  spannmål som sås under hösten och skördas följande år

hövlig /hˈœvlɪɡ/ (adj)
höflich

hövlighet /hˈœvlɪɡhˌeːt/ (n)
Höflichkeit
  det att vara hövlig
  hövlig handling

i /ˈiː/ (preposition)
in
  (om plats) läge inuti
  (om plats) vid vissa slags platser
vor
  (om tid) före

i alla fall /iː ˈala fˈal/ (adv)
auf jeden Fall
  trots något som tidigare nämnts
wenigstens, zumindest
  åtminstone

i allsin dar /iː alsˈiːn dˈar/ (adv)
in drei Teufels Namen
  förstärker en fråga, antyder att talaren konfronteras av något som han själv inte blir klok på

i bara mässingen /iː bˈɑːra mˈɛsɪŋən/ (adv)
splitterfasernackt
  naken

i dag /iː dˈɑːɡ/ (adv)
Heute
heute
  innevarande dag
heutzutage, heute
  nuförtiden

i efterhand /iː ˈɛftərhˌand/ (adv)
nachträglich
  efteråt, efter att något har hänt
  efteråt, när man kan se resultatet

i elfte timmen /iː ˈɛlftə tˈɪmən/ (adv)
im letzten Augenblick
  i sista stund

i enrum /iː ˈɛnrɵːm/ (adv)
unter vier Augen
  så att ingen annan hör vad två personer talar om

i ett kör /iː ˈɛt ɕˈøːr/ (adv)
fortlaufend, in einem fort
  utan avbrott

i ett nafs /iː ˈɛt nˈafs/ (adv)
im Handumdrehen
  hastigt och utan svårigheter, på ögonblicket

i fjol /iː fjˈuːl/ (adv)
letztes Jahr
  förra året

i förbifarten /iː fˈœrbiːfˈɑːtən/ (adv)
beläufig, im Vorübergehen, nebenbei
  i förbigående

i förbigående /iː fˈœrbiːɡˌoːəndə/ (adv)
beiläufig, nebenbei

i förrgår /iː fˈœrɡoːr/ (adv)
vorgestern
  för två dagar sedan

i förtid /iː fˈœtiːd/ (adv)
vorzeitig
  tidigare än normalt eller beräknat

i förväg /iː fˈœrvɛːɡ/ (adv)
im Voraus
  innan något (speciellt) inträffar

i god tid /iː ɡˈuːd tˈiːd/ (adv)
rechtzeitig
  tillräckligt lång tid i förväg för att inte behöva jäkta

i grevens tid /iː ɡrˈɛvəns tˈiːd/ (adv)
auf den letzten Drücker, im letzten Augenblick, in letzter Minute
  i sista ögonblicket

i grund och botten /iː ɡrˈɵnd ɔk bˈɔtɛn/ (adv)
eigentlich, im Grunde
  efter utvärdering

i går /iː ɡˈoːr/ (adv)
gestern
  föregående dag

i hatten /iː hˈatːən/ (adj)
einen in der Krone haben
  berusad

i hela fridens namn /iː hˈeːla frˈiːdəns nˈamn/ (adv)
in drei Teufels Namen
  förstärker en fråga, antyder att talaren konfronteras av något som han själv inte blir klok på

i helvete /iː hˈɛlvətə/ (adv)
in drei Teufels Namen
  förstärker en fråga, antyder att talaren konfronteras av något som han själv inte blir klok på

i huvudsak /iː hˈʉvɵdsˌak/ (adv)
hauptsächlich
  huvudsakligen

i kapp /iː kˈap/ (adv)
um die Wette
  genom tävlan
eingeholt
  ifatt

i klingande mynt /iː klˈɪŋandə mˈynt/ (adv)
mit klingender Münze
  kontant

i korthet /iː kˈɔtheːt/ (adv)
in Kürze
  /sagt/ med få ord

i kväll /iː kvˈɛl/ (adv)
heute Abend
  under den kväll som följer den innevarande dagen

i längden /iː lˈɛŋdən/ (adv)
auf lange Sicht, langfristig
  för framfiden

i mannaminne /iː mˈanamˌɪnə/ (adv)
seit Menschengedenken
  så länge någon kan minnas, sedan gammalt

i morgon /iː mˈɔrɡɔn/ (adv)
morgen

i morgon bitti /iː mˈɔrɡɔn bˈɪtːiː/ (adv)
morgen früh

i morse /iː mˈɔʂə/ (adv)
heute morgen
  under den senaste morgonen som passerat

i någons fotspår /iː nˈoːɡɔns fˈɔtspoːr/ (adv)
in jemandes Fußstapfen
  efterfölja

i onödan /iː ˈuːnøːdˌan/ (adv)
unnötigerweise
  utan att det behövs

i sakta mak /iː sˈakta mˈɑːk/ (adv)
gemächlich
  långsamt

i samma veva /iː sˈama vˈeːva/ (adv)
gleichzeitig, in einem Aufwasch, zugleich
  samtidigt

i sista ögonblicket /iː sˈɪsta ˈøːɡɔnblˌɪkət/ (adv)
im letzten Augenblick, im letzten Moment
  i tid med knapp marginal

i själva verket /iː sxˈɛlva vˈɛrkət/ (adv)
faktisch, im Grunde

i skymundan /iː sxˈyːmɵndˌan/ (adv)
im Hintergrund
  i bakgrunden, som inte uppmärksammas

i smyg /iː smˈyːɡ/ (adv)
heimlich
  oförmärkt, omärkligen

i stort sett /iː stˈuːrt sˈɛt/ (adv)
im Großen und Ganzen
  praktiskt taget

i stället /iː stˈɛlət/ (adv)
an Stelle von, anstatt, stattdessen
  anger att något gäller, medan något annat inte gäller

i sus och dus /iː sˈʉs ɔk dˈʉs/ (adv)
in Saus und Braus
  under ständigt festande

i synnerhet /iː sˈynərhˌeːt/ (adv)
insbesondere, vor allem

i sänder /iː sˈɛndər/ (adv)
auf einmal

i tid /iː tˈiːd/ (adj)
rechtzeitig
  tillräckligt lång tid i förväg för att inte behöva jäkta

i tur och ordning /iː tˈʉr ɔk ˈuːrdnɪŋ/ (adv)
der Reihe nach, wie es sich gehört
  en i taget, den ena efter den andra, en efter en, först den ena och sedan nästa

i vardande /iː vˈɑːrdandə/ (adv)
im Werden
  som håller på att bli

i varje fall /iː vˈarjə fˈal/ (adv)
wenigstens, zumindest
  inte mindre än, åtminstone
auf jeden Fall, in jedem Fall, jedenfalls
  under alla omständigheter

i vägen /iː vˈɛːɡən/ (adv)
im Weg
  så att någon (nästan) hindras från att göra något, antingen genom att fysiskt göra det svårt att komma fram, eller genom att på annat sätt störa

i åratal /iː ˌoːrɑːtˈɑːl/ (adv)
jahrelang
  under flera års tid

i övermorgon /iː ˈøːvərmˌɔrɡɔn/ (adv)
übermorgen
  dagen efter i morgon

i-land /iːlˈand/ (n)
Industrieland, Industriestaat
  land i första världen

iaktta /ˈiːaktːˌa/ (v)
beobachten
  lägga märke till
beachten, befolgen, einhalten
  ta hänsyn till

iakttagare /ˈiːaktːˌɑːɡarə/ (n)
Beobachter, Beobachterin
  iakttagande

iakttagelse /ˈiːaktːˌɑːɡəlsə/ (n)
Beobachtung
  det att iaktta något med ögonen

iberiska halvön /ˈiːbərˌɪska hˈalvøːn/ (n)
Iberische Halbinsel
  Pyreneiska halvön

ibland /ˈɪbland/ (adv)
manchmal, bisweilen, mitunter

icke desto mindre /ˈɪkːə dˈɛstuː mˈɪndrə/ (adv)
nichtsdestoweniger, trotzdem, dennoch, nichtsdestotrotz
  dock, ändå, trots det

icke-metall /ˈɪkːəmˈɛtal/ (n)
Nichtmetall

icke-rökare /ˈɪkːərˈøːkarə/ (n)
Nichtraucher, Nichtraucherin
  person som ej röker

icke-våld /ˈɪkːəvˈoːld/ (n)
Gewaltfreiheit, Gewaltlosigkeit
  princip för fredliga politiska protester

ickerökare /ˈɪkːərˌøːkarə/ (n)
Nichtraucher, Nichtraucherin

ideal /ˈiːdəˌal/ (adj)
ideal

ideal /ˈiːdəˌal/ (n)
Ideal
  perfekt tillstånd

idealisera /ˈiːdəˌaliːsˌeːra/ (v)
idealisieren
  göra ideal

idealisk /ˈiːdəˌalɪsk/ (adj)
ideal

idealism /ˈiːdəˌalɪsm/ (n)
Idealismus
  en filosofisk åskådning som anser tillvarons innersta vara något andligt

idealist /ˈiːdəˌalɪst/ (n)
Idealist, Idealistin
  person med ideell syn

idealistisk /ˈiːdəˌalɪstˌɪsk/ (adj)
idealistisch

ideell /ˈiːdəˌɛl/ (adj)
ideell
  utan vinstinteresse

idegran /ˈiːdəɡrˌan/ (n)
Europäische Eibe
  träd

idel /ˈiːdəl/ (adj)
eitel
  intig, tom, uteslutande, enbart

identifiera /ˈiːdəntˌiːfiːərˌa/ (v)
identifizieren
  2. fastställa identitet

identifierbar /ˈiːdəntˌiːfiːˌɛrbɑːr/ (adj)
identifizierbar
  som kan identifieras

identisk /ˈiːdəntˌɪsk/ (adj)
identisch

identitet /ˈiːdəntˌiːteːt/ (n)
Identität
  (matematik) egenskapen hos en funktion eller formel att alltid ha samma värde
  ställning som unik person

identitetskort /ˈiːdəntˌiːteːtskˌɔt/ (n)
Lichtbildausweis, Pass, Personalausweis
  kort för att legitimera sig

ideologi /ˌiːdəuːlˈoːɡiː/ (n)
Ideologie

ideologisk /ˌiːdəuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ideologisch
  som har att göra med eller styrs av ideologier

idiom /ˈiːdiːˌɔm/ (n)
Idiom
  fast uttryck

idiosynkrasi /ˈiːdiːˌuːsyŋkrˌasiː/ (n)
Idiosynkrasie
  sätt att vara som är karakteristiskt för den personen

idiot /ˈiːdiːˌuːt/ (n)
Idiot, Idiotin
  mindre begåvad person

idioti /ˈiːdiːˌuːtiː/ (n)
Idiotie, Blödsinn

idiotisk /ˈiːdiːˌuːtɪsk/ (adj)
idiotisch

idiotmatt /ˈiːdiːˌɔtmat/ (n)
Narrenmatt

idissla /ˈiːdɪslˌa/ (v)
wiederkäuen
  tugga om
  upprepa eller säga om och om igen

idisslare /ˈiːdɪslˌarə/ (n)
Wiederkäuer
  individ av denna underordning
  en underordning till ordningen partåiga hovdjur

idka /ˈɪdka/ (v)
ausüben, betreiben
  syssla med, ägna sig åt

idog /ˈiːduːɡ/ (adj)
betriebsam, emsig, tätig
  flitig, arbetsam

idol /ˈiːduːl/ (n)
Idol

idrott /ˈɪdrɔt/ (n)
Sport, Leibesübung
  fysiskt krävande kroppsövningar
Sport, Turnen
  skolämne

idrotta /ˈɪdrɔtːˌa/ (v)
Sport treiben
  utöva idrott

idrottare /ˈɪdrɔtːˌarə/ (n)
Sportler, Sportlerin
  person som utövar idrott

idrotterska /ˈɪdrɔtːˌɛʂka/ (n)
Leichtathletin, Sportlerin
  kvinnlig idrottare

idrottsförening /ˈɪdrɔtsfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Sportverein
  förening eller klubb som bedriver en idrottsaktivitet

idrottsgren /ˈɪdrɔtsɡrən/ (n)
Sportart
  viss sorts tävling i ett sportevenemang

idrottshall /ˈɪdrɔtshˌal/ (n)
Sporthalle
  lokal som är avsedd för utövande av idrott eller idrottsevenemang

idrottsklubb /ˈɪdrɔtsklˌɵb/ (n)
Sportclub, Sportklub, Sportverein
  klubb som bedriver idrottsverksamhet

idrottskvinna /ˈɪdrɔtskvˌɪna/ (n)
Sportlerin
  kvinnlig idrottare

idrottsläkare /ˈɪdrɔtslˌɛːkarə/ (n)
Sportarzt, Sportärztin
  läkare som behandlar idrottare

idrottslärare /ˈɪdrɔtslˌɛːrarə/ (n)
Sportlehrer, Sportlehrerin
  lärare som undervisar i idrott

idrottsman /ˈɪdrɔtsmˌan/ (n)
Sportler
  manlig idrottare

idrottsplats /ˈɪdrɔtsplˌats/ (n)
Sportplatz

idrottsutövning /ˌɪdrɔtsʉtˈœvnɪŋ/ (n)
Sportausübung
  det att utöva en idrott

idyll /ˈiːdyl/ (n)
Idyll, Idylle
  plats, scen eller tavla vars miljö är fridfull, problemfri och harmonisk

idyllisk /ˈiːdylˌɪsk/ (adj)
idyllisch
  lantligt fridfull, okonstlad

idé /iːdˈeː/ (n)
Idee
  uppkommande tanke
  möjlighet till resultat

idéhistoria /iːdˈeːhɪstˌuːriːˌa/ (n)
Ideengeschichte
  forskar den historiska utvecklingen av vetenskapliga idéer

ifall /ˈiːfal/ (conjunction)
falls
  såvida, försåvitt, försåvida

ifatt /ˈiːfat/ (adv)
eingeholt
  att hinna till samma ställe som

ifosfamid /ˈiːfɔsfˌamiːd/ (n)
Ifosfamid
  kemisk förening av kol, väte, klor, kväve, syre och fosfor

ifrågasätta /ˈɪfroːɡˌasətːˌa/ (v)
in Frage stellen, infrage stellen
  betvivla

ifrån /ˈɪfroːn/ (preposition)
aus
  från

igel /ˈiːjəl/ (n)
Egel
  vattenlevande parasitiskt djur

igelkott /ˈiːjəlkˌɔt/ (n)
Igel, Stacheligel
  1+2, arten (Erinaceus europaeus) eller individ inom däggdjursfamiljen igelkottar

igen /ˈiːjən/ (adv)
wieder
  på nytt

igenfylla /ˈiːjənfˌyla/ (v)
verfüllen
  fylla ett hålrum med material

igenkännande /ˈiːjəŋɕˌɛnandə/ (adj)
wiedererkennend
  presensparticip av känna igen och igenkänna

igenkännande /ˈiːjəŋɕˌɛnandə/ (n)
Wiedererkennen
  Substantivering av presensparticip av igenkänna

igenkännlig /ˈiːjəŋɕˌɛnlɪɡ/ (adj)
wiedererkennbar
  som går att känna igen

igenom /ˈiːjeːnˌɔm/ (adv)
durch, hindurch
  från ena sidan till den andra sidan

igenom /ˈiːjeːnˌɔm/ (preposition)
durch

igloo /ˈɪɡluːˌuː/ (n)
Iglu, Schneehaus, Schneehütte

iglootält /ˈɪɡluːˌuːtəlt/ (n)
Igluzelt
  kupolformat tält

ignorera /ˈɪŋnuːrˌeːra/ (v)
ignorieren

ihjälslagen /ˈɪjəlslˌɑːɡən/ (adj)
erschlagen
  som har slagits ihjäl, d.v.s. utsatts för (trubbigt) fysiskt våld som lett till döden

ihop /ˈiːhuːp/ (adv)
zusammen
  till samma ställe

ihärdig /ˈiːhɛːrdˌɪɡ/ (adj)
ausdauernd, beharrlich

ihärdighet /ˈiːhɛːrdˌɪɡheːt/ (n)
Ausdauer, Beharrlichkeit

ihålig /ˈiːhoːlˌɪɡ/ (adj)
hohl
  långt från att vara övertygande
  med större hålrum
löchrig
  med hål i ytan

ihållande /ˈiːhɔlˌandə/ (adj)
anhaltend
  som fortsätter över en längre tid

ikon /ɪkˈoːn/ (n)
Ikone
  helig avbildning
Icon, Ikone
  mindre bild

ikonisk /ɪkˈoːnɪsk/ (adj)
ikonisch
  som har stor betydelse
  avbildande, liknande, i kroppsstorlek

ikonostas /ɪkˈoːnɔstˌas/ (n)
Ikonostase
  skiljevägg med ikoner mellan koret och församlingens plats i en grekisk-katolsk eller ortodox kyrka

ikosagon /ˈiːkuːsˌaɡɔn/ (n)
Zwanzigeck
  tjugohörning, polygon med tjugo hörn

iktyologi /ˌɪktyːuːlˈoːɡiː/ (n)
Ichthyologie
  läran om fiskar

ila /ˈiːla/ (v)
eilen
  skynda, jäkta
schmerzen
  värka (till), ge plötslig smärtförnimmelse

illa /ˈɪla/ (adj)
schlecht, böse, übel
  inte bra

illa /ˈɪla/ (adv)
schlecht

illaluktande /ˈɪlalˌɵktandə/ (adj)
übel riechend, übelriechend
  som luktar illa

illamående /ˈɪlamˌoːəndə/ (adj)
unwohl, übel
  som mår illa

illamående /ˈɪlamˌoːəndə/ (n)
Übelkeit, Unwohlsein
  det att må illa

illativ /ˈɪlatˌiːv/ (n)
Illativ
  inre lokalkasus som betecknar det ställe in i eller till som en rörelse sker

illbatting /ˈɪlbatːˌɪŋ/ (n)
Flegel
  okynnigt barn

illdåd /ˈɪldoːd/ (n)
Untat

illegal /ˈɪləɡˌal/ (adj)
illegal

illegitim /ˈɪləjˌiːtiːm/ (adj)
unehelich, illegitim
  halv=|

iller /ˈɪlər/ (n)
Iltisse
  mårddjur

illgärning /ˈɪljərnˌɪŋ/ (n)
Missetat

illmarig /ˈɪlmarˌɪɡ/ (adj)
durchtrieben, verschmitzt
  listig och illfundig

illojal /ˈɪluːjˌal/ (adj)
illoyal, treulos, unlauter
  inte lojal

illojalitet /ˈɪluːjˌaliːtˌeːt/ (n)
Illoyalität
  det att vara illojal

illojalt /ˈɪluːjˌalt/ (adv)
illoyal
  avledning till adjektivet illojal

illusion /ˌɪlʉsxˈuːn/ (n)
Illusion, Wahnvorstellung
  något som ser ut som något det inte är

illuster /ˈɪlɵstər/ (adj)
illuster
  som har stort anseende, framstående, berömd, ryktbar

illustration /ˌɪlɵstrasxˈuːn/ (n)
Illustration
  bild som beskriver den text den illustrerar

illustrativ /ˈɪlɵstrˌatiːv/ (adj)
illustrativ
  som illustrerar något väl

illustratör /ˈɪlɵstrˌatøːr/ (n)
Illustrator

illustrera /ˈɪlɵstrˌeːra/ (v)
beleuchten
  sprida ljus över (något)
  belysa eller förklara innebörden av (något)

illyriska /ˈɪlyːrˌɪska/ (n)
Illyrisch
  utdöda språk som talas på Apenninska halvön

ilska /ˈɪlska/ (n)
Zorn, Ärger, Wut

ilsken /ˈɪlsxən/ (adj)
zornig, wütend, jähzornig, rasend

imaginär /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛə(sv)/ (adj)
eingebildet, imaginär
  (generellt)
imaginär
  (matematik)

imaginär enhet /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛə(sv) ˈeːnheːt/ (n)
imaginäre Einheit

imaginärdel /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛədəl(sv)/ (n)
Imaginärteil

imaginärt tal /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛət(sv) tˈɑːl/ (n)
imaginäre Zahl
  tal som är en produkt av en reell konstant samt ett tal som i kvadrat är lika med -1

imagism /(en)ˈɪmɪdʒˌɪzəm(sv)/ (n)
Imagismus
  en kulturell riktning inom modernismen

imam /ˈiːmam/ (n)
Imam
  islamisk böneledare

imitation /ˌiːmiːtasxˈuːn/ (n)
Nachahmung, Imitation
  av imitera

imitatör /ˈiːmiːtˌatøːr/ (n)
Imitator
  person som imiterar någon, särskilt kända personer

imitera /ˈiːmiːtˌeːra/ (v)
imitieren
  härma, apa efter

imma /ˈɪma/ (n)
Kondenswasserüberzug
  vatten på föremål som bildats av kondensering

imma /ˈɪma/ (v)
anlaufen, beschlagen
  täckas med imma

immatrikulera /ˈɪmatrˌiːkʉlˌeːra/ (v)
immatrikulieren
  inskriva (t ex studerande), införa i en matrikel

immig /ˈɪmɪɡ/ (adj)
angelaufen, beschlagen
  täckt med imma

immigrant /ˈɪmɪɡrˌant/ (n)
Immigrant, Immigrantin

immigrera /ˈɪmɪɡrˌeːra/ (v)
immigrieren

immun /ˈɪmɵn/ (adj)
immun
  när man ej är mottaglig för, oftast en sjukdom.

immunitet /ˈɪmɵnˌiːteːt/ (n)
Immunität
  oemottaglighet eller minskad mottaglighet för smittämnen
  speciell befrielse från vissa skyldigheter särskilt för främmande diplomater

immunologi /ˌɪmɵnuːlˈoːɡiː/ (n)
Immunologie
  vetenskapen om kroppens försvarsreaktioner mot främmande ämnen

impala /ˈɪmpalˌa/ (n)
Impala
  en djurart i familjen slidhornsdjur

impande /ˈɪmpandə/ (adj)
imponierend
  presensparticip av impa

impedans /ˌɪmpədˈans/ (n)
Impedanz

imperativ /ˈɪmpərˌatiːv/ (n)
Imperativ, Befehlsform
  modus som används i uppmaningar

imperatorisk /ˈɪmpərˌatuːrˌɪsk/ (adj)
gebieterisch, imperatorisch, kaiserlich
  kejserlig

imperialism /ˈɪmpərˌiːalˌɪsm/ (n)
Imperialismus

imperium /ˈɪmpərˌiːʉm/ (n)
Imperium
  centraliserad stat som omfattar flera nationer eller folkslag

impertinent /ˌɪmpətˈiːnənt/ (adj)
impertinent
  näsvis, oförskämd, näbbig

implementera /ˈɪmpləmˌɛnteːrˌa/ (v)
implementieren

implikation /ˌɪmplɪkasxˈuːn/ (n)
Implikation
  följd

implosion /ˌɪmpluːsxˈuːn/ (n)
Implosion

imponderabilia /ˈɪmpɔndˌeːrabˌiːliːˌa/ (n)
Imponderabilie
  ovägbara ting

imponera /ˈɪmpuːnˌeːra/ (v)
beeindrucken, imponieren

impopulär /ˈɪmpɔpˌʉlɛːr/ (adj)
unpopulär, unbeliebt
  illa omtyckt

import /ˈɪmpuːt/ (n)
Einfuhr, Import
  köp och införsel av varor från utlandet

importera /ˈɪmpuːtˌeːra/ (v)
importieren, einführen
  föra in produkt i ett land
importieren
  tolka och lagra data

importförbud /ˌɪmpuːtfˈœrbʉd/ (n)
Einfuhrverbot
  förbud att importera en speciell sak i en land

impotens /ˈɪmpuːtəns/ (n)
Impotenz
  sexuell oförmåga

impotent /ˈɪmpuːtˌɛnt/ (adj)
impotent, unfähig
  oförmögen
impotent
  som ej kan få stånd

impregnera /ˈɪmprəŋnˌeːra/ (v)
imprägnieren
  låta ett ämne tränga in i ett annat så att det genomtränger och tätt blandar sig med det mottagande ämnet och fyller ut dess håligheter

impregnering /ˈɪmprəŋnˌeːrɪŋ/ (n)
Imprägnierung
  det att impregnera

impression /ˌɪmprəsxˈuːn/ (n)
Eindruck, Empfindung, Impression
  personligt färgad intryck

impressionism /ˌɪmprəsxˈuːnɪsm/ (n)
Impressionismus
  en kulturell riktning inom modernismen

improvisation /ˌɪmpruːvˌiːsasxˈuːn/ (n)
Improvisation

improvisera /ˈɪmpruːvˌiːseːrˌa/ (v)
improvisieren
  göra något utan förberedelser

improviserad /ˈɪmpruːvˌiːseːrˌad/ (adj)
improvisiert
  perfektparticip av improvisera

impuls /ˈɪmpɵls/ (n)
Impuls

in /ˈɪn/ (adv)
ein, herein, hinein, rein
  används för att beskriva rörelse till något med klara gränser

inackordering /ˈiːnakːˌoːrdeːrˌɪŋ/ (n)
Pensionsgast
  person som har mat (och rum) t ex hos en familj eller på en anstalt

inaktiv /ˈiːnaktˌiːv/ (adj)
inaktiv

inandas /ˈiːnandˌas/ (v)
einatmen, inhalieren
  andas in

inandning /ˈiːnandnˌɪŋ/ (n)
Einatmen, Einatmung
  inandning

inavel /ˈiːnavəl/ (n)
Inzucht, Inzest
  fortplantning genom närbesläktade individer

inbegripa /ˌɪnbəɡrˈiːpa/ (v)
beinhalten, inkludieren
  ha som ingående del
einbeziehen, einschließen
  låta ingå som del i viss helhet

inbilla /ˈɪnbɪlˌa/ (v)
einbilden
  felaktigt tro
einreden, vormachen
  intala

inbillad /ˈɪnbɪlˌad/ (adj)
eingebildet

inbillning /ˈɪnbɪlnˌɪŋ/ (n)
Einbildung
  förmågan att framkalla och föreställa sig fantasier eller osanningar
  övertygad osanning, föreställd felaktighet

inbilsk /ˈɪnbɪlsk/ (adj)
eingebildet

inbilskhet /ˈɪnbɪlskhˌeːt/ (n)
Eingebildetheit

inbiten /ˈɪnbiːtən/ (adj)
eingefleischt
  ingrodd

inbjuda /ˈɪnbjʉdˌa/ (v)
einladen

inbjudan /ˈɪnbjʉdˌan/ (n)
Einladung

inbjudande /ˈɪnbjʉdˌandə/ (adj)
einladend
  presensparticip av inbjuda

inbjuden /ˈɪnbjʉdən/ (adj)
eingeladen
  perfektparticip av inbjuda

inblandad /ˈɪnblandˌad/ (adj)
beteiligt, verwickelt
  som är en del i något

inblick /ˈɪnblɪk/ (n)
Einblick
  kunskap eller förståelse om något

inbromsning /ˈɪnbrɔmsnˌɪŋ/ (n)
Bremsen
  det att ett fordon bromsar och därmed minskar sin fart

inbrott /ˈɪnbrɔt/ (n)
Anbruch, Einbruch
  början
Einbruch, Einbrechen
  det att tränga sig in i någon annans låsta utrymme

inbrottstjuv /ˈɪnbrɔtsxˌʉv/ (n)
Einbrecher, Einbrecherin
  person som begår inbrott i fastighet i syfte att stjäla värdesaker

inbrottsverktyg /ˈɪnbrɔtsvˌɛrktyːɡ/ (n)
Einbruchswerkzeug
  verktyg som en inbrottstjuv använder

inbunden /ˈɪnbɵndən/ (adj)
eingebunden, gebunden
  som har bundits in
verschlossen, verschwiegen
  tystlåten

inbädda /ˈɪnbədˌa/ (v)
einbetten
  infoga något in i något större

inbäddad /ˈɪnbədˌad/ (adj)
eingebettet
  perfektparticip av inbädda

inbördeskrig /ɪnbˈœrdəskrˌɪɡ/ (n)
Bürgerkrieg
  krig mellan grupper av medborgare i samma land

incest /ˈɪnsəst/ (n)
Inzest
  sexuellt förhållande mellan nära släktingar

incheckning /ˈɪnʃəknˌɪŋ/ (n)
Einchecken
  det att checka in

incident /ˈɪnsɪdˌɛnt/ (n)
Zwischenfall

indefinit pronomen /ˈɪndəfˌiːniːt prˈuːnuːmən/ (n)
Indefinitpronomen, Indefinitum, unbestimmtes Fürwort

indefinita pronomen /ˈɪndəfˌiːniːtˌa prˈuːnuːmən/ (n)
Indefinitpronomen
  undergrupp till ordklassen pronomen

indela /ˈɪndəlˌa/ (v)
einteilen
  dela in (i grupper), gruppera
gliedern
  dra gränser, göra gränsdragningar

indelning /ˈɪndeːlnˌɪŋ/ (n)
Einteilung
  det att dela in en samling objekt i kategorier

index /ˈɪndəks/ (n)
Index
  diskret variabel som skiljer olika element i en vektor eller annat matematiskt objekt

indexera /ˈɪndəksərˌa/ (v)
indizieren
  förse med index

indian /ˈɪndiːˌan/ (n)
Indianer
  samlingsbenämning på urinvånare i Sydamerika, och tillsammans med inuiterna, Nordamerika

indianska /ˈɪndiːˌanska/ (n)
Indianerin
  kvinnlig indian

indicium /ˈɪndiːsˌɪʉm/ (n)
Indiz
  indikation, tecken

indier /ˈɪndiːər/ (n)
Inder

indifferent /ˈɪndɪfərˌɛnt/ (adj)
indifferent
  likgiltig

indignation /ˌɪndɪŋnasxˈuːn/ (n)
Empörung, Entrüstung

indigo /ˈɪndiːɡˌuː/ (adj)
indigofarben, indigoblau

indikation /ˌɪndiːkasxˈuːn/ (n)
Indikation
  omständighet som motiverar viss behandling

indikativ /ˈɪndiːkatˌiːv/ (n)
Indikativ
  modus

indikator /ˈɪndiːkatˌɔr/ (n)
Indikator

indikatorpapper /ˈɪndiːkatˌuːrpapər/ (n)
Indikatorpapier
  ett papper indränkt med en universalindikator

indikera /ˈɪndiːkərˌa/ (v)
indizieren

indirekt /ˈɪndɪrˌɛkt/ (adj)
indirekt

indisk /ˈɪndɪsk/ (adj)
indisch
  som rör Indien, indiska språk eller det indiska folket

indiska /ˈɪndɪskˌa/ (n)
Inderin
  kvinna från Indien

indiskret /ˈɪndɪskrət/ (adj)
indiskret
  ogrannlaga, taktlös

indium /ˈɪndiːˌʉm/ (n)
Indium

indiumfosfid /ˈɪndiːˌɵmfɔsfˌiːd/ (n)
Indiumphosphid
  kemisk förening av indium och fosfor

individ /ˈɪndiːvˌiːd/ (n)
Individuum, Einzelwesen

individualism /ˈɪndiːvˌiːdʉˌalɪsm/ (n)
Individualismus
  det att ge emfas åt den enskilda

individualistisk /ˈɪndiːvˌiːdʉˌalɪstˌɪsk/ (adj)
individualistisch
  som hör till ideologin individualism

individualitet /ˈɪndiːvˌiːdʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Individualität
  personlig egenart, särprägel

individuell /ˈɪndiːvˌiːdʉˌɛl/ (adj)
individuell
  som rör enskilda individer

indologi /ˌɪnduːlˈoːɡiː/ (n)
Indologie
  vetenskapen om indisk kultur (språk, litteratur m m)

indonesier /ˈɪndɔnəsˌiːər/ (n)
Indonesier
  person från Indonesien

indonesisk /ˈɪndɔnəsˌɪsk/ (adj)
indonesisch

indonesiska /ˈɪndɔnəsˌɪska/ (n)
Indonesierin
  kvinna
Indonesisch
  språk

induktans /ˌɪndɵktˈans/ (n)
Induktivität

induktion /ˌɪndɵksxˈuːn/ (n)
Induktion
  elektrisk spänning som framkallas av ett magnetiskt fält
  vetenskaplig metod

induktionsspis /ˌɪndɵksxˈʊnspiːs/ (n)
Induktionsherd
  elspis som använder induktion för att alstra värmen

induktiv /ˈɪndɵktˌiːv/ (adj)
induktiv
  som härleder allmänna regler från enskilda fall

industri /ˈɪndɵstrˌiː/ (n)
Industrie

industrialisera /ˈɪndɵstrˌiːalˌiːseːrˌa/ (v)
industrialisieren

industrialisering /ˈɪndɵstrˌiːalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Industrialisierung
  en socioekonomisk förändringsprocess som karakteriseras av en ökning av stats eller regions industriella sektor

industriell /ˈɪndɵstrˌiːəl/ (adj)
industriell

industrigren /ˈɪndɵstrˌɪɡrən/ (n)
Industriezweig
  helhet av alla företag som tillverkar bestämda produkter

industriområde /ˈɪndɵstrˌiːɔmrˌoːdə/ (n)
Industriegebiet
  område (del av stad, enligt stadsplan) med huvudsakligen industri

industristad /ˈɪndɵstrˌɪstad/ (n)
Industriestadt
  stad med industriföretagande som huvudnäring

infall /ɪnfˈal/ (n)
Einfall, Invasion
  plötslig fientlig inträngande
Idee, Einfall
  plötslig tanke eller idé som infaller någon

infalla /ɪnfˈala/ (v)
fallen
  inträffa, infalla på

infallen /ɪnfˈalən/ (adj)
eingefallen
  insjunken

infallsvinkel /ɪnfˈalsvɪŋkəl/ (n)
Einfallswinkel, Einfallwinkel
  vinkel som bildas av en infallande ljusstråle mot en yta och normalen till samma yta

infam /ɪnfˈɑːm/ (adj)
infam
  elak, gemen, ondsint

infanteri /ɪnfˈantərˌiː/ (n)
Infanterie

infektera /ɪnfˈɛkteːrˌa/ (v)
infizieren
  smitta

infekterad /ɪnfˈɛkteːrˌad/ (adj)
infiziert
  (om organism o.dyl.) som har angripits av sjukdomsframkallande och smittsamt ämne

infekterande /ɪnfˈɛkteːrˌandə/ (adj)
ansteckend, infizierend
  presensparticip av infektera

infektion /ɪnfəksxˈuːn/ (n)
Infektion, Ansteckung, Infekt
  smitta

infektionssjukdom /ɪnfəksxˈʊnsjʉkdˌɔm/ (n)
Infektionskrankheit
  sjukdom som orsakas av en infektion av en patogen

infernalisk /ɪnfˈɛrnalˌɪsk/ (adj)
infernalisch

inferno /ɪnfˈɛrnuː/ (n)
Inferno
  tillvaro som är omöjlig att uthärda
Hölle
  underjord, helvete

infiltrera /ɪnfˈɪltreːrˌa/ (v)
infiltrieren
  tränga sig in i

infinitesimal /ɪnfˈiːniːtəsˌiːmal/ (adj)
infinitesimal
  oändligt liten

infinitivmärke /ɪnfˈiːniːtˌɪvmərkə/ (n)
Infinitivpartikel
  ordet att (t ex i att skriva)

infinna /ɪnfˈɪna/ (v)
einfinden, erscheinen
  komma för att närvara (enligt en uppgjord plan)

inflammation /ɪnflˌamasxˈuːn/ (n)
Entzündung

inflammeras /ɪnflˈameːrˌas/ (v)
entzünden
  angripas av inflammation

inflation /ɪnflɑːsxˈuːn/ (n)
Inflation, Geldentwertung
  ökning av prisnivån

inflexionspunkt /ɪnflˈɛksiːˌʊnspɵŋkt/ (n)
Wendepunkt

influensa /ɪnflˈʉənsˌa/ (n)
Grippe

influensavaccin /ɪnflˌʉənsˌavaksˈiːn/ (n)
Grippeimpfstoff
  vaccin mot influensa

influera /ɪnflˈʉərˌa/ (v)
beeinflussen

inflyta /ɪnflˈyːta/ (v)
einfließen, eingehen
  pengar som kommer in

inflytande /ɪnflˈyːtandə/ (n)
Einfluss

inflytelserik /ɪnflˈyːtəlsərˌiːk/ (adj)
einflussreich
  med stort inflytande

inflyttningsfest /ɪnflˈytnɪŋsfˌɛst/ (n)
Einweihungsfeier
  en fest för att fira att någon skaffat nytt boende eller ny lokal

info /ɪnfˈuː/ (n)
Info
  förkortning för information

infoga /ɪnfˈuːɡa/ (v)
einfügen
  inpassa som del

infordra /ɪnfˈuːrdra/ (v)
anfordern, einfordern
  uppmana att lämna in

informant /ɪnfˈɔrmant/ (n)
Informant, Informantin
  person som intervjuas i en undersökning

informatik /ɪnfɔrmˈatiːk/ (n)
Informatik
  vetenskapet om information och dess behandling

information /ɪnfɔrmasxˈuːn/ (n)
Auskunft, Information, Informationsschalter
  informationsdisk
Information, Auskunft
  upplysning

informationsteknik /ɪnfɔrmasxˈʊnstəknˈiːk/ (n)
Informationstechnik, Informationstechnologie
  utnyttjande av datorer och Internet för informationshantering

informationsteknologi /ɪnfɔrmasxˈʊnsteːknuːlˈoːɡiː/ (n)
Informationstechnologie
  vetenskapen kring informationsteknik

informator /ɪnfˈɔrmatˌɔr/ (n)
Hauslehrer
  huslärare

informell /ɪnfˈɔrməl/ (adj)
informell, unformell

informera /ɪnfˈɔrmeːrˌa/ (v)
informieren, aufklären

infria /ɪnfrˈiːa/ (v)
einlösen, erfüllen, umsetzen

infusion /ɪnfʉsxˈuːn/ (n)
Infusion
  att genom dropp tillföra kroppen större vätskemängd.

inför /ɪnfˈøːr/ (adv)
vor
  framför
für
  som förberedelse för

införa /ɪnfˈøːra/ (v)
einführen

införliva /ɪnfˈœrliːvˌa/ (v)
einverleiben
  låta uppgå i

införstådd /ɪnfˈœʂtɔd/ (adj)
einverstanden
  överens, ense

inga /ˈɪŋa/ (pronoun)
keine

ingalunda /ˈɪŋalˌɵnda/ (adv)
keineswegs, mitnichten

ingefära /ˈɪŋəfˌɛːra/ (n)
Ingwer
  ört och rot

ingen /ˈɪŋən/ (pronoun)
kein, niemand, keine, keiner, keines
  inte någon (sak eller person)
niemand, keiner, kein, keine
  inte någon person

ingen orsak /ˈɪŋən ˈuːʂak/ (interjection)
bitte, keine Ursache

ingendera /ˈɪŋəndˌeːra/ (pronoun)
keine von beiden, keiner von beiden, keines von beiden
  varken den ena eller den andra

ingenjör /ˈɪŋənjˌøːr/ (n)
Ingenieur, Ingenieurin

ingenjörsvetenskap /ˌɪŋənjˈœʂvətˌɛnskɑːp/ (n)
Ingenieurwissenschaft
  vetenskap som använder naturvetenskapliga kunskaper för att lösa tekniska problem

ingenstans /ˌɪŋənstˈans/ (adv)
nirgends, nirgendwo
  inte på någon plats
  inte till någon plats

ingenting /ˈɪŋəntˌɪŋ/ (pronoun)
nichts
  inte en enda sak

ingivelse /ˈɪŋiːvˌɛlsə/ (n)
Eingebung
  plötslig tanke eller idé eller impuls

ingrediens /ˈɪŋrədˌiːəns/ (n)
Bestandteil
  beståndsdel
Zutat, Ingredienz
  livsmedel som används vid matlagning eller bakning

ingrepp /ˈɪŋrəp/ (n)
Eingriff
  åtgärd som ger tydlig förändring, ofta om kirurgisk operation

ingripa /ˈɪŋriːpˌa/ (v)
eingreifen
  ta en aktiv roll för att förhindra att något dåligt händer

ingripande /ˈɪŋriːpˌandə/ (n)
Eingriff, Eingreifen
  substantivering av presensparticip av ingripa

ingrodd /ˈɪŋrɔd/ (adj)
eingewurzelt
  perfektparticip av gro in

ingå /ˈɪŋoː/ (v)
beinhalten, dazugehören, einschließen
  1. vara en del av
hineingehen
  2. inträda

ingående /ˈɪŋoːˌɛndə/ (adj)
eingehend
  detaljerad

ingång /ˈɪŋɔŋ/ (n)
Anfang
  början
Eingang
  väg in

ingångsdörr /ˌɪŋɔŋsdˈœr/ (n)
Eingangstür
  dörr som man går genom när man går in i en byggnad

inhalation /ˌɪnhalasxˈuːn/ (n)
Inhalation
  inandning (särsk av läkemedel i gasform)

inhalera /ˈɪnhalˌeːra/ (v)
einatmen, inhalieren
  andas in

inhemsk /ˈɪnhəmsk/ (adj)
inländisch, einheimisch
  som hör till det egna landet

inhibin /ˌɪnhiːbˈiːn/ (n)
Inhibin
  ett hormon som hos mannen produceras av Sertoliceller och som hämmar adenohypofysens insöndring av follikelstimulerande hormon

inhibition /ˌɪnhiːbiːsxˈuːn/ (n)
Hemmung
  (juridik) beslut av en högre rättsinstans att, tills vidare, upphäva ett beslut av en lägre instans

inhuman /ˈɪnhʉmˌan/ (adj)
unmenschlich, inhuman
  omänsklig

inhägna /ˈɪnhəŋnˌa/ (v)
einzäunen, einfrieden
  omge med stängsel|halv=

inhägnad /ˈɪnhəŋnˌad/ (n)
Gehege, Einzäunung
  avgränsat område

inhämta /ˈɪnhəmtˌa/ (v)
einholen
  hinna i fatt, ta igen (någons försprång)
  skaffa

inifrån /ˈiːnɪfrˌoːn/ (adv)
von drinnen, von innen
  från insidan

inifrån /ˈiːnɪfrˌoːn/ (preposition)
von innen
  från insidan av

initial /ˈiːniːtˌiːal/ (n)
Initial, Initiale

initialism /ˈiːniːtˌiːalˌɪsm/ (n)
Initialwort
  förkortning uttalad bokstav för bokstav

initiativ /ˈiːniːtˌiːatˌiːv/ (n)
Initiative
  första steg, förslag, uppslag

initiativrik /ˈiːniːtˌiːatˌɪvriːk/ (adj)
initiativ
  som ofta och gärna tar egna initiativ

initiera /ˈiːniːtˌiːərˌa/ (v)
initiieren

injektion /ˌɪnjəksxˈuːn/ (n)
Einspritzung, Injektion
  bränsleinsprutning
Injektion
  medicin insprutning

injicera /ˈɪnjiːsˌeːra/ (v)
injizieren, spritzen
  göra injektion

inkarnation /ˌɪŋkarnasxˈuːn/ (n)
Inkarnation

inkassera /ˈɪŋkasˌeːra/ (v)
einkassieren
  driva in, ta upp betalning

inklistrad /ˈɪŋklɪstrˌad/ (adj)
eingeklebt
  perfektparticip av klistra in

inkludera /ˈɪŋklʉdˌeːra/ (v)
beinhalten, inkludieren
  ha som ingående del
einbeziehen, einschließen
  låta ingå som del i viss helhet

inklusive /ˈɪŋklʉsˌiːvə/ (preposition)
einschließlich, inklusive
  inräknat

inkoativ /ˈɪŋkuːˌatiːv/ (n)
Inchoativ, Inchoativum
  ett verb eller en verbform som anger en övergång till ett tillstånd eller att en handling påbörjas

inkognito /ˈɪŋkɔŋnˌiːtuː/ (adv)
inkognito
  under antaget namn eller förklädd

inkommensurabel /ˈɪŋkɔmˌɛnsʉrˌabəl/ (adj)
inkommensurabel, unvergleichbar
  inte kommensurabel, ojämförbar
inkommensurabel
  ojämförbar, väsensskild

inkompatibel /ˈɪŋkɔmpˌatiːbˌɛl/ (adj)
inkompatibel
  ej kompatibel

inkompetent /ˈɪŋkɔmpətˌɛnt/ (adj)
inkompetent

inkomst /ˈɪŋkɔmst/ (n)
Einkommen, Einnahme
  fria pengar

inkomstkälla /ˈɪŋkɔmstkˌɛla/ (n)
Einkommensquelle, Einnahmequelle
  något som ger upphov till inflöde av pengar (inkomst) till en person, en organisation, ett företag, en myndighet eller liknande

inkomsttagare /ˈɪŋkɔmstːˌɑːɡarə/ (n)
Einkommensempfänger, Einkommensempfängerin, Lohnempfänger, Lohnempfängerin
  person som arbetar för att tjäna pengar

inkonstant /ˈɪŋkɔnstˌant/ (adj)
inkonstant
  inte konstant

inkontinens /ˌɪŋkɔntˈiːnəns/ (n)
Inkontinenz
  oförmåga att kontrollera urin eller avföring

inkorg /ˈɪŋkɔrj/ (n)
Eingangskorb
  låda eller fack för ärenden
Posteingang
  mapp för e-post

inkorporera /ˈɪŋkuːrpˌuːreːrˌa/ (v)
eingemeinden, einverleiben, inkorporieren
  låta ingå som integrerad del, införliva

inkräkta /ˈɪŋkrɛːktˌa/ (v)
eindringen
  intränga, göra intrång, olovligen beträda

inkunabel /ˈɪŋkɵnˌabəl/ (n)
Inkunabel
  skrift tryckt före 1501

inkvartera /ˈɪŋkvatˌeːra/ (v)
unterbringen, einquartieren
  inhysa, inlogera

inkvisition /ˌɪŋkviːsɪsxˈuːn/ (n)
Inquisition
  påvekyrkans tortyrförhör
Befragung
  undersökning

inkvisitor /ˈɪŋkviːsˌɪtɔr/ (n)
Inquisitor, Inquisitorin
  ledamot av inkvisitionsdomstol

inköp /ˈɪŋɕøːp/ (n)
Einkauf
  något som har köpts eller köpts in

inköpare /ˈɪŋɕøːpˌarə/ (n)
Einkäuferin, Einkäufer
  person som yrkesmässigt gör in­köp

inleda /ˈɪnleːdˌa/ (v)
beginnen, einführen, einleiten, eröffnen
  påbörja

inledande /ˈɪnleːdˌandə/ (adj)
einleitend
  som inleder

inledning /ˈɪnleːdnˌɪŋ/ (n)
Einleitung, Einführung
  inledande del

inlevelse /ˈɪnləvˌɛlsə/ (n)
Einfühlung, Hineinversetzung
  (visande av) engagemang, medkänsla och deltagande för någon (fiktiv eller verklig) person eller situation, särskilt i konstnärligt framförande

inlopp /ˈɪnlɔp/ (n)
Einmündung
  del av vatten där ett vattendrag av något slag går inåt land såsom i en större vik, en sjö eller en kanal

inlägg /ˈɪnləɡ/ (n)
Einlage
  lös detalj i föremål
Beitrag, Bemerkung, Einwurf
  muntligt eller skriftligt yttrande i diskussion
Flanke, Querpass
  passning från kanten in i straffområdet
Inlay
  tandfyllning av keramiskt material eller en guldlegering

inlärd hjälplöshet /ˈɪnlɛːrd jəlplˈœsheːt/ (n)
erlernte Hilflosigkeit
  ett apatiskt tillstånd orsakat av erfarenheter av okontrollerbara konsekvenser

inmura /ˈɪnmʉrˌa/ (v)
einmauern
  omgärda med en mur

inmurad /ˈɪnmʉrˌad/ (adj)
eingemauert
  perfektparticip av inmura

inmuta /ˈɪnmʉtˌa/ (v)
Claim abstecken, Erzabbau beantragen, muten
  skaffa tillstånd av myndighet att bearbeta en malm- eller oljefyndighet

innan /ˈɪnan/ (adv)
bevor, vor, ehe, früher, zuvor
  tidigare, förut

innan /ˈɪnan/ (preposition)
vor, zuvor

innan man vet ordet av /ˈɪnan man vˈeːt ˈuːrdət ɑːv/ (adv)
ehe man sichs versieht
  efter en /till synes/ kort tid, plötsligt

innanför /ˈɪnanfˌøːr/ (preposition)
innerhalb
  på den inre sidan av

innanmäte /ˈɪnanmˌɛːtə/ (n)
Eingeweide, Fruchtfleisch, Innenraum
  inre delar

inne /ˈɪnə/ (adv)
innen, drin, drinnen
  på insidan

innebandy /ˈɪnəbˌandyː/ (n)
Unihockey
  bollspel

innebandyklubb /ˈɪnəbˌandyklˌɵb/ (n)
Unihockeyclub, Unihockeyverein
  idrottsklubb som bedriver innebandyverksamhet

inneboende /ˈɪnəbˌuːəndə/ (n)
Untermieter, Untermieterin
  person som hyr eller på annat sätt får nyttja ett rum i någon annans bostad

innebära /ˈɪnəbˌɛːra/ (v)
bedeuten, beinhalten, zur Folge haben

innebörd /ˌɪnəbˈœrd/ (n)
Bedeutung, Sinn, Tragweite

innefatta /ˈɪnəfˌatːa/ (v)
umfassen
  ha som ingående del
einschließen
  låta ingå som del i viss helhet

inneha /ˈɪnəhˌa/ (v)
besitzen, innehaben

innehav /ˈɪnəhˌav/ (n)
Besitz
  det att äga eller hålla något hos sig

innehavare /ˈɪnəhˌavarə/ (n)
Besitzer, Besitzerin, Inhaber, Inhaberin
  person som innehar något

innehåll /ˈɪnəhˌɔl/ (n)
Inhalt, Gehalt
  det som finns i något

innehålla /ˈɪnəhˌɔla/ (v)
enthalten, beinhalten
  ha som innehåll

innehållsförteckning /ˌɪnəhɔlsfˈœtəknˌɪŋ/ (n)
Zutatenliste
  ingredienslista
Inhaltsverzeichnis, Inhalt
  lista över ett dokuments kapitel

innehållslös /ˈɪnəhˌɔlsløːs/ (adj)
inhaltslos
  som saknar innehåll, eller som saknar innehåll av nämnvärd relevans

innehållsrik /ˈɪnəhˌɔlsriːk/ (adj)
inhaltsreich
  rik på innehåll

innergård /ˈɪnərɡˌoːrd/ (n)
Innenhof

innerräls /ˈɪnərˌɛls/ (n)
Innengleis
  rälsen som ligger på innersida

innersida /ˈɪnəʂˌiːda/ (n)
Innenseite

innerstad /ˈɪnəʂtˌad/ (n)
Innenstadt
  (förekomst av) den centrala, tätbebyggda delen av en stad

innerstadsbefolkning /ˈɪnəʂtˌadsbəfˌɔlknɪŋ/ (n)
Innenstadtbevölkerung
  människor som bor i centrala, tätbebyggda delen av en stad

innertak /ˈɪnətˌak/ (n)
Decke, Zimmerdecke
  den övre ytan i ett rum

inneröra /ˈɪnərˌøːra/ (n)
Innenohr
  inre delen av ett öra

innevarande /ˈɪnəvˌɑːrandə/ (adj)
derzeitig, jetzig
  (nu) pågående

innovation /ˌɪnuːvasxˈuːn/ (n)
Innovation, Neuerung
  handlingen att förnya
Innovation
  något nytt

innovativ /ˈɪnuːvˌatiːv/ (adj)
innovativ
  nydanande, förnyande

inofficiell /ˈiːnɔfˌiːsɪˌɛl/ (adj)
inoffiziell
  inte officiell

inom /ˈɪnɔm/ (preposition)
innerhalb
  fysiskt inuti

inombords /ˈiːnɔmbˌuːrds/ (adv)
innerlich
  inom sitt område
an Bord, innenbords
  ombord

inomhus /ˈiːnɔmhˌʉs/ (adv)
drinnen

inordna /ˈiːnuːrdnˌa/ (v)
eingliedern, einordnen
  inpassa i visst sammanhang

inrama /ˈɪnramˌa/ (v)
einrahmen
  sätta en ram runt något

inramning /ˈɪnramnˌɪŋ/ (n)
Rahmen, Rahmung
  det att inrama
Einrahmung, Umrahmung
  omgivning, grannskap, miljö

inrangera /ˈɪnraŋˌeːra/ (v)
einordnen, einrangieren, einreihen, einstellen
  placera in i

inre /ˈɪnrə/ (adj)
inner
  som finns inuti

inre /ˈɪnrə/ (n)
Inneres
  det som finns inuti

inreda /ˈɪnrədˌa/ (v)
einrichten
  utrusta ett eller flera rum med möbler, dekorationer och dylikt

inredning /ˈɪnreːdnˌɪŋ/ (n)
Einrichtung
  sätt möbler, tavlor och andra föremål är utplacerade på i ett rum
Einrichten
  verksamheten att placera möbler, tavlor och andra föremål i ett rum

inrikes /ˈɪnriːkəs/ (adj)
im Inland, inländisch

inrikesminister /ˈɪnriːkˌɛsmiːnˌɪstər/ (n)
Innenminister, Innenministerin, Minister des Innern, Ministerin des Innern
  medlem i ett lands regering som är ansvarig för inrikespolitiken

inrikespolitisk /ˈɪnriːkˌɛspuːlˌiːtɪsk/ (adj)
innenpolitisch
  som rör inrikespolitiken

inrikta /ˈɪnrɪktˌa/ (v)
ausrichten, einrichten, lenken, richten

inriktning /ˈɪnrɪktnˌɪŋ/ (n)
Ausrichtung, Einstellung
  det att rikta in

inringa /ˈɪnrɪŋˌa/ (v)
einkreisen, umstellen
  rita cirkel runt något

inrymma /ˈɪnrymˌa/ (v)
einräumen, unterbringen
  inhysa

inrätta /ˈɪnrətːˌa/ (v)
einrichten
  grunda, etablera eller få till stånd

inrättning /ˈɪnrətnˌɪŋ/ (n)
Anordnung, Anstalt, Einrichtung
  /fysisk och offentlig/ institution eller anläggning /med visst syfte och på en viss plats/
Vorrichtung
  jigg

inrådan /ˈɪnroːdˌan/ (n)
Anraten
  uppmaning, råd

insamling /ˈɪnsamlˌɪŋ/ (n)
Einsammeln, Sammlung
  det att insamla
Sammelgut
  det som insamlats

insats /ˈɪnsats/ (n)
Einsatz, Leistung
  arbetsprestation i syfte att bidraga
Einsatz
  det man offrar för möjligheten att få något
  inlägg, infällning, mellanlägg
  penningbelopp som satsas i spel

inse /ˈɪnsə/ (v)
einsehen

insegel /ˈɪnseːɡˌɛl/ (n)
Siegel

insekt /ˈɪnsəkt/ (n)
Insekt

insektsätare /ˈɪnsəktsˌɛːtarə/ (n)
Insektenfresser
  djur (oftast ryggradsdjur) vars huvudsakliga föda är insekter

insemination /ˌɪnsəmˌiːnasxˈuːn/ (n)
Besamung, Insemination
  befruktning på konstgjord väg

inserera /ˈɪnsərˌeːra/ (v)
inserieren

insexnyckel /ˈɪnsəksnˌykːəl/ (n)
Inbusschlüssel, Innensechskantschlüssel

insida /ˈɪnsiːdˌa/ (n)
Innenseite

insider /ˈɪnsiːdər/ (n)
Insider
  person som besitter 'inside information', kunskap från insidan, insides upplysningar

insikt /ˈɪnsɪkt/ (n)
Einsicht, Verständnis
  ingivelse, klarsynthet eller förståelse

insiktsfull /ˈɪnsɪktsfˌɵl/ (adj)
einsichtig
  som erhåller insikt(er)

insinuation /ˌɪnsiːnˌʉasxˈuːn/ (n)
Unterstellung, Insinuation
  antydning (på ett kränkande sätt)

insinuera /ˈɪnsiːnˌʉərˌa/ (v)
insinuieren, unterstellen
  halv=|

insistera /ˈɪnsɪstˌeːra/ (v)
bestehen auf
  stå fast, fasthålla (vid)

insjukna /ˈɪnsxʉknˌa/ (v)
erkranken
  bli sjuk

insjuknad /ˈɪnsxʉknˌad/ (adj)
erkrankt
  perfektparticip av insjukna

insjuknad /ˈɪnsxʉknˌad/ (n)
Erkrankte, Erkrankter
  substantivering av perfektparticip av insjukna

insjö /ˈɪnsxøː/ (n)
Binnensee, See

insjöfiskare /ˈɪnsxøːfˌɪskarə/ (n)
Binnenfischer, Binnenfischerin
  yrkesfiskare som fångar fisk på en insjö

inskränka /ˈɪnskrəŋkˌa/ (v)
beschränken, einschränken
  begränsa

inskränkning /ˈɪnskrəŋknˌɪŋ/ (n)
Begrenzung, Einschränkung
  begränsning

inskränkt /ˈɪnskrəŋkt/ (adj)
beschränkt, eingeschränkt
  inskränkt

inskärpa /ˈɪnsxərpˌa/ (v)
einschärfen
  skarpt framhålla, tydligt understryka

inslag /ˈɪnslɑːɡ/ (n)
Beitrag, Sendung
  del av program

inslagen /ˈɪnslɑːɡən/ (adj)
eingepackt, eingeschlagen
  perfektparticip av slå in
eingeschlagen
  som har förstörts genom våldsamma slag

insolvens /ˈɪnsɔlvəns/ (n)
Insolvenz
  det att vara på ekonomiskt obestånd, och inte längre kunna betala sina skulder

insolvent /ˈɪnsɔlvˌɛnt/ (adj)
insolvent, zahlungsunfähig
  oförmögen att betala sina skulder

inspark /ˈɪnspark/ (n)
Abstoß
  det att man sätter igång spelet igen efter att bollen har gått över mållinjen

inspektera /ˈɪnspəktˌeːra/ (v)
inspizieren, besichtigen
  /formellt/ kontrollera att något är som det skall vara

inspektion /ˌɪnspəksxˈuːn/ (n)
Inspektion
  kontroll, besiktning

inspektör /ˈɪnspəktˌøːr/ (n)
Inspekteur, Inspekteurin, Inspektor, Inspektorin

inspelning /ˈɪnspeːlnˌɪŋ/ (n)
Aufnahme, Aufzeichnung
  det att spela in
  det som spelats in

inspiration /ˌɪnspiːrɑːsxˈuːn/ (n)
Inspiration, Eingebung
  hänförelse, ingivelse
Einatmung
  inandning

inspiratör /ˈɪnspiːrˌɑːtøːr/ (n)
Ideengeber
  person som inspirerar andra till något

inspirera /ˈɪnspiːrˌeːra/ (v)
inspirieren, anregen, stimulieren
  ge inspiration
einatmen
  inandas

inspärra /ˈɪnspərˌa/ (v)
einsperren
  innesluta, stänga in, bura in

instabil /ˈɪnstabˌiːl/ (adj)
instabil
  ej stabil, inte i jämvikt

installation /ˌɪnstalasxˈuːn/ (n)
Installation

installatör /ˈɪnstalˌatøːr/ (n)
Installateur, Installateurin

installera /ˈɪnstalˌeːra/ (v)
installieren
  bygga ihop
  göra programvara redo för användning

instans /ɪnstˈans/ (n)
Instanz
  juridik

instickskort /ˈɪnstɪkskˌɔt/ (n)
Steckkarte

instifta /ˈɪnstɪftˌa/ (v)
stiften
  inrätta, grunda, stifta (en organisation, ett pris)

instinkt /ˈɪnstɪŋkt/ (n)
Instinkt

instinktiv /ˈɪnstɪŋktˌiːv/ (adj)
instinktiv
  omedveten

instituera /ˈɪnstiːtˌʉərˌa/ (v)
instituieren
  inrätta, instifta, grundlägga, göra till en institution
erziehen
  uppfostra, undervisa

institut /ˈɪnstɪtˌʉt/ (n)
Institut
  organisation med ett bestämt mål, oftast inom forskning eller utbildning

institution /ˌɪnstiːtʉsxˈuːn/ (n)
Institution
  inrättning
  organisation
Institut
  organisatorisk enhet inom en högskola eller ett universitet

instruera /ɪnstrˈʉərˌa/ (v)
instruieren
  ge instruktioner
  handleda, undervisa

instruerad /ɪnstrˈʉərˌad/ (adj)
instruiert

instruktion /ɪnstrɵksxˈuːn/ (n)
Instruktion

instruktör /ɪnstrˈɵktøːr/ (n)
Instruktor, Instruktorin

instrument /ɪnstrˈʉmənt/ (n)
Instrument
  musikinstrument
  redskap

instrumental /ɪnstrˌʉməntˈɑːl/ (adj)
instrumental
  Det som har att göra med ett instrument

instrumentation /ɪnstrˌʉməntasxˈuːn/ (n)
Instrumentation, Instrumentierung
  av instrumentera

instrumentbräda /ɪnstrˈʉməntbrˌɛːda/ (n)
Armaturenbrett
  panel (bräda) med instrument framför föraren i ett fordon

inställa /ˈɪnstəlˌa/ (v)
einfinden
  infinna sig
einstellen
  inte längre ha för avsikt att utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

inställbar /ˈɪnstəlbˌɑːr/ (adj)
einstellbar
  som man kan ställa in

inställning /ˈɪnstəlnˌɪŋ/ (n)
Einstellung, Verhalten
  attityd
Einstellung
  del av konfiguration

inställsam /ˈɪnstəlsˌam/ (adj)
einschmeichelnd
  överdrivet artig, fjäskig

inställsamhet /ˈɪnstəlsˌamheːt/ (n)
Schmeichelei
  det att vara inställsam

instämma /ˈɪnstəmˌa/ (v)
beipflichten
  ansluta sig till
zustimmen, beipflichten
  hålla med
vorladen
  kalla inför rätta

insulin /ˌɪnsʉlˈiːn/ (n)
Insulin
  ett hormon som bildas av betaceller i bukspottkörteln

insyn /ˈɪnsyːn/ (n)
Einblick, Einsicht

insändare /ˈɪnsəndˌarə/ (n)
Leserbrief

insätta /ˈɪnsətːˌa/ (v)
einzahlen
  sätta in

insättning /ˈɪnsətnˌɪŋ/ (n)
Einsetzen, Einsetzung
  handlingen att ersätta en variabel med ett av dess möjliga värden, t.ex. för att beräkna värdet av en funktion i en viss punkt
Einzahlung
  handlingen att sätta in pengar på ett konto

inta /ˈɪnta/ (v)
einnehmen
  placera sig i visst läge
  ta försvarad plats i besittning
  äta

intagande /ˈɪntɑːɡˌandə/ (adj)
einnehmend

intarsia /ˈɪntaʂˌiːa/ (n)
Intarsie
  trämosaik inläggning

inte /ˈɪntɛ/ (adv)
nicht
  för fullständig mening
  för ofullständig mening

inte ett dyft /ˈɪntɛ ˈɛt dˈyft/ (adv)
keinen Deut

inte ett korvöre /ˈɪntɛ ˈɛt kˈɔrvøːrə/ (pronoun)
keinen Pfennig
  inte ett öre

inte för allt smör i Småland /ˈɪntɛ føːr ˈalt smˈøːr iː smˈoːland/ (adv)
für kein Geld der Welt
  inte för hur mycket pengar som helst

inte för inte /ˈɪntɛ føːr ˈɪntɛ/ (adv)
nicht umsonst
  inte utan skäl

inte göra en fluga förnär /ˈɪntɛ jˈøːra ɛn flˈʉɡa fˈœrnɛːr/ (v)
keiner Fliege etwas zuleide tun können

inte ha alla hästar hemma /ˈɪntɛ hˈɑː ˈala hˈɛstar hˈɛma/ (v)
eine Schraube locker haben, nicht (mehr) alle Tassen im Schrank haben
  vara inte så smart

inte ha ett rött öre /ˈɪntɛ hˈɑː ˈɛt rˈœt ˈøːrə/ (v)
keinen roten Heller haben
  vara pank

inte kröka ett finger /ˈɪntɛ krˈøːka ˈɛt fˈɪŋər/ (v)
keinen Finger krümmen
  inte vidta åtgärd

inte kröka ett hår på någons huvud /ˈɪntɛ krˈøːka ˈɛt hˈoːr poː nˈoːɡɔns hˈʉvʉd/ (v)
jemandem kein Haar krümmen
  avstå från våld

inte se skogen för alla träd /ˈɪntɛ sˈeː skˈuːjən føːr ˈala trˈɛːd/ (v)
den Wald vor lauter Bäumen nicht sehen
  vara absorberad i detaljerna

inte vilja ge ett rött öre för /ˈɪntɛ vˈɪlja jˈeː ˈɛt rˈœt ˈøːrə føːr/ (v)
keinen roten Heller auf etwas geben
  anse som värdelöst

inte värd ett rött öre /ˈɪntɛ vˈɛːrd ˈɛt rˈœt ˈøːrə/ (adj)
keinen roten Heller wert
  värdelös

inte värd ett vitten /ˈɪntɛ vˈɛːrd ˈɛt vˈɪtːən/ (adj)
keinen Pfennig wert
  värdelös

inteckning /ˈɪntəknˌɪŋ/ (n)
Hypothek
  registrering hos domstol av rätt att ta egendom som säkerhet för lån

integral /ˈɪntəɡrˌal/ (n)
Integral

integralekvation /ˌɪntəɡrˌaləkvasxˈuːn/ (n)
Integralgleichung

integralkalkyl /ˈɪntəɡrˌalkalkˌyːl/ (n)
Integralrechnung
  den del av den matematiska analysen som behandlar, och generaliserar, teorin för att beräkna areor och volymer

integration /ˌɪntəɡrɑːsxˈuːn/ (n)
Integration

integrationsminister /ˌɪntəɡrɑːsxˈʊnsmiːnˌɪstər/ (n)
Integrationsminister
  minister för (invandring och) integration (av invandrare)

integrera /ˈɪntəɡrˌeːra/ (v)
integrieren
  (generellt) få att ingå som del i något
  (matematik) beräkna en integral

integritet /ˈɪntəɡrˌiːteːt/ (n)
Integrität

intellekt /ˈɪntəlˌɛkt/ (n)
Geist, Intellekt
  förstånd, tankeförmåga

intellektualism /ˈɪntəlˌɛktʉˌalɪsm/ (n)
Intellektualismus
  ensidig betoning av det förståndsmässiga

intellektuell /ˈɪntəlˌɛktʉˌɛl/ (adj)
intellektuell

intelligens /ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n)
Intelligenz

intelligenskvot /ˈɪntəlˌɪɡənskvˌuːt/ (n)
Intelligenzquotient
  en sorts mått på begåvning som man erhållit genom olika textprov (intelligensåldern delad med levnadsåldern och multiplicerad med 100)

intelligent /ˈɪntəlˌɪɡənt/ (adj)
intelligent
  som snabbt och/eller grundligt kan tänka ut lösningar på problem

intelligentia /ˈɪntəlˌɪɡəntˌiːa/ (n)
Intelligenz, Intelligenzija

intendent /ˈɪntəndˌɛnt/ (n)
Intendant, Intendantin
  föreståndare för en inrättning eller för en viss avdelning, till exempel vid ett museum

intensifiera /ˈɪntənsˌiːfiːərˌa/ (v)
intensivieren
  tilltaga i intensitet, bli mer intensiv

intensitet /ˈɪntənsˌɪteːt/ (n)
Intensität
  det att vara intensiv

intensiv /ˈɪntənsˌiːv/ (adj)
intensiv

intensivvård /ˌɪntənsɪvˈoːrd/ (n)
Intensivpflege
  vård på en hög vårdnivå

intensivvårdsavdelning /ˌɪntənsɪvˈoːrdsɑːvdˌeːlnɪŋ/ (n)
Intensivstation
  avdelning för intensivvård på sjukhus, förkortas IVA, vardagligt: intensiv

intention /ˌɪntənsxˈuːn/ (n)
Intention
  avsikt, syfte eller plan

interaktion /ˌɪnteːraksxˈuːn/ (n)
Interaktion
  samverkan, samspel

interaktiv /ˈɪnteːrˌaktiːv/ (adj)
interaktiv
  med samspel mellan två parter

interferon /ˈɪntərfərˌuːn/ (n)
Interferon
  ett protein producerat av kroppens celler som svar på attacker av virus, maligna celler samt mot intracellulära parasiter

interfix /ˈɪntərfˌiːks/ (n)
Fugenlaut, Interfix

intergalaktisk /ˈɪntərɡˌalaktˌɪsk/ (adj)
intergalaktisch

interimsstyrelse /ˈɪntərˌɪmstyːrˌɛlsə/ (n)
Übergangsvorstand
  tillfällig (interimistisk) styrelse

interiör /ˈɪntərˌiːøːr/ (n)
Interieur

interjektion /ˌɪntərjəksxˈuːn/ (n)
Interjektion, Empfindungswort
  ord tillhörande ordklassen interjektioner

interkontinental /ˌɪntərkɔntˈiːnəntˈɑːl/ (adj)
interkontinental
  som förbinder eller berör två eller fler kontinenter

interkulturell /ˈɪntərkˌɵltʉrˌɛl/ (adj)
interkulturell
  mellan olika kulturer

intermezzo /ˈɪntərmˌɛzuː/ (n)
Intermezzo
  någonting mellan två händelser
Intermezzo, Zwischenfall
  oväntad, avbrytande händelse

intern /ˈɪntərn/ (adj)
intern
  inre

internat /ˈɪntərnˌat/ (n)
Internat
  inrättning som ger mat och bostad

internationalisera /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪseːrˌa/ (v)
internationalisieren
  göra internationell

internationalisering /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪseːrˌɪŋ/ (n)
Internationalisierung

internationalism /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Internationalismus

internationalist /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪst/ (n)
Interanationalist

internationell /ˌɪntərnasxˈuːnəl/ (adj)
international

internet /(en)ˈɪntənˌɛt(sv)/ (n)
Internet
  globalt nätverk
  internetuppkoppling

internetforum /ˈɪntərnˌɛtfuːrˌɵːm/ (n)
Internetforum
  diskussionsforum på internet

internetleverantör /ˈɪntərnˌɛtləvərˌantøːr/ (n)
Internetdienstanbieter, Internetprovider, Provider
  leverantör som tillhandahåller internetuppkoppling

internetuppkoppling /ˈɪntərnətˌɵpkɔplˌɪŋ/ (n)
Internetverbindung, Internetzugang
  anslutning till internet

internminne /ˈɪntərnmˌɪnə/ (n)
interner Speicher

interpolation /ˌɪntərpˌuːlasxˈuːn/ (n)
Interpolation
  av interpolera

interpolera /ˈɪntərpˌuːleːrˌa/ (v)
interpolieren

interpretera /ˈɪntərprətˌeːra/ (v)
interpretieren
  tolka
  översätta ett program till maskinkod medan programmet körs

interpunktion /ˌɪntərpɵŋksxˈuːn/ (n)
Interpunktion
  användning av skiljetecken

interregnum /ˈɪntərəŋnˌʉm/ (n)
Interregnum
  tid under vilken det inte finns någon erkänd regering

interrogativa pronomen /ˈɪntərˌuːɡatˌiːva prˈuːnuːmən/ (n)
Fragepronomen
  undergrupp till ordklassen pronomen som är frågande

intersektionalitet /ˌɪntəʂəksxˈuːnalˌɪteːt/ (n)
Intersektionalität

intersexualitet /ˈɪntəʂˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Intersexualität
  det att vara intersexuell

intersexuell /ˈɪntəʂˌɛksʉˌɛl/ (adj)
intersexuell
  vars kropp inte går att medicinskt könsbestämma som flicka eller pojke

interstellär /ˈɪntəʂtˌɛlɛːr/ (adj)
interstellar

intervall /ˈɪntərvˌal/ (n)
Intervall
  mindre tidsrymd, avsnitt eller sträcka
  skillnad hos två toner

intervention /ˌɪntərvənsxˈuːn/ (n)
Intervention

intervju /ˈɪntərvjˌʉ/ (n)
Interview
  utfrågning

intervjua /ˈɪntərvjˌʉa/ (v)
interviewen, ausfragen
  fråga ut

intetsägande /ˈɪntətsˌɛjandə/ (adj)
nichtssagend

intill /ˈɪntɪl/ (preposition)
neben

intim /ˈɪntiːm/ (adj)
intim, vertraut

intimitet /ˈɪntiːmˌiːteːt/ (n)
Intimität
  förtrolighet

intolerans /ˌɪntuːleːrˈans/ (n)
Intoleranz

intolerant /ˈɪntuːlˌeːrant/ (adj)
intolerant
  ej tolerant, ofördragsam

intonation /ˌɪntuːnasxˈuːn/ (n)
Intonation
  tongivning
  den slutliga justeringen av en orgelpipa så att den får rätt klangfärg

intransitivt verb /ˈɪntransˌɪtɪvt vˈɛrb/ (n)
intransitives Verb
  verb som inte kan ha direkt objekt

intravenös /ˈɪntravənˌøːs/ (adj)
intravenös
  inne i (eller in i) en blodåder

intressant /ˈɪntrəsˌant/ (adj)
interessant

intresse /ˈɪntrəsə/ (n)
Interesse
  något tilltalande
  något viktigt, behövligt eller fördelaktigt

intressent /ˈɪntrəsˌɛnt/ (n)
Interessent, Interessentin

intresseområde /ˈɪntrəsəˌɔmroːdə/ (n)
Interessengebiet
  geografiskt intressesfär av en stat utanför de egna gränserna
  ämnesområde man intresserar sig för

intressera /ˈɪntrəsˌeːra/ (v)
interessieren
  utgöra ett intresse för
  få något att bli intressant, få någon att bli intresserad

intresserad /ˈɪntrəsˌeːrad/ (adj)
interessiert

intressesfär /ˈɪntrəsˌɛsfɛːr/ (n)
Einflussbereich, Einflusssphäre

intrig /ˈɪntrɪɡ/ (n)
Intrige, Ränkespiel
  försåtlig plan
  handling

intrigera /ˈɪntriːjˌeːra/ (v)
intrigieren

intrinsisk /ˈɪntrɪnsˌɪsk/ (adj)
intrinsisch
  inneboende

introducera /ˈɪntruːdˌʉseːrˌa/ (v)
einführen
  ge en introduktion
einführen, vorstellen
  presentera en person

introduktion /ˌɪntruːdɵksxˈuːn/ (n)
Einführung

intron /ˈɪntruːn/ (n)
Intron

introvert /ˈɪntruːvˌɛt/ (adj)
introvertiert
  inåtvänd

intryck /ˈɪntryk/ (n)
Eindruck, Impression
  upplevelse som påverkar ens känsla eller uppfattning om något

inträde /ˈɪntrɛːdə/ (n)
Anfang
  början
Eintritt
  det att inträda
  passage in till något

inträdesavgift /ˈɪntrɛːdəsˌɑːvjɪft/ (n)
Aufnahmegebühr
  avgift som betalas när en part blir medlem i en förening
Eintritt, Eintrittsgeld
  entréavgift

inträdesprov /ˈɪntrɛːdˌɛspruːv/ (n)
Aufnahmeprüfung
  inträdesprov

inträffa /ˈɪntrəfˌa/ (v)
eintreffen, eintreten
  existera (vid en viss tidpunkt)

intrång /ˈɪntrɔŋ/ (n)
Beeinträchtigung
  intränga utan tillstånd
unbefugter Eingriff
  oacceptabel inskränkning

intuition /ˌɪntʉiːsxˈuːn/ (n)
Intuition
  förmåga att förstå utan resonerande

intuitiv /ˈɪntʉˌiːtiːv/ (adj)
intuitiv
  som kan förstås utan resonerande

intyg /ɪntˈyːɡ/ (n)
Attest, Bescheinigung, Zeugnis
  skriftligt försäkrande som utgör formellt bevis för något, exempelvis en persons kompetens

intyga /ɪntˈyːɡa/ (v)
bescheinigen
  1. bekräfta att något är sant
beglaubigen, bestätigen
  2. försäkra, bedyra

intäkt /ˈɪntəkt/ (n)
Einnahme
  inkomst hänförd till perioden den avser

inuit /ˈiːnʉˌiːt/ (n)
Inuit
  ursprungsbefolkning

inunder /ˈiːnɵndər/ (preposition)
unter
  under

inuti /ˈiːnʉtˌiː/ (preposition)
in, innen, drin
  på insidan av

invadera /ˈɪnvadˌeːra/ (v)
eindringen, einfallen, einmarschieren, invadieren

invalid /ˈɪnvalˌɪd/ (adj)
invalid, invalide
  inte frisk

invalid /ˈɪnvalˌɪd/ (n)
Invalide
  person med skada eller tillstånd som helt eller delvis begränsar möjligheten att arbeta eller utföra vardagssysslor

invaliditet /ˈɪnvalˌɪdiːtˌeːt/ (n)
Invalidität
  oförmåga till arbete

invandra /ˈɪnvandrˌa/ (v)
einwandern
  flytta från ett land till ett nytt

invandrare /ˈɪnvandrˌarə/ (n)
Einwanderer, Einwanderin
  person som bosätter sig eller bosatt sig i ett nytt land

invandring /ˈɪnvandrˌɪŋ/ (n)
Einwanderung

invasion /ˌɪnvasxˈuːn/ (n)
Invasion

invasiv /ˈɪnvasˌiːv/ (adj)
invasiv
  om art
eindringend
  om tumör

inveckla /ˈɪnvəklˌa/ (v)
einhüllen
  insvepa

invecklad /ˈɪnvəklˌad/ (adj)
kompliziert, verwickelt, verzwickt
  komplicerad

inventarium /ˈɪnvəntˌɑːriːˌʉm/ (n)
Inventarium
  lösöre, lösegendom, förteckning över lösöre

inventera /ˈɪnvəntˌeːra/ (v)
Inventur machen, inventarisieren

inventering /ˈɪnvəntˌeːrɪŋ/ (n)
Bestandsaufnahme, Inventur
  (noggrann/vetenskaplig) undersökning (ofta kvantitativ)

inventiös /ˈɪnvəntˌiːøːs/ (adj)
erfindungsreich, geistreich
  uppfinningsrik, sinnrik

inverka /ˈɪnvərkˌa/ (v)
Auswirkung, Bedeutung, Einfluss
  ha betydelse, effekt eller inflytande för

inverkan /ˈɪnvərkˌan/ (n)
Einfluss, Einwirkung

inverkning /ˈɪnvərknˌɪŋ/ (n)
Einwirkung
  inverkan, effekt, verkan

inversion /ˌɪnvərsxˈuːn/ (n)
Inversion
  omkastning

investera /ˈɪnvəstˌeːra/ (v)
investieren, anlegen
  satsa pengar

investering /ˈɪnvəstˌeːrɪŋ/ (n)
Investition, Anlage, Geldanlage
  kapitalinsats

investmentbolag /ˈɪnvəstmˌɛntbuːlˌɑːɡ/ (n)
Investmentfirma
  bolag som äger och förvaltar aktier i andra bolag

invid /ˈɪnviːd/ (adv)
nebenan
  alldeles i närheten

invid /ˈɪnviːd/ (preposition)
bei, neben
  alldeles i närheten

inviga /ˈɪnviːɡˌa/ (v)
einweihen, eröffnen

invigd /ˈɪnvɪɡd/ (adj)
Eingeweihte, Eingeweihter
  perfektparticip av inviga

invigning /ˈɪnvɪŋnˌɪŋ/ (n)
Einweihung, Eröffnung
  det att inviga någonting

invigningsfest /ˈɪnvɪŋnˌɪŋsfəst/ (n)
Einweihungsfeier, Einweihungsfest
  fest anordnad i samband med att något invigs

invitera /ˈɪnviːtˌeːra/ (v)
einladen
  inbjuda

involution /ˌɪnvuːlʉsxˈuːn/ (n)
Involution
  avbildning som är sin egen invers

invända /ˈɪnvəndˌa/ (v)
einwenden

invändig /ˈɪnvəndˌɪɡ/ (adj)
inwendig

invändning /ˈɪnvəndnˌɪŋ/ (n)
Einwand, Einwendung

invändningsfri /ˈɪnvəndnˌɪŋsfriː/ (adj)
einwandfrei

invänta /ˈɪnvəntˌa/ (v)
harren, abwarten

invärtes /ˈɪnvətəs/ (adj)
innerlich
  som verkar inuti kroppen

invånarantal /ˌɪnvoːnˌarantˈɑːl/ (n)
Einwohnerzahl
  antal människor som lever inom ett visst område (stad, land, kommun osv)

invånare /ˈɪnvoːnˌarə/ (n)
Einwohner, Bewohner, Bewohnerin, Einwohnerin
  person som bor i ett visst land, stad, hus

inälva /ˈiːnəlvˌa/ (n)
Eingeweide, Innerei

inåt /ˈiːnoːt/ (adv)
einwärts
  i riktning in mot ett (avgränsat) rum eller område

inåt /ˈiːnoːt/ (preposition)
einwärts
  i riktning mot det inre av något

inövad /ˈiːnøːvˌad/ (adj)
eingeübt
  perfektparticip av öva in och inöva

iordningställa /ˈiːuːrdnˌɪŋstəlˌa/ (v)
fertigstellen, herrichten
  ställa i ordning

irakier /ˈiːrakˌiːər/ (n)
Iraker

irakisk /ˈiːrakˌɪsk/ (adj)
irakisch

irakiska /ˈiːrakˌɪska/ (n)
Irakerin
  kvinna från Irak

iranier /ˈiːranˌiːər/ (n)
Iraner, Iranerin
  person från Iran eller med iransk härkomst

iranska /ˈiːranskˌa/ (n)
Iranerin
  kvinna från Iran eller med iransk härkomst

iridium /ˈiːriːdˌiːʉm/ (n)
Iridium

iris /ˈiːriːs/ (n)
Iris, Schwertlilie
  regnbågshinna
  växt

irisk /ˈiːrɪsk/ (adj)
irisch

iriska /ˈiːrɪskˌa/ (n)
Irisch, Gälisch
  språk

irländare /ˈɪrləndˌarə/ (n)
Ire, Irin

irländsk /ˈɪrləndsk/ (adj)
irländisch, irisch
  som rör Irland eller irländska folket

irländska /ˈɪrləndskˌa/ (n)
Irin
  kvinna från Irland

ironi /iːrˈoːniː/ (n)
Ironie

ironisk /iːrˈoːnɪsk/ (adj)
ironisch
  som innehåller ironi

irra /ˈɪra/ (v)
irren
  driva omkring

irrationellt tal /ˌɪrɑːsxˈuːnəlt tˈɑːl/ (n)
irrationale Zahl
  tal

irrbloss /ˈɪrblɔs/ (n)
Irrlicht, Irrwisch
  små mystiska ljus som kan synas över myrar och kärr

irreal /ˈɪrəˌal/ (adj)
irreal
  overklig

irrelevans /ˌɪrələvˈans/ (n)
Irrelevanz
  det att inte vara relevant

irrelevant /ˈɪrələvˌant/ (adj)
irrelevant
  som saknar betydelse i sammanhanget

irreversibel /ˈɪrəvˌɛʂiːbˌɛl/ (adj)
irreversibel, unumkehrbar
  som inte kan vändas om

irritation /ˌɪriːtasxˈuːn/ (n)
Irritation
  lättare symptom
Gereiztheit
  uppretad stämning

irritera /ˈɪriːtˌeːra/ (v)
irritieren, reizen
  göra någon irriterad
nerven, reizen, verärgern
  uppegga

irriterad /ˈɪriːtˌeːrad/ (adj)
gereizt, verärgert

irrväg /ˈɪrvɛːɡ/ (n)
Irrweg
  villoväg, avväg

is /ˈiːs/ (n)
Eis
  fruset vatten
  isyta

isande /ˈiːsandə/ (adj)
eisig
  isig

isbana /ˈɪsbanˌa/ (n)
Eisbahn
  en större bana av is

isberg /ˈɪsbərj/ (n)
Eisberg
  isberg

isbit /ˈɪsbiːt/ (n)
Eiswürfel
  bit av is

isbjörn /ɪsbjˈœrn/ (n)
Eisbär, Polarbär
  arten Ursus maritimus

isbrytare /ˈɪsbryːtˌarə/ (n)
Eisbrecher
  fartyg
  överfört, idiomatiskt

iscensätta /ˈɪssənsˌɛtːa/ (v)
inszenieren
  arrangera

iscensättning /ˈɪssənsˌɛtnɪŋ/ (n)
Inszenierung
  aktivitet att iscensätta eller visa upp, oftast om konst eller teater

ischias /ˈɪʃiːˌas/ (n)
Ischias
  en sorts svår värk i höft eller ben

isdans /ɪsdˈans/ (n)
Eistanzen

isfri /ˈɪsfriː/ (adj)
eisfrei
  fri från is

isglass /ˈɪsɡlas/ (n)
Eis am Stiel
  frusen saft på pinne

isgång /ˈɪsɡɔŋ/ (n)
Eisgang
  islossning i ett vattendrag

ishall /ˈɪshal/ (n)
Eissporthalle, Eishalle
  byggnad

ishavssjöstjärna /ˌɪshɑːvsjˈœsxərnˌa/ (n)
Eisseestern, Eisstern
  en art (Marthasterias glacialis) inom familjen trollsjöstjärnor (Asteriidae)

ishockey /ˈɪshɔkːəˌyː/ (n)
Eishockey

ishockeyklubb /ˈɪshɔkːəˌyklɵb/ (n)
Eishockeyclub, Eishockeyverein
  klubb som spelar ishockey

ishockeylag /ˈɪshɔkːəˌyːlɑːɡ/ (n)
Eishockeymannschaft
  lag som spelar ishockey

ishockeymatch /ˈɪshɔkːəˌyːmatʃ/ (n)
Eishockeyspiel
  en match i sporten ishockey

ishockeyspelare /ˈɪshɔkːəˌyspeːlˌarə/ (n)
Eishockeyspieler, Eishockeyspielerin
  person som spelar ishockey

isig /ˈiːsɪɡ/ (adj)
eisig
  iskall
vereist
  täckt av is

iskaffe /ˈɪskafə/ (n)
Eiskaffee
  kyld kaffedryck

iskall /ˈɪskal/ (adj)
eiskalt
  kall som is
  att visa inga känslor

islam /ˈɪslam/ (n)
Islam
  religion

islamisering /ˈɪslamˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Islamisierung
  införande av islamska värderingar och ideologi i ett samhälle

islamisk /ˈɪslamˌɪsk/ (adj)
islamisch
  som har med religionen islam att göra

islamism /ˈɪslamˌɪsm/ (n)
Islamismus

islamist /ˈɪslamˌɪst/ (n)
Islamist, Islamistin

islamofobi /ˈɪslamˌuːfuːbˌiː/ (n)
Islamophobie

islandshäst /ˈɪslandshˌɛst/ (n)
Islandpferd, Islandpony, Isländer

islossning /ˈɪslɔsnˌɪŋ/ (n)
Eisgang
  händelsen att istäcket smälter

isländsk /ˈɪsləndsk/ (adj)
isländisch
  halv=

isländska /ˈɪsləndskˌa/ (n)
Isländerin
  kvinna
Isländisch
  språk

islänning /ˈɪslənˌɪŋ/ (n)
Isländer

ismaskin /ˌɪsmasxˈiːn/ (n)
Eisbearbeitungsmaschine
  maskin som används för underhåll av isbana eller ishall

ismås /ˈɪsmoːs/ (n)
Elfenbeinmöwe
  fågel

isobar /ˈiːsuːbˌɑːr/ (n)
Isobar
  atomer med konstant masstal
Isobare
  linje med konstant lufttryck

isocyansyra /ˈiːsuːsˌyːansˌyːra/ (n)
Isocyansäure
  kemisk förening av väte, kväve, kol och syre, med formeln HNCO

isogloss /ˈiːsɔɡlˌɔs/ (n)
Isoglosse
  geografisk gräns för ett språkligt fenomen

isolation /ˌiːsuːlasxˈuːn/ (n)
Isolation
  avskildhet
  det att isolera, isolering

isolator /ˈiːsuːlˌatɔr/ (n)
Isolator
  en knopp av porslin eller annat föremål som håller elektriska ledare åtskillda
  ämne som är dåligt på att leda elektrisk ström och/eller värme

isolatspråk /ˈiːsuːlˌatsproːk/ (n)
isolierte Sprache
  ett naturligt språk som saknar genetiskt bekräftat släktskap till andra språk

isolera /ˈiːsuːlˌeːra/ (v)
isolieren
  1., 2.

isolering /ˈiːsuːlˌeːrɪŋ/ (n)
Isolierung, Isolation, Absonderung
  det att någon eller något är avskilt
Isolation, Isolierung, Dämmung
  material

isoleucin /ˌiːsuːləʉsˈiːn/ (n)
Isoleucin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ile, I)

isomeri /ˈiːsuːmərˌiː/ (n)
Isomerie

isometri /ˈiːsuːmˌɛtriː/ (n)
Isometrie

isometrisk /ˈiːsuːmˌɛtrɪsk/ (adj)
isometrisch

isopropanol /ˈiːsɔprˌuːpanˌuːl/ (n)
Dimethylcarbinol, Isopropanol, Isopropylalkohol, Persprit, Petrohol, Petrosol
  2-propanol

isopropylamin /ˌiːsɔprˌuːpyːlamˈiːn/ (n)
Isopropylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

isoterm /ˈiːsuːtˌɛrm/ (adj)
isotherm

isoterm /ˈiːsuːtˌɛrm/ (n)
Isotherme
  kurva

isoton /ˈiːsuːtˌuːn/ (n)
Isoton

isotop /ˈiːsuːtˌuːp/ (n)
Isotop
  atom med samma atomnummer men annat masstal

isotrop /ˈiːsɔtrˌuːp/ (adj)
isotrop
  som har samma egenskaper oberoende av riktning

israel /ˈɪsraəl/ (n)
Israeli
  person från Israel

israelisk /ˈɪsraəlˌɪsk/ (adj)
israelisch

israeliska /ˈɪsraəlˌɪska/ (n)
Israelin
  kvinna från Israel eller med israelisk härkomst

isränna /ˈɪsrənˌa/ (n)
Fahrrinne
  bruten ränna i istäcke

isskulptur /ˈɪskɵlptˌʉr/ (n)
Eisskulptur
  skulptur gjord av is

isskåp /ˈɪskoːp/ (n)
Eisschrank

istapp /ˈɪstap/ (n)
Eiszapfen

ister /ˈɪstər/ (n)
Schmalz

istid /ˈɪstiːd/ (n)
Eiszeit
  period i jordens historia som kännetecknas av att stora landområden är täckta med is

istoppstäcke /ˈɪstɔpstˌɛkːə/ (n)
Steppdecke
  det täcke man iträder påslakan

istriotiska /ˈɪstriːˌuːtɪskˌa/ (n)
Istriotisch
  ett östromanskt språk som talas i de västra delarna av Istrien i Kroatien

istrorumänska /ˈɪstruːrˌʉmənskˌa/ (n)
Istrorumänisch
  östromanskt språk i nordöstra Istrien i Kroatien

istäckt /ˈɪstəkt/ (adj)
eisbedeckt
  täckt av is

isvak /ˈɪsvak/ (n)
Eisloch, Wake
  hål i is

isär /ˈiːsɛːr/ (adv)
auseinander
  som åtskils

italienare /ˈiːtalˌiːənˌarə/ (n)
Italiener, Italienerin
  person från Italien

italiensk /ˈiːtalˌiːənsk/ (adj)
italienisch

italienska /ˈiːtalˌiːənskˌa/ (n)
Italienerin
  kvinna från Italien
Italienisch
  språk

itu /ˈiːtʉ/ (adv)
entzwei, auseinander
  i två delar

ity /ˈiːtyː/ (conjunction)
denn, weil
  därför att, eftersom

iver /ˈiːvər/ (n)
Eifer

ivoriansk /ˈiːvuːrˌiːansk/ (adj)
ivorisch

ivrig /ˈɪvrɪɡ/ (adj)
begierig, eifrig

ja /jˈɑː/ (interjection)
ja
  det stämmer

ja-sägare /jˈɑːsˈɛjarə/ (n)
Jasager, Jasagerin
  person som uttrycker sitt samtycke

jack /jˈak/ (n)
Kerbe, Scharte
  tunn skåra, oftast på huden, efter någonting vasst skurit igenom den
Stecker
  uttag, t.ex. i vägg (för t.ex. telefon, el, kabeltv) eller från en apparat

jacka /jˈakːa/ (n)
Jacke

jackett /jˈakːət/ (n)
Cut, Cutaway
  lång rock med framtill avrundade skört

jade /jˈadə/ (n)
Jade
  en grönaktig mineral som används som ädelsten

jag /jˈɑːɡ/ (n)
Ich
  den som "talar" i ett litterärt verk
  det hos en människa som upplever eller "är"

jag /jˈɑːɡ/ (pronoun)
ich
  tillbakasyftande pronomen

jaga /jˈɑːɡa/ (v)
jagen
  gå på viltjakt

jagare /jˈɑːɡarə/ (n)
Jager
  försegel som hissas på toppstagets övre del eller på bramstaget, framför övriga stagsegel
Zerstörer
  snabb och kraftigt beväpnad typ av örlogsfartyg, utvecklad i början av 1900-talet

jaguar /jˈɑːɡʉˌar/ (n)
Jaguar
  en art inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

jaha /jˈɑːha/ (interjection)
ach so
  jag förstår
ja
  utfyllnadsord som bekräftar att något är slut

jak /jˈɑːk/ (n)
Jak, Yak
  ett långhårigt oxdjur i familjen slidhornsdjur

jaka /jˈɑːka/ (v)
bejahen
  göra jakande

jakande /jˈɑːkandə/ (adj)
bejahend
  presensparticip av jaka

jakande /jˈɑːkandə/ (n)
Bejahung
  det att jaka

jakt /jˈakt/ (n)
Jacht, Yacht
  fartyg
Jagd
  förföljelse

jaktfalk /jˈaktfalk/ (n)
Gerfalke, Jagdfalke

jaktflygplan /jˈaktflyɡplˌan/ (n)
Abfangjäger, Jagdflugzeug

jakthorn /jˈakthuːrn/ (n)
Jagdhorn
  bleckblåsinstrument

jaktkniv /jˈaktkniːv/ (n)
Jagdmesser
  kniv avsedd för jakt

jaktväska /jˈaktvəskˌa/ (n)
Jagdtasche
  väska som används under jakt

jakutiska /jˈɑːkʉtˌɪska/ (n)
Jakutisch
  ett turkspråk med omkring 363 000 talare som främst bor i delrepubliken Sacha (Jakutien) i nordöstra Sibirien i Ryssland

jalusi /jˈɑːlʉsˌiː/ (n)
Jalousie
  förhänge eller draperi i till exempel fönster
Jalousie, Rollladen
  skärm av ribbor som dras ner för att täcka något
Eifersucht
  svartsjuka, avund

jam /jˈɑːm/ (n)
Jamsession
  jamsession

jama /jˈɑːma/ (v)
miauen, maunzen
  producera kattens läte

jamaican /jˈɑːmaˌiːkan/ (n)
Jamaikaner

jamaicansk /jˈɑːmaˌiːkansk/ (adj)
jamaikanisch

jamaicanska /jˈɑːmaˌiːkanskˌa/ (n)
Jamaikanerin
  kvinna från Jamaica

jamande /jˈɑːmandə/ (adj)
miauend
  presensparticip av jama

jamande /jˈɑːmandə/ (n)
Miauen

jamb /jˈamb/ (n)
Jambus
  stigande versfot som består av två stavelser

januari /jˈanʉˌariː/ (n)
Januar, Jänner
  årets första (1.) månad

japan /jˈɑːpan/ (n)
Japaner

japanologi /jˌɑːpanuːlˈoːɡiː/ (n)
Japanologie
  det vetenskapen om det japanska språket och japansk kultur

japansk /jˈɑːpansk/ (adj)
japanisch

japanska /jˈɑːpanskˌa/ (n)
Japanisch
  ett språk som talas i Japan
Japanerin
  japansk kvinna

jargong /jˈarɡɔŋ/ (n)
Jargon
  språkbruk inom visst fackområde

jarl /jˈarl/ (n)
Jarl
  hövding, den främste ämbetsmannen i Sverige under äldre medeltid

jaså /jˈɑːsoː/ (interjection)
ach so
  uttrycker (lätt) förvåning

java /jˈɑːva/ (n)
Arabica-Kaffee, Bergkaffee, Javakaffee
  en sorts kaffe
Kaffee
  vardagligt kaffe

javakaffe /jˈɑːvakˌafə/ (n)
Arabica-Kaffee, Bergkaffee, Javakaffee
  en sorts kaffe

jazz /jˈaz/ (n)
Jazz
  musikgenre

jazzpianist /jˈazpiːˌanɪst/ (n)
Jazzpianist, Jazzpianistin
  pianist som har specialiserad sig på jazz

jeans /jeːˈans/ (n)
Jeans
  slitstarka byxor av denimtyg med nitar som förstärkning av sömmar utsatta för stor påfrestning

jeansblå /jˈeːansblˌoː/ (adj)
jeansblau
  färg

jeep /jˈeːəp/ (n)
Jeep
  liten öppen terränggående (militär)bil

jemenit /jˈeːmənˌiːt/ (n)
Jemenit, Jemenitin
  person från Jemen eller med jemenitisk härkomst

jemenitisk /jˈeːmənˌiːtɪsk/ (adj)
jemenitisch
  som rör Jemen eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

jemenitiska /jˈeːmənˌiːtɪskˌa/ (n)
Jemenitin
  kvinna från Jemen

jersey /jˈɛʂəˌyː/ (n)
Jersey
  maskinvävd trikåtyg
Jersey-Rind
  svensk jerseyboskap, beige eller ljusbrun mjölkkoras

jet /jˈeːt/ (n)
Jet
  egentligen stråle

jetlag /jˈɛtlɑːɡ/ (n)
Jetlag
  fysiologiskt och psykiskt tillstånd orsakat av störningar av dygnsrytmen

jetmotor /jətmˈuːtɔr/ (n)
Düsentriebwerk, Strahltriebwerk
  motor

jetplan /jˈɛtplan/ (n)
Düsenflugzeug
  flygplan med jetmotor

jiddisch /jˈɪdɪʃ/ (n)
Jiddisch
  språk

jihad /jˈiːhad/ (n)
Dschihad, Jihad
  människans strid mot onda krafter, mot islams fiender, mot de otrogna

jo /jˈuː/ (interjection)
doch; ja, doch; ja, schon
  uttrycker, i svar på negativt formulerade påståenden, uttalanden, uppmaningar och så vidare, motsatt uppfattning

jobb /jˈɔb/ (n)
Arbeit, Job
  arbete
Arbeitsplatz
  arbetsplats

jobba /jˈɔba/ (v)
malochen, schuften
  anstränga sig fysiskt under en längre tid
arbeiten
  arbeta för lön

jobbare /jˈɔbɑːrə/ (n)
Arbeiter, Arbeiterin
  någon som jobbar, arbetare

jobbig /jˈɔbɪɡ/ (adj)
mühsam, anstrengend
  ansträngande

jobspost /jˈɔbspɔst/ (n)
Hiobsbotschaft
  sorgebud

jockey /jˈɔkːəˌyː/ (n)
Jockey
  professionell kapplöpningsryttare

jod /jˈuːd/ (n)
Jod, Iod
  grundämne

joddla /jˈɔdla/ (v)
jodeln
  utföra joddling

jodid /jˈuːdiːd/ (n)
Iodid
  en kemisk förening av jod och en metall

jodmetan /jˈɔdmətˌan/ (n)
Iodmethan
  kemisk förening av jod, kol och väte

jodpentoxid /jˈɔdpəntˌuːksiːd/ (n)
Iodpentoxid
  kemisk förening av jod och syre, I2O5

jodsyra /jˈɔdsyːrˌa/ (n)
Iodsäure, Jodsäure
  syra som består av väte, jod och syre, HIO3

jodå /jˈuːdoː/ (interjection)
ja doch
  påpekar med extra eftertryck att något är eller ska vara sant

jogga /jˈʊɡa/ (v)
joggen

joggare /jˈʊɡarə/ (n)
Jogger, Joggerin

joggning /jˈʊɡnɪŋ/ (n)
Jogging

joggningssko /jˈʊɡnɪŋskˌuː/ (n)
Joggingschuh
  sko som är gjord för att vara bekväm att jogga i

johannesbröd /jˈuːhanˌɛsbrøːd/ (n)
Johannisbrot
  frukt
Johannisbrotbaum
  trädet Ceratonia siliqua

johannesört /jˌuːhanəsˈœt/ (n)
Johanniskraut

joker /jˈuːkər/ (n)
Joker
  ett specialkort i en kortlek

jolle /jˈɔlə/ (n)
Jolle
  båt

jom kippur /jˈɔm kˈɪpʉr/ (n)
Jom Kippur
  judisk högtid

jon /jˈuːn/ (n)
Ion

jonglera /jˈɔŋleːrˌa/ (v)
jonglieren

jonglering /jˈɔŋleːrˌɪŋ/ (n)
Jonglieren
  det att hålla föremål i rörelse

jonglör /jˈɔŋløːr/ (n)
Jongleur

joniserande strålning /jˈoːniːsˌeːrandə strˈoːlnɪŋ/ (n)
ionisierende Strahlung

jonkanal /jˌɔŋkanˈɑːl/ (n)
Ionenkanal
  transmembrant protein (eller proteinkomplex)

jonkvill /jˈɔŋkvɪl/ (n)
Jonquille
  gul narciss, miniatyrnarciss

jonna /jˈʊna/ (v)
Fahrrad fahren, Rad fahren, biken, radeln
  cykla

jonosfär /jˈuːnɔsfˌɛːr/ (n)
Ionosphäre
  de översta och elektriskt laddade skikten av atmosfären

jord /jˈuːrd/ (n)
Erde
  landområde
  planet liknande jorden
Erde, Boden
  ämne
  elektrisk referens

jorda /jˈuːrda/ (v)
beerdigen, begraben, bestatten
  begrava, gravsätta, jordfästa
erden
  förse med jordledning

jordad /jˈuːrdad/ (adj)
geerdet
  perfektparticip av jorda

jordanier /jˈuːrdanˌiːər/ (n)
Jordaniër, Jordanier

jordansk /jˈuːrdansk/ (adj)
jordanisch
  som rör Jordanien

jordanska /jˈuːrdanskˌa/ (n)
Jordanierin

jordart /jˈuːrdɑːt/ (n)
Bodenart, Erdart
  sort av jord

jordaxel /jˈuːrdaksəl/ (n)
Erdachse
  axel som jorden roterar kring

jordbit /jˈuːrdbiːt/ (n)
Landstück
  bit av jord

jordbo /jˈuːrdbuː/ (n)
Erdbewohner, Erdbewohnerin
  jordinvånare

jordboll /jˈuːrdbɔl/ (n)
Erdball
  boll av jord

jordbruk /jˈuːrdbrʉk/ (n)
Landwirtschaft, Agrarwirtschaft

jordbrukare /jˈuːrdbrʉkˌarə/ (n)
Bauer, Landwirt, Landwirtin
  bonde

jordbruksmaskin /jˌuːrdbrɵksmasxˈiːn/ (n)
Landmaschine
  maskin som används inom jordbruk

jordbrukspolitiskt /jˈuːrdbrɵkspˌuːliːtˌɪskt/ (adv)
landwirtschaftspolitisch
  avledning till adjektivet jordbrukspolitisk

jordbävning /jˈuːrdbəvnˌɪŋ/ (n)
Erdbeben

jorden /jˈoːrdən/ (n)
Erde
  jorden

jorden runt-resa /jˈoːrdən rˈɵntrˈeːsa/ (n)
Weltreise
  resa runt jordklotet

jordfläta /jˈuːrdflɛːtˌa/ (n)
Erdungsband
  En elektrisk ledare bestående av flera tunna, flätade koppartrådar som förbinder metalliska föremål i närheten av anläggningar som står under livsfarlig spänning med jord

jordfästa /jˈuːrdfəstˌa/ (v)
beerdigen, beisetzen, bestatten
  begrava (i jord)

jordfästning /jˈuːrdfəstnˌɪŋ/ (n)
Bestattung, Erdbestattung
  jordfästning

jordförbättringsmedel /juːrdfˈœrbətrˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n)
Bodenverbesserungsmittel
  gödsel och mineraliska ämnen som används för att förbättra odlingsmarken

jordgeting /jˈuːrdjətˌɪŋ/ (n)
Erdwespe
  geting vars bo är byggt i marken

jordgubbe /jˈuːrdɡɵbə/ (n)
Erdbeere
  bär

jordgubbsglass /jˈuːrdɡɵbsɡlˌas/ (n)
Erdbeereis
  glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe
  portion glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe
  sorts glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe

jordgubbsland /jˈuːrdɡɵbslˌand/ (n)
Erdbeerfeld
  odlingslott där jordgubbar odlas

jordgubbsmarmelad /jˈuːrdɡɵbsmˌarməlˌad/ (n)
Erdbeermarmelade
  marmelad gjord på jordgubbar

jordgubbsmjölk /jˌuːrdɡɵbsmjˈœlk/ (n)
Erdbeermilch
  mjölk(dryck) med jordgubbssmak

jordgubbssaft /jˈuːrdɡɵbsˌaft/ (n)
Erdbeersaft

jordgubbssmak /jˈuːrdɡɵbsmˌak/ (n)
Erdbeergeschmack
  smak av jordgubbe

jordgubbstårta /jˈuːrdɡɵbstˌoːta/ (n)
Erdbeertorte

jordhög /jˈuːrdhøːɡ/ (n)
Erdhaufen, Erdhügel
  hög bestående av jord

jordig /jˈuːrdɪɡ/ (adj)
erdig
  full eller betäckt med jord
  som liknar jord

jordisk /jˈuːrdɪsk/ (adj)
irdisch
  som hör till (livet på planeten) jorden

jordklot /jˈuːrdkluːt/ (n)
Erdkugel

jordkällare /jˈuːrdkəlˌarə/ (n)
Erdkeller
  en förvaringsplats för matvaror, bestående av ett stenvalv under jord, oavsett om det finns ett hus ovanpå

jordmandel /jˈuːrdmandəl/ (n)
Erdmandel, Tigernuss
  ätbar rotfrukt från växtarten jordmandel (1)

jordmån /jˈuːrdmoːn/ (n)
Bodenbeschafffenheit, Erdreich
  jordens beskaffenhet, dess lämplighet för en viss gröda

jordnära /jˈuːrdnɛːrˌa/ (adj)
naturnah, urwüchsig
  som står nära jorden

jordnöt /jˈuːrdnøːt/ (n)
Erdnuss

jordnötsallergi /juːrdnˈœtsalˌɛrjiː/ (n)
Erdnussallergie
  (potentiellt mycket svår) allergi mot jordnötter

jordnötssmör /juːrdnˈœtsmøːr/ (n)
Erdnussbutter
  pastej gjord på jordnötter

jordreform /jˌuːrdrəfˈɔrm/ (n)
Bodenreform
  omfördelning (genom politiskt beslut) av ägandet av odlingsbar jord, typiskt från godsägare till småbönder

jordreva /jˈuːrdrəvˌa/ (n)
Gundelrebe, Gundermann, Echt-Gundelrebe
  en art i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae)

jordskorpa /jˈuːrdskuːrpˌa/ (n)
Erdkruste
  jordens fasta ytterhölje

jordskred /jˈuːrdskrəd/ (n)
Erdrutsch, Bergrutsch

jordsvin /juːrdsvˈiːn/ (n)
Erdferkel
  en däggdjursart (Orycteropus afer) som utgör den enda arten i ordningen jordsvin (Tubulidentata)

jorduggla /jˈuːrdɵɡlˌa/ (n)
Sumpfohreule

jordvall /jˈuːrdval/ (n)
Erdwall
  vall av jord

jordvarg /jˈuːrdvarj/ (n)
Erdwolf
  arten Proteles cristata

jordyta /jˈuːrdyːtˌa/ (n)
Erdoberfläche
  yttre lager av (jordtäckt) mark på en planet

jordägare /jˈuːrdɛːɡˌarə/ (n)
Grundbesitzer, Grundbesitzerin
  ägare av mycket jord, stora lantegendomar, lantadel, godsägare

jordäpple /jˈuːrdəplə/ (n)
Erdapfel
  potatis

jote /jˈuːtə/ (n)
Riese

jotun /jˈuːtɵn/ (n)
Riese

jour /sxˈʊr/ (n)
Bereitschaftsdienst
  tjänstgöringsskift under dag eller del av dygn som ligger utanför allmän tjänstetid

journal /sxʊrnˈɑːl/ (n)
Krankenblatt
  sammanställning av handlingar

journalist /sxˈʊrnalˌɪst/ (n)
Journalist, Journalistin

journalistik /sxˈʊrnalˌɪstiːk/ (n)
Journalismus, Journalistik
  tidningsskriveri

journalistisk /sxˈʊrnalˌɪstɪsk/ (adj)
journalistisch
  som avser journalistik

jovialisk /jˈuːviːˌalɪsk/ (adj)
jovial
  vänlig och gladlynt

ju /jˈʉ/ (adv)
doch, ja
  betona påståendet
umso, desto, je
  ju ... desto

jubla /jˈɵbla/ (v)
jubeln, jauchzen
  ljudligt visa stor glädje

judasträd /jˈʉdastrˌɛːd/ (n)
Judasbaum
  en växtart i släktet judasträd (1)
  ett växtsläkte som innefattar 9 arter i familjen ärtväxter

jude /jˈʉdə/ (n)
Jude

judehat /jˈʉdəhˌat/ (n)
Judenfeindlichkeit, Judenhass
  hat mot judar

judendom /jˈʉdəndˌɔm/ (n)
Judentum, Judaismus
  religion

judiciell /jˈʉdiːsˌɪəl/ (adj)
gerichtlich
  som hör till domstolsväsendet

judinna /jˈʉdɪnˌa/ (n)
Jüdin

judisk /jˈʉdɪsk/ (adj)
jüdisch

judo /jˈʉduː/ (n)
Judo

jugend /jˈʉjənd/ (n)
Jugendstil
  konststil från slutet av 1800-talet

jugendstation /jˌʉjəndstasxˈuːn/ (n)
Jugendstilbahnhof
  järnvägsstation dess stationsbyggnad är uppfört i konststilen jugend

jugoslav /jˈʉɡɔslˌav/ (n)
Jugoslawe, Jugoslawin

jugoslavisk /jˈʉɡɔslˌavɪsk/ (adj)
jugoslawisch

juice /jˈʉiːsə/ (n)
Saft, Natursaft
  dryck pressad ur frukt eller grönsaker

juicepress /jˈʉiːsˌɛprəs/ (n)
Saftpresse
  maskin som man använder för att pressa apelsiner eller dylikt, för att sedan kunna dricka saften från dem

jul /jˈʉl/ (n)
Weihnachten, Christfest, Weihnacht
  högtid som firas i december

julafton /jˈʉlaftˌuːn/ (n)
Heiligabend, Weihnachtsabend

julaftonskväll /jˈʉlaftˌʊnskvəl/ (n)
Heiligabend

julbord /jˈʉlbuːrd/ (n)
Weihnachtsbuffet, Weihnachtsbüfett

juldag /jˈʉldɑːɡ/ (n)
erster Weihnachtstag

julevangelium /jˈʉləvˌaŋəlˌiːʉm/ (n)
Weihnachtsevangelium
  berättelsen om Jesu födelse i Nya Testamentet av Bibeln

julfrid /jˈʉlfriːd/ (n)
Weihnachtsfrieden
  ett harmoniskt tillstånd av lugn, stillhet och tillfredsställelse i jultid

julfrimärke /jˈʉlfriːmˌɛrkə/ (n)
Weihnachtsbriefmarke
  frimärke som kan användas för att frankera julkort

julgran /jˈʉlɡran/ (n)
Weihnachtsbaum, Christbaum
  halv=|dekorerad gran under jul

julgransfot /jˈʉlɡransfˌuːt/ (n)
Christbaumständer

julgransljus /jˌʉlɡransjˈʉs/ (n)
Christbaumkerze
  smalt stearinljus
  uppsättning elektriska ljus för belysning monterad i en julgran

julgröt /jˈʉlɡrøːt/ (n)
Weihnachtsmilchreis, Weihnachtsreisbrei
  traditionell julrätt i Sverige och Finland

juli /jˈʉliː/ (n)
Juli, Heuert
  årets sjunde (7.) månad

juliamängd /jˈʉliːˌaməŋd/ (n)
Julia-Menge

julklapp /jˈʉlklap/ (n)
Weihnachtsgeschenk
  gåva som ges vid julafton

julklappsutdelning /jˈʉlklapsˌɵtdeːlnˌɪŋ/ (n)
Bescherung, Weihnachtsbescherung
  utdelning av julklappar

julkonsert /jˈʉlkɔnsˌɛt/ (n)
Weihnachtskonzert
  konsert som hålls vid jul

julkort /jˈʉlkoːt/ (n)
Weihnachtskarte
  kort med julhälsning

julkrubba /jˈʉlkrɵbˌa/ (n)
Weihnachtskrippe
  sceneri med dockor föreställande den nyfödde Jesus i en krubba i ett stall utanför Betlehem

julkärve /jˈʉlkərvə/ (n)
Hafergarbe
  kärve som sätts ut till djuren för att helga julen

jullov /jʉlˈoːv/ (n)
Weihnachtsferien
  lov (från skola) under julen

julmusik /jˌʉlmʉsˈiːk/ (n)
Weihnachtsmusik
  musik avsedd att framföras i juletider

julmust /jˈʉlmɵst/ (n)
Julmust
  en läskedryck som är vanlig runt jul

julmånad /jˈʉlmoːnˌad/ (n)
Dezember, Julmond, Weihnachtsmonat

julotta /jˈʉlɔtːˌa/ (n)
Christmette
  gudstjänst tidigt på juldagens morgon

julpynt /jˈʉlpynt/ (n)
Weihnachtsschmuck
  pynt som används för att göra det fint inför julen

julpynta /jˈʉlpyntˌa/ (v)
weihnachtlich schmücken
  dekorera med julpynt

julskinka /jˈʉlsxɪŋkˌa/ (n)
Weihnachtsschinken
  svensk maträtt som serveras på julen

julstjärna /jˈʉlsxərnˌa/ (n)
Adventsstern, Weihnachtsstern
  1. stjärnformat julpynt
Weihnachtsstern
  2. krukväxt

julsång /jˈʉlsɔŋ/ (n)
Weihnachtslied
  sång som vanligtvis sjungs vid jul eller högtider som förknippas med julen

jultid /jˈʉltiːd/ (n)
Weihnachtszeit
  tiden kring jul

jultomte /jˈʉltɔmtˌɛ/ (n)
Weihnachtsmann, Weihnachtswichtel
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar

jultårta /jˈʉltoːtˌa/ (n)
Julkuchen
  smördegsbakelse

julöl /jˈʉløːl/ (n)
Weihnachtsbier

jumbojet /jˈɵmbuːjət/ (n)
Großraumflugzeug, Jumbojet
  jätteflygplan

jumper /jˈɵmpər/ (n)
Damenpullover, Pulli
  tröja, vanligtvis stickad eller virkad

jungfru /jˈɵŋfrʉ/ (n)
Dienstmädchen
  hembiträde
Jungfrau
  kvinna som inte haft samlag
  född i stjärntecknet Jungfrun

jungfruflygning /jˈɵŋfrɵflˌyŋnɪŋ/ (n)
Jungfernflug, Erstflug
  första flygning med en ny flygplansmodell (ny konstruktion)

jungfrulig /jˈɵŋfrʉlˌɪɡ/ (adj)
jungfräulich
  ung och skön likt en jungfru

jungfruresa /jˈɵŋfrʉrəsˌa/ (n)
Jungfernfahrt
  skepps första resa

jungfrutrana /jˈɵŋfrʉtrˌana/ (n)
Jungfernkranich

juni /jˈʉniː/ (n)
Juni, Brachet
  årets sjätte (6.) månad

junta /jˈɵnta/ (n)
Junta
  sammankomst av en mindre grupp människor, förening, sällskap

jura /jˈʉra/ (n)
Jura
  geologisk period

juridik /jˈʉriːdˌiːk/ (n)
Jura, Jurisprudenz, Rechtswissenschaft

juridisk /jˈʉriːdˌɪsk/ (adj)
juristisch
  som har att göra med lag och juridik

jurisdiktion /jˌʉrɪsdɪksxˈuːn/ (n)
Jurisdiktion
  rättslig befogenhet att utöva rättskipning och att döma, begränsad till ett geografiskt område eller ett visst sakområde

jurist /jˈʉrɪst/ (n)
Jurist, Juristin

juristeri /jˈʉrɪstərˌiː/ (n)
Juristerei
  juridisk formalism, formrytteri

jury /jˈʉryː/ (n)
Jury
  kommitté med fullmakt att fatta ett eller flera beslut

just /jˈɵst/ (adv)
gerade
  alldeles nyligen, precis nu, eller om en kort stund
  exakt, precis

justera /sxˈɵsteːrˌa/ (v)
einstellen, justieren
  ändra något

justitieminister /jˈɵstiːtˌiːəmˌiːnɪstər/ (n)
Justizminister, Justizministerin
  medlem i ett lands regering som är ansvarig för rättsväsendet och lagstiftningsfrågor

jute /jˈʉtə/ (n)
Jüte, Jütin, Jütländer, Jütländerin
  person från Jylland
Jute
  säckväv

juvel /jˈʉvəl/ (n)
Juwel

juvelerare /jˈʉvəlˌeːrarə/ (n)
Juwelier, Juwelierin
  hantverkare som tillverkar smycken

juvelvinge /jˈʉvəlvˌɪŋə/ (n)
Bläuling
  (individ av) familjen Lycaenidae i underordningen dagfjärilar (Rhopalocera) inom ordningen fjärilar (Lepidoptera)

juver /jˈʉvər/ (n)
Euter
  organ hos däggdjur som producerar mjölk

jylländsk /jˈyləndsk/ (adj)
jütisch
  som rör Jylland eller dess invånare

jägare /jˈɛːɡarə/ (n)
Jäger, Jägerin
  en person som jagar vilt
Jäger
  soldat

jägarspråk /jˈɛːɡaʂprˌoːk/ (n)
Jägersprache
  språk med fackord som används av jägare

jägmästare /jˈɛɡməstˌarə/ (n)
Diplom-Forstwirt, Diplom-Forstwirtin
  person med grundexamen i skogsvetenskap

jäkel /jˈɛːkəl/ (n)
Teufelskerl
  (vardagligt, med preposition på) mycket skicklig person (på något)
Teufel
  avskyvärd person som man tycker illa om

jäkla /jˈɛkla/ (adj)
verdammt, verflucht, verteufelt
  som man starkt ogillar

jäkt /jˈɛkt/ (n)
Eile, Hast, Hetzerei
  högt tempo vid verksamhet på grund av tidspress

jäkta /jˈɛkta/ (v)
abhetzen, beeilen, hasten, hetzen
  göra saker så snabbt som möjligt

jäktad /jˈɛktad/ (adj)
gehetzt
  hårt ansträngd

jäktig /jˈɛktɪɡ/ (adj)
aufreibend, hetzig
  brådskande på ett nervöst sätt

jämfota /jˈɛmfuːtˌa/ (adv)
mit beiden Füßen gleichzeitig

jämföra /jˈɛmføːrˌa/ (v)
vergleichen

jämförbar /jəmfˈœrbɑːr/ (adj)
vergleichbar, komparabel

jämförelse /jˈɛmføːrˌɛlsə/ (n)
Vergleich

jämförelsevis /jˈɛmføːrˌɛlsəvˌiːs/ (adv)
vergleichsweise, verhältnismäßig
  i jämförelse

jämka /jˈɛmka/ (v)
angleichen, anpassen
  göra småändringar
vermitteln
  medla

jämlike /jˈɛmliːkə/ (n)
Gleichgestellte, Gleichgestellter
  jämställd person

jämlikhet /jˈɛmlɪkhˌeːt/ (n)
Gleichheit, Gleichberechtigung
  socialt tillstånd där alla människor betraktas som lika värda och har lika rättigheter

jämmer /jˈɛmər/ (n)
Jammer
  judlig klagan, vanligen utdragen

jämmerlig /jˈɛmərlˌɪɡ/ (adj)
erbärmlich, jämmerlich, kläglich
  bedrövlig, eländig, ömklig

jämn /jˈɛmn/ (adj)
gerade
  (om ett heltal) delbar med två
  om funktion
gleichmäßig
  som har lika mycket överallt
eben
  utan ojämnheter eller plötsliga förändringar

jämna /jˈɛmna/ (v)
angleichen, ausgleichen

jämna med marken /jˈɛmna meːd mˈarkən/ (v)
dem Erdboden gleich machen

jämngammal /jˈɛmŋamˌal/ (adj)
gleichalterig, gleichaltrig
  lika gammal

jämngod /jˈɛmŋuːd/ (adj)
gleich gut
  lika god

jämnkornig /jˈɛmŋkuːrnˌɪɡ/ (adj)
gleichkörnig
  som innehåller korn av liknande storlek

jämnstruken /jˈɛmnstrʉkən/ (adj)
gestrichen
  fyllt matmått
mittelmäßig
  medelmåttig, ordinär, medioker

jämnårig /jˈɛmnoːrˌɪɡ/ (adj)
gleichaltrig
  med /nästan/ samma ålder

jämra /jˈɛmra/ (v)
jammern
  göra kvidande, gnällande ljud

jämspelt /jˈɛmspeːlt/ (adj)
ebenbürtig
  likvärdig, likställd, jämgod

jämställa /jˈɛmstəlˌa/ (v)
gleichsetzen, gleichstellen
  bedöma såsom jämbördig /med någon eller något/

jämställdhet /jˈɛmstəldhˌeːt/ (n)
Gleichstellung

jämt /jˈɛmt/ (adv)
ständig
  alltid, hela tiden

jämt och ständigt /jˈɛmt ɔk stˈɛndɪkt/ (adv)
ständig
  oavbrutet, alltid, för jämnan

jämte /jˈɛːmtə/ (preposition)
neben
  bredvid
nebst, samt, sowie
  dessutom

jämtska /jˈɛmtska/ (n)
Jämtländisch
  språk eller svensk dialekt/genuin dialekt som talas i Jämtland och Härjedalen

jämvikt /jˈɛmvɪkt/ (n)
Gleichgewicht

jämviktsläge /jˈɛmvɪktslˌɛːɡə/ (n)
Ruhelage

jänkare /jˈɛŋkarə/ (n)
Yankee
  person

jänta /jˈɛnta/ (n)
Mädel
  flicka

järn /jˈɛrn/ (n)
Eisen
  metall

järndiklorid /jˈɛrndɪklˌuːriːd/ (n)
Eisendichlorid, Ferrochlorid
  kemisk förening av järn och klor, FeCl2

järnek /jˈɛrnək/ (n)
Stechpalme, Hülse
  arten Ilex aquifolium
Stechpalme
  individ av någon art från släktet järnekar

järnhalt /jˈɛrnhalt/ (n)
Eisengehalt
  andel järn (i en blandning eller lösning)

järnhantering /jˈɛrnhantˌeːrɪŋ/ (n)
Eisenindustrie, Eisenverarbeitung, Schwerindustrie
  industrigren som tillverkar järn eller förädlar produkter av järn

järnhydroxid /jˈɛrnhydrˌuːksiːd/ (n)
Eisendihydroxid
  kemisk förening av järn, väte och syre

järnkarbid /jˈɛrŋkarbˌiːd/ (n)
Eisencarbid
  kemisk förening av järn och kol

järnmalm /jˈɛrnmalm/ (n)
Eisenerz
  malm som innehåller järn

järnortofosfat /jˈɛrnuːtˌuːfɔsfˌat/ (n)
Eisenorthophosphat
  kemisk förening av järn, fosfor och syre

järnoxid /jˈɛrnuːksˌiːd/ (n)
Eisenoxid
  kemisk förening av järn och syre

järnrör /jˈɛrnrøːr/ (n)
Eisenrohr
  rör (huvudsakligen) gjort av järn

järnsparv /jˈɛrnsparv/ (n)
Heckenbraunelle

järnstaket /jˈɛrnstakət/ (n)
Eisenzaun
  staket bestående av järnmaterial

järnsulfat /jˈɛrnsɵlfˌat/ (n)
Eisensulfat
  kemisk förening av järn, svavel och syre

järntacka /jˈɛrntakːˌa/ (n)
Eisenbarren
  gjutet stycke av järn

järntriklorid /jˈɛrntrɪklˌuːriːd/ (n)
Eisentrichlorid
  kemisk förening av järn och klor, FeCl3

järnväg /jˈɛrnvɛːɡ/ (n)
Eisenbahn, Bahn
  bana på vilken tåg framförs

järnvägare /jˈɛrnvɛːɡˌarə/ (n)
Eisenbahner, Eisenbahnerin
  person som är an­ställd vid järnvägsföretag

järnvägsbro /jˈɛrnvəɡsbrˌuː/ (n)
Eisenbahnbrücke
  bro avsedd för järnväg

järnvägsförbindelse /jˌɛrnvəɡsfˈœrbɪndəlsə/ (n)
Bahnverbindung, Eisenbahnverbindung
  förbindelse via järnväg

järnvägsknut /jˈɛrnvəɡsknˌʉt/ (n)
Eisenbahnknoten, Eisenbahnknotenpunkt
  en ort med järnvägsstation där flera järnvägslinjer möts

järnvägsman /jˈɛrnvəɡsmˌan/ (n)
Eisenbahner
  person som är an­ställd vid järnvägsföretag

järnvägsmuseum /jˈɛrnvəɡsmˌʉsəˌʉm/ (n)
Eisenbahnmuseum
  museum med järnvägstema

järnvägsnät /jˈɛrnvəɡsnˌɛːt/ (n)
Eisenbahnnetz
  nät av järnvägar

järnvägsolycka /jˈɛrnvəɡsˌuːlykːˌa/ (n)
Eisenbahnunglück, Zugunglück
  olycka som involverar tåg på järnväg

järnvägsrestaurang /jˈɛrnvəɡsrˌɛstaˌʉraŋ/ (n)
Bahnhofsgaststätte, Bahnhofsrestaurant, Bahnhofswirtschaft
  restaurang på en järnvägsstation

järnvägsräls /jˈɛrnvəɡsrˌɛls/ (n)
Eisenbahnschiene

järnvägsspår /jˈɛrnvəɡspˌoːr/ (n)
Bahngleis, Eisenbahngleis

järnvägsstation /jˌɛrnvəɡstasxˈuːn/ (n)
Bahnhof, Bahnstation
  plats där tåg stannar

järnvägstrafik /jˌɛrnvəɡstrafˈiːk/ (n)
Zugverkehr
  trafik som sker över spårväg

järnvägstunnel /jˈɛrnvəɡstˌɵnəl/ (n)
Eisenbahntunnel
  tunnel med järnvägsspår i vilken tåg kan färdas

järnvägståg /jˈɛrnvəɡstˌoːɡ/ (n)
Eisenbahnzug
  tåg

järnvägsvagn /jˈɛrnvəɡsvˌaŋn/ (n)
Eisenbahnwagen, Waggon
  vagn som står på järnvägsspår

järnålder /jˈɛrnoːldər/ (n)
Eisenzeit
  den tidsepok som inleds när människan lär sig utvinna och bearbeta metallen järn

järpe /jˈɛrpə/ (n)
Haselhuhn
  fågel

järtecken /jˈɛtəkːən/ (n)
Omen, Vorzeichen, Zeichen
  omen, mirakulöst varsel

järv /jˈɛrv/ (n)
Vielfraß, Bärenmarder
  arten Gulo gulo

jäsa /jˈɛːsa/ (v)
aufgehen, gehen, gähren

jäsning /jˈɛsnɪŋ/ (n)
Gärung

jäst /jˈɛst/ (adj)
gegoren, vergoren
  perfektparticip av jäsa

jäst /jˈɛst/ (n)
Hefe
  massa som påskyndar jäsning

jätte /jˈɛtːə/ (n)
Riese
  mytologisk varelse
Riese, Hüne
  storvuxen person

jätte- /jˈɛtːə/ (affix)
riesen-, sehr

jättebi /jˈɛtːəbˌiː/ (n)
Riesenhonigbiene
  individ av arten Apis dorsata, som är en art i släktet honungsbin

jättebläckfisk /jˈɛtːəblˌɛkfɪsk/ (n)
Riesenkalmar
  någon av de hypotetiskt tre befintliga bläckfiskarter inom släktet jättebläckfiskar Architeuthis inom överordningen tioarmade bläckfiskar (Decapodiformes)

jättebra /jˈɛtːəbrˌa/ (adj)
sehr gut, toll
  mycket bra

jättefin /jˌɛtːəfˈiːn/ (adj)
sehr fein, sehr gut

jättelik /jˈɛtːəlˌiːk/ (adj)
riesenhaft, riesig
  mycket stor, gigantisk
sehr gleich
  som är någon eller något mycket lik

jätteliten /jˈɛtːəlˌiːtən/ (adj)
winzig, klitzeklein, winzig klein
  mycket liten

jättelätt /jˈɛtːəlˌɛt/ (adj)
kinderleicht, superleicht
  mycket lätt (enkel)

jättemycket /jˈɛtːəmˌykət/ (adv)
sauviel, sehr viel
  väldigt mycket

jätteplanet /jˈɛtːəplˌanət/ (n)
Gasplanet, Gasriese

jättestjärna /jˈɛtːəsxˌɛrna/ (n)
Riesenstern
  typ av stjärna

jättestor /jˈɛtːəstˌɔr/ (adj)
riesengroß

jättetung /jˈɛtːətˌɵŋ/ (adj)
sauschwer
  mycket tung

jätteviktig /jˈɛtːəvˌɪktɪɡ/ (adj)
sehr wichtig
  mycket viktig

jättinna /jˈɛtːɪnˌa/ (n)
Riesin

jävig /jˈɛːvɪɡ/ (adj)
befangen
  olämplig på grund av partiskhet

kabal /kˈabal/ (n)
Intrige, Intrigenspiel, Kabale
  intrigspel
Intrige, Verschwörung
  sammansvärjning, intrig

kabaré /kˌabɑːrˈeː/ (n)
Kabarett, Kleinkunst
  underhållningsform som vanligen innehåller sketcher, sång, dans och varieténummer

kabbala /kˈabalˌa/ (n)
Kabbala, Kaballah

kabbeleka /kabˈɛləkˌa/ (n)
Sumpfdotterblume
  växtart

kabel /kˈabəl/ (n)
Kabel, Drahtseil, Stahlseil, Trosse
  1. tågvirke
Kabel
  2. ledning

kabin /kabˈiːn/ (n)
Kabine
  hytt på fartyg
  passagerardel av flygplan

kabinett /kˈabiːnˌɛt/ (n)
Kabinett
  avträde inomhus
  mindre rum
  ministär, regering

kabinettsfråga /kˈabiːnˌɛtsfroːɡˌa/ (n)
Vertrauensfrage
  riksdagsfråga som blir avgörande för om en regering skall avgå eller sitta kvar

kabinpersonal /kˌabɪnpˌɛʂuːnˈɑːl/ (n)
Kabinenbesatzung, Kabinenpersonal
  personal som jobbar i kabinen på ett flygplan

kabyliska /kˈabyːlˌɪska/ (n)
Kabylisch
  ett berberspråk som talas främst av kabyler i norra Algeriet

kabyss /kˈabys/ (n)
Kombüse
  skeppskök

kacka /kˈakːa/ (v)
kacken
  göra sig av med avföring

kacka i eget bo /kˈakːa iː ˈeːɡət bˈuː/ (v)
das eigene Nest beschmutzen
  tala illa om sitt eget

kackla /kˈakla/ (v)
gackern

kadaver /kˈadavər/ (n)
Kadaver
  djurlik

kadaverdisciplin /kˌadavˌɛrdɪssɪplˈiːn/ (n)
Kadavergehorsam
  blind lydnad

kadens /kˈadəns/ (n)
Kadenz, Feuerrate
  rytm, takt

kadett /kˈadət/ (n)
Kadett

kadmium /kˈadmiːˌʉm/ (n)
Cadmium, Kadmium

kadmiumsulfid /kˈadmiːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Cadmiumsulfid
  kemisk förening av kadmium och svavel

kaffe /kˈafə/ (n)
Kaffee
  dryck

kaffeautomat /kˈafəˌaʉtˌuːmɑːt/ (n)
Kaffeeautomat

kaffebjudning /kˈafəbjˌɵdnɪŋ/ (n)
Einladung zum Kaffee
  tillställning där det bjuds på kaffe

kaffebricka /kˈafəbrˌɪkːa/ (n)
Kaffeetablett

kaffebryggare /kˈafəbrˌyɡarə/ (n)
Kaffeemaschine

kaffebröd /kˈafəbrˌøːd/ (n)
Gebäck, Kaffeegebäck
  sött vetebröd som ofta intas till fika

kaffeburk /kˈafəbˌɵrk/ (n)
Kaffeebüchse, Kaffeedose
  burk i vilken kafföbönor eller malet kaffe förvaras

kaffeböna /kˈafəbˌøːna/ (n)
Kaffeebohne

kaffefat /kˈafəfˌat/ (n)
Untertasse
  skyddande underlag under en kaffekopp

kaffefilter /kˈafəfˌɪltər/ (n)
Kaffeefilter

kaffefläck /kˈafəflˌɛk/ (n)
Kaffeefleck, Kaffeeflecken

kaffegrädde /kˈafəɡrˌɛdə/ (n)
Kaffeesahne
  grädde avsedd att hällas i kaffe

kaffegök /kˈafəjˌøːk/ (n)
Pharisäer
  kaffe spetsat med okryddat brännvin

kaffekanna /kˈafəkˌana/ (n)
Kaffeekanne

kaffekassa /kˈafəkˌasa/ (n)
Kaffeekasse

kaffekopp /kˈafəkˌɔp/ (n)
Kaffeetasse, Kaffeebecher
  kopp
Kaffeetasse
  mått

kaffekvarn /kˈafəkvˌɑːrn/ (n)
Kaffeemühle

kaffemoster /kˈafəmˌɔstər/ (n)
Kaffeetante
  äldre kvinna som tycker mycket om att dricka kaffe

kaffemugg /kˈafəmˌɵɡ/ (n)
Kaffeebecher
  mugg som används för att dricka kaffe

kaffepanna /kˈafəpˌana/ (n)
Kaffeekessel
  pipförsett kokkärl vari kokkaffe tillreds av vatten och kokmalet kaffe.

kaffepaus /kˈafəpˌaʉs/ (n)
Kaffeepause

kaffepulver /kˈafəpˌɵlvər/ (n)
Kaffeepulver
  pulver som framställts industriellt efter indunstning av kokt kaffe till torrsubstans

kafferast /kˈafeːrˌast/ (n)
Kaffeepause

kafferbuffel /kˈafərbˌɵfəl/ (n)
Kaffernbüffel
  däggdjursart

kafferep /kˈafərəp/ (n)
Kaffeeklatsch
  en grupp människor, oftast äldre kvinnor. Som samlas, dricker kaffe och utbyter erfarenheter.

kafferosteri /kˈafərˌɔstərˌiː/ (n)
Kaffeerösterei
  anläggning eller affärsverksamhet som rostar kaffe

kaffeservis /kˈafəsˌɛrviːs/ (n)
Kaffeegeschirr, Kaffeeservice

kaffesked /kˈafəsxəd/ (n)
Kaffeelöffel

kaffesump /kˈafəsˌɵmp/ (n)
Kaffeesatz
  beståndsdelar i kokkaffe
  restprodukt som uppstår när man brygger kaffe

kaffetass /kˈafətˌas/ (n)
Kaffeetasse
  (†) kaffekopp

kafé /kafˈeː/ (n)
Café, Kaffeehaus, Konditorei
  serveringsställe för kaffe och andra förfriskningar samt kakor och enklare mat

kagge /kˈaɡə/ (n)
Fässchen
  liten trätunna
Bierbauch, Plauze, Ranzen, Wampe, Wanst
  stor mage

kaj /kˈɑːj/ (n)
Kai

kaja /kˈaja/ (n)
Dohle
  fågelart

kajal /kˈajal/ (n)
Kajalstift
  sminkpenna som används till att måla ögonkanten innanför ögonfransarna

kajalpenna /kˈajalpˌɛna/ (n)
Kajalstift
  sminkpenna som används till att måla ögonkanten innanför ögonfransarna

kajennpeppar /kˈajənpˌɛpar/ (n)
Cayennepfeffer
  samlingsnamn för en grupp sorter inom arten spanskpeppar

kajuta /kˈajʉtˌa/ (n)
Kajüte

kaka /kˈaka/ (n)
Kuchen, Keks
  bakverk
Kaka
  papegoja från Nya Zeeland

kakadua /kˈakadˌʉa/ (n)
Kakadu
  någon av de arter inom familjen kakaduor inom ordningenpapegojfåglar (Psittaciformes)

kakao /kˈakaˌuː/ (n)
Kakao

kakapo /kˈakapˌuː/ (n)
Kakapo
  papegoja

kakbit /kˈakbiːt/ (n)
Kuchenstück
  bit av kaka

kakburk /kˈakbɵrk/ (n)
Keksdose
  burk att förvara kakor i

kakel /kˈakəl/ (n)
Fliese, Kachel
  keramisk platta

kakelugn /kˈakəlˌɵŋn/ (n)
Kachelofen

kakform /kakfˈɔrm/ (n)
Kuchenform
  bakform för gräddning av kakor

kakofoni /kˌakuːfˈoːniː/ (n)
Kakofonie, Kakophonie
  skrällande missljud

kaksmula /kˈaksmʉlˌa/ (n)
Kuchenkrümel
  liten bit från en kaka

kaktus /kˈaktʉs/ (n)
Kaktus
  växt

kal /kˈɑːl/ (adj)
kahl
  naken; utan hår, löv eller träd

kalanderlärka /kˈalandˌɛrlərkˌa/ (n)
Kalanderlerche

kalas /kˈalas/ (n)
Feier, Party

kalcitonin /kˌalsɪtˈoːnˈiːn/ (n)
Calcitonin, Kalzitonin, Thyreocalcitonin
  hormon som produceras av parafollikulära celler i tyreoidea och som minskar blodets koncentration av kalciumjoner

kalcitriol /kˈalsɪtrˌiːuːl/ (n)
Calcitriol
  ämne som i njurarna bildas från kalcidiol (under inverkan av paratyreoideahormon) och som bland annat ökar tarmens upptag av kalcium

kalcium /kˈalsɪˌʉm/ (n)
Kalzium, Calcium
  grundämne

kalciumacetat /kˈalsɪˌʉmasˌɛtat/ (n)
Calciumacetat
  kemisk förening av kalcium, kol, väte och syre

kalciumatom /kˈalsɪˌʉmatˌɔm/ (n)
Calciumatom
  en enskild atom av slaget kalcium, d.v.s. med 20 protoner (och lika många elektroner)

kalciumbisulfit /kˈalsɪˌɵmbiːsˌɵlfiːt/ (n)
Calciumbisulfit, Calciumdisulfit, Calciumhydrogensulfit
  kemisk förening av kalcium, väte, svavel och syre

kalciumbromid /kˈalsɪˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Calciumbromid
  kemisk förening av kalcium och brom

kalciumcitrat /kˈalsɪˌɵmsɪtrˌɑːt/ (n)
Calciumcitrat
  kemisk förening av kalcium, kol, syre och väte

kalciumcyanamid /kˈalsɪˌɵmsyːˌanamˌiːd/ (n)
Calciumcyanamid, Kalciumcyanamid, Kalkstickstoff
  kemisk förening av kalcium, kol och kväve

kalciumfluorid /kˈalsɪˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Calciumfluorid
  en kemisk förening av fluor och kalcium, CaF2

kalciumfosfat /kˈalsɪˌɵmfɔsfˌat/ (n)
Calciumphosphat, Tricalciumphosphat
  saltet Ca₃(PO₄)₂

kalciumfosfid /kˈalsɪˌɵmfɔsfˌiːd/ (n)
Calciumphosphid
  kemisk förening av kalcium och fosfor, Ca3P2

kalciumhydroxid /kˈalsɪˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Calciumhydroxid
  förening av kalcium, syre och väte

kalciumhypoklorit /kˈalsɪˌɵmhyːpˌɔkluːrˌiːt/ (n)
Calciumhypochlorit
  kemisk förening av kalcium, klor och syre

kalciumjodid /kˈalsɪˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Calciumiodid
  kemisk förening av kalcium och jod, CaI2

kalciumjon /kˈalsɪˌɵmjuːn/ (n)
Calciumion
  jonen Ca2+

kalciumkarbid /kˈalsɪˌɵmkarbˌiːd/ (n)
Calciumcarbid, Calciumacetylid
  kemisk förening av kalcium och kol

kalciumkarbonat /kˈalsɪˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Calciumcarbonat, Kalziumkarbonat
  CaCO₃

kalciumklorid /kˈalsɪˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Calciumchlorid, Kalziumchlorid
  kemisk förening av kalcium och klor, CaCl2

kalciumnitrat /kˈalsɪˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Calciumnitrat, Kalksalpeter, Mauersalpeter
  kemisk förening av kalcium, kväve och syre, Ca(NO3)2

kalciumoxid /kˈalsɪˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Calciumoxid
  kemisk förening av kalcium och syre

kalciumstearat /kˈalsɪˌɵmstəˌarɑːt/ (n)
Calciumstearat
  kemisk förening av kalcium, väte, kol och syre

kalciumsulfat /kˈalsɪˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Calciumsulfat
  kemisk förening av kalcium, svavel och syre, CaSO4

kalciumsulfid /kˈalsɪˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Calciumsulfid
  kemisk förening av kalcium och svavel, CaS

kalciumsulfit /kˈalsɪˌɵmsɵlfˌiːt/ (n)
Calciumsulfit
  kemisk förening av kalcium, svavel och syre

kalciumtartrat /kˈalsɪˌɵmtatrˌɑːt/ (n)
Calciumtartrat
  kemisk förening av kalicum, kol, väte och syre

kalciumvolframat /kˈalsɪˌɵmvɔlfrˌamat/ (n)
Calciumwolframat
  kemisk förening av volfram, kalcium och syre

kalciumvätekarbonat /kˈalsɪˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n)
Calciumhydrogencarbonat
  kemisk förening av kalcium, väte, kol och syre

kalciumvätesulfit /kˈalsɪˌɵmvɛːtəsˌɵlfiːt/ (n)
Kaliumhydrogensulfit
  kemisk förening av kalcium, väte, svavel och syre

kalejdoskop /kˈaləjdˌɔskuːp/ (n)
Kaleidoskop
  en mängd olika
  en sorts optisk lek­sak

kalender /kalˈɛndər/ (n)
Kalender
  almanacka
  tidsindelning
Almanach
  årligen utkommande bok med visst slags innehåll

kalenderdygn /kalˈɛndərdˌyŋn/ (n)
Kalendertag
  24 timmar räknat från klockan 00:00 till 24:00

kalendermånad /kalˈɛndərmˌoːnad/ (n)
Kalendermonat
  perioden mellan månadens första dag till månadens sista dag

kalenderår /kalˈɛndərˌoːr/ (n)
Kalenderjahr
  ett år räknat från 1 januari till 31 december

kalesch /kˈaləʃ/ (n)
Kalesche
  en sorts fyrhjulig vagn med kuskbock och två motsatta säten

kalhygge /kˈalhyɡə/ (n)
Kahlschlag
  större område där skog nyligen har fällts och har avverkats

kaliber /kˈaliːbər/ (n)
Kaliber

kalif /kˈaliːf/ (n)
Kalif

kalifat /kˈaliːfˌat/ (n)
Kalifat

kalifornier /kˈaliːfˌuːrniːər/ (n)
Kalifornier

kalikå /kˈaliːkˌoː/ (n)
Kaliko

kalilut /kˈaliːlˌʉt/ (n)
Kalilauge
  lut bestående av kaliumhydroxid och vatten

kalium /kˈaliːˌʉm/ (n)
Kalium
  grundämne med atomnummer 19

kaliumacetat /kˈaliːˌʉmasˌɛtat/ (n)
Kaliumacetat, Kaliumethanoat
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syre

kaliumantimontartrat /kˈaliːˌʉmantˌiːmɔntˌatrɑːt/ (n)
Antimonylkaliumtartrat, Brechweinstein, Kaliumantimontartrat
  kemisk förening av kalium, väte, kol, syre och antimon

kaliumatom /kˈaliːˌʉmatˌɔm/ (n)
Kaliumatom
  en enskild atom av slaget kalium, d.v.s. med 19 protoner (och lika många elektroner)

kaliumbensoat /kˈaliːˌɵmbənsˌuːat/ (n)
Kaliumbenzoat
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syra, C7H5KO2

kaliumbisulfat /kˈaliːˌɵmbiːsˌɵlfat/ (n)
Kaliumbisulfat, Kaliumhydrogensulfat
  kemisk förening av kalium, väte, svavel och syre

kaliumbromid /kˈaliːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Kaliumbromid
  kemisk förening av kalium och brom, KBr

kaliumcitrat /kˈaliːˌɵmsɪtrˌɑːt/ (n)
Kaliumcitrat
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syre

kaliumcyanat /kˈaliːˌɵmsyːˌanat/ (n)
Kaliumcyanat
  kemisk förening av kalium, kol, kväve och syre

kaliumdifosfat /kˈaliːˌɵmdiːfˌɔsfat/ (n)
Kaliumdiphosphat
  kemisk förening av kalium, fosfor och syre

kaliumdikromat /kˈaliːˌɵmdɪkrˌuːmɑːt/ (n)
Kaliumdichromat, Kaliumbichromat
  kemisk förening av krom, kalium och syre

kaliumdisulfit /kˈaliːˌɵmdiːsˌɵlfiːt/ (n)
Kaliumdisulfat, Kaliummetabisulfit
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kaliumferrat /kˈaliːˌɵmfərˌɑːt/ (n)
Kaliumferrat
  kemisk förening av kalium, järn och syre, K2FeO4

kaliumferrocyanid /kˈaliːˌɵmfərˌuːsyːˌaniːd/ (n)
Kaliumferrocyanid
  kemisk förening av kalium, järn, kol och kväve

kaliumfluorid /kˈaliːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Kaliumfluorid
  en kemisk förening av kalium och fluor, KF

kaliumformiat /kˌaliːɵmfˈɔrmiːˌat/ (n)
Kaliumformiat
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syre

kaliumfosfat /kˈaliːˌɵmfɔsfˌat/ (n)
Kaliumphosphat
  en kemisk förening av kalium, fosfor och syre, K3PO4

kaliumhydroxid /kˈaliːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Kaliumhydrat, Kaliumhydroxid
  kemisk förening av kalium, väte och syre

kaliumjodid /kˈaliːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Kaliumiodid
  kemisk förening av kalium och jod

kaliumkarbonat /kˈaliːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Kaliumcarbonat, Kaliumkarbonat, Pottasche
  kemisk förening av kalium, kol och syre

kaliumklorat /kˈaliːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
Kaliumchlorat
  kemisk förening av kalium, klor och syre

kaliumklorid /kˈaliːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Kaliumchlorid
  kemisk förening av kalium och klor, KCl

kaliumkromat /kˈaliːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Kaliumchromat
  kemisk förening av krom, kalium och syre

kaliummanganat /kˈaliːˌɵmaŋˌanat/ (n)
Kaliummanganat
  kemisk förening av kalium, mangan och syre

kaliumnitrat /kˈaliːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Kaliumnitrat
  kemisk förening av kalium, kväve och syre

kaliumnitrit /kˈaliːˌɵmnɪtrˌiːt/ (n)
Kaliumnitrit
  kemisk förening av kalium, kväve och syre

kaliumoxid /kˈaliːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Dikaliumoxid, Kaliummonoxid, Kaliumoxid
  kemisk förening av kalium och syre

kaliumperklorat /kˈaliːˌɵmpərklˌuːrɑːt/ (n)
Kaliumperchlorat
  kemisk förening av kalium, klor och syre

kaliumpermanganat /kˈaliːˌɵmpərmˌaŋanˌat/ (n)
Kaliumpermanganat
  kemisk förening av kalium, mangan och syre, KMnO4

kaliumpersulfat /kˈaliːˌɵmpəʂˌɵlfat/ (n)
Kaliumperoxodisulfat, Kaliumpersulfat
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kaliumpyrosulfat /kˈaliːˌɵmpyːrˌuːsɵlfˌat/ (n)
Dikaliumdisulfat, Kaliumdisulfat, Kaliumpyrosulfat
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kaliumpyrosulfit /kˈaliːˌɵmpyːrˌuːsɵlfˌiːt/ (n)
Kaliumpyrosulfit
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kaliumrik /kˈaliːˌɵmriːk/ (adj)
kaliumreich
  som innehåller mycket kalium

kaliumsorbat /kˌaliːɵmsˈɔrbat/ (n)
Kaliumsorbat
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syre

kaliumsulfat /kˈaliːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Kaliumsulfat
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kaliumsulfid /kˈaliːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Kaliumsulfid
  kemisk förening av kalium och svavel, K2S

kaliumtartrat /kˈaliːˌɵmtatrˌɑːt/ (n)
Kaliumtartrat
  en kemisk förening av kalium, kol, väte och syre, K2C4H4O6

kaliumtiocyanat /kˈaliːˌɵmtiːˌuːsyːˌanat/ (n)
Kaliumthiocyanat
  kemisk förening av kalium, svavel, kol och kväve

kaliumvolframat /kˈaliːˌɵmvɔlfrˌamat/ (n)
Dikaliumwolframat, Kaliumwolframat, Kaliumwolframoxid
  kemisk förening av kalium, volfram och syre

kaliumvätekarbonat /kˈaliːˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n)
Kaliumhydrogencarbonat
  kemisk förening av kalium, väte, kol och syre

kalk /kˈalk/ (n)
Blütenkelch, Kelch
  bladen på en blomma utan tydlig uppdelning i krona och foder
Kelch
  dryckeskärl
Kalk
  kemiska föreningar som innehåller kalcium

kalka /kˈalka/ (v)
kalken
  förse med kalk

kalkfly /kˈalkflyː/ (n)
Ackerwinden-Trauereule, Feldflur-Windeneule
  fjärilsarten Tyta luctuosa som ingår i familjen nattflyn (Noctuoidae)

kalkon /kˈalkuːn/ (n)
Truthahn, Pute
  hönsfågel

kalkspat /kˈalkspat/ (n)
Calcit, Kalkspat
  ett mineral av kalciumkarbonat

kalksten /kˈalkstən/ (n)
Kalkstein

kalkstensbrott /kˈalkstənsbrˌɔt/ (n)
Kalksteinbruch
  stenbrott där brytning av kalksten utförs

kalkyl /kˈalkyːl/ (n)
Kalkül
  1. via intellekt erhålla "ny" kunskap från premisser
Berechnung, Kalkulation
  2. det att utföra aritmetiska operationer
Kalkulation, Kalkül
  3. beräkning, planering, uppskattning eller gissning

kalkylator /kˈalkyːlˌatɔr/ (n)
Taschenrechner

kall /kˈal/ (adj)
kalt
  med låg temperatur
kalt, kühl
  som ej visar känslor

kalla /kˈala/ (v)
nennen
  använda ett annat namn
herbeirufen, auffordern, einberufen
  uppmana att komma

kalla kriget /kˈala krˈɪɡət/ (n)
Kalter Krieg
  skarpa motsättningar utan konventionellt krig

kallblodig /kalblˈuːdɪɡ/ (adj)
kaltblütig, wechselwarm
  om kroppstemperatur växlar med omgivningstemperatur
kaltblütig
  som inte låter sig påverkas av känslor

kallbrand /kˈalbrand/ (n)
Gangrän, Wundbrand
  lokal död av ett kroppsparti (särskilt i fötter)

kalldusch /kˈaldɵʃ/ (n)
kalte Dusche
  dusch i kallt vatten
  oangenäm överraskning, något avkylande

kallelse /kˈaləlsə/ (n)
Vorladung
  (juridik) uppmaning att komma
Berufung
  livsuppgift
Berufung, Einladung, Ruf
  uppmaning att komma

kalligraf /kˈalɪɡrˌaf/ (n)
Kalligraf, Kalligrafin, Kalligraph, Kalligraphin
  skönskrivare

kalligrafi /kˈalɪɡrˌafiː/ (n)
Kalligraphie, Kalligrafie
  skönskrift

kallna /kˈalna/ (v)
erkalten, kalt werden
  bli kallare

kallpressa /kˈalprəsˌa/ (v)
kaltpressen
  framställd genom pressning av oljefrö i låg temperatur

kallpressad /kˈalprəsˌad/ (adj)
kaltgepresst

kallskuret /kˈalskʉrət/ (n)
Aufschnitt
  smörgåsmat, kalla rätter, pålägg

kallskänka /kˈalsxəŋkˌa/ (n)
Kaltmamsell
  person som jobbar i kallskänk

kallsup /kˈalsʉp/ (n)
versehentlich Wasser schlucken

kallsvett /kˈalsvət/ (n)
Angstschweiß, kalter Schweiß
  kroppsligt symtom som innebär att en person plötsligt börjar svettas fastän kroppen är kall

kallvatten /kˈalvatːən/ (n)
Kaltwasser
  vatten med låg temperatur

kallvattenkran /kˈalvatːˌɛŋkran/ (n)
Kaltwasserhahn
  vattenkran varifrån det enbart ska komma ut kallt vatten

kalmuckiska /kˈalmɵkːˌɪska/ (n)
Kalmückisch

kalops /kˈalɔps/ (n)
Gulasch
  svensk gryträtt av oxkött med (markant) kryddning

kalori /kˈaluːrˌiː/ (n)
Kalorie

kaloririk /kˈaluːrˌiːriːk/ (adj)
kalorienreich
  energirik, som innehåller många kalorier

kalott /kˈalɔt/ (n)
Kalotte, Kugelsegment
  klotsegment
Calotte, Kalotte
  rund, skärmlös mössa

kalsong /kˈalsɔŋ/ (n)
Unterhose
  underbyxor

kalv /kˈalv/ (n)
Kalb, Bullenkalb
  däggdjur

kalva /kˈalva/ (v)
kalben
  föda (om en ko)

kalvfärs /kˈalvfəʂ/ (n)
Kalbshack, Kalbshackfleisch
  köttfärs baserad på kalvkött

kalvhage /kˈalvhaɡə/ (n)
Kälberweide
  betesmark där kalvar betar

kalvinism /kˈalviːnˌɪsm/ (n)
Calvinismus
  Calvins reformerta religionslära

kalvkött /kalvkˈœt/ (n)
Kalbfleisch
  kött

kalvstek /kˈalvsteːk/ (n)
Kalbsbraten
  stek av kalvkött

kam /kˈɑːm/ (n)
Kamm, Gebirgskamm, Grat
  höjdrygg
Kamm
  litet redskap
Kamm, Wellenkamm
  toppen på en våg
Hahnenkamm, Kamm
  utväxt på huvudet hos hönsfåglar

kamarilla /kˈamarˌɪla/ (n)
Kamarilla
  olaglig, ränksmidande sidoregering

kambodjanska /kˈambɔdjˌanska/ (n)
Kambodschanerin
  Kvinna från Kambodja

kambräken /kˈambrɛːkən/ (n)
Rippenfarn
  ormbunksväxt

kamel /kˈaməl/ (n)
Kamel, Trampeltier
  arten Camelus bactrianus

kameleont /kˈamələˌɔnt/ (n)
Chamäleon
  ödla

kamelmjölk /kˌaməlmjˈœlk/ (n)
Kamelmilch
  mjölk från kamel

kamelnotation /kˌaməlnˌuːtasxˈuːn/ (n)
Binnenmajuskel
  sätt att skriva samman ord utan bindestreck eller mellanslag, men med inledande versal på varje ingående orddel

kamera /kˈameːrˌa/ (n)
Kamera, Fotoapparat
  apparat

kameraman /kˈameːrˌaman/ (n)
Kamerafrau, Kameramann
  filmfotograf

kamerunier /kˈamərˌɵniːər/ (n)
Kameruner, Kamerunerin
  person, speciellt man, från Kamerun

kamin /kamˈiːn/ (n)
Heizofen

kamma /kˈama/ (v)
kämmen

kamma noll /kˈama nˈɔl/ (v)
leer ausgehen
  inte få något

kammare /kˈamarə/ (n)
Kammer
  om bådadera av de rum i hjärtat varifrån blodet pumpas ut i artärerna
Gewölbe, Kammer
  rum (med välvt tak)
Kammer, Stube
  rum främst avsett för privat bruk, såsom exempelvis sovrum

kammarkör /kˈamarkˌøːr/ (n)
Kammerchor
  blandad kör med 20–30 sångare

kammarmusik /kˌamarmʉsˈiːk/ (n)
Kammermusik
  musik för några få instrument

kamomill /kˈamuːmˌɪl/ (n)
Kamille
  arten Matricaria chamomilla

kamomillblomma /kˈamuːmˌɪlblɔmˌa/ (n)
Kamillenblüte
  blomma av en kamomill

kamomilldoft /kˈamuːmˌɪldɔft/ (n)
Kamillenduft
  lukt av kamomillblommor

kamomillte /kˈamuːmˌɪltə/ (n)
Kamillentee
  te med kamomill

kamouflage /kˈamuːˌɵflɑːɡə/ (n)
Tarnung, Camouflage
  en teknik med vars hjälp personer, djur eller föremål kan dölja sig i den närliggande omgivningen

kamouflera /kˈamuːˌɵfleːrˌa/ (v)
tarnen, camouflieren
  använda färg genom målning eller kläder som smälter in i omgivningen för att inte bli upptäckt

kamp /kˈamp/ (n)
Kampf
  strid

kampanil /kˈampanˌiːl/ (n)
Campanile, Kampanile
  fristående torn

kampsport /kˈampspɔt/ (n)
Kampfsport
  sport som innehåller eller förbereder för någon form av kamp

kamrat /kˈamrɑːt/ (n)
Kamerad, Kumpel
  person man gärna umgås med
Genosse
  tilltalsord, hälsningsfras

kamratskap /kˈamrɑːtskˌɑːp/ (n)
Kameradschaft
  det att vara kamrat

kamskrake /kˈamskrakə/ (n)
Kappensäger
  en fågelart (Lophodytes cucullatus) inom familjen änder (Anatinae)

kamtinamo /kˈamtiːnˌamuː/ (n)
Kapuzentinamu
  en fågelart (Nothocercus nigrocapillus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

kana /kˈana/ (n)
Rutschbahn, Rutsche
  bana utför vilken man kan glida nedför en sluttning

kana /kˈana/ (v)
rutschen, schlittern
  sakta glida nedför en sluttning

kanadagås /kˈanadˌɑːɡoːs/ (n)
Kanadagans

kanadames /kˈanadˌaməs/ (n)
Hudsonmeise
  arten

kanadensare /kˈanadˌɛnsarə/ (n)
Kanadier
  person
  typ av kanot

kanadensisk /kˈanadˌɛnsɪsk/ (adj)
kanadisch
  som rör Kanada

kanadensiska /kˈanadˌɛnsɪskˌa/ (n)
Kanadierin

kanal /kanˈɑːl/ (n)
Kanal
  TV eller radio
  vattenled

kanalisera /kˈanalˌɪseːrˌa/ (v)
kanalisieren
  bildligt:
  förse med kanaler

kanderad /kˈandeːrˌad/ (adj)
kandiert
  perfektparticip av kandera

kandi /kˈandiː/ (n)
Kandis, Kandiszucker
  bröstsocker

kandidat /kˈandiːdˌat/ (n)
Kandidat, Kandidatin
  person som ställer upp i val
Bewerber, Bewerberin
  person som söker en ställning, ämbete, arbete
Bachelor
  titel för person som avlagt kandidatexamen

kandidatexamen /kˈandiːdˌatəksˌamən/ (n)
Bachelorabschluss, Bachelorexamen
  akademisk examen från högskola eller universitet på grundläggande nivå som omfattar tre års heltidsstudier och (därmed) 180 högskolepoäng

kandidatinna /kˈandiːdˌatɪnˌa/ (n)
Kandidatin
  kvinnlig kandidat

kandidatur /kˈandiːdˌatʉr/ (n)
Kandidatur

kandidera /kˈandiːdˌeːra/ (v)
kandidieren
  uppträda som kandidat

kandisocker /kˈandiːsˌɔkːər/ (n)
Kandiszucker
  godis som huvudsakligen består av kristalliserat rörsocker med stora gulbruna kristaller i varierande storlek

kanel /kˈanəl/ (n)
Zimt
  krydda

kanelbulle /kˈanəlbˌɵlə/ (n)
Zimtschnecke, Zuckerschnecke
  kanelbulle
Klammeraffe
  snabel-a

kanelstång /kˈanəlstˌɔŋ/ (n)
Zimtstange
  tunn bit bark från kanelträdet, ihoprullad till en tub

kanik /kˈaniːk/ (n)
Chorherr
  medlem av domkapitel

kanin /kanˈiːn/ (n)
Kaninchen, Karnickel
  1. + 2. däggdjur

kaninbur /kˈanɪnbˌʉr/ (n)
Kaninchenstall
  bur avsedd för kaniner

kaninsvält /kˈanɪnsvˌɛlt/ (n)
Kaninchen-Auszehrung, Kaninchenhunger
  ett sjukdomstillstånd vid ensidigt intag av protein som saknar vissa vitaminer nödvändiga för kroppen

kanjobal /kˈanjuːbˌal/ (n)
Kanjobal
  ett mayaspråk som främst talas i Guatemala

kanna /kˈana/ (n)
Kanne
  kärl med handtag och näbb- eller snabelformig pip

kannada /kˈanadˌa/ (n)
Kannada
  dravidiskt språk

kannelyr /kˈanəlˌyːr/ (n)
Kannelierung
  grund, konkav räffla som löper vertikalt på skaftet till en kolonn eller pilaster eller på någon annan yta

kannibal /kˈaniːbˌal/ (n)
Kannibale, Kannibalin
  art som äter annan individ av samma art

kannibalism /kˈaniːbˌalɪsm/ (n)
Kannibalismus
  det att en levande varelse äter kött från samma art

kanon /kˈanuːn/ (n)
Kanon
  1.1 rättesnöre
  1.2 musikstycke
Kanone, Geschütz
  vapen

kanoneld /kˈanuːnˌɛld/ (n)
Kanonenfeuer
  massiv avlossning av kanonskott

kanonisera /kanˈoːniːsˌeːra/ (v)
heiligsprechen, kanonisieren
  helgonförklara

kanonisering /kanˈoːniːsˌeːrɪŋ/ (n)
Heiligsprechung, Kanonisation, Kanonisierung
  det att kanonisera

kanonisk /kanˈoːnɪsk/ (adj)
kanonisch
  erkänd som biblisk urkund

kanonport /kˈanɔnpˌuːt/ (n)
Kanonenluke

kanonskott /kˈanʊnskˌɔt/ (n)
Kanonenschuss
  skott avlossat med kanon

kanot /kˈanuːt/ (n)
Kanu, Kanadier
  vattenfarkost

kanske /kˈansxə/ (adv)
vielleicht
  uttrycker osäkerhet

kansler /kˈanslər/ (n)
Kanzler, Kanzlerin
  beteckning för vissa höga ämbetsmän

kansli /kˈansliː/ (n)
Kanzlei
  avdelning inom statlig och kommunal förvaltning

kant /kˈant/ (n)
Kante, Rand, Saum
  rand

kanta /kˈanta/ (v)
umsäumen
  förse något med kant
einfassen, säumen
  utgöra kant längs något

kantarell /kˈantarˌɛl/ (n)
Pfifferling
  gul, trattformad svamp

kantat /kˈantat/ (n)
Kantate
  högtidlig dikt eller musik med olika avdelningar, brukas vid invigningar o.dyl.

kantele /kˈantələ/ (n)
Kantele
  ett stränginstrument

kantig /kˈantɪɡ/ (adj)
eckig, kantig
  som har kanter

kanton /kˈantuːn/ (n)
Kanton
  administrativ enhet

kantor /kˈantɔr/ (n)
Kantor
  försångare

kantra /kˈantra/ (v)
kentern
  välta över med båt

kantstolpe /kˈantstɔlpə/ (n)
Leitpfosten
  stolpe i vägens kant

kaos /kˈauːs/ (n)
Chaos, Unordnung
  tillstånd av total förvirring och oreda

kap /kˈɑːp/ (n)
Prise
  rov, byte, fynd
Kap
  udde

kapa /kˈapa/ (v)
entführen, aufbringen, kapern
  erövra ett fartyg eller flygplan
kappen
  sönderdela, göra kortare

kapabel /kˈapabˌɛl/ (adj)
fähig
  duglig

kapacitet /kˈapasˌɪteːt/ (n)
Kapazität
  1. prestationsförmåga
  2. upptagningsförmåga
  3. person med begåvning
  4. egenskap av kondensatorn

kapell /kˈapəl/ (n)
Kapelle
  kyrkobyggnad
  orkester
Persenning, Plane, Verdeck
  överdrag

kapellmästare /kˈapəlmˌɛstarə/ (n)
Kapellmeister, Kapellmeisterin
  ledare för en musikensemble

kapillär /kˈapɪlˌɛːr/ (n)
Kapillare

kapital /kˌapiːtˈɑːl/ (adj)
kapital
  av stor betydelse

kapital /kˌapiːtˈɑːl/ (n)
Kapital

kapitalförsörjning /kˌapiːtɑːlfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Kapitalversorgung
  försörjning av kapital

kapitalism /kˈapiːtˌalɪsm/ (n)
Kapitalismus

kapitalist /kˈapiːtˌalɪst/ (n)
Kapitalist, Kapitalistin

kapitalistisk /kˈapiːtˌalɪstˌɪsk/ (adj)
kapitalistisch
  som präglas av kapitalism

kapitalstark /kˈapiːtˌɑːlstark/ (adj)
kapitalstark
  som kan förfoga över stort kapital

kapitalvinstskatt /kˈapiːtˌɑːlvɪnstskˌat/ (n)
Wertzuwachssteuer, Kapitalertragsteuer
  skatt på kapitalvinster

kapitel /kˈapiːtəl/ (n)
Kapitel, Abschnitt

kapitelindelning /kˈapiːtəlˌɪndeːlnˌɪŋ/ (n)
Kapiteleinteilung
  indelning av en innehåll av en bok i kapitlar

kapitulation /kˌapiːtˌʉlasxˈuːn/ (n)
Kapitulation

kapitulera /kˈapiːtˌʉleːrˌa/ (v)
die Waffen strecken, kapitulieren, sich ergeben
  (militärt) ge upp
kapitulieren, aufgeben
  (överfört) ge upp

kapitäl /kˈapiːtˌɛːl/ (n)
Kapitell
  pelarhuvud

kaplan /kˈaplan/ (n)
Kaplan
  präst (av visst slag)

kappa /kˈapa/ (n)
Kappa
  grekiskt k
Mantel
  ytterplagg

kappficka /kˈapfɪkːˌa/ (n)
Manteltasche
  ficka på en kappa

kapprak /kˈaprak/ (adj)
kerzengerade, bolzengerade, schnurgerade, stocksteif
  fullständigt rak

kapprustning /kˈaprɵstnˌɪŋ/ (n)
Wettrüsten

kappsäck /kˈapsək/ (n)
Koffer
  mjuk väska (eller kasse) att förvara kläder och dylikt i
Koffer, Reisetasche
  större resväska

kaprinsyra /kˈaprɪnsˌyːra/ (n)
Caprinsäure, Kuhsäure
  mättad fettsyra som består av kol, väte och syra med formeln C10H20O2

kapronsyra /kˈaprʊnsˌyːra/ (n)
Capronsäure, Hexansäure, Pentancarbonsäure
  syra som består av kol, väte och syre, C₆H12O₂

kaprylsyra /kˈaprylsˌyːra/ (n)
Caprylsäure, Octansäure
  mättad fettsyra som består av kol, väte och väte, med formeln C7H15-COOH

kapsejsa /kˈapsəjsˌa/ (v)
kentern
  kantra

kapsel /kˈapsəl/ (n)
Kapsel
  fodral, skyddande hölje (t ex för medicin)
  delen av en rymdfarkost i vilken människor eller andra varelser kan resa till världsrymden

kapslingsklassning /kˈapslɪŋsklˌasnɪŋ/ (n)
Schutzart

kapsyl /kˈapsyːl/ (n)
Flaschenverschluss, Kronkorken
  lock, vanligen av plåt, som smäcks fast över öppningen på en flaska för att tillsluta denna

kapsylöppnare /kˌapsyːlˈœpnarə/ (n)
Flaschenöffner

kapten /kˈaptən/ (n)
Kapitän
  ansvarig på en båt eller flyg
Hauptmann, Kapitän
  officersgrad

kaptensbindel /kˈaptənsbˌɪndəl/ (n)
Kapitänsbinde
  bindel eller band som kaptenen sätter runt överarmen för att visa att hen är kapten

kapuschong /kˈapɵʃˌɔŋ/ (n)
Kapuze

kaputt /kˈapɵt/ (adj)
kaputt
  förstörd, sönder, obrukbar, fördärvad, över

kapverdisk /kˈapvərdˌɪsk/ (adj)
kapverdisch, kap-verdisch
  som rör Kap Verde

kapverdiska /kˈapvərdˌɪska/ (n)
Kap-Verdierin, Kapverdierin
  kvinna från staten Kap Verde

kar /kˈar/ (n)
Bottich, Wanne, Kübel

karaff /kˈaraf/ (n)
Karaffe
  karaff för upphällning av drycker, ofta vin

karakalpakiska /kˈarakˌalpakˌɪska/ (n)
Karakalpakisch
  ett kiptjakiskt turkspråk talat främst i Karakalpakien i Uzbekistan

karakterisera /kˈaraktərˌiːseːrˌa/ (v)
charakterisieren, kennzeichnen
  utmärka

karakteristisk /kˈaraktərˌɪstɪsk/ (adj)
charakteristisch
  egenartad
  tydligt igenkänningstecken

karaktär /kˌaraktˈɛːr/ (n)
Charakter

karamell /kˈaramˌɛl/ (n)
Bonbon, Karamelle
  liten godisbit

karantän /kˈarantˌɛːn/ (n)
Quarantäne

karavan /kˈaravˌan/ (n)
Karawane

karavell /kˈaravˌɛl/ (n)
Karavelle
  egentligen en sorts segelfartyg vid medeltidens slut

karbid /kˈarbiːd/ (n)
Karbid
  kemisk förening av kol

karbidlampa /kˈarbɪdlˌampa/ (n)
Karbidlampe
  slags lampa

karbon /kˈarbuːn/ (n)
Karbon, Steinkohlenzeit
  geologisk period

karbonylgrupp /kˈarbuːnˌylɡrɵp/ (n)
Karbonylgruppe
  funktionell grupp

karboxylgrupp /karbˈɔksylɡrˌɵp/ (n)
Carboxygruppe, Carboxylgruppe
  den funktionella gruppen -COOH

karboxylsyra /karbˈɔksylsˌyːra/ (n)
Carbonsäure

karcinogen /kˈarsɪnˌuːjən/ (adj)
karzinogen, krebserregend
  som kan orsaka cancer

karcinogen /kˈarsɪnˌuːjən/ (n)
Karzinogen
  ämne som kan orsaka cancer

karcinom /kˈarsɪnˌɔm/ (n)
Karzinom
  elakartad tumör (cancer) med ursprung i en epitelcell i epitelvävnad

kardborre /kˈardbɔrə/ (n)
Klette
  en korgblommig växt som har en egenskap att lätt kunna fästa vid saker

kardemumma /kˈardəmˌɵma/ (n)
Kardamom

kardinal /kˌardiːnˈɑːl/ (n)
Kardinal
  ämbetsinnehavare inom kyrkan
  fjäril
  fågel

kardinaltal /kˌardiːnaltˈɑːl/ (n)
Grundzahl, Kardinalzahl

kardiolog /kˌardiːuːlˈoːɡ/ (n)
Kardiologe, Kardiologin
  läkare inom kardiologi

kardiologi /kˌardiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Kardiologie
  medicingren

karelska /kˈarəlskˌa/ (n)
Karelisch
  språk

karessera /kˈarəsˌeːra/ (v)
liebkosen
  smeka, ge ömhetsbetygelser

karg /kˈarj/ (adj)
karg, unfruchtbar
  ofruktbar

karies /kˈariːəs/ (n)
Karies, Zahnfäule
  tandröta

karikatyr /kˈariːkatˌyːr/ (n)
Karikatur

karikatyrisk /kˈariːkatˌyːrɪsk/ (adj)
karikaturartig, karikaturistisch
  som utgör (eller har drag av) en karikatyr

karisma /kˈarɪsmˌa/ (n)
Charisma

karismatisk /kˈarɪsmˌatɪsk/ (adj)
charismatisch

karl /kˈarl/ (n)
Mann, Kerl, Mannsbild
  karl

karlkläder /kˈarlklɛːdər/ (n)
Männerkleider, Männerkleidung
  klädesplagg som är vanliga för män

karm /kˈarm/ (n)
Lehne
  armstöd på möbel
Rahmen
  ram runt dörr eller fönster

karmin /karmˈiːn/ (n)
Karminrot
  ett rött färgämne (från en viss sköldlus)

karneval /kˈarnəvˌal/ (n)
Karneval
  skämtsamma upptåg före påsk i katolska länder

karolinasumphöna /kˈaruːlˌiːnasˌɵmphøːnˌa/ (n)
Carolinasumpfhuhn

kaross /kˈarɔs/ (n)
Karosserie, Karosse
  1
Karosse
  2

karott /kˈarɔt/ (n)
Schüssel
  djupt serveringsfat
Karotte, Mohrrübe, Möhre
  morot

karp /kˈarp/ (n)
Karpfen
  fisk i familjen karpfiskar

karriär /kˈariːˌɛːr/ (n)
Karriere
  galopp
Karriere, Laufbahn
  yrkesbana

karsk /kˈaʂk/ (adj)
keck, mutig, selbstsicher
  morsk, kavat, självsäker

karta /kˈɑːrta/ (n)
Blister
  förpackning för piller och tabletter av olika slag
Karte, Landkarte
  visuell representation

kartbok /kˈatbuːk/ (n)
Atlas

kartell /kˈatəl/ (n)
Kartell
  formell överenskommelse mellan företag med avsikt att sätta den marknadsmässiga konkurrensen ur spel

kartera /kˈateːrˌa/ (v)
kartieren
  kartlägga

kartlägga /kˈatləɡˌa/ (v)
kartografieren
  rita en karta av
erfassen
  undersöka och beskriva

kartläggning /kˈatləɡnˌɪŋ/ (n)
Dokumentation, Kartografierung
  handlingen att kartlägga något

kartograf /kˈatɔɡrˌaf/ (n)
Kartograf
  kartritare

kartografi /kˈatɔɡrˌafiː/ (n)
Kartografie, Kartographie
  vetenskapen om kartframställning

kartong /kˈatɔŋ/ (n)
Karton
  material
  pappförpackning

kartusch /kˈatɵʃ/ (n)
Kartusche
  ornamenterat ramverk (t ex kring boktitel)
Kartusche, Patronentasche
  patronväska

karusell /kˈarʉsˌɛl/ (n)
Karussell, Ringelspiel

karva /kˈarva/ (v)
abschaben, schneiden, schnitzen, zerschneiden
  skära, tälja, rista i trä

karvstock /kˈarvstɔk/ (n)
Kerbholz
  pinne av trä på vilken man med kniv karvar anteckningar och streck för räkning

kasein /kˌasəˈiːn/ (n)
Casein, Kasein
  ostämne

kasern /kˈasərn/ (n)
Kaserne

kashmiri /kˈashmiːrˌiː/ (n)
Kashmiri
  språk

kasino /kˈasiːnˌuː/ (n)
Spielbank, Casino, Spielcasino
  byggnad för hasardspel

kasjubiska /kˈasxʉbˌɪska/ (n)
Kaschubisch
  ett språk

kaskad /kˈaskad/ (n)
Kaskade

kaskelot /kˈasxəlˌuːt/ (n)
Pottwal
  den marina däggdjursarten Physeter macrocephalus

kaskoförsäkring /kˌaskuːfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n)
Kaskoversicherung
  försäkring av fordon (fartyg, flygplan, bil) utan passagerare och utan last

kasper /kˈaspər/ (n)
Kasper, Kasperl, Kasperle
  gyckelmakare (en teaterfigur)

kasperteater /kˈaspətəˌatər/ (n)
Kasperletheater, Kasperltheater, Kaspertheater
  dockteater med en kasper

kaspisk trut /kˈaspɪsk trˈʉt/ (n)
Steppenmöwe

kass /kˈas/ (adj)
mies, miserabel, schlecht
  dålig

kassa /kˈasa/ (n)
Kasse
  del av butik där betalning sker
  kassaapparat
  medlemskapsbaserad institution för hantering av pengar
  term för en institutions mest likvida tillgångar

kassaapparat /kˈasaˌaparˌɑːt/ (n)
Registrierkasse
  maskin som räknar samman priset på varor

kassabok /kˈasabˌuːk/ (n)
Kassenbuch
  register (kan vara en anteckningsbok) i bokföring

kassaskåp /kˈasaskˌoːp/ (n)
Tresor, Safe, Panzerschrank

kasse /kˈasə/ (n)
Beutel, Einkaufstasche, Einkaufstüte, Tasche

kassett /kˈasət/ (n)
Kassette
  fyrkantigt (eller mångsidigt) fält i tak
  liten låda

kassettbandspelare /kˈasətbˌandspeːlˌarə/ (n)
Kassettenrekorder, Kassettenspieler

kassler /kˈaslər/ (n)
Kassler, Selchfleisch

kassör /kˈasøːr/ (n)
Kassierer
  kassaförvaltare

kassörska /kasˈœʂka/ (n)
Kassiererin, Kassierin

kast /kˈast/ (n)
Wurf
  det att kasta
Setzkasten
  låda med uppsättning stiltyper
Kaste
  samhällsklass

kasta /kˈasta/ (v)
wegwerfen
  deponera sopor
werfen
  sätta i rörelse

kasta in handduken /kˈasta ˈɪn hˈandʉkən/ (v)
das Handtuch werfen
  ge upp

kasta pärlor åt svin /kˈasta pˈɛrluːr ˈoːt svˈiːn/ (v)
Perlen vor die Säue werfen
  ödsla något värdefullt

kasta yxan i sjön /kˈasta ˈyːksan iː sxˈøːn/ (v)
die Flinte ins Korn werfen

kastanj /kˈastanj/ (n)
Kastanie
  nöt
  utväxt på hästens ben
Kastanie, Kastanienbaum
  träd

kastanjeträd /kˈastanjˌɛtrɛːd/ (n)
Kastanie, Kastanienbaum

kastanjett /kˈastanjˌɛt/ (n)
Kastagnetten
  rytminstrument

kastby /kˈastbyː/ (n)
Windstoß, Bö
  häftig vindstöt

kastell /kˈastəl/ (n)
Kastell
  mindre fästning
  överbyggnad i för och akter på äldre fartyg

kastrera /kˈastreːrˌa/ (v)
kastrieren
  operera bort könskörtlarna

kastrull /kˈastrɵl/ (n)
Kasserolle, Kochtopf
  kokkärl

kasuar /kˈasʉˌar/ (n)
Kasuar

kasus /kˈasʉs/ (n)
Fall, Kasus
  böjningskategori

kat /kˈat/ (n)
Khat
  beteckning för katalysenheten katal

katakomb /katˈakɔmb/ (n)
Katakombe
  underjordisk gång med gravkammare i väggarna

katal /katˈɑːl/ (n)
Katal
  SI-enheten för katalytisk aktivitet

katalansk /katˈalansk/ (adj)
katalanisch

katalanska /katˈalanskˌa/ (n)
Katalanin
  kvinna från Katalonien
Katalanisch
  språk

katalog /katalˈoːɡ/ (n)
Katalog, Verzeichnis
  förteckning över något

katalysator /katˈalyːsˌatɔr/ (n)
Katalysator
  kemi

katamaran /katˈamarˌan/ (n)
Katamaran
  en sorts båt med två skrov

katapult /katˈapɵlt/ (n)
Katapult

katarakt /katˈarakt/ (n)
Katarakt
  stort vattenfall

katarr /katˈar/ (n)
Katarrh
  inflammation i slemhinna

katastrof /katˈastruːf/ (n)
Katastrophe, Desaster

katastrofal /katˈastruːfˌal/ (adj)
katastrophal, desaströs
  mycket dålig

katatoni /katatˈoːniː/ (n)
Katatonie
  en form av schizofreni med stela muskelrörelser

katatonisk /katatˈoːnɪsk/ (adj)
katatonisch, kataton

kateder /kˈatədər/ (n)
Katheder
  talarstol, lärarstol

katedral /kˈatədrˌal/ (n)
Kathedrale
  byggnad

kategori /kˈatəɡˌuːriː/ (n)
Kategorie
  grupp

kategorisk /kˈatəɡˌuːriːsk/ (adj)
kategorisch

kategoriteori /kˈatəɡˌuːriːtəˌuːriː/ (n)
Kategorientheorie

katekes /kˈatəkəs/ (n)
Katechismus

katekesundervisning /kˈatəkəsˌɵndərvˌiːsnɪŋ/ (n)
Katechismusunterricht
  undervisning i katekesen

katet /kˈatət/ (n)
Kathete
  en av de sidor i en rätvinklig triangel som bildar den räta vinkeln

kateter /kˈatətər/ (n)
Katheter
  rörformat medicinskt instrument

katjon /kˈaɕuːn/ (n)
Kation
  positivt laddad jon

katod /kˈatuːd/ (n)
Kathode
  båda betydelserna

katodstrålerör /kˈatɔdstrˌoːlərˌøːr/ (n)
Kathodenstrahlröhre
  elektronrör där en styrd stråle av elektroner träffar en fosforbeläggning på rörets ena vägg, varvid en bild uppstår, huvudkomponent i äldre (tjocka) tv-mottagare och oscilloskop

katolicism /kˈatuːlˌɪsɪsm/ (n)
Katholizismus
  kristendomsform

katolik /kˈatuːlˌiːk/ (n)
Katholik, Katholikin

katolsk /kˈatɔlsk/ (adj)
katholisch
  som avser katolicismen
  allmännelig, allomfattande, universell

katt /kˈat/ (n)
Katze, Kater, Kätzin, Pantoffeltiger
  smygjagande rovdjur domesticerad av människan

kattbjörn /katbjˈœrn/ (n)
Katzenbär, Roter Panda, Bärenkatze, Feuerfuchs, Goldkatze
  arten Ailurus fulgens i familjen Ailuridae inom ordningen rovdjur (Carnivora)

katthanne /kˈathanə/ (n)
Kater
  katt av manskön

kattlucka /kˈatlɵkːˌa/ (n)
Katzenklappe, Katzentür
  liten in- och utgång i form av en lucka avsedd för kattens fria passage till en bostad

kattmat /kˈatmat/ (n)
Katzenfutter

kattras /kˈatras/ (n)
Katzenrasse
  ras av katt

kattsand /kˈatsand/ (n)
Katzenstreu
  speciell typ av sand med god absorptionsförmåga som läggs i kattlådor där katter kan uträtta sina behov

kattuggla /kˈatːɵɡlˌa/ (n)
Waldkauz

kattun /kˈatːɵn/ (n)
Kattun
  en tunn glättad bomullsväv i tuskaft vanligen med tryckta mönster, i kvalitén något grövre än muslin och tyngre än kalikå

kattunge /kˈatːɵŋə/ (n)
Kätzchen

kattägare /kˈatːɛːɡˌarə/ (n)
Katzenbesitzer, Katzenbesitzerin
  person som äger en katt

kausal /kˈaʉsˌal/ (adj)
kausal

kausativ /kˈaʉsatˌiːv/ (n)
Kausativ
  en verbform

kauterisera /kˈaʉtərˌiːseːrˌa/ (v)
kauterisieren
  bränna

kautschuk /kˈaʉtʃˌʉk/ (n)
Kautschuk, Naturkautschuk
  (material) naturgummi

kavaj /kˈavaj/ (n)
Jacke, Jackett, Sakko
  jacka för män

kavalleri /kˈavalərˌiː/ (n)
Kavallerie
  ett truppslag inom armén som förr var beridet, numera motoriserat

kavel /kˈavəl/ (n)
Nudelholz, Teigrolle
  köksredskap

kaviar /kˈaviːˌar/ (n)
Kaviar

kavla /kˈavla/ (v)
ausrollen, rollen
  platta med kavel

kavla upp /kˈavla ˈɵp/ (v)
hochkrempeln, hochwickeln
  rulla upp

kaxe /kˈaksə/ (n)
Protz
  person som beter sig kaxigt

kaxig /kˈaksɪɡ/ (adj)
protzig
  tuff, mallig

kazak /kˈasak/ (n)
Kasache
  person från Kazakstan eller med kazakisk härkomst
  person som etniskt tillhör det turkfolk som till största del bor i Kazakstan

kazakisk /kˈasakˌɪsk/ (adj)
kasachisch
  som rör folket kazaker
  som rör staten Kazakstan

kazakiska /kˈasakˌɪska/ (n)
Kasachisch
  språk

kazakstansk /kˈasakstˌansk/ (adj)
kasachisch
  som rör staten Kazakstan

kea /ɕˈeːa/ (n)
Kea
  en fågelart (Nestor notabilis), inom familjen nyzeeländska papegojor (Strigopidae)

kebab /ɕˈeːbab/ (n)
Döner
  kött
Kebab
  rätt

kedja /ɕˈɛdja/ (n)
Kette, Verkettung
  (abstrakt)
Kette
  (konkret, ursprunligt)
  (konkret, utvidgat)
Kette, Ladenkette
  butikskedja

kedjebrev /ɕˈɛdjəbrˌeːv/ (n)
Kettenbrief

kedjebråk /ɕˈɛdjəbrˌoːk/ (n)
Kettenbruch

kedjekurva /ɕˈɛdjəkˌɵrva/ (n)
Kettenlinie

kedjereaktion /ɕˌɛdjərəaksxˈuːn/ (n)
Kettenreaktion
  reaktion

kefir /ɕˈeːfiːr/ (n)
Kefir
  filmjölk

kejsaramazon /ɕˈɛjsarˌamasˌuːn/ (n)
Kaiseramazone
  en art inom fågelfamiljen västpapegojor (Psittacidae)

kejsardöme /ɕˈɛjsardˌøːmə/ (n)
Kaiserreich
  ett statsskick med en monark

kejsare /ɕˈɛjsarə/ (n)
Kaiser

kejsarinna /ɕˈɛjsarˌɪna/ (n)
Kaiserin

kejsarsnitt /ɕˈɛjsaʂnˌɪt/ (n)
Kaiserschnitt
  förlossning genom snitt i bukväggen

kejsarörn /ɕˌɛjsarˈœrn/ (n)
Kaiseradler

kejserlig /ɕˈɛjsərlˌɪɡ/ (adj)
kaiserlich
  som hör till en kejsare eller kejsarinna

kela /ɕˈeːla/ (v)
schmusen, tätscheln
  smeka (lekfullt)

kelgris /ɕˈɛlɡriːs/ (n)
Kuscheltier
  gosedjur i form av en liten gris
Hätschelkind
  särskilt omtyckt person

kelig /ɕˈeːlɪɡ/ (adj)
verschmust

kelter /ɕˈɛltər/ (n)
Kelten
  en indoeuropeisk folkfamilj som före vår tideräknings början behärskade större delen av Västeuropa (romarnas galler)

kemi /ɕˈeːmiː/ (n)
Chemie
  vetenskap
  social egenskap

kemibok /ɕˈeːmiːbˌuːk/ (n)
Chemiebuch
  lärobok i kemi

kemiföretag /ɕˈeːmiːfˌøːreːtˌɑːɡ/ (n)
Chemieunternehmen
  företag som producerar kemikalier

kemikalie /ɕˈeːmiːkalˌiːə/ (n)
Chemikalie

kemilektion /ɕˌeːmiːləksxˈuːn/ (n)
Chemiestunde
  lektion i (skol)ämnet kemi (i skolan)

kemisk /ɕˈeːmɪsk/ (adj)
chemisch
  som hör till vetenskapen kemi

kemisk förening /ɕˈeːmɪsk fˈøːrənˌɪŋ/ (n)
chemische Verbindung
  ämne som består av två eller flera grundämnen

kemiskt vapen /ɕˈeːmɪskt vˈɑːpən/ (n)
C-Waffe, Chemie-Waffe, chemischer Kampfstoff
  vapen bestående av kemiska ämnen, används vid kemisk krigföring

kemist /ɕˈeːmɪst/ (n)
Chemiker, Chemikerin

kemiteknik /ɕˌeːmiːtəknˈiːk/ (n)
Chemietechnik
  kunskaper

kemokin /ɕˌeːmuːkˈiːn/ (n)
Chemokin
  kemotaktisk cytokin

kemometri /ɕˈeːmuːmˌɛtriː/ (n)
Chemometrie
  en metod för optimering eller undersökning av kemiska processer med multivariat statistik

kemoreceptor /ɕˈeːmuːrˌɛsəptˌɔr/ (n)
Chemorezeptor
  sinnescell eller sinnesreceptor vilken orsakar en elektrisk signal som svar på yttre kemisk stimuli

kenning /ɕˈɛnɪŋ/ (n)
Kenning
  i fornnordisk poesi en poetisk omskrivning, ofta svårtydd och förskönande

kenozoikum /ɕˈeːnuːsˌuːiːkˌʉm/ (n)
Känozoikum
  geologisk era som sträcker sig från 65 miljoner år sedan till nutid

kentsk tärna /ɕˈɛntsk tˈɛːrna/ (n)
Brandseeschwalbe

kenyan /ɕˈeːnyːˌan/ (n)
Kenianer, Kenianerin
  Person, speciellt man från Kenya

kenyanska /ɕˈeːnyːˌanska/ (n)
Kenianerin
  kvinna från Kenya

kepa /ɕˈeːpa/ (n)
Schirmmütze
  keps

keps /ɕˈɛps/ (n)
Schirmmütze, Mütze, Kappe

keramik /ɕˈeːramˌiːk/ (n)
Keramik

keramiker /ɕˈeːramˌiːkər/ (n)
Töpfer, Töpferin

keramisk /ɕˈeːramˌɪsk/ (adj)
keramisch

keratin /ɕˌeːratˈiːn/ (n)
Keratin
  hornämne (t ex i hår och naglar)

keraunofobi /ɕˈeːraˌɵnuːfˌuːbiː/ (n)
Astraphobie

keso /ɕˈeːsuː/ (n)
Hüttenkäse
  mjölkprodukt

ketchup /ɕˈɛtʃʉp/ (n)
Ketchup
  sås

keton /ɕˈeːtuːn/ (n)
Keton
  organisk molekyl

kex /ɕˈɛks/ (n)
Keks
  hård liten kaka

keyboard /ɕˈeːyːbˌuːard/ (n)
Keyboard
  elektroniskt musikinstrument med klaviatur

khalkha-mongoliska /khˈalkhamˈɔŋuːlˌɪska/ (n)
Chalcha-Mongolisch
  språk som talas i Mongoliet

khan /khˈɑːn/ (n)
Khan
  österländsk furste

khmer /khmˈeːr/ (n)
Khmer, Kambodschanisch
  språk

kibbutz /kˈɪbɵts/ (n)
Kibbuz
  kollektivjordbruk i Israel

kibibyte /ɕˈiːbiːbˌyːtə/ (n)
Kibibyte
  210 bytes

kick /ɕˈɪk/ (n)
Tritt
  det att ge en stöt med foten
Rauswurf
  få sparken
Kick
  upplevelse som väcker lust

kickbike /ɕˈɪkbiːkə/ (n)
Cityroller
  modern variant av en sparkcykel

kidnappa /ɕˈɪdnapˌa/ (v)
entführen, kidnappen
  fånga, föra bort och frihetsberöva

kidnappare /ɕˈɪdnapˌarə/ (n)
Entführer, Kidnapper
  person som begår kidnappning, d.v.s. som kidnappar någon

kidnappning /ɕˈɪdnapnˌɪŋ/ (n)
Entführung, Kidnapping
  det att en person fångas och förs bort

kika /ɕˈiːka/ (v)
gucken

kikare /ɕˈiːkarə/ (n)
Fernglas, Feldstecher
  halv=|

kikhosta /ɕˈɪkhɔstˌa/ (n)
Keuchhusten
  sjukdom

kikuyu /ɕˈiːkʉˌyːʉ/ (n)
Kikuyu
  ett bantuspråk som talas framför allt av kikuyufolk i centrala Kenya

kil /ɕˈiːl/ (n)
Keil
  spetsigt verktyg

kila /ɕˈiːla/ (v)
abhauen, abschwirren
  röra sig snabbt och skyndsamt
verkeilen
  sätta fast med en kil

kilfläckslända /ɕˈɪlfləkslˌɛnda/ (n)
Keilfleck-Mosaikjungfer, Keilflecklibelle
  en insektsart i familjen mosaiktrollsländor i ordningen trollsländor (Odonata)

kilfläckstryckare /ɕˈɪlfləkstrˌykːarə/ (n)
Diamant-Picassodrücker
  fiskart

kille /kˈɪlə/ (n)
Junge, Knabe, Bursche
  pojke, man

killing /kˈɪlɪŋ/ (n)
Zicklein
  unge till get

kilo /ɕˈiːluː/ (n)
Kilo
  kortform för kilogram

kilo- /ɕˈiːluː/ (affix)
kilo-

kilobit /ɕˈiːluːbˌiːt/ (n)
Kilobit
  1000 bit

kilobyte /ɕˈiːluːbˌyːtə/ (n)
Kilobyte
  10³ byte, förkortas kB

kilogram /ɕiːlˈoːɡram/ (n)
Kilogramm, Kilo
  måttenhet för massa

kilohertz /ɕˈiːluːhˌɛts/ (n)
Kilohertz
  enheten 1 000 hertz

kilokalori /ɕˈiːlʊkˌaluːrˌiː/ (n)
Kilokalorie
  enhet (med beteckningen kcal) för den fysikaliska storheten energi, vilken motsvarar 103 kalorier

kilometer /ɕˈiːluːmətər/ (n)
Kilometer
  längdmått

kilometerlång /ɕˈiːluːmətˌɛrlɔŋ/ (adj)
kilometerlang
  halv=|

kilopris /ɕˈiːlɔprˌiːs/ (n)
Kilopreis
  pris (av en vara) per kilogram av varan

kilowattimme /ɕˈiːluːvˌatːɪmə/ (n)
Kilowattstunde
  energi

kilt /ɕˈɪlt/ (n)
Kilt
  skotsk (mans)kjol

kinabinda /ɕˈiːnabˌɪnda/ (n)
Vielblütiger Knöterich
  en växtart i familjen slideväxter

kinarestaurang /ɕˈiːnarˌɛstaˌʉraŋ/ (n)
Chinarestaurant
  restaurang som serverar kinesisk mat utanför Kina

kinasyra /ɕˈiːnasˌyːra/ (n)
Chinasäure
  karboxylsyra och alkaloid som förekommer naturligt i kinaträdets bark

kind /ɕˈɪnd/ (n)
Wange, Backe

kindergarten /ɕˈɪndərɡˌatən/ (n)
Kindergarten
  lekskola, förskola

kinematik /ɕˈiːnəmˌatiːk/ (n)
Kinematik

kines /ɕˈiːnəs/ (n)
Chinese, Chinesin

kinesisk /ɕˈiːnəsˌɪsk/ (adj)
chinesisch

kinesiska /ɕˈiːnəsˌɪska/ (n)
Chinesin
  kvinna
Chinesisch
  språk

kinetik /ɕˈiːnətˌiːk/ (n)
Kinetik
  fysik
  kemi

kinin /ɕiːnˈiːn/ (n)
Chinin
  en alkaloid som förekommer i kinabark och som bland annat används vid behandling av malaria

kinka /ɕˈɪŋka/ (v)
verhätscheln, verzärteln
  pjoska, klema
stolpern
  stappla
quängeln
  vara kinkig

kiosk /ɕˈiːɔsk/ (n)
Kiosk

kiosklitteratur /ɕˈiːɔsklˌɪtːeːrˌatʉr/ (n)
Groschenheft, Trivialliteratur
  enklare, billigare litteratur (typiskt sämre romaner), som fick säljas i kiosker (medan dyrare böcker bara fick säljas i bokhandeln och till fasta priser)

kioskvältare /ɕˈiːɔskvˌɛltarə/ (n)
Bestseller
  stor kommersiell framgång

kioskägare /ɕˈiːɔsxˌɛːɡarə/ (n)
Kioskbesitzer, Kioskbesitzerin
  person som äger en kiosk

kippa /kˈɪpa/ (n)
Kippa, Kippah
  huvudbonad som traditionellt bärs av judiska män i synagogan

kirgiz /ɕˈɪrjiːs/ (n)
Kirgise

kirgiziska /ɕˈɪrjiːsˌɪska/ (n)
Kirgisin
  kvinna
Kirgisisch
  språk

kiropraktik /ɕˈiːrɔprˌaktiːk/ (n)
Chiropraktik
  sjukdomsbehandling genom påverkan av kotornas läge i ryggraden

kiropraktor /ɕˈiːrɔprˌaktɔr/ (n)
Chiropraktiker
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt kiropraktik

kirskål /ɕˈɪʂkoːl/ (n)
Dreiblatt, Geißfuß, Giersch, Ziegenfuß, Ziegenkraut, Zipperleinskraut

kirundi /ɕˈiːrɵndˌiː/ (n)
Kirundi
  ett bantuspråk

kirurg /ɕˈiːrɵrj/ (n)
Chirurg, Chirurgin
  läkare som specialiserat sig på operationer

kirurgi /ɕˈiːrɵrjˌiː/ (n)
Chirurgie

kirurgisk /ɕˈiːrɵrjˌɪsk/ (adj)
chirurgisch

kisa /ɕˈiːsa/ (v)
blinzeln, zukneifen
  titta med halvslutna ögon

kisel /ɕˈiːsəl/ (n)
Silizium, Silicium

kiselalg /ɕˈiːsəlˌalj/ (n)
Kieselalge
  en­cellig alg som bildar ett slags skelett av kiselföreningar

kiseldioxid /ɕˈiːsəldˌiːuːksˌiːd/ (n)
Siliciumdioxid
  kemisk förening av kisel och syre

kiseldisulfid /ɕˈiːsəldˌiːsɵlfˌiːd/ (n)
Siliciumdisulfid
  en kemisk förening av svavel och kisel

kiselkarbid /ɕˈiːsəlkˌarbiːd/ (n)
Siliciumcarbid, Siliziumkarbid
  kemisk förening av kisel och kol

kiselnitrid /ɕˈiːsəlnˌɪtriːd/ (n)
Siliciumnitrid, Siliziumnitrid
  kemisk förening av kisel och kväve

kiseltetraklorid /ɕˈiːsəltˌɛtraklˌuːriːd/ (n)
Siliciumtetrachlorid
  kemisk förening av kisel och klor

kiss /kˈɪs/ (n)
Pipi
  barnspråk
Pisse
  vardagligt

kissa /kˈɪsa/ (v)
pissen, pinkeln, urinieren
  låta urin rinna

kisse /kˈɪsə/ (n)
Kätzchen, Mieze

kissekatt /kˈɪsəkˌat/ (n)
Miezekatze, Miezekätzchen, Mieze

kissnödig /kˈɪsnøːdˌɪɡ/ (adj)
mal müssen, pinkeln müssen
  som behöver kissa

kissprov /kˈɪspruːv/ (n)
Urinprobe
  urin för medicinsk undersökning

kista /ɕˈɪsta/ (n)
Sarg
  för begravningar
Truhe, Kiste
  förvaringslåda

kithara /ɕˈɪtharˌa/ (n)
Kithara
  stränginstrument

kitsch /ɕˈɪtʃ/ (n)
Kitsch
  kitsch

kittel /kˈɪtːəl/ (n)
Kessel, Kochtopf
  kärl för uppvärmning av mat

kittelflickare /kˈɪtːəlflˌɪkːarə/ (n)
Kesselflicker, Kesselflickerin

kittla /kˈɪtla/ (v)
kitzeln
  lätt vidröra en kroppsdel

kittlare /kˈɪtlarə/ (n)
Kitzler
  synonym för klitoris

kiv /ɕˈiːv/ (n)
Streit, Zank
  gräl som inte är allvarligt, smågräl

kiva /ɕˈiːva/ (v)
streiten, zanken
  gräla

kivas /ɕˈiːvas/ (v)
streiten, zanken
  bråka

kivi /ɕˈiːviː/ (n)
Kiwi
  (Apterygidae) flygoförmögen fågelfamilj inom ordningen strutsfåglar som endast lever på Nya Zeeland

kiwi /ɕˈiːviː/ (n)
Kiwi
  (Actinidia deliciosa) en växtart och även dess frukt

kjol /ɕˈuːl/ (n)
Rock
  klädesplagg

klack /klˈak/ (n)
Claqueur, Claqueurin
  hejarklack
Absatz, Schuhabsatz
  skoklack

klackjärn /klˈakjərn/ (n)
Absatzeisen, Stiefeleisen
  metallförstärkning på en klack

klad /klˈɑːd/ (n)
Klade

kladd /klˈad/ (n)
Schmiererei
  klotter

kladda /klˈada/ (v)
klecksen, schmieren
  skriva eller måla slarvigt

kladdig /klˈadɪɡ/ (adj)
klebrig
  klibbig, kletig
verschmiert
  nedsmutsad med något kletigt, som kaksmet eller smält choklad

kladdkaka /klˈadkɑːkˌa/ (n)
klebriger Schokokuchen
  kaka gjord i huvudsak på mjöl, ägg, smör, socker och kakao, bakad så att centrum fortfarande är kladdig

kladistik /klˈɑːdɪstˌiːk/ (n)
Kladistik
  vetenskaplig metod som används främst vid studier av evolutionära frågeställningar om släktskap och utveckling av arter och egenskaper inom biologin

klaff /klˈaf/ (n)
Klappe
  fällbar skiva
  lucka
  ventil

klaffbyrå /klˈafbyːrˌoː/ (n)
Klappschrank
  skåp med upp- och ned­fällbar klaff

klafsa /klˈafsa/ (v)
patschen
  göra någon rörelse som åstadkommer ett smackande ljud

klaga /klˈɑːɡa/ (v)
klagen, jammern
  göra känt att man inte är nöjd

klagomål /klˈɑːɡuːmˌoːl/ (n)
Beschwerde, Klage

klagovisa /klˈɑːɡuːvˌiːsa/ (n)
Klagelied
  sång som uttrycker sorg och klagan

klagovisorna /klˌɑːɡuːviːsˈɔrna/ (n)
Klagelieder
  en bok i Gamla Testamentet i Bibeln

klammerparentes /klˈamərpˌarəntˌeːs/ (n)
geschweifte Klammer, geschwungene Klammer
  skiljetecken

klampa /klˈampa/ (v)
stampfen, trampeln
  gå på ett ljudligt sätt

klamra /klˈamra/ (v)
klammern
  hopklämma eller häfta med klammer
  krampaktigt hålla sig fast (vid något)

klan /klˈɑːn/ (n)
Clan
  social grupp, oftast definierad genom släktskap

klander /klˈandər/ (n)
Rüffel, Rüge, Tadel

klandra /klˈandra/ (v)
rügen, tadeln

klang /klˈaŋ/ (n)
Klang
  ljud med estetisk eller tilltalande karaktär

klanta /klˈanta/ (v)
Mist bauen, Unsinn machen
  begå en klumpighet

klantig /klˈantɪɡ/ (adj)
dumm, unbeholfen
  som (ofta) begår misstag som personen, i någon mening, inte borde begå, speciellt (men inte nödvändigtvis) med avseende på motorisk funktion eller förmåga att komma ihåg viktiga saker

klantighet /klˈantɪɡhˌeːt/ (n)
Dummheit, Unbeholfenheit
  egenskapen att vara klantig
Dummheit
  klantig handling

klapp /klˈap/ (n)
Klaps
  lätt beröring med handen

klappa /klˈapa/ (v)
klopfen
  slå, om till exempel hjärtan
streicheln, tätscheln
  smeka, framför allt om djur

klappersten /klˈapəʂtən/ (n)
Kies, Kieselstein

klappjakt /klˈapjakt/ (n)
Treibjagd
  drev, hetsjakt, förföljelse (i media)
  form av jakt där en kedja av drevfolk driver villebrådet framför sig

klar /klˈɑːr/ (adj)
klar
  2. tydlig
  1. fri från allt som fördunklar
fertig
  3. färdig
  4. avklarad
startklar
  5. redo

klara /klˈɑːra/ (v)
schaffen, zurecht kommen
  ha tillräckligt med resurser
  kunna ta hand om sig
schaffen, fertig bringen, fertig machen
  lyckas med; kunna

klara av /klˈɑːra ɑːv/ (v)
aushalten
  utstå, tåla, uthärda, stå ut med
schaffen
  vara förmögen att framgångsrikt utföra något

klarblå /klˈɑːrbloː/ (adj)
leuchtend blau
  blå av en klar nyans

klarblå mosaikslända /klˈɑːrbloː mˈuːsaˌɪksləndˌa/ (n)
Südliche Mosaikjungfer
  en insektsart i familjen mosaiktrollsländor i ordningen trollsländor (Odonata)

klardröm /klɑːrdrˈœm/ (n)
Klartraum
  dröm som kan styras medvetet av den drömmande

klargöra /klˈɑːrjøːrˌa/ (v)
klarmachen, klarstellen

klarhet /klˈɑːrheːt/ (n)
Klarheit
  det att vara klar och tydlig

klarinett /klˈɑːriːnˌɛt/ (n)
Klarinette
  musikinstrument

klarinettlärare /klˈɑːriːnˌɛtlɛːrˌarə/ (n)
Klarinettenlehrer, Klarinettenlehrerin
  lärare som undervisar i klarinettspel

klarna /klˈɑːrna/ (v)
aufklaren

klarröd /klˈɑːrøːd/ (adj)
hellrot
  röd av en klar nyans

klart som korvspad /klˈɑːt sɔm kˈɔrvspad/ (adj)
klar wie Kloßbrühe
  fullständigt klart, självklart

klarvaken /klˈɑːrvakən/ (adj)
hellwach
  helt vaken och alert (och pigg)

klase /klˈɑːsə/ (n)
Traube, Büschel
  tät samling eller klunga (av likartade växtdelar)

klass /klˈas/ (n)
Klasse
  gruppering
  standard

klassfest /klˈasfəst/ (n)
Klassenfeier, Klassenfest

klassicism /klˈasiːsˌɪsm/ (n)
Klassizismus
  litteratur- eller konstriktning

klassifikation /klˌasiːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Klassifikation
  indelning i klasser

klassiker /klˈasiːkər/ (n)
Klassiker
  litteratur eller konst

klassisk /klˈasɪsk/ (adj)
klassisch
  som tillhör den grekiska eller romerska antiken

klassisk grekiska /klˈasɪsk ɡrˈeːkɪskˌa/ (n)
Altgriechisch
  ett språk

klasskamp /klˈaskamp/ (n)
Klassenkampf
  kampen mellan arbetsköpare (kapitalister) och arbetare (arbetarklassen)

klasskamrat /klˈaskamrˌɑːt/ (n)
Klassenkamerad, Klassenkameradin
  person i samma skolklass

klasslärare /klˈaslɛːrˌarə/ (n)
Klassenlehrer, Klassenlehrerin

klassmotsättning /klasmˈuːtsətnˌɪŋ/ (n)
Klassengegensatz
  motsättning mellan samhällsklasser

klassrum /klˈasrɵːm/ (n)
Klassenzimmer, Klassenraum

klaustrofobi /klˈɑːɵstrˌuːfuːbˌiː/ (n)
Klaustrophobie, Raumangst

klausul /klˈɑːʉsˌʉl/ (n)
Klausel
  tilläggsstycke

klav /klˈɑːv/ (n)
Schlüssel, Notenschlüssel

klave /klˈɑːvə/ (n)
Zahl
  sida av mynt som bär valörens nummer

klementin /klˌeːməntˈiːn/ (n)
Klementine
  frukt

klen /klˈeːn/ (adj)
schwach, schwächlich
  svag, vek och kraftlös
dünn
  tunn, mager och skör
mickerig, mickrig
  ynklig och liten

klenod /klˈeːnuːd/ (n)
Kleinod
  dyrbarhet, någonting med högt värde

klenspänning /klˈɛnspənˌɪŋ/ (n)
Kleinspannung
  spänning om högst 50 volt växelspänning eller 120 volt likspänning

kleptomani /klˈɛptuːmˌaniː/ (n)
Kleptomanie
  sjuklig drift att stjäla

kleta /klˈeːta/ (v)
schmieren
  applicera en tjockflytande substans
kleben, kleistern
  fästa genom att vara kletig

kletig /klˈeːtɪɡ/ (adj)
klebrig
  som är svår att torka bort och upplevs motbjudande

kli /klˈiː/ (n)
Kleie
  skal av sädeskorn

klia /klˈiːa/ (v)
kratzen
  dra något över en del av kroppen som kliar (1) för att få känslan att upphöra
  klia (3) i masserande syfte
jucken
  ge upphov till en speciell fysisk känsla som uppmanar individen till att dra något över den aktuella platsen på kroppen för att få känslan att upphöra
  orsaka att något kliar

klibba /klˈɪba/ (v)
kleben
  vara klibbig

klibbal /klˈɪbal/ (n)
Schwarzerle
  arten Alnus glutinosa

klibbig /klˈɪbɪɡ/ (adj)
klebrig
  kladdig
  kletig

kliché /klɪʃˈeː/ (n)
Klischee
  bild (och text) som överförts på tryckform
  utnött fras

klick /klˈɪk/ (n)
Klick, Klicklaut
  kort ljud
Klecks
  liten mängd eller klump
Clique
  litet antal personer
Klick, Mausklick
  nedtryckning med mus

klicka /klˈɪkːa/ (v)
klicken
  data

klient /klˈiːənt/ (n)
Klient, Klienting
  beställare eller mottagare av en tjänst
Client
  datorprogram som skickar förfrågan och/eller använder tjänster

klientel /klˈiːəntəl/ (n)
Klientel
  kundkrets

klimakterium /klˈiːmaktərˌiːʉm/ (n)
Klimakterium, Wechseljahre
  kvinnans övergångsålder

klimat /klˈiːmat/ (n)
Klima

klimatförändring /klˈiːmatfˌøːrəndrˌɪŋ/ (n)
Klimaveränderung
  förändring av meteorologiska förhållanden

klimatneutral /klˈiːmatnəˌʉtral/ (adj)
klimaneutral
  som på intet sätt påverkar klimatet

klimatneutralitet /klˈiːmatnəˌʉtralˌiːteːt/ (n)
Klimaneutralität
  det att vara klimatneutral

klimatologi /klˌiːmatuːlˈoːɡiː/ (n)
Klimatologie

klimatpolitik /klˈiːmatpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Klimapolitik
  politik som specifikt berör klimatet

klimatpolitisk /klˈiːmatpˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
klimapolitisch
  som rör klimatpolitik

klimatskeptiker /klˈiːmatsxˌɛptiːkər/ (n)
Klimaskeptiker, Klimaskeptikerin
  person som betvivlar att global uppvärmning kommer få allvarliga konsekvenser

klimatzon /klˈiːmatsˌuːn/ (n)
Klimazone
  område som kännetecknas av att ha likartat klimat

klimax /klˈiːmaks/ (n)
Klimax
  höjdpunkt
  orgasm

klimp /klˈɪmp/ (n)
Klümpchen
  (mindre) klump av något ämne med mjuk eller fast konsistens
Kartoffelkloß
  kroppkaka
Klößchen
  liten bulle beredd av mjöl m.m. (vanligen serverad till soppa)

klinga /klˈɪŋa/ (n)
Klinge

klinga /klˈɪŋa/ (v)
klingen

klingad /klˈɪŋad/ (adj)
geklungen
  perfektparticip av klinga

klingonska /klˈɪŋɔnskˌa/ (n)
Klingonisch
  ett konstgjort språk

klinik /klˈiːniːk/ (n)
Klinik
  sjukhus för läkarutbildning, (avdelning på) sjukhus

klinka /klˈɪŋka/ (n)
Klinke, Türklinke
  handtag

klinker /klˈɪŋkər/ (n)
Klinker

klippa /klˈɪpa/ (n)
Felsen
  bit av berg
Fels, Felsen, Klippe
  klipphäll

klippa /klˈɪpa/ (v)
schneiden lassen
  (klippa sig) klippa håret
zerschneiden
  avsluta och förstöra ett konto- eller kreditkort
schneiden, mähen
  dela med sax
scheren
  klippa bort hår från djur
schneiden
  redigera film eller band

klippa av /klˈɪpa ɑːv/ (v)
abschneiden
  få något att gå av genom att klippa med sax

klippa ut /klˈɪpa ˈʉt/ (v)
ausschneiden
  1 med hjälp av en sax
  2 data

klippbi /klˈɪpbiː/ (n)
Felsenbiene, Kliffhonigbiene
  individ av arten Apis laboriosa, som är en art i släktet honungsbin

klippdocka /klˈɪpdɔkːˌa/ (n)
Anziehpuppe, Papier-Anziehpuppe
  leksak för barn i form av en docka gjord av papp med utbytbara kläder av papper som barnen själva kan klippa ut

klippkaja /klˈɪpkajˌa/ (n)
Elsterdohle

klippsparv /klˈɪpsparv/ (n)
Zippammer
  fågelart

klippsvala /klˈɪpsvalˌa/ (n)
Felsenschwalbe

klippt /klˈɪpt/ (adj)
geschnitten
  perfektparticip av klippa

klippö /klˈɪpøː/ (n)
Felseninsel
  ö som består av sten

klipsk /klˈɪpsk/ (adj)
gerissen, schlau, pfiffig
  som är smart, klok, slug

klister /klˈɪstər/ (n)
Kleister, Kleber, Klebstoff

klistermärke /klˈɪstərmˌɛrkə/ (n)
Sticker, Aufkleber
  självhäftande (genom klister) etikett med reklam, dekal

klistra /klˈɪstra/ (v)
kleben, kleistern

klistra in /klˈɪstra ˈɪn/ (v)
einfügen
  data
einkleben
  infoga ett föremål

klitoris /klˈiːtuːrˌiːs/ (n)
Kitzler, Klitoris
  anatomi

kliv /klˈiːv/ (n)
Riesenschritt
  långt steg

kliva /klˈiːva/ (v)
steigen

klo /klˈuː/ (n)
Schere
  griporgan hos kräftdjur
Zinke
  spets på ett redskap
Klaue, Kralle
  spetsig hornbildning på tå eller finger

klocka /klˈɔkːa/ (n)
Glocke
  ljudande klocka
Uhr
  tidmätare

klockare /klˈɔkːarə/ (n)
Küster
  icke prästerlig tjänsteman i en församling

klockmalva /klˈɔkmalvˌa/ (n)
Schönmalve
  växt

klockradio /klˈɔkradˌiːuː/ (n)
Radiowecker, Uhrenradio
  väckarklocka med inbyggd radio som kan fås att gå igång vid ett visst klockslag

klockspel /klˈɔkspeːl/ (n)
Glockenspiel
  metallofon som låter som klockspel
  samling av klockor

klockstapel /klˈɔkstapəl/ (n)
Glockenturm
  konstruktion för upphängning av kyrkklockor

klocktorn /klˈɔktuːrn/ (n)
Glockenturm
  klockstapel
  torn för upphängande av klockor, ofta i en kyrka

klohacka /klˈuːhakːˌa/ (n)
Klauenhacke
  hacka med (vanligen tre) klor

klok /klˈʊk/ (adj)
klug, gescheit, schlau

klokhet /klʊkhˈeːt/ (n)
Klugheit
  det att vara klok

klon /klˈɔn/ (n)
Klon
  en genetisk kopia av en individ, skapad med hjälp av kloning

klona /klˈɔna/ (v)
klonen
  skapa en klon

klor /klˈuːr/ (n)
Chlor
  grundämne

kloramin /klˌuːramˈiːn/ (n)
Chloramin
  kemisk förening av klor, väte och klor

klorat /klˈuːrɑːt/ (n)
Chlorat
  salt av klorsyra

kloretanol /klˈuːreːtˌanuːl/ (n)
Ethylenchlorhydrin
  kemisk förening av klor, kol, väte och syre

klorid /klˈuːriːd/ (n)
Chlorid
  1 + 2

klormetan /klˈuːrmətˌan/ (n)
Chlormethan, Methylchlorid
  kemisk förening av klor, väte och kol, CH3Cl

kloroform /klˌuːruːfˈɔrm/ (n)
Chloroform, Chloretherid, Methinchlorid, Trichlormethan
  en klorförening använd bl a som bedövningsmedel

klorofyll /klˈuːruːfˌyl/ (n)
Chlorophyll, Blattgrün

klorsvavelsyra /klˈɔʂvavˌɛlsyːrˌa/ (n)
Chlorschwefelsäure, Chlorsulfonsäure, Schwefelsäurechlorhydrin, Sulfurylhydroxylchlorid
  kemisk förening av klor, väte, syre och svavel, HSO3Cl

klorsyra /klˈɔʂyːrˌa/ (n)
Chlorsäure
  kemisk förening av klor, väte och syre

klorsyrlighet /klˈɔʂyrlˌɪɡheːt/ (n)
Chlorige Säure
  HClO₂

klorättiksyra /klˈuːrətːˌɪksyːrˌa/ (n)
Chloressigsäure
  kemisk förening av klor, väte, kol och syre, C2H3ClO

kloss /klˈɔs/ (n)
Klotz

kloster /klˈɔstər/ (n)
Kloster
  byggnad avsedd för en religiös grupp personer

klosterkyrka /klˈɔstərkˌyrka/ (n)
Abteikirche
  kyrka som ingår (eller har ingått) i ett kloster

klot /klˈuːt/ (n)
Kugel
  matematisk mängd

klotformad /klˈɔtfɔrmˌad/ (adj)
kugelförmig
  formad som ett klot

klottra /klˈɔtra/ (v)
bekritzeln, beschmieren, mit Graffiti besprühen
  klottra (1.) eller teckna (slarvigt) på olovlig plats (ex.vis. vägg)
krakeln, kritzeln, schmieren
  skriva slarvigt eller oläsligt, kladda

klubb /klˈɵb/ (n)
Klub, Club

klubba /klˈɵba/ (n)
Schläger
  idrottsredskap
Lolli, Lutscher
  karamelliknande godis
Keule
  närstridsvapen
Hammer
  ordförandeklubba
Keule, Schläger
  redskap att slå med

klubbmedlem /klɵbmˈeːdləm/ (n)
Clubmitglied, Klubmitglied
  medlem av en klubb

klucka /klˈɵkːa/ (v)
gluckern, glucksen
  stötvis ge ifrån sig ljud "kluck"

klump /klˈɵmp/ (n)
Klumpen
  oformligt stycke
Bremsklotz
  person som upplevs som stoppkloss

klumpeduns /klˈɵmpədˌɵns/ (n)
Körperklaus
  klumpig person

klumpfisk /klˈɵmpfɪsk/ (n)
Mondfisch

klumpfot /klˈɵmpfuːt/ (n)
Klumpfuß
  medfödd felställning av foten

klumpig /klˈɵmpɪɡ/ (adj)
klobig, plump
  tafatt

klumpsumma /klˈɵmpsɵmˌa/ (n)
Pauschale
  totalsumma, allt i ett, pris för helheten utan avseende på delarna

klunga /klˈɵŋa/ (n)
Gruppe, Haufen, Klüngel

klunk /klˈɵŋk/ (n)
Schluck

kluns /klˈɵns/ (n)
Tollpatsch, Tölpel
  klumpig person
Klumpen
  vardagligt för klump

klurig /klˈʉrɪɡ/ (adj)
kniffelig

kluster /klˈɵstər/ (n)
Cluster
  ansamling

klut /klˈʉt/ (n)
Lappen
  tygstycke

kluven /klˈʉvən/ (adj)
gespalten
  uppdelad
  vacklande

klyfta /klˈyfta/ (n)
Spalte, Kluft, Schlucht
  avgrund mellan två klippor
Schnitz, Spalte
  del av frukt
Kluft
  skillnad mellan grupper i samhälle

klyftig /klˈyftɪɡ/ (adj)
intelligent, gescheit, schlau
  intelligent

klyka /klˈyːka/ (n)
Gabel
  den del av en telefon på vilken luren lägges mellan samtalen
Astgabel
  plats där en trädgren delar sig i två till en Y-formad figur
Gabelung
  plats där stolpe och ribba möts

klykstjärtad stormsvala /klˈyksxətˌad stˈɔrmsvalˌa/ (n)
Wellenläufer

klyscha /klˈyʃa/ (n)
Klischee

klyva /klˈyːva/ (v)
spalten
  dela i två (eller flera) delar

klyva näbb /klˈyːva nˈɛb/ (v)
streiten
  tvista

klyvare /klˈyːvarə/ (n)
Klüver
  trekantigt segel framför focken

klä /klˈɛː/ (v)
schmücken
  pryda t.ex. en julgran eller majstång
kleiden, ankleiden, anziehen
  ta på sig kläder

klä av /klˈɛː ɑːv/ (v)
ausziehen, entkleiden
  ta av kläder eller annat som täcker någon eller något

klä på /klˈɛː poː/ (v)
ankleiden, anziehen
  sätta på sig
  sätta på sig kläder

klä skott /klˈɛː skˈɔt/ (v)
die Schuld für etwas bekommen, etwas ausbaden müssen, für etwas verantwortlich gemacht werden
  få skulden

klä ut /klˈɛː ˈʉt/ (v)
verkleiden
  sätta på någon kläder för att efterlikna någon eller något

klädaffär /klˌɛːdafˈɛːr/ (n)
Bekleidungsgeschäft, Kleidergeschäft
  affär som säljer kläder

klädborste /klˈɛdbɔʂtˌɛ/ (n)
Kleiderbürste
  (handhållen) borste avsedd för rengöring av kläder

klädbutik /klˈɛdbɵtˌiːk/ (n)
Bekleidungsgeschäft, Kleidergeschäft
  butik

klädd /klˈɛd/ (adj)
angezogen, bekleidet, gekleidet
  iförd kläder

klädedräkt /klˈɛːdədrˌɛːkt/ (n)
kleider­tracht

kläder /klˈɛːdər/ (n)
Kleidung, Kleider, Anziehsachen, Bekleidung
  saker människan bär för att skydda eller värma sig och för att pryda kroppen

klädesplagg /klˈɛːdəsplˌaɡ/ (n)
Kleidungsstück

klädhängare /klˈɛdhəŋˌarə/ (n)
Kleiderbügel
  föremål som kläder hängs på, t.ex. en krok eller en stång på vilken galgar kan hängas, eller en möbel som kombinerar dessa funktioner

klädkammare /klˈɛdkamˌarə/ (n)
begehbarer Kleiderschrank
  rum för förvaring av kläder

klädnypa /klˈɛdnyːpˌa/ (n)
Wäscheklammer
  klämma för tvätt

klädsam /klˈɛdsam/ (adj)
kleidsam

klädsel /klˈɛdsəl/ (n)
Bezug
  beklädnad
Kleidung
  kläder

klädskåp /klˈɛdskoːp/ (n)
Kleiderschrank
  skåp för förvaring av klädsel

klädstorlek /klˈɛdstuːrlək/ (n)
Kleidergröße, Konfektionsgröße
  storlek på klädesplagg

klämdag /klˈɛmdɑːɡ/ (n)
Brückentag

klämma /klˈɛma/ (n)
Klammer, Klemme
  anordning för att fästa tvätt på en torklina eller liknande
Wrap
  smörgås av tunnbröd som vikts eller rullats om en fyllning

klämta /klˈɛmta/ (v)
läuten
  ringa med långa, sjungande slag

klänning /klˈɛnɪŋ/ (n)
Kleid

kläpp /klˈɛp/ (n)
Klöppel
  stång med klump i klocka

klärobskyr /klˈɛːrɔbsxˌyːr/ (n)
Chiaroscuro, Clair-obscur, Helldunkelmalerei
  ljusdunkel

klärvoajans /klˌɛrvuːajˈans/ (n)
Hellseherei

klärvoajant /klˈɛrvuːˌajant/ (adj)
hellseherisch, präkognitiv

klärvoajant /klˈɛrvuːˌajant/ (n)
Hellseher, Hellseherin
  person som påstås ha förmågan av klärvoajans

klätterfikus /klˈɛtːərfˌiːkʉs/ (n)
Kletterfeige
  en växtart , i familjen mullbärsväxter

klätterutrustning /klˈɛtːərˌʉtrɵstnˌɪŋ/ (n)
Kletterausrüstung
  utrusting som behövs för klättring

klättra /klˈɛtra/ (v)
klettern
  med kroppens kraft förflytta sig upp eller ner
  (bildligt) ta sig upp till eller nå en högre nivå

klättring /klˈɛtrɪŋ/ (n)
Bergsteigen
  sport som går ut på att klättra /på t.ex. berg eller klätterväggar/

klåda /klˈoːda/ (n)
Jucken, Juckreiz
  känslan av att något kliar

klåpare /klˈoːparə/ (n)
Pfuscher, Pfuscherin, Stümper, Dilettant, Dilettantin, Stümperin
  en person som är oskicklig på det som den gör

klösa /klˈøːsa/ (v)
kratzen

klöver /klˈøːvər/ (n)
Kreuz, Laub
  färg i kortspel
Klee
  ört

klöverblåvinge /klˈøːvərblˌoːvɪŋə/ (n)
Alexis-Bläuling
  fjärilsarten Glaucopsyche alexis, som ingår i familjen juvelvingar (Lycaeninae)

klöverhumla /klˈøːvərhˌɵmla/ (n)
Deichhummel
  individ av arten Bombus distinguendus, som är en art i släktet humlor

knacka /knˈakːa/ (v)
klopfen
  producera kort ljud

knackning /knˈaknɪŋ/ (n)
Klopfen
  det att knacka

knaka /knˈɑːka/ (v)
knacken
  producera (hörbara) ljudvågor vid (fysikalisk) stress (t.ex. mekanisk belastning eller temperaturförändring, ibland men oftast inte i samband med irreversibel skada hos materialet)

knall /knˈal/ (n)
Knall
  starkt och kortvarigt ljud, som av vapeneld eller blixtnedslag

knalla /knˈala/ (v)
knallen
  avge en knall
spazieren
  gå långsamt, promenera

knalle /knˈalə/ (n)
Hausierer
  kringvandrande försäljare
Anhöhe
  liten höjd, kulle eller backe

knapp /knˈap/ (adj)
knapp
  lite mindre än
spärlich, dürftig, knapp
  ofullständig, något otillräcklig

knapp /knˈap/ (n)
Knopf, Taste, Button
  föremål att trycka på
Knauf
  handtag
Knopf
  i kläder

knappast /knˈapast/ (adv)
kaum

knappnål /knˈapnoːl/ (n)
Stecknadel
  nål som inte har öga (hål, som en synål) utan en knapp (huvud, som en spik)

knappt /knˈapt/ (adv)
kaum
  bara till viss del

knapra /knˈapra/ (v)
knabbern
  knastrande äta i småbitar

knaprig /knˈaprɪɡ/ (adj)
knusprig, kross
  som avger ett knaprande ljud då det tuggas

knark /knˈark/ (n)
Rauschgift, Stoff
  narkotika som används i avsikt att berusa

knarka /knˈarka/ (v)
fixen
  använda narkotika

knarkare /knˈarkarə/ (n)
Drogenabhängiger, Drogensüchtiger, Drogensüchtige, Drogenabhängige, Rauschgiftsüchtige, Rauschgiftsüchtiger
  person som är beroende av eller regelbundet berusar sig med knark

knarklangare /knˈarklaŋˌarə/ (n)
Drogendealer, Drogenhändler
  langare som langar narkotika som vardagligt kallas knark

knarra /knˈara/ (v)
knarren, quietschen
  producera ljud

knarrande /knˈarandə/ (adj)
knarrend
  presensparticip av knarra

knarrande /knˈarandə/ (n)
Knarren
  gnisslande ljud

knasboll /knˈasbɔl/ (n)
Dummschwätzer
  person som anses gjort eller sagt något knasigt

knasig /knˈɑːsɪɡ/ (adj)
bescheuert, blöd, dämlich
  tokig eller dum

knastra /knˈastra/ (v)
knistern, prasseln
  ljuda med tätt repeterade korta hårda ljud

knegare /knˈeːɡarə/ (n)
Durchschnittsbürger, Durchschnittsbürgerin
  arbetare

knejpa /knˈɛjpa/ (v)
kneippen

knekt /knˈɛkt/ (n)
Bube
  spelkort
Lanzknecht, Soldat
  ålderdomligt, militärt: soldat

knep /knˈeːp/ (n)
Kniff, Trick
  trick

knepig /knˈeːpɪɡ/ (adj)
pfiffig
  halv=|1. person som förstår sig på knep
knifflig
  halv=|2. sak som kräver knep

knipa /knˈiːpa/ (n)
Klemme, Patsche
  besvärlig situation
Schellente
  fågelart

knipa /knˈiːpa/ (v)
kneifen
  klämma, nypa

knipa käft /knˈiːpa ɕˈɛft/ (v)
die Klappe halten, still sein
  tiga

knippe /knˈɪpə/ (n)
Sträußchen
  bunt, samling av strån eller dylikt

knipphammare /knˈɪphamˌarə/ (n)
Fallhammer
  äldre typ av snabbgående lätt vattendriven fallhammare

knipsa /knˈɪpsa/ (v)
abknipsen, abschneiden
  knipa av, skära av, nypa av

knipslug /knˈɪpslʉɡ/ (adj)
durchtrieben, schlau
  mycket slug

kniv /knˈiːv/ (n)
Messer
  redskap

kniva /knˈiːva/ (v)
erstechen

knivattack /knˈiːvatːˌak/ (n)
Messerangriff, Messerattacke
  attack där förövaren använder kniv för att (försöka) skada eller döda en eller flera personer

knivblad /knˈɪvblɑːd/ (n)
Messerklinge

knivig /knˈiːvɪɡ/ (adj)
heikel, knifflig, verzwickt
  svår att lösa

knivmörda /knɪvmˈœrda/ (v)
erstechen
  mörda någon med kniv

knivmördad /knɪvmˈœrdad/ (adj)
erstochen
  perfektparticip av knivmörda

knivslida /knˈɪvsliːdˌa/ (n)
Messerscheide
  smalt fodral i vilket en kniv hålles instucken, då den icke begagnas

knockout /knˈɔkːuːˌʉt/ (n)
Knockout
  slag som fäller en boxare så att han inte kan resa sig inom 10 sekunder

knog /knˈuːɡ/ (n)
Schufterei
  mödosamt arbete

knoga /knˈuːɡa/ (v)
schuften
  mödosamt arbeta, slita, streta

knoge /knˈuːjə/ (n)
Knöchel

knogjärn /knˈɔjərn/ (n)
Schlagring
  vapen

knop /knˈuːp/ (n)
Knoten
  enhet (fartygshastighet)
  sammanfogade rep

knopp /knˈɔp/ (n)
Knospe
  förstadium till en blomma
Knauf
  handtag, knapp eller kula

knoppning /knˈɔpnɪŋ/ (n)
Knospen
  tidpunkt där bildning av knoppar börjar
Knospung
  vegetativ förökning

knorr /knˈɔr/ (n)
Ringel
  cirkelrund krökning

knorrhane /knˈɔrhanə/ (n)
Grauer Knurrhahn
  fiskart

knot /knˈuːt/ (n)
Knurrhahn
  1. fisk
Gemurre, Murren
  2. klagan med muttrande eller gnällig röst

knota /knˈuːta/ (n)
Knochen
  ben i kroppen

knotig /knˈuːtɪɡ/ (adj)
knorrig
  full med knölar och knutar
knochendürr, knochig, knöchern
  mager

knott /knˈɔt/ (n)
Kriebelmücke
  liten mygga

knubbig /knˈɵbɪɡ/ (adj)
drall, rundlich
  kort och tjock

knubbsäl /knˈɵbsɛːl/ (n)
Seehund
  däggdjur

knuff /knˈɵf/ (n)
Stoß
  det att knuffa någon

knuffa /knˈɵfa/ (v)
drängen, anrempeln, stoßen

knulla /knˈɵla/ (v)
ficken, vögeln, bumsen, knallen, haben, kopulieren
  ha sex

knulla runt /knˈɵla rˈɵnt/ (v)
herumhuren, rumhuren
  att ha sexuellt umgänge med många olika partner under en kort tid

knussel /knˈɵsəl/ (n)
Knauserei
  det att knussla, småsnålhet

knussla /knˈɵsla/ (v)
knausern, knickern
  på grund av snålhet tveka att köpa något

knut /knˈʉt/ (n)
Haarknoten, Knoten
  frisyr
Ecke, Hausecke
  hörnförbindelse i hus
Knoten
  sammanbundna snören

knuta /knˈʉta/ (n)
Knoten
  patologisk svullnad eller förhårdnad i ett organ eller en vävnad

knuta /knˈʉta/ (v)
knoten
  slå knut

knuten /knˈʉtən/ (adj)
verknüpft

knutpunkt /knˈɵtpɵŋkt/ (n)
Knotenpunkt
  mötesplats för transportleder

knyck /knˈyk/ (n)
Ruck
  hastig rörelse
Geschwindigkeit
  kilometer per timme

knycka /knˈykːa/ (v)
klauen
  stjäla

knyppla /knˈypla/ (v)
klöppeln

knyta /knˈyːta/ (v)
knoten, ballen, binden, knüpfen
  sammanbinda snören

knyte /knˈyːtə/ (n)
Bündel

knytkalas /knˈytkalˌas/ (n)
Mitbringparty
  kalas

knytnäve /knˈytnɛːvə/ (n)
Faust
  knuten hand

knä /knˈɛː/ (n)
Knie
  region på benet
Schoß
  utrymme på låren

knäck /knˈɛk/ (n)
Sahnebonbon
  1. karamell
Knacks
  2. ett slags spricka

knäcka /knˈɛkːa/ (v)
brechen, knacken, knicken
  bryta av hårt material
brechen, knicken
  bryta ner en person

knäckebröd /knˈɛkːəbrˌøːd/ (n)
Knäckebrot
  brödsort

knähund /knˈɛːhɵnd/ (n)
Schoßhund
  liten hund

knäled /knˈɛːləd/ (n)
Kniegelenk
  led som förbinder lårben med knäskål och skenben

knälång /knˈɛːlɔŋ/ (adj)
knielang
  om klädesplagg som räcker till knäna

knäpp /knˈɛp/ (n)
Schnipp
  det att knäppa med fingrarna
Mucks
  snabbt ljud
Schnappschuß
  tagandet av ett fotografi

knäppa /knˈɛpa/ (v)
schnalzen, schnippen
  göra något som samtidigt ger ifrån sig ett knäpp
knöpfen, zuknöpfen
  stänga eller fästa något med hjälp av knappar

knäppe /knˈɛpə/ (n)
Schnalle, Schnappschloss
  anordning som knäpper (fast) saker

knäpptyst /knˈɛptyst/ (adj)
mucksmäuschenstill
  mycket tyst

knäskål /knˈɛskoːl/ (n)
Kniescheibe
  området framför knät, på andra sidan knävecket

knästrumpa /knˈɛstrɵmpˌa/ (n)
Kniestrumpf
  strumpa som änder nedanför knäet

knäveck /knˈɛːvək/ (n)
Kniekehle
  området bakom knät, på andra sidan knäskålen

knåda /knˈoːda/ (v)
kneten
  trycka och krama

knödel /knˈøːdəl/ (n)
Knödel
  tysk maträtt

knöl /knˈøːl/ (n)
Knoten
  cancersvulst
Beule
  konvext område
Lümmel
  ohyfsad eller på annat sätt otrevlig person
Knolle
  uppsvälld jordstam hos vissa växter

knölformig /knˈœlfˈɔrmɪɡ/ (adj)
knollenförmig
  formad som en knöl

knölig /knˈøːlɪɡ/ (adj)
buckelig, holprig
  full av knölar
holprig
  omständlig

knölpåk /knˈœlpoːk/ (n)
Knüppel
  grov käpp som kan användas som vapen

knölsvan /knˈœlsvan/ (n)
Höckerschwan

knölval /knˈœlval/ (n)
Buckelwal
  en art inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae)

ko /kˈuː/ (n)
Kuh
  hona av Bos taurus
  hona av ett av ett flertal större däggdjur (idisslare)
Rind
  individ av arten nötkreatur, Bos taurus, oavsett kön och ålder

koagulera /kˈuːaɡˌʉleːrˌa/ (v)
ausflocken, koagulieren
  stelna

koalition /kˌuːaliːsxˈuːn/ (n)
Koalition
  förbund, allians

koaxialkabel /kˈuːaksˌiːalkˌabəl/ (n)
Koaxialkabel, Koaxkabel
  en särskild sorts kabel för långväga överföring av ett stort antal telefonsamtal samtidigt eller av TV- och radiosändningar

kobbe /kˈɔbə/ (n)
Felseninselchen, Schäre
  liten ö

kobent /kˈuːbənt/ (adj)
x-beinig
  vars knän buktar in mot varandra

kobolt /kˈuːbɔlt/ (n)
Kobalt, Cobalt

koboltatom /kˈuːbɔltˌɑːtɔm/ (n)
Cobaltatom, Kobaltatom
  en enskild atom av slaget kobolt, d.v.s. med 27 protoner (och lika många elektroner)

koboltblå /kˈuːbɔltblˌoː/ (adj)
kobaltblau
  som har en klarblå färg likt färgen som fås av pigmentet koboltblått (baserad på kobolt, CoAl2O4)

koboltdifluorid /kˈuːbɔltdˌɪflʉˌuːriːd/ (n)
Cobaltdifluorid
  kemisk förening av kobolt och fluorid

koboltmes /kˈuːbɔltməs/ (n)
Kanarenmeise
  arten Cyanistes teneriffae i familjen mesar (Paridae) inom tättingar (Passeriformes)

koboltsulfat /kˈuːbɔltsˌɵlfat/ (n)
Cobaltsulfat
  kemisk förening av kobolt, svavel och syre

kobolttrifluorid /kˈuːbɔltrˌɪflʉˌuːriːd/ (n)
Cobalttrifluorid
  kemisk förening av kobolt och fluor

kobra /kˈɔbra/ (n)
Kobra
  glasögonorm

kock /kˈɔk/ (n)
Kokke
  kulformig bakterie
Koch
  person som har till yrke att laga mat

kocka /kˈɔkːa/ (n)
Köchin
  kvinna som arbetar i varmköket

kockmössa /kɔkmˈœsa/ (n)
Kochmütze
  slags mössa i vitt tyg utan skärm som bärs av kocken under arbete

kod /kˈoːd/ (n)
Kode, Code
  teckensystem, chiffer

koda /kˈoːda/ (v)
codieren, kodieren
  översätta till programmeringsspråk för datamaskin
chiffrieren, verschlüsseln
  över­föra text till en viss kod

kodein /kˌoːdəˈiːn/ (n)
Kodein
  ett smärtstillande och hostlindrande medel

kodex /kˈoːdəks/ (n)
Kodex
  bok
  rättsnöre

kodiakbjörn /kˌoːdiːakbjˈœrn/ (n)
Kodiakbär
  björn av underart Ursus arctos middendorffi

kodifikation /kˌoːdiːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Kodifikation
  sammanställning till ett lagverk

kodon /kˈoːdɔn/ (n)
Codon

kodpunkt /kˈoːdpɵŋkt/ (n)
Codepoint
  digital representation av tecken

koefficient /kˈuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n)
Koeffizient

koffein /kˌɔfəˈiːn/ (n)
Koffein
  ämne

koffernagel /kˈɔfərnˌaɡəl/ (n)
Belegnagel, Koffeenagel, Koffeinagel
  stång för fästning av rep

koffert /kˈɔfət/ (n)
Kofferraum
  bagageutrymme (på en bil)
Koffer, Überseekoffer
  kista avsedd för transport, vanligen försedd med två handtag

kofot /kˈuːfuːt/ (n)
Brecheisen, Kuhfuß
  verktyg

kofta /kˈɔfta/ (n)
Strickjacke, Strickweste
  framtill öppet med ärmar försett överplagg, avsett för överkroppen

kofångare /kˈuːfɔŋˌarə/ (n)
Stoßstange
  bildel som skyddar karossens främre och bakre delar vid en olycka.
Schienenräumer
  skyddsanordning som sitter på båda ändar av ett lokomotiv för att ta bort mindre farthinder t.ex. stenar eller snö från skenorna.

koger /kˈuːjər/ (n)
Köcher
  behållare för pilar

kogg /kˈʊɡ/ (n)
Kogge
  en sorts (medeltida) brett lastfartyg

kognition /kˌɔŋniːsxˈuːn/ (n)
Kognition
  mentala processer som handlar om sinnesuppfattning och tolkning

kognitionsvetenskap /kˌɔŋniːsxˈʊnsvətˌɛnskɑːp/ (n)
Kognitionswissenschaft
  tvärvetenskapligt forskningsområde där man studerar det mänskliga tänkandets natur

kognitiv /kˈɔŋniːtˌiːv/ (adj)
kognitiv

kohage /kˈuːhaɡə/ (n)
Kuhweide
  betesmark där kor betar

koherens /kˌuːhərˈans/ (n)
Kohärenz
  samstämmighet

koherent /kˈuːhərˌɛnt/ (adj)
kohärent
  sammanhängande

kohesion /kˌuːhəsxˈuːn/ (n)
Kohäsion
  sammanhållningskraft (stor hos fasta kroppar, obetydlig hos gaser)

kohort /kˈuːhuːt/ (n)
Kohorte
  (romersk) truppavdelning

kohyponym /kˈuːhyːpˌuːnyːm/ (n)
Kohyponym

kohäger /kˈuːhɛːjər/ (n)
Kuhreiher

koine /kˈuːiːnə/ (n)
Koine
  den grekiska på vilken bl a Nya testamentet är avfattat

koj /kˈuːj/ (n)
Koje
  sovplats på fartyg

koja /kˈuːja/ (n)
Hütte
  mindre, provisorisk byggnad

koka /kˈuːka/ (n)
Erdklumpen, Scholle

koka /kˈuːka/ (v)
kochen, sieden
  matlagning
  om en vätska
kochen
  vara mycket arg eller ilsken

koka soppa på en spik /kˈuːka sˈɔpa poː ɛn spˈiːk/ (v)
etwas aus dem Nichts zaubern
  åstadkomma något av nästan ingenting

kokain /kˈuːkaˈiːn/ (n)
Kokain
  drog

kokard /kˈuːkard/ (n)
Kokarde
  bandrosett (på huvudbonad), mössmärke

kokbok /kˈuːkbuːk/ (n)
Kochbuch
  bok med matrecept

kokerska /kˈuːkəʂkˌa/ (n)
Köchin

kokett /kˈuːkət/ (adj)
kokett
  behagsjuk

kokettera /kˈuːkətːˌeːra/ (v)
kokettieren
  att uppträda kokett

kokhet /kˈuːkheːt/ (adj)
kochend heiß
  het (varm) som kokande vatten, skållande

kokill /kˈuːkɪl/ (n)
Gießform

kokkärl /kˈuːkkərl/ (n)
Kochgeschirr, Kochtopf
  husgeråd i form av behållare som används för att upphetta föda vid matlagning, såsom exempelvis en kastrull, gryta, stekpanna, kittel eller wok

kokosboll /kˈuːkɔsbˌɔl/ (n)
Kokos-Haferbällchen
  ett bakverk med vitt skum doppat i choklad vilket (som namnet antyder) är bestrött med kokos

kokosfett /kˈuːkɔsfˌɛt/ (n)
Kokosfett
  matfett som framställs ur kokosnötens kärna

kokosmjölk /kˈuːkɔsmjˈœlk/ (n)
Kokosmilch
  juice från kokosnöten

kokosnöt /kˈuːkɔsnˌøːt/ (n)
Kokosnuss

kokospalm /kˈuːkɔspˌalm/ (n)
Kokospalme, Kokosnusspalme

kokosvatten /kˈuːkɔsvˌatːən/ (n)
Kokoswasser
  vätska som finns inuti unga kokosnötter

kokpunkt /kˈuːkpɵŋkt/ (n)
Siedepunkt, Kochpunkt, Verdampfungspunkt
  temperatur då något övergår från vätska till gas

koks /kˈuːks/ (n)
Koks
  slang: kokain
  pyrolysprodukt

koksalt /kˈuːksalt/ (n)
Speisesalz, Kochsalz
  salt (inom matlagning)

koksaltlösning /kˈuːksaltlˈøːsnɪŋ/ (n)
Kochsalzlösung
  vattenlösning av saltet natriumklorid, d.v.s. vatten med lösta natrium- och kloridjoner

kokspis /kˈuːkspiːs/ (n)
Kochherd
  spis som används vid matlagning

koktid /kˈuːktiːd/ (n)
Kochzeit
  tid som maten måste kokas tills det är färdig

kol /kˈuːl/ (n)
Kohle
  fast bränsle
  stycke av bränslet kol
Kohlenstoff, Kohle
  grundämne
Kohlenstoffatom, Kohlenstoff
  kolatom

kola /kˈuːla/ (n)
Sahnebonbon
  en gräddig godissmak
Cola
  en sorts läsk

kola /kˈuːla/ (v)
abkratzen
  dö, avlida
verkohlen
  tillverka träkol in en mila

kolare /kˈuːlarə/ (n)
Köhler, Köhlerin
  hantverkare som tillverkar träkol i en kolmila

kolartorp /kˈuːlatˌuːrp/ (n)
Köhlerhütte
  torp där förr en kolarfamilj bodde

kolatom /kˈuːlatˌɔm/ (n)
Kohlenstoffatom
  atomslag med 6 protoner

kolchos /kˈɔlʃuːs/ (n)
Kolchos, Kolchose
  kollektivjordbruk i Sovjetunionen

koldioxid /kˈɔldiːˌuːksiːd/ (n)
Kohlendioxid, Kohlenstoffdioxid, Kohlendioxyd
  kemisk förening

koldioxidmolekyl /kˈɔldiːˌuːksɪdmˌuːləkˌyːl/ (n)
Kohlendioxidmolekül
  molekylen CO₂ som koldioxid består av

kolecystokinin /kˌuːləsˌystuːkiːnˈiːn/ (n)
Cholecystokinin, Pankreozymin
  ett hormon

kolera /kˈuːleːrˌa/ (n)
Cholera
  sjukdom

kolerisk /kˈuːlərˌɪsk/ (adj)
cholerisch
  hetsig eller hetlevrad

kolesterol /kˈuːləstərˌuːl/ (n)
Cholesterin, Cholesterol
  lipid

kolgruppen /kˈɔlɡrɵpən/ (n)
Kohlenstoffgruppe
  namn på den fjärde huvudgruppen i periodiska systemet

kolgruva /kˈɔlɡrʉvˌa/ (n)
Kohlengrube, Kohlenbergwerk
  gruva

kolhydrat /kˈɔlhydrˌat/ (n)
Kohlenhydrat

kolibri /kˈuːlɪbrˌiː/ (n)
Kolibri
  individ av någon av arterna inom familjen kolibrier

kolja /kˈɔlja/ (n)
Schellfisch
  en fisk i familjen torskfiskar

kolkraftverk /kˈɔlkraftvˌɛrk/ (n)
Kohlekraftwerk
  kraftverk som bedrivs med kol

kolla /kˈɔla/ (v)
abchecken, kontrollieren, nachprüfen, nachsehen
  kontrollera, undersöka
nachsehen
  se, titta på något

kollaborera /kˈɔlabˌuːreːrˌa/ (v)
kollaborieren, zusammenarbeiten

kollagen /kˈɔlɑːɡən/ (n)
Kollagen
  en medlem av en familj av fiberproteiner vilka bland annat utgör en huvudsaklig beståndsdel i den extracellulära matrisen i bindväven i djur

kollaps /kˈɔlaps/ (n)
Kollaps

kollapsa /kˈɔlapsˌa/ (v)
kollabieren

kollega /kˈɔləɡˌa/ (n)
Kollege, Kollegin
  arbetskamrat

kollegial /kˈɔləjˌiːal/ (adj)
kollegial
  kamratlig

kollegieblock /kˈɔləjˌiːəblˌɔk/ (n)
Collegeblock, Kollegblock, Spiralblock
  block som består av flera pappersark med en rad perforerade hål längs ena kanten genom vilka en spiralformad fjäder löper

kollegium /kˈɔləjˌiːʉm/ (n)
Kollegium
  ämbetsverk, kontor, sammanslutning av kolleger (lärare, ämbetsmän) som fattar gemensamma beslut

kollekt /kˈɔləkt/ (n)
Kollekte

kollektion /kˌɔləksxˈuːn/ (n)
Kollektion
  ett sammanhängande designkoncept inom t.ex. inredning eller kläder
Kollektion, Sammlung
  insamling

kollektiv /kˈɔləktˌiːv/ (adj)
kollektiv
  som gäller en grupp människor

kollektiv /kˈɔləktˌiːv/ (n)
Wohngemeinschaft
  bostadskollektiv
Kollektiv
  grupp personer
Kollektivum, Sammelbegriff, Sammelbezeichnung, Sammelname
  slags substantiv

kollektivavtal /kˌɔləktˌiːvavtˈɑːl/ (n)
Tarifvertrag
  skriftlig överenskommelse om avlöning m m mellan en arbetsgivarpart och en arbetstagarpart

kollektivism /kˈɔləktˌiːvɪsm/ (n)
Kollektivismus
  uppfattningen att individens intressen måste träda tillbaka för samhällsnyttan

kollektivtrafik /kˌɔləktˌɪvtrafˈiːk/ (n)
öffentlicher Verkehr
  färdmedel öppet för allmänheten och där många passagerare åker tillsammans

kollidera /kˈɔliːdˌeːra/ (v)
kollidieren, zusammenstoßen
  stöta ihop

kollision /kˌɔliːsxˈuːn/ (n)
Kollision, Zusammenstoß
  (mekanik) en händelse då två kroppars ytor möts
  krock, träff, smäll

kollokation /kˌɔlʊkasxˈuːn/ (n)
Kollokation
  frekvent samförekomst av två eller flera ord

kollokvium /kˈɔlʊkvˌiːʉm/ (n)
Kolloquium
  vetenskaplig konferens som är del av en långvarig akademisk tradition

kolmila /kˈɔlmiːlˌa/ (n)
Kohlenmeiler
  anordning för att producera träkol genom kontrollerad upphettning av ved utan (eller med begränsad) syretillförsel

kolmonoxid /kˈɔlmuːnˌuːksiːd/ (n)
Kohlenstoffmonoxid, Kohlenmonoxid
  gas

kolon /kˈuːlɔn/ (n)
Doppelpunkt, Kolon
  tecknet ":"
Dickdarm
  tjocktarm

koloni /kˈuːlɔnˌiː/ (n)
Kolonie

kolonial /kˈuːlɔnˌiːal/ (n)
kolonial
  hörande till en koloni och kolonisation

kolonialism /kˈuːlɔnˌiːalˌɪsm/ (n)
Kolonialismus
  industriländers exploatering av (forna) kolonier eller andra u-länder

kolonilott /kˈuːlɔnˌiːlɔt/ (n)
Gartengrundstück, Schrebergarten
  mindre stycke mark som hyrs ut till enskilda personer som odlar exempelvis grönsaker och andra växter där

kolonisation /kˌuːlɔnˌiːsasxˈuːn/ (n)
Kolonisierung

kolonisatör /kˈuːlɔnˌiːsatˌøːr/ (n)
Kolonist, Kolonistin, Siedler, Siedlerin
  nybyggare

kolonisera /kˈuːlɔnˌiːseːrˌa/ (v)
kolonialisieren

kolonist /kˈuːlɔnˌɪst/ (n)
Freizeitgärtner, Freizeitgärtnerin, Hobbygärtner, Hobbygärtnerin, Kleingärtner, Kleingärtnerin
  innehavare av kolonilott

kolonistuga /kˈuːlɔnˌɪstʉɡˌa/ (n)
Gartenhaus, Gartenhäuschen, Gartenlaube
  liten stuga som tillhör en kolonilott i en trädgårdsanläggning

kolonn /kˈuːlɔn/ (n)
Säule, Pfeiler
  vertikal pelare

kolorit /kˈuːluːrˌiːt/ (n)
Kolorit
  färggivning, färgglans, färgverkan

koloss /kˈuːlɔs/ (n)
Koloss
  oerhört eller ovanligt stor varelse

kolossal /kˈuːlɔsˌal/ (adj)
kolossal
  enorm, ofantligt stor
grandios, großartig, kolossal, überwältigend
  storartad, imponerande

kolportage /kˈɔlpuːtˌɑːɡə/ (n)
Kolportage
  försäljning av skrifter genom kolportörer

kolportera /kˈɔlpuːtˌeːra/ (v)
kolportieren
  utbjuda, kringbära
  historisk betydelse

kolsuboxid /kˌɔlsʉbˈɔksiːd/ (n)
Kohlenstoffsuboxid
  kemisk förening av kol och syre, C3O2

kolsvart /kˈɔlsvat/ (adj)
kohlschwarz

kolsyra /kˈɔlsyːrˌa/ (n)
Kohlensäure
  koldioxid, handels- och populärvetenskaplig term
Kohlensäure, Kohlenstoffsäure
  syra

kolsyrad /kˈɔlsyːrˌad/ (adj)
kohlensäurehaltig
  perfektparticip av kolsyra

kolsyresläckare /kˈɔlsyːrˌɛsləkːˌarə/ (n)
CO2-Löscher, Kohlenstoffdioxid-Feuerlöscher, Kohlenstoffdioxidlöscher, Kohlensäurelöscher
  brandsläckare som använder koldioxid som släckmedel

koltablett /kˈɔltablˌɛt/ (n)
Kohletablette
  aktiverat kol som pressades i tablettform

koltetraklorid /kˈɔltətrˌakluːrˌiːd/ (n)
Tetrachlormethan, Kohlenstofftetrachlorid, Tetrachlorkohlenwasserstoff
  kemisk förening av kol och klor, CCl4

koltrast /kˈɔltrast/ (n)
Amsel, Schwarzdrossel
  en art (Turdus merula) inom fågelfamiljen trastfåglar

kolumbarium /kɔlˈɵmbɑːrˌiːʉm/ (n)
Urnenhalle
  rum för gravurnor

kolv /kˈɔlv/ (n)
Kolben
  maskindel som utför en fram- och återgående rörelse i en cylinder
  ax med förtjockad stjälk
  glasbehållare
  handtag eller axelstöd på ett skjutvapen

kolväte /kˈɔlvɛːtə/ (n)
Kohlenwasserstoff
  kemisk förening bestående endast av kol- och väteatomer

kolväteförening /kˈɔlvɛːtəfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Kohlenwasserstoffverbindung
  kemisk förening bestående av ett kolväte och ett eller flera andra kemiska ämnen

koma /kˈuːma/ (n)
Koma
  tillstånd av djup medvetslöshet

kombattant /kˈɔmbatːˌant/ (n)
Kombattant
  soldat, någon som strider, kämpe, krigare

kombination /kˌɔmbiːnasxˈuːn/ (n)
Kombination, Zusammenstellung
  två eller flera saker tillsammans

kombinera /kɔmbˈiːneːrˌa/ (v)
kombinieren

komedi /kˈuːmədˌiː/ (n)
Komödie
  (antiken) teaterpjäs med lyckligt slut
  humoristiskt verk
  typ av dikt

komet /kˈɔmət/ (n)
Komet, Schweifstern

komfort /kˈɔmfuːt/ (n)
Komfort

komfortabel /kˈɔmfuːtˌabəl/ (adj)
komfortabel
  bekväm

komi /kˈuːmiː/ (n)
Komi
  ett permiskt språk i den finsk-ugriska språkfamiljen

komiker /kˈuːmiːkər/ (n)
Komiker, Komikerin

komisk /kˈuːmɪsk/ (adj)
komisch, amüsant
  humoristisk

komjölk /kɔmjˈœlk/ (n)
Kuhmilch
  mjölk

komma /kˈɔma/ (n)
Komma
  separator
Komma, Beistrich
  skiljetecknet

komma /kˈɔma/ (v)
kommen
  nå fram till en plats
  få orgasm

komma i dagen /kˈɔma iː dˈɑːɡən/ (v)
an den Tag kommen
  bli uppenbar

komma på /kˈɔma poː/ (v)
einfallen, kommen auf
  få en /ny/ tanke om
erwischen
  upptäcka någon medan denne gör någonting oanständigt

komma på efterkälken /kˈɔma poː ˈɛftərkˌɛlkən/ (v)
ins Hintertreffen geraten, zurückbleiben
  komma efter

komma på grön kvist /kˈɔma poː ɡrˈøːn kvˈɪst/ (v)
auf den grünen Zweig kommen
  få det ekonomiskt bra

komma på rätt köl /kˈɔma poː rˈɛt ɕˈøːl/ (v)
wieder ins richtige Gleis bringen
  komma i jämviktsläge

komma på tapeten /kˈɔma poː tˈɑːpətən/ (v)
aufs Tapet kommen
  bli föremål för samtal

komma underfund /kˈɔma ˈɵndərfˌɵnd/ (v)
herausbekommen
  förstå, fatta, få klart för sig

komma upp i smöret /kˈɔma ˈɵp iː smˈøːrət/ (v)
in eine günstige Lage kommen
  få det mycket bra

komma ur askan i elden /kˈɔma ˈʉr ˈaskan iː ˈɛldən/ (v)
vom Regen in die Traufe kommen
  komma från en illa situation till en ännu värre

komma ut /kˈɔma ˈʉt/ (v)
erscheinen, herauskommen
  lanseras, publiceras

komma väl till pass /kˈɔma vˈɛːl tɪl pˈas/ (v)
sehr gelegen kommen, zupassekommen, zupasskommen
  visa sig lämplig

komma överens /kˈɔma ˌøːvərˈɛns/ (v)
abmachen, auskommen, vereinbaren, übereinkommen
  uppnå enighet

kommande /kˈɔmandə/ (adj)
kommend, künftig

kommande /kˈɔmandə/ (n)
Kommende
  presensparticip av komma

kommanditbolag /kˈɔmandˌɪtbuːlˌɑːɡ/ (n)
Kommanditgesellschaft
  en företagsform

kommando /kˈɔmandˌuː/ (n)
Befehl, Kommando
  1. befallning, order
Kommando
  4. direktiv till datorprogram
  2. särskilt utvald (mindre) truppstyrka
  3. militär befälsmyndighet

kommandoton /kˈɔmandˌuːtuːn/ (n)
Kommandoton
  tonfall och stil (barsk, korthuggen, kärv, stram) som passar militära kommandon

kommen /kˈɔmən/ (adj)
gekommen
  perfektparticip av komma

kommendera /kˈɔməndˌeːra/ (v)
kommandieren

kommentar /kˈɔməntˌɑːr/ (n)
Kommentar

kommentator /kˈɔməntˌatɔr/ (n)
Kommentator, Kommentatorin
  person som kommenterar ett skeende

kommers /kˈɔməʂ/ (n)
Geschäft, Handel, Kommerz

kommersialisera /kˈɔməʂˌiːalˌiːseːrˌa/ (v)
kommerzialisieren

kommersiell /kˈɔməʂˌiːəl/ (adj)
kommerziell
  som omsätter pengar och vars avsikt är att ge intäkter

kommissarie /kˈɔmɪsˌariːə/ (n)
Kommissarin
  egentligen ombud

kommission /kˌɔmɪsxˈuːn/ (n)
Kommission
  nämnd som bildats för ett visst projekt

kommitté /kˌɔmɪtːˈeː/ (n)
Komitee

kommun /kɔmˈʉn/ (n)
Gemeinde, Kommune
  administrativt område

kommunal /kɔmˈʉnˈɑːl/ (adj)
kommunal

kommunalpolitik /kɔmˈʉnalpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Kommunalpolitik
  politiska frågor som behandlas på kommunal nivå

kommunalpolitiker /kɔmˈʉnalpˌuːliːtˌiːkər/ (n)
Kommunalpolitiker, Kommunalpolitikerin
  person som arbetar med politiska frågor inom kommunen.

kommunalråd /kɔmˈʉnalrˌoːd/ (n)
Kommunalrat

kommunfullmäktig /kɔmˈʉnfɵlmˌɛktɪɡ/ (n)
Gemeinderat, Gemeinderätin
  ledamot som är valt medlem av kommunfullmäktige

kommunfullmäktige /kɔmˈʉnfɵlmˌɛktiːjə/ (n)
Gemeinderat

kommunicera /kɔmˈʉniːsˌeːra/ (v)
kommunizieren

kommunikation /kˌɔmɵnˌɪkasxˈuːn/ (n)
Verbindung, Verkehr
  system för transport
Kommunikation
  utbyte av information

kommunikationsled /kˌɔmɵnˌɪkasxˈʊnsləd/ (n)
Verkehrsweg
  väg som används för allmän trafik

kommunikationsminister /kˌɔmɵnˌɪkasxˈʊnsmiːnˌɪstər/ (n)
Verkehrsminister, Verkehrsministerin
  chef för kommunikationsdepartementet

kommunikationsradio /kˌɔmɵnˌɪkasxˈʊnsradˌiːuː/ (n)
Sprechfunk
  system för radioförbindelse där alla mobila enheter är utrustade med såväl mottagare som sändare

kommunikativ /kˈɔmɵnˌɪkatˌiːv/ (adj)
kommunikativ
  som avser språkligt utbyte av information
  som är öppen och meddelsam

kommuniké /kɔmˈʉniːkˈeː/ (n)
Kommuniqué
  språklig enhet

kommunion /kɔmˈʉniːˌuːn/ (n)
Kommunion
  nattvardsgång

kommunism /kɔmˈʉnɪsm/ (n)
Kommunismus
  politisk ideologi

kommunist /kɔmˈʉnɪst/ (n)
Kommunist, Kommunistin

kommunistisk /kɔmˈʉnɪstˌɪsk/ (adj)
kommunistisch
  som har att göra med kommunism

kommunitet /kɔmˈʉniːtˌeːt/ (n)
Bruderschaft, Kom­mu­ni­tät
  gemenskap, sammanslutning av personer, samfund, familj, nation, hembygd, församling, stiftelse

kommunstyrelse /kɔmˈʉnstyːrˌɛlsə/ (n)
Gemeindeverwaltung

kommutativ /kˈɔmʉtatˌiːv/ (adj)
kommutativ

kommutativitet /kˈɔmʉtatˌiːviːtˌeːt/ (n)
Kommutativgesetz

kommutator /kˈɔmʉtˌatɔr/ (n)
Kommutator
  1. el-teknik

komodovaran /kˈuːmuːdˌuːvɑːrˌan/ (n)
Komodowaran
  ödla

kompa /kˈɔmpa/ (v)
begleiten
  ackompanjera, stötta musikaliskt

kompakt /kˈɔmpakt/ (adj)
kompakt
  förhållandevis liten
  om mängd

kompaktkamera /kˈɔmpaktkˌameːrˌa/ (n)
Kompaktkamera

kompani /kˈɔmpanˌiː/ (n)
Kompanie
  militärt förband

kompanjon /kˈɔmpanjˌuːn/ (n)
Kompagnon

komparation /kˌɔmparɑːsxˈuːn/ (n)
Steigerung
  grammatisk jämförelse
Vergleich
  jämförande studium

komparativ /kˈɔmparˌɑːtiːv/ (n)
Komparativ
  jämförelsegrad
  ord i komparativform

komparera /kˈɔmparˌeːra/ (v)
steigern
  ange komparationsgrader
vergleichen
  jämföra

kompass /kˈɔmpas/ (n)
Kompass

kompatibel /kˈɔmpatˌiːbəl/ (adj)
kompatibel

kompatibilitet /kˈɔmpatˌɪbɪlˌɪteːt/ (n)
Kompatibilität
  förenlighet, egenskapen att vara kompatibel

kompendium /kˈɔmpəndˌiːʉm/ (n)
Kompendium

kompensation /kˌɔmpənsasxˈuːn/ (n)
Kompensation

kompensera /kˈɔmpənsˌeːra/ (v)
kompensieren, ausgleichen

kompetens /kˈɔmpətəns/ (n)
Kompetenz
  det att vara kompetent
  befogenhet

kompetensflykt /kˈɔmpətˌɛnsflykt/ (n)
Braindrain, Talentschwund, Talentabwanderung, Talentflucht
  ström av kompetent folk från ett land (utvandring) eller område

kompetent /kˈɔmpətˌɛnt/ (adj)
kompetent, befähigt
  att besitta goda kunskaper och färdigheter
befugt, berechtigt, kompetent, zuständig
  att ha behörighet

kompilera /kˈɔmpiːlˌeːra/ (v)
kompilieren
  data
kompilieren, zusammenstellen
  skrifter

kompis /kˈɔmpiːs/ (n)
Kamerad, Kameradin, Kumpel

komplettera /kˈɔmplətːˌeːra/ (v)
komplettieren, vervollständigen
  göra komplett

komplext tal /kˈɔmpləkst tˈɑːl/ (n)
komplexe Zahl

komplicera /kˈɔmplɪsˌeːra/ (v)
komplizieren, erschweren

komplicerad /kˈɔmplɪsˌeːrad/ (adj)
kompliziert
  svår att förstå

komplikation /kˌɔmplɪkasxˈuːn/ (n)
Komplikation
  ny svårighet

komplimang /kˈɔmpliːmˌaŋ/ (n)
Kompliment
  artighetsfras

komplott /kˈɔmplɔt/ (n)
Komplott
  sammansvärjning

komponent /kˈɔmpuːnˌɛnt/ (n)
Komponente
  del
Beilage, Komponente
  matlagning

komponera /kˈɔmpuːnˌeːra/ (v)
komponieren
  författa musik
  konstmässigt sammansätta och framställa

komposition /kˌɔmpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Komposition
  sammansättning
  konsten att skriva musik

kompost /kˈɔmpɔst/ (n)
Kompost
  kompost; innehållet
  kompost; plats, behållare

kompostera /kˈɔmpɔstˌeːra/ (v)
kompostieren
  kompostera

komposterbar /kˈɔmpɔstˌɛrbɑːr/ (adj)
kompostierbar
  möjlig att kompostera

kompostering /kˈɔmpɔstˌeːrɪŋ/ (n)
Kompostierung
  att kompostera

kompott /kˈɔmpɔt/ (n)
Kompott

kompress /kˈɔmprəs/ (n)
Kompresse
  steril gasbinda till förband

kompression /kˌɔmprəsxˈuːn/ (n)
Kompression
  sammanpressning av gas

kompressor /kˈɔmprəsˌɔr/ (n)
Kompressor, Verdichter
  maskin som pressar samman gaser

komprimera /kˈɔmpriːmˌeːra/ (v)
komprimieren

kompromettera /kˈɔmpruːmˌɛtːeːrˌa/ (v)
kompromittieren
  framställa i dålig dager, göra någon misstänkt

kompromiss /kˈɔmpruːmˌɪs/ (n)
Kompromiss

kon /kˈuːn/ (n)
Konus, Kegel
  geometrisk figur

konation /kˌuːnasxˈuːn/ (n)
Streben
  målinriktat beteende och handlingsimpuls

koncentrat /kˈɔnsəntrˌɑːt/ (n)
Konzentrat
  kort sammanfattning

koncentration /kˌɔnsəntrɑːsxˈuːn/ (n)
Konzentration
  det att vara koncentrerad
  kemi: massa per volymsenhet

koncentrationsläger /kˌɔnsəntrɑːsxˈʊnslɛːɡər/ (n)
Konzentrationslager
  läger (vid krigstillfälle) för uppsamling av civila fångar som är medborgare i en fientlig stat
  läger för politiska fångar (i vissa länder) som anses störa statens politik och regim

koncentrera /kˈɔnsəntrˌeːra/ (v)
konzentrieren
  försöka att enbart tänka på något
  under längre period försöka att främst tänka på viss aktivitet
  öka koncentrationen, göra tätare

koncentrerad /kˈɔnsəntrˌeːrad/ (adj)
konzentriert
  1
  2

koncentrisk /kˈɔnsəntrˌɪsk/ (adj)
konzentrisch
  som följer centrum på exempelvis en axel

koncept /kˈɔnsəpt/ (n)
Konzept

konceptfordon /kˈɔnsəptfˌuːrdɔn/ (n)
Prototyp, Prototypfahrzeug
  prototyp av fordon

konception /kˌɔnsəpsxˈuːn/ (n)
Konzeption, Planung
  (inspiration till) skapande, planering
Konzept, Konzeption
  avfattning av en skrivelse
Befruchtung, Empfängnis
  befruktning

konceptualisera /kˈɔnsəptˌʉalˌiːseːrˌa/ (v)
konzeptualisieren
  föreställa sig

koncern /kˈɔnseːrn/ (n)
Konzern
  moderbolag och dess dotterbolag

koncession /kˌɔnsəsxˈuːn/ (n)
Konzession, behördliche Genehmigung
  tillstånd av myndighet att bedriva viss verksamhet

konciliarism /kˈɔnsɪlˌiːarˌɪsm/ (n)
Konziliarismus
  teorin att konciliet såsom allmänt kyrkomöte är överordnat påven

koncilium /kˈɔnsɪlˌiːʉm/ (n)
Konzil
  kyrkomöte

kondensat /kˈɔndənsˌat/ (n)
Kondensat
  vätska som bildats vid kondensering

kondensation /kˌɔndənsasxˈuːn/ (n)
Kondensation
  av kondensera

kondensationsreaktion /kˌɔndənsasxˈʊnsrəaksxˈuːn/ (n)
Kondensationsreaktion

kondensator /kˈɔndənsˌatɔr/ (n)
Kondensator

kondensor /kˈɔndənsˌɔr/ (n)
Kondensator

kondis /kˈɔndiːs/ (n)
Café, Konditorei
  1. konditori
Kondition
  2. fysisk kondition

kondition /kˌɔndiːsxˈuːn/ (n)
Kondition, Verfassung
  kroppsförmåga
Kondition, Bedingung
  villkor

konditor /kˈɔndiːtˌɔr/ (n)
Konditor, Zuckerbäcker, Konditorin
  person som yrkesmässigt tillverkar bakverk för försäljning

konditori /kˈɔndiːtˌuːriː/ (n)
Konditorei, Café
  tillverkare av bakverk och konfekt som vanligtvis även erbjuder försäljning och servering

kondom /kˈɔndɔm/ (n)
Kondom, Präservativ, Überzieher

konduktivitet /kˈɔndɵktˌiːviːtˌeːt/ (n)
Konduktivität, Leitfähigkeit
  materialegenskap

konduktor /kˈɔndɵktˌɔr/ (n)
Leiter, Konduktor
  ledare för elektricitet (eller värme)

konduktör /kˈɔndɵktˌøːr/ (n)
Schaffner, Schaffnerin
  tjänsteperson som kontrollerar biljetter

konfederation /kˌɔnfədˌeːrasxˈuːn/ (n)
Konföderation, Staatenbund
  (stats)förbund

konfekt /kˈɔnfəkt/ (n)
Konfekt
  omsorgsfullt tillverkat godis

konfektion /kˌɔnfəksxˈuːn/ (n)
Konfektion
  fabrikstillverkning av kläder

konfektskål /kˈɔnfəktskˌoːl/ (n)
Bon­bo­ni­e­re, Bon­bo­nni­e­re, Konfektschale
  ask eller dosa att servera eller förvara sötsaker och karameller i

konferencier /kˈɔnfərˌɛnsɪər/ (n)
Conférencier, Conférencieuse
  person som presenterar framträdandena vid en föreställning

konferenciär /kˈɔnfərˌɛnsɪˌɛːr/ (n)
Conférencieuse
  kvinnlig konferencier

konferens /kˌɔnfərˈans/ (n)
Konferenz

konferensvagn /kˌɔnfərˈansvaŋn/ (n)
Gesellschaftswagen
  järnvägsvagn

konferera /kˈɔnfərˌeːra/ (v)
konferieren
  diskutera en fråga med andra personer

konfession /kˌɔnfəsxˈuːn/ (n)
Bekenntnis, Konfession
  bekännelse, i synnerhet av tro

konfessionell /kˌɔnfəsxˈuːnəl/ (adj)
konfessionell
  som avser trosbekännelsen

konfidentiell /kˈɔnfiːdˌɛntiːˌɛl/ (adj)
vertraulich
  som sker i förtroende /inom grupp/

konfirmand /kˈɔnfɪrmˌand/ (n)
Konfirmand, Konfirmandin
  den som konfirmeras

konfirmation /kˌɔnfɪrmasxˈuːn/ (n)
Bekräftigung
  bekräftelse
Firmung, Konfirmation
  kyrklig akt

konfirmera /kˈɔnfɪrmˌeːra/ (v)
firmen, konfirmieren
  1. kyrklig akt
bekräftigen, bestätigen
  2. bekräfta

konfiskation /kˌɔnfɪskasxˈuːn/ (n)
Konfiskation, Beschlagnahme
  av konfiskera

konflikt /kˈɔnflɪkt/ (n)
Konflikt
  det att inte vara överens
  strid
  det att företeelser schemalags samtidigt
  det att påståenden inte kan gälla samtidigt

konfliktfylld /kˈɔnflɪktfˌyld/ (adj)
konfliktvoll
  fylld av konflikter

konform /kɔnfˈɔrm/ (adj)
konform, übereinstimmend

konformation /kɔnfˈɔrmasxˈuːn/ (n)
Konformation
  veckning, form i rummet

konfrontation /kˌɔnfrɔntasxˈuːn/ (n)
Konfrontation

konfrontera /kˈɔnfrɔntˌeːra/ (v)
konfrontieren, gegenüberstellen
  föra samman

konfucianism /kˈɔnfʉsˌɪanˌɪsm/ (n)
Konfuzianismus
  en av Kinas tre klassiska religioner eller filosofier

kongenial /kˈɔŋənˌiːal/ (adj)
kongenial
  som överensstämmer med någons anda eller syfte

konglomerat /kˈɔŋluːmˌeːrat/ (n)
Konglomerat, Mischkonzern, Multikonzern
  (ekonomi) grupp av företag
Konglomerat, Sedimentgestein
  (geologi) sedimentär bergart
Konglomerat, Ansammlung
  samling av löst förenade element

kongoles /kˈɔŋuːləs/ (n)
Kongolese
  invånare i Kongo eller person med kongolesisk härkomst

kongolesiska /kˈɔŋuːləsˌɪska/ (n)
Kongolesin
  kvinna från Kongo

kongress /kˈɔŋrəs/ (n)
Kongress, Tagung
  högsta beslutande möte, konferens

kongruens /kˈɔŋrʉəns/ (n)
Kongruenz
  grammatik

konisk /kˈoːnɪsk/ (adj)
konisch, kegelförmig

konjak /kˈɔnjak/ (n)
Kognak, Cognac
  spritdryck

konjugation /kˌɔnjʉɡasxˈuːn/ (n)
Konjugation
  verbböjning särskilt med avseende på tidsformer

konjugera /kˈɔnjʉjˌeːra/ (v)
konjugieren
  böja verb

konjunktion /kˌɔnjɵŋksxˈuːn/ (n)
Konjunktion, Bindewort
  samordnande konjunktion, ord som binder samman två satsdelar

konjunktiv /kˈɔnjɵŋktˌiːv/ (n)
Konjunktiv
  modus

konjunktur /kˈɔnjɵŋktˌʉr/ (n)
Konjunktur
  rådande ekonomiska tillstånd

konjunkturindikator /kˈɔnjɵŋktˌʉrɪndˌiːkatˌɔr/ (n)
Konjunkturindikator
  mätetal (indikator) på konjunkturen

konkav /kˈɔŋkav/ (adj)
konkav

konklav /kˈɔŋklav/ (n)
Konklave
  (egentligen låst rum) de till påveval församlade och i Vatikanen inlåsta kardinalerna

konklusion /kˌɔŋklʉsxˈuːn/ (n)
Konklusion, Schlussfolgerung
  slutsats

konkordans /kˌɔŋkuːrdˈans/ (n)
Konkordanz
  alfabetisk lista över ord eller ting som uppträder i en skrift eller ett författarskap

konkordat /kˈɔŋkuːrdˌat/ (n)
Konkordat, Staatskirchenvertrag
  avtal mellan de högsta myndigheterna i stat och kyrka

konkret /kˈɔŋkrət/ (adj)
konkret
  som kan uppfattas
  som är lätt att förstå

konkretisera /kˈɔŋkrətˌɪseːrˌa/ (v)
konkretisieren
  gå från abstrakta eller svepande termer till specifika
  göra konkret

konkubin /kˌɔŋkʉbˈiːn/ (n)
Konkubine
  älskarinna, frilla

konkurrens /kˈɔŋkɵrəns/ (n)
Konkurrenz, Wettbewerb
  tävlan
  tävling om marknadsandelar

konkurrenskraft /kˈɔŋkɵrˌɛnskraft/ (n)
Konkurrenzfähigkeit, Konkurrenzkraft
  förmåga (styrka, kraft) att konkurrera

konkurrent /kˈɔŋkɵrˌɛnt/ (n)
Konkurrent, Konkurrentin
  person eller föremål som konkurrerar

konkurrera /kˈɔŋkɵrˌeːra/ (v)
konkurrieren
  delta i konkurrens

konkurs /kˈɔŋkɵʂ/ (n)
Konkurs
  det att inte kunna betala tillbaka skulderna

konnexin /kˌʊnəksˈiːn/ (n)
Connexin
  protein i en familj av protiner vilka bildar konnexoner (och därmed öppna cellförbindelser)

konnotation /kˌʊnuːtasxˈuːn/ (n)
Konnotation, Beigeschmack, Beiklang, Nebenbedeutung
  ords bibetydelse som skiljer sig från grundbetydelsen

konnässör /kˈʊnəsˌøːr/ (n)
Kenner, Kennerin
  person med särskilt djupa kunskaper inom ett visst ämne

konsekutiv /kˈɔnsəkˌʉtiːv/ (adj)
konsekutiv

konsekvens /kˈɔnsəkvəns/ (n)
Konsequenz, Folge
  följande händelser
Konsequenz
  följdriktighet

konsensus /kˈɔnsənsˌʉs/ (n)
Konsens, Konsensus
  samstämmighet

konsert /kˈɔnsət/ (n)
Konzert
  framförande av musik

konsertbesökare /kˈɔnsətbəsˌøːkarə/ (n)
Konzertbesucher
  besökare (medlem av publiken) på en konsert

konserthus /kˈɔnsəthˌʉs/ (n)
Konzerthaus

konsertmästare /kˈɔnsətmˌɛstarə/ (n)
Konzertmeister, Konzertmeisterin
  den främste förstaviolinisten i en orkester

konserv /kˈɔnsərv/ (n)
Eingemachtes, Konserve
  mat som behandlats och förpackats för att tåla lång tid utan att bli dålig

konservatism /kˈɔnsərvˌatɪsm/ (n)
Konservatismus
  samhällsåskådning och politisk ideologi som önskar bevara existerande traditioner, institutioner och värderingar, som motsätter sig radikala förändringar i samhälle och stat

konservativ /kˈɔnsərvˌatiːv/ (adj)
konservativ
  som motsätter sig förändringar i allmänhet

konservburk /kˈɔnsərvbˌɵrk/ (n)
Konservenbüchse, Konservendose
  burk med eller för konserverad mat,

konservera /kˈɔnsərvərˌa/ (v)
bewahren, konservieren
  bevara, vidmakthålla
konservieren, einkochen, einlegen, einmachen
  inlägga, inkoka

konservöppnare /kˌɔnsərvˈœpnarə/ (n)
Dosenöffner, Büchsenöffner
  köksredskap som används för att öppna konservburkar

konsolidera /kˈɔnsuːlˌiːdeːrˌa/ (v)
konsolidieren
  förstärka eller förbättra strukturen hos något, särskilt abstrakta ting

konsolidering /kˈɔnsuːlˌiːdeːrˌɪŋ/ (n)
Konsolidierung
  förstärkning eller förbättring av den inre strukturen hos något, särskilt hos abstrakta ting

konsonant /kˈɔnsuːnˌant/ (n)
Konsonant, Mitlaut
  bokstav
  språkljud

konsortium /kɔnsˈɔtiːˌʉm/ (n)
Konsortium
  affärsgemenskap, sammanslutning

konspiration /kˌɔnspiːrɑːsxˈuːn/ (n)
Verschwörung, Konspiration

konspirationsteori /kˌɔnspiːrɑːsxˈʊnstəˌuːriː/ (n)
Verschwörungstheorie
  hypotes eller övertygelse om en konspiration

konst /kˈɔnst/ (n)
Kunst
  musik, skönlitteratur mm
  färdighet

konstant /kˈɔnstant/ (adj)
konstant
  matematiskt begrepp
beständig, konstant
  oförändrat

konstant /kˈɔnstant/ (n)
Konstante

konstatera /kˈɔnstatˌeːra/ (v)
feststellen, konstatieren
  säga eller på något annat sätt ge uttryck
feststellen
  upptäcka något

konstaterande /kˈɔnstatˌeːrandə/ (n)
Feststellung
  det att konstatera

konstbevattna /kˈɔnstbəvˌatna/ (v)
bewässern, künstlich
  bevattna på artificiellt sätt

konstellation /kˌɔnstəlasxˈuːn/ (n)
Konstellation

konstfel /kˈɔnstfəl/ (n)
Kunstfehler

konstfiber /kˈɔnstfiːbər/ (n)
Chemiefaser, Kunstfaser
  konstgjord fiber

konstföremål /kˈɔnstføːrəmˌoːl/ (n)
Kunstgegenstand
  föremål som är en produkt av konstutövning

konstgjord /kˈɔnstjuːrd/ (adj)
künstlich
  gjord med konst

konstgrädde /kˈɔnstɡrədə/ (n)
Kunstsahne

konstgödsel /kɔnstjˈœdsəl/ (n)
Kunstdünger, Mineraldünger
  gödsel framställd på konstgjord (industriell) väg

konsthantverk /kˈɔnsthantvˌɛrk/ (n)
Kunsthandwerk
  hantverksmässig framställning av konstnärliga bruks- eller prydnadsföremål

konsthantverkare /kˈɔnsthantvˌɛrkarə/ (n)
Kunsthandwerker, Kunsthandwerkerin
  person som skapar konstnärliga föremål

konsthistoria /kˈɔnsthɪstˌuːriːˌa/ (n)
Kunstgeschichte, Kunsthistorie
  forskar den historiska utvecklingen av konst

konstig /kˈɔnstɪɡ/ (adj)
seltsam, merkwürdig, komisch, sonderbar, eigentümlich
  onormal

konstighet /kˈɔnstɪɡhˌeːt/ (n)
Kuriosum, Merkwürdigkeit
  något som är konstigt

konstituera /kˈɔnstiːtˌʉərˌa/ (v)
gründen, konstituieren, errichten
  tillsammans grunda

konstitution /kˌɔnstiːtʉsxˈuːn/ (n)
Verfassung, Konstitution
  grundlag

konstitutionell /kˌɔnstiːtʉsxˈuːnəl/ (adj)
konstitutionell

konstitutionsutskottet /kˌɔnstiːtʉsxˈʊnsʉtskˌɔtət/ (n)
Verfassungsauschuss
  ständigt utskott i den svenska riksdagen för bl a grundlagsfrågor och bevakning av statsrådens ämbetsutövning (jfr decharge)

konstlad /kˈɔnstlad/ (adj)
gekünstelt
  onaturlig, tillgjord

konstnär /kˈɔnstnɛːr/ (n)
Künstler, Künstlerin
  person som utövar konst

konstnärinna /kˈɔnstnɛːrˌɪna/ (n)
Künstlerin

konstnärlig /kˈɔnstnərlˌɪɡ/ (adj)
künstlerisch

konstpsykologi /kˌɔnstpsyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Kunstpsychologie
  läran om hur konst påverkar en människas beteende, tankar, känslor och samspel med andra människor

konstruera /kˈɔnstrʉərˌa/ (v)
konstruieren, bauen
  tillverka, skapa

konstruktion /kˌɔnstrɵksxˈuːn/ (n)
Konstruktion
  uppbyggnad av något

konstruktionsordbok /kˌɔnstrɵksxˈʊnsˈɔrdbuːk/ (n)
Konstruktionslexikon
  ordbok med konstruktioner (av flera ord tillsammans) och fraser

konstruktionssätt /kˌɔnstrɵksxˈʊnsət/ (n)
Konstruktionsweise
  sätt på vilket något konstrueras

konstruktiv /kˈɔnstrɵktˌiːv/ (adj)
konstruktiv
  inriktad på att konstruera

konstruktivism /kˈɔnstrɵktˌiːvɪsm/ (n)
Konstruktivismus
  konst

konstruktör /kˈɔnstrɵktˌøːr/ (n)
Konstrukteur, Konstrukteurin

konstsamlare /kˈɔnstsamlˌarə/ (n)
Kunstsammler, Kunstsammlerin
  person som samlar på konst

konstsilke /kˈɔnstsɪlkə/ (n)
Kunstseide
  konstgjort silke

konstsnö /kˈɔnstsnøː/ (n)
Kunstschnee
  ej naturlig snö

konstutställning /kˈɔnstʉtstˌɛlnɪŋ/ (n)
Kunstausstellung
  utställning för att förevisa olika former av konstföremål

konstverk /kˈɔnstvərk/ (n)
Kunstwerk

konståkare /kˈɔnstoːkˌarə/ (n)
Eiskunstläufer
  den som utövar konståkning (på skridsko)

konståkerska /kˈɔnstoːkˌɛʂka/ (n)
Eiskunstläuferin
  kvinna som ägnar sig åt konståkning

konståkning /kˈɔnstoːknˌɪŋ/ (n)
Eiskunstlauf

konsul /kˈɔnsʉl/ (n)
Konsul

konsulat /kˈɔnsʉlˌat/ (n)
Konsulat

konsult /kˈɔnsɵlt/ (n)
Berater, Beraterin, Unternehmensberater, Unternehmensberaterin
  rådgivande specialist inom visst (kvalificerat) område

konsultation /kˌɔnsɵltɑːsxˈuːn/ (n)
Konsultation
  rådfrågning

konsultera /kˈɔnsɵltˌeːra/ (v)
konsultieren

konsument /kˈɔnsʉmˌɛnt/ (n)
Konsument, Verbraucher, Verbraucherin, Konsumentin
  1

konsumentprisindex /kˈɔnsʉmˌɛntpriːsˌɪndəks/ (n)
Verbraucherpreisindex
  mått för prisutveckling

konsumera /kˈɔnsʉmˌeːra/ (v)
konsumieren, verbrauchen
  köpa och använda upp

konsumtion /kˌɔnsɵmsxˈuːn/ (n)
Konsum, Verbrauch
  det att konsumera

kontakt /kˈɔntakt/ (n)
Kontakt, Stecker
  kontaktdon
Kontakt
  möte, kommunikation
  tillstånd att två föremål berör varandra

kontakta /kˈɔntaktˌa/ (v)
kontaktieren
  sätta sig i förbindelse med

kontaktannons /kˈɔntaktˌanɔns/ (n)
Kontaktanzeige
  annons där en person söker personlig kontakt med annan person för vänskap, kärleksförhållande, giftermål eller liknande

kontaktledning /kˈɔntaktlˌeːdnɪŋ/ (n)
Fahrdraht, Fahrleitung, Oberleitung

kontaktlins /kˈɔntaktlˌɪns/ (n)
Kontaktlinse

kontaktyta /kˈɔntaktˌyːta/ (n)
Kontaktfläche
  beröringsyta

kontaminera /kˌɔntamˈiːneːrˌa/ (v)
kontaminieren
  sammanblanda

kontant /kˈɔntant/ (adj)
bar

kontantbetalning /kˌɔntantbətˈɑːlnɪŋ/ (n)
Barzahlung
  kontant betalning

kontanter /kˈɔntantər/ (n)
Bargeld
  fysiska pengar såsom mynt och sedlar

kontemplation /kˌɔntəmplasxˈuːn/ (n)
Kontemplation
  djup begrundan, andakt eller tankfullhet

kontemplativ /kˈɔntəmplˌatiːv/ (adj)
kontemplativ

kontext /kˈɔntəkst/ (n)
Kontext
  sammanhang, situation

kontextualisera /kˈɔntəkstˌʉalˌiːseːrˌa/ (v)
kontextualisieren
  sätta in något (t.ex. ett ord, en idé eller en aktivitet) i ett sammanhang (en kontext)

kontextuell /kˈɔntəkstˌʉəl/ (adj)
kontextuell

kontinent /kɔntˈiːnənt/ (n)
Erdteil, Kontinent
  stort sammanhängande landområde omgivet av vatten

kontinental /kɔntˈiːnəntˈɑːl/ (adj)
kontinental
  som har att göra med fastland
  som har att göra med kontinenten

kontinentalplatta /kɔntˈiːnəntˌɑːlplatːˌa/ (n)
Kontinentalplatte

kontinentalsockel /kɔntˈiːnəntˌɑːlsɔkːəl/ (n)
Kontinentalsockel
  grund del av havsbotten nära land som hör till kontinentalplattan

kontinuitet /kˈɔntiːnˌʉiːtˌeːt/ (n)
Kontinuität, Stetigkeit

kontinuum /kˈɔntiːnˌʉʉm/ (n)
Kontinuum

konto /kˈɔntuː/ (n)
Konto
  en fysisk eller juridisk persons löpande affärsförbindelse med en bank el dyl

kontokort /kˈɔntuːkˌɔt/ (n)
Kreditkarte
  kort som ger rätt att handla på kredit

kontor /kɔntˈuːr/ (n)
Büro, Kontor

kontorsarbete /kɔntˈuːrsarbˌeːtə/ (n)
Büroarbeit

kontorsbyggnad /kɔntˈuːrsbyɡnˌad/ (n)
Bürogebäude
  byggnad som inhyser kontorslokaler

kontorsflicka /kɔntˈuːrsflɪkːˌa/ (n)
Laufmädchen
  i äldre tid flicka som arbetar som bud

kontorslokal /kɔntˈuːrslʊkˌal/ (n)
Büroraum
  rum som används som kontor

kontorsmaterial /kɔntˈuːrsmatərˌiːal/ (n)
Büromaterial

kontorsvardag /kɔntˈuːrsvɑːrdˌɑːɡ/ (n)
Büroalltag

kontorsvaror /kɔntˈuːrsvɑːrˌuːr/ (n)
Büromaterial
  kontorsmaterial

kontoutdrag /kˈɔntuːˌɵtdraɡ/ (n)
Kontoauszug
  meddelande från en bank till en kontoinnehavare vid banken som dokumenterar kontots tillgångar och effekterna av transaktioner som gjorts till och från konton ifråga

kontra /kˈɔntra/ (adv)
gegen, kontra
  i förhållande till

kontra /kˈɔntra/ (v)
kontern
  göra motanfall

kontraband /kˈɔntrabˌand/ (n)
Kontrebande, Schmuggelware
  vara som är förbjuden att äga, transportera eller överlåta

kontrabas /kˈɔntrabˌas/ (n)
Kontrabass

kontrafagott /kˈɔntrafˌaɡɔt/ (n)
Kontrafagott
  träblåsfamiljens djupaste musikinstrument

kontrahent /kˈɔntrahˌɛnt/ (n)
Kontrahent
  avtalspart

kontrahera /kˈɔntrahərˌa/ (v)
kontrahieren
  dra samman
  sluta fördrag

kontrakt /kˈɔntrakt/ (n)
Vertrag, Kontrakt
  skrivet avtal

kontraktion /kˌɔntraksxˈuːn/ (n)
Kontraktion

kontraproduktiv /kˈɔntraprɔdɵktˌiːv/ (adj)
kontraproduktiv

kontraproduktivitet /kˈɔntraprɔdɵktˌiːviːtˌeːt/ (n)
Kontraproduktivität
  handling eller aktion som motverkar sitt eget syfte och därigenom är mer till skada än hjälp

kontrapunkt /kˈɔntrapɵŋkt/ (n)
Kontrapunkt
  sammanställning av flera självständiga melodier till en flerstämmig sats

kontrast /kˈɔntrast/ (n)
Gegensatz, Kontrast
  olikhet som är tydligt framträdande

kontring /kˈɔntrɪŋ/ (n)
Konter, Gegenangriff
  snabb omställning efter erövring av boll i motståndarens anfall

kontroll /kˈɔntrɔl/ (n)
Kontrolle
  inflytande
  undersökning

kontrollant /kˈɔntrɔlˌant/ (n)
Kontrolleur, Kontrolleurin

kontrollbesiktning /kˈɔntrɔlbəsˌɪktnɪŋ/ (n)
Hauptuntersuchung
  periodisk besiktning

kontroller /kˈɔntrɔlər/ (n)
Kontroller
  elektrisk manöverapparat

kontrollera /kˈɔntrɔlˌeːra/ (v)
kontrollieren, beherrschen
  ha makt över
überprüfen, kontrollieren
  verifiera

kontrollerbar /kˈɔntrɔlˌɛrbɑːr/ (adj)
kontrollierbar
  möjlig att kontrollera

kontrollstämpel /kˈɔntrɔlstˌɛmpəl/ (n)
Kontrollstempel
  stämpel med bl a årsbokstav på guld- och silverarbeten

kontrolltryck /kˈɔntrɔltrˌyk/ (n)
Prüfdruck
  tryck som behövs för att undersöka om ett system är tätt

kontrovers /kˈɔntruːvˌɛʂ/ (n)
Kontroverse, Meinungsverschiedenheit
  meningsmotsättning, meningsskiljaktighet

kontroversiell /kˈɔntruːvˌɛʂiːˌɛl/ (adj)
kontrovers, kontroversiell

kontur /kˈɔntʉr/ (n)
Kontur

kontusion /kˌɔntʉsxˈuːn/ (n)
Prellung
  skada genom stöt eller slag

konungarike /kˈuːnɵŋˌariːkə/ (n)
Königreich
  rike, vars stadschef är en konung eller drottning

konvalescent /kˈɔnvalˌɛssənt/ (n)
Rekonvaleszent, Rekonvaleszentin
  person som håller på att tillfriskna från en sjukdom

konvektion /kˌɔnveːksxˈuːn/ (n)
Konvektion
  strömning (rörelse/förflyttning) i gas eller vätska av massa eller energi (främst i vertikal riktning) orsakat av tryck-, temperatur- eller densitetskillnader

konvent /kˈɔnvənt/ (n)
Konvent
  kloster
  sammankomst

konventikel /kˈɔnvəntˌiːkəl/ (n)
Konventikel

konvention /kˌɔnvənsxˈuːn/ (n)
Konvention, Vertrag, Übereinkunft
  fördrag, traktat
Konvention
  praxis, sedvana

konventionalism /kˌɔnvənsxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Konventionalismus
  vetenskaplig filosofisk uppfattning enligt vilken vetenskapliga lagar och teorier inte är sanna eller falska beskrivningar av världen, utan konventioner som uttrycker valet av ett av flera möjliga beskrivningssystem

konventionell /kˌɔnvənsxˈuːnəl/ (adj)
konventionell
  som följer konventioner; som grundar sig på överenskommelser

konvergent /kˈɔnvərjənt/ (adj)
konvergent

konvergera /kˈɔnvərjˌeːra/ (v)
konvergieren
  existera (ändligt)

konversation /kˌɔnvəʂasxˈuːn/ (n)
Konversation, Unterhaltung

konversationslexikon /kˌɔnvəʂasxˈʊnsləksɪkˈoːn/ (n)
Konversationslexikon
  alfabetiskt ordnat uppslagsverk i skilda ämnen

konversera /kˈɔnvəʂˌeːra/ (v)
konversieren, parlieren, plaudern

konvertera /kˈɔnvətˌeːra/ (v)
konvertieren, übertreten
  byta religiös tillhörighet
konvertieren, umwandeln
  byta till ny princip eller system

konvertering /kˈɔnvətˌeːrɪŋ/ (n)
Konversion
  övergång till annan religionsform

konvoj /kˈɔnvuːj/ (n)
Konvoi

konvulsion /kˌɔnvɵlsxˈuːn/ (n)
Konvulsion, Krampf, Schüttelkrampf
  krampanfall

kooperation /kˈuːɔpˌɛratˌiːuːn/ (n)
Kooperation
  samverkan

kooperativ /kˈuːɔpˌɛratˌiːv/ (adj)
genossenschaftlich, kooperativ
  som hör samman med kooperation

koordinat /kˈuːuːrdˌiːnat/ (n)
Koordinate

koordination /kˌuːuːrdˌiːnasxˈuːn/ (n)
Koordination

koordinera /kˌuːuːrdˈiːneːrˌa/ (v)
koordinieren

kopal /kˈuːpal/ (n)
Copal, Kopal
  fossilt harts från olika växter

kopia /kˈɔpiːˌa/ (n)
Kopie

kopiator /kˈɔpiːˌatɔr/ (n)
Kopierer, Kopiergerät, Fotokopierer

kopiera /kˈɔpiːərˌa/ (v)
imitieren, nachahmen, nachbilden, vervielfältigen
  försöka efterlikna
kopieren, fotokopieren
  skapa en kopia

kopieringsapparat /kˈɔpiːˌeːrɪŋsˌaparˌɑːt/ (n)
Kopierer, Kopierapparat

kopieringsmaskin /kˈɔpiːˌeːrɪŋsmasxˈiːn/ (n)
Kopiermaschine

kopieringspapper /kˈɔpiːˌeːrɪŋspˌapər/ (n)
Kopierpapier
  tunt, blankt, vitt papper

kopp /kˈɔp/ (n)
Tasse

koppar /kˈɔpar/ (n)
Kupfer
  grundämne

kopparatom /kˈɔparˌɑːtɔm/ (n)
Kupferatom
  en enskild atom av slaget koppar, d.v.s. med 29 protoner (och lika många elektroner)

kopparcitrat /kˈɔparsˌɪtrɑːt/ (n)
Kupfercitrat
  kemisk förening av koppar, kol, väte och syre

koppardiklorid /kˈɔpardˌɪkluːrˌiːd/ (n)
Kupferchlorid
  kemisk förening av koppar och klor

koppargruppen /kˈɔparɡrˌɵpən/ (n)
Kupfergruppe
  namn av den elfte gruppen i periodiska systemet

koppargruva /kˈɔparɡrˌʉva/ (n)
Kupferbergwerk, Kupfergrube
  gruva där man bryter kopparmalm

kopparhydroxid /kˈɔparhˌydruːksˌiːd/ (n)
Kupferhydroxid
  kemisk förening av koppar, väte och syre

kopparkarbonat /kˈɔparkˌarbuːnˌat/ (n)
Kupferkarbonat
  kemisk förening av koppar, kol och syre

kopparlegering /kˈɔparləjˌeːrɪŋ/ (n)
Kupferlegierung
  legering av koppar med andra metaller

kopparmalm /kˈɔparmˌalm/ (n)
Kupfererz
  kopparhaltig bergart

kopparmynt /kˈɔparmˌynt/ (n)
Kupfermünze
  mynt av koppar

kopparnickel /kˈɔpɑːrnˌɪkːəl/ (n)
Kupfernickel
  kemisk förening av koppar och nickel

kopparnitrat /kˈɔpɑːrnˌɪtrɑːt/ (n)
Kupferdinitrat, Kupfernitrat
  kemisk förening av koppar, kväve och syre

kopparorm /kˈɔparˌuːrm/ (n)
eherne Schlange
  en orm av koppar, som Moses gjorde (4. Mos 21:9)
Blindschleiche
  ett i Europa vilt levande kräldjur, en kopparfärgad ödla utan ben (Anguis fragilis)

kopparoxidklorid /kˈɔparˌuːksɪdklˌuːriːd/ (n)
Kupferoxychlorid
  kemisk förening av koppar, syre och klor, CuCl2•3Cu(OH)2 eller Cu2(OH)3Cl

kopparslagare /kˈɔpaʂlˌɑːɡarə/ (n)
Kupferschmied, Kupferschmiedin
  hantverkare som tillverkar saker av koppar

kopparsulfat /kˈɔpaʂˌɵlfat/ (n)
Kupfersulfat, Kupfervitriol
  kemisk förening av koppar, svavel och syre, CuSO₄

kopparsulfid /kˈɔpaʂˌɵlfiːd/ (n)
Kupfermonosulfid, Kupfersulfid
  kemisk förening av koppar och svavel

koppartacka /kˈɔpatˌakːa/ (n)
Kupferbarren
  gjutet block av koppar

koppartak /kˈɔpatˌak/ (n)
Kupferdach
  tak som är beläggt med kopparplåt

koppartråd /kˌɔpatrˈoːd/ (n)
Kupferdraht
  tråd av koppar

koppel /kˈɔpəl/ (n)
Leine
  (generellt) sammanbindande anordning

koppelstång /kˈɔpəlstˌɔŋ/ (n)
Kuppelstange
  hjulaxel

koppla /kˈɔpla/ (v)
kuppeln
  förbinda, föra tillsammans
begreifen, schnallen, verstehen
  förstå, se sammanhang
anleinen
  sätta koppel på något

koppla av /kˈɔpla ɑːv/ (v)
entspannen
  låta en själv få ro
abkuppeln, entkuppeln
  lösa en koppling

koppling /kˈɔplɪŋ/ (n)
Koppelung
  abstrakt betydelse - två eller flera villkor som har inflytande
Kupplung
  mekanik - förbindelse mellan olika maskindelar

kopplingsschema /kˈɔplɪŋsʃˌɛma/ (n)
Schaltplan
  kretsschema

kopplingston /kˈɔplɪŋstˌuːn/ (n)
Wählton
  tutande från telefonluren

koppsten /kˈɔpstən/ (n)
Binder

kopt /kˈɔpt/ (n)
Kopte
  egyptisk kristen

koptisk /kˈɔptɪsk/ (adj)
koptisch
  som rör kopterna

koptiska /kˈɔptɪskˌa/ (n)
Koptisch
  afroasiatiskt språk
Koptin
  koptisk kvinna

kopula /kˈuːpʉlˌa/ (n)
Kopula, Kopulaverb, Bindeverb, Satzband, Verknüpfungswort
  ord som förbinder subjekt med predikatsfyllnad

kopulera /kˈuːpʉlˌeːra/ (v)
kopulieren, Sex haben, ficken
  ha samlag

kora /kˈuːra/ (v)
küren, wählen
  utse, välja, utvälja

korall /kˈuːral/ (n)
Koralle
  koralldjur
  skelett hos koralldjur

korallrev /kˈuːralrəv/ (n)
Korallenriff
  stor kalkstruktur

korda /kˈuːrda/ (n)
Chord
  en trigonometrisk funktion
Sehne
  rät linje mellan två godtyckliga punkter på randen av en cirkel

korean /kˈuːrəˌan/ (n)
Koreaner

koreansk /kˈuːrəˌansk/ (adj)
koreanisch

koreanska /kˈuːrəˌanska/ (n)
Koreanerin
  kvinna
Koreanisch
  språk

koreograf /kˈuːrəˌɔɡraf/ (n)
Choreograf, Choreografin
  person som koreograferar

koreografera /kˈuːrəˌɔɡrafˌeːra/ (v)
choreografieren
  utforma en koreografi

koreografi /kˈuːrəˌɔɡrafˌiː/ (n)
Choreografie

korg /kˈɔrj/ (n)
Wagenkasten
  kaross av en järnvägsvagn
Korb
  mindre behållare

korgblommiga växter /kˈɔrɡblɔmˌiːɡa vˈɛkstər/ (n)
Korbblütler
  en växtfamilj (Asteraceae) inom asterordningen (Asterales)

korglutning /kˈɔrɡlʉtnˌɪŋ/ (n)
Wagenkastenneigung
  lutning av vagnskorgen för att minska sidokrafterna som verkar på passagerarna om tåget går genom en kurva

korgstol /kˈɔrɡstuːl/ (n)
Korbsessel, Korbstuhl
  stol av flätverk (korgarbete)

koriander /kˈuːriːˌandər/ (n)
Koriander
  arten Coriandrum sativum
  Krydda

korint /kˈuːrɪnt/ (n)
Korinthe
  en sorts russin

korist /kˈuːrɪst/ (n)
Chormitglied
  körmedlem, särskilt medlem av en operakör

korjakiska /kˈuːrjakˌɪska/ (n)
Korjakisch
  ett tjuktji-kamtjatkanskt språk talat i Korjakien av korjakerna i östra Ryssland

kork /kˈɔrk/ (n)
Korken
  1. propp som försluter en flaska
Kork
  2. ämne som utvinns ur korkeken

korkad /kˈɔrkad/ (adj)
bekloppt, blöd, dumm, dämlich
  (om handling, idé) inte intelligent
dumm, blöd, bekloppt, beschränkt, dämlich
  (om person) inte intelligent

korkskruv /kˈɔrkskrʉv/ (n)
Korkenzieher
  köksredskap

korn /kˈuːrn/ (n)
Korn
  frö
  främre riktmärke
Korn, Körnchen
  liten beståndsdel
Gerste
  sädesslag

kornbod /kˈuːrnbuːd/ (n)
Kornkammer
  bördig region inom ett land eller en kontinent
  mindre byggnad (bod) för förvaring av spannmål (korn)

kornbröd /kˈuːrnbrøːd/ (n)
Gerstenbrot
  bröd som görs korn

kornea /kˈuːrnəˌa/ (n)
Hornhaut
  den glasklara hinna som utgör ögonglobens främre begränsning

kornett /kˈuːrnət/ (n)
Kornett
  bleckblåsinstrument

kornig /kˈuːrnɪɡ/ (adj)
körnig

kornisch /kˈuːrnɪʃ/ (n)
Karniese
  list över gardinstång

korniska /kˈuːrnɪskˌa/ (n)
Kornisch

kornknarr /kˈuːrŋknar/ (n)
Wachtelkönig, Wiesenknarrer, Wiesenralle

kornsparv /kˈuːrnsparv/ (n)
Grauammer

kornsäck /kˈuːrnsək/ (n)
Getreidesack
  säck för att transportera och lagra spannmål

kornåker /kˈuːrnoːkər/ (n)
Gerstenfeld, Kornfeld
  åker där man odlar korn

korona /kˈuːruːnˌa/ (n)
Korona

korp /kˈuːrp/ (n)
Rabe, Kolkrabe
  fågel

korplag /kˈuːrplɑːɡ/ (n)
Betriebsmannschaft, Firmenmannschaft, Werksmannschaft
  lag som i huvudsak består av personer som arbetar inom samma företag

korpral /kˈuːrpral/ (n)
Gefreite

korpulens /kˈuːrpʉləns/ (n)
Beleibtheit, Korpulenz
  fetma, övervikt

korpulent /kˈuːrpʉlˌɛnt/ (adj)
korpulent, beleibt
  tjock, överviktig

korpus /kˈuːrpʉs/ (n)
Klangkörper, Korpus
  klanglåda
Korpus
  textmängd

korrektiv /kˈɔrəktˌiːv/ (n)
Korrektiv
  medel till rättelse eller förbättring

korrekturläsa /kˈɔrəktˌɵrlɛːsˌa/ (v)
Korrektur lesen
  granska och rätta

korrekturläsare /kˈɔrəktˌɵrlɛːsˌarə/ (n)
Korrekturleser, Korrekturleserin
  en person som korrekturläser, som kontrollerar (läser) att en text är korrekt återgiven

korrekturläsning /kˈɔrəktˌɵrlɛːsnˌɪŋ/ (n)
Korrektorat, Korrekturlesen
  handlingen eller processen att en text blir korrekturläst

korrelera /kˈɔrəlˌeːra/ (v)
korrelieren, zusammenhängen

korrespondens /kˈɔrəspˌɔndəns/ (n)
Korrespondenz, Schriftverkehr
  utbyte av brev
Korrespondenz
  överensstämmelse

korrespondent /kˈɔrəspˌɔndənt/ (n)
Berichterstatter, Berichterstatterin, Korrespondent, Korrespondentin
  journalist som rapporterar till sin nyhetsbyrå, tidning, radiokanal eller TV-kanal och är stationerad på annan plats än redaktionen

korridor /kˈɔriːdˌuːr/ (n)
Korridor, Flur, Gang, Hausflur
  lång gång inomhus

korrigera /kˈɔriːjˌeːra/ (v)
korrigieren
  rätta till

korrigerad /kˈɔriːjˌeːrad/ (adj)
korrigiert
  perfektparticip av korrigera

korrigerande /kˈɔriːjˌeːrandə/ (adj)
korrigierend
  presensparticip av korrigera

korrigerande /kˈɔriːjˌeːrandə/ (n)
Korrigieren
  det att korrigera

korrigering /kˈɔriːjˌeːrɪŋ/ (n)
Korrektur
  rättelse

korrumpera /kˈɔrɵmpərˌa/ (v)
korrupt

korrupt /kˈɔrɵpt/ (adj)
korrupt, bestechlich
  korrumperad

korruption /kˌɔrɵpsxˈuːn/ (n)
Korruption, Bestechlichkeit
  missbruk av förtroendeställning till egen vinning

kors /kˈɔʂ/ (n)
Kreuz
  geometrisk figur
  kristen symbol
  tortyrredskap
  börda; bestraffning

korsa /kˈɔʂa/ (v)
überqueren, kreuzen
  1. till motsatta sidan
kreuzen
  2. biologi

korsband /kˈɔʂband/ (n)
Kreuzband

korsdrag /kˈɔʂdraɡ/ (n)
Durchzug
  luftström genom ett rum

korsett /kˈɔʂət/ (n)
Korsett
  kvinnoplagg

korsformad /kˈɔʂfɔrmˌad/ (adj)
kreuzförmig
  som har form av ett kors

korsformig /kɔʂfˈɔrmɪɡ/ (adj)
kreuzförmig
  som har form av ett kors

korsfästa /kˈɔʂfəstˌa/ (v)
kreuzigen
  spika upp på kors

korsfästelse /kˈɔʂfəstˌɛlsə/ (n)
Kreuzigung
  det att korsfästa

korsikansk /kˌɔʂiːkˈɑːnsk/ (adj)
korsisch
  som rör Korsika eller det korsikanska folket

korsikanska /kˌɔʂiːkˈɑːnska/ (n)
Korsin
  korsikansk kvinna
Korsisch
  språk

korsiskanska /kˈɔʂɪskˌanska/ (n)
Korsisch
  språk som talas i Korsika

korsning /kˈɔʂnɪŋ/ (n)
Kreuzung, Verkehrskreuzung
  1. korsning av vägar
Kreuzung
  2. bilologi

korsnäbb /kˈɔʂnəb/ (n)
Kreuzschnabel
  fågel av släktet Loxia

korsord /kˈɔʂuːrd/ (n)
Kreuzworträtsel
  ordpussel

korsriddare /kˈɔʂrɪdˌarə/ (n)
Kreuzritter
  riddare i korstågen

korsrygg /kˈɔʂryɡ/ (n)
Lendenbereich
  nedersta delen av människans rygg

korståg /kˈɔʂtoːɡ/ (n)
Kreuzzug

korsvikeshus /kˈɔʂviːkˌɛshʉs/ (n)
Fachwerkhaus
  hus som är byggt i fackverk

korsört /kɔʂˈœt/ (n)
Gewöhnliches Greiskraut

kort /kˈɔt/ (adj)
kurz
  1. av begränsad längd
kurz, klein
  3. (om tid) som varar endast under en liten tidsperiod
  2. (om person) av begränsad höjd

kort /kˈɔt/ (adv)
kurz
  på kort tid
  med litet utrymme

kort /kˈɔt/ (n)
Foto
  fotografi
Karte
  pappersark med information
Karte, Ansichtskarte, Postkarte
  pappersark med motiv
Karte, Spielkarte
  spelkort

kortbyxor /kˈɔtbyːksˌuːr/ (n)
Shorts, kurze Hose
  kortare byxor

kortege /kˈɔtəjə/ (n)
Festzug
  festtåg av ridande eller åkande

kortfattad /kˈɔtfatːˌad/ (adj)
kurz gefasst, kurzgefasst
  kort avfattad, kort utformad

kortfilm /kˈɔtfɪlm/ (n)
Kurzfilm
  en kort film som går högst några minuter

korthet /kˈɔtheːt/ (n)
Kürze
  egenskapen att vara kort

korthus /kˈɔthʉs/ (n)
Kartenhaus

korthårig /kɔthˈoːrɪɡ/ (adj)
kurzhaarig
  som har kort hår

kortikosteroid /kˈɔtiːkˌɔstərˌuːiːd/ (n)
Corticosteroid
  steroidhormon som produceras i binjurebarken (cortex glandulae suprarenalis)

kortisol /kˈɔtɪsˌuːl/ (n)
Cortisol, Kortisol
  ett steroidhormon

kortkort /kˈɔtkɔt/ (adj)
Minikleid
  (substantiv) kortkort kjol

kortlek /kˈɔtlək/ (n)
Kartenspiel
  uppsättning kort ämnad för kortspel

kortlivad /kˈɔtliːvˌad/ (adj)
kurzlebig
  som bara lever eller förekommer en kortare tid

kortnosad elefantnäbbmus /kˈɔtnuːsˌad ˈeːləfˌantnəbmˌʉs/ (n)
Kurznasen-Elefantenspitzmaus
  en däggdjursart (Elephantulus brachyrhynchus) inom familjen springnäbbmöss (Macroscelididae)

kortregister /kˈɔtrəjˌɪstər/ (n)
Kartei

kortsida /kˈɔtsiːdˌa/ (n)
Schmalseite
  den kortare av sidorna i en rektangel, en byggnad eller liknande

kortsiktig /kˈɔtsɪktˌɪɡ/ (adj)
kurzfristig

kortsluta /kˈɔtslʉtˌa/ (v)
kurzschließen
  orsaka kortslutning

kortsluten /kˈɔtslʉtən/ (adj)
kurzgeschlossen
  perfektparticip av kortsluta

kortslutning /kˈɔtslʉtnˌɪŋ/ (n)
Kurzschluss
  hopkoppling i en elektrisk krets

kortspel /kˈɔtspeːl/ (n)
Kartenspiel

kortsvar /kˈɔtsvɑːr/ (n)
Kurzantwort
  kort svar

korttelefon /kˌɔtːələfˈoːn/ (n)
Kartentelefon
  automattelefon där man kunde använda ett telefonkort istället för mynt

korttidsarbete /kˈɔtːiːdsˌarbeːtə/ (n)
Kurzarbeit
  arbete med förkortad arbetstid och sänkt lön för att möta tillfällig arbetsbrist hos ett företag, som ett alternativ till uppsägning

korttålärka /kˈɔtːoːlˌɛrka/ (n)
Kurzzehenlerche

kortvarig /kˈɔtvarˌɪɡ/ (adj)
kurzlebig, von kurzer Dauer, vorübergehend
  kortlivad

kortvisit /kˈɔtviːsˌɪt/ (n)
Kurzbesuch, Kurzvisite
  kort besök

kortvuxen /kˈɔtvɵksən/ (adj)
klein gewachsen, kleingewachsen

kortväxt /kˈɔtvəkst/ (adj)
kleinwüchsig
  kort till växten

kortvåg /kˈɔtvoːɡ/ (n)
Kurzwelle
  radiovåg med våglängd 10–100 meter (frekvens 3–30 MHz), förkortas KV

kortvågsmottagare /kˌɔtvoːɡsmˈuːtːɑːɡˌarə/ (n)
Kurzwellenempfänger
  radiomottagare för kortvåg

kortända /kˈɔtəndˌa/ (n)
Schmalseite
  den kortare av bordets sidor

korund /kˈuːrɵnd/ (n)
Korund
  ett mineral bestående av aluminiumoxid

korv /kˈɔrv/ (n)
Wurst, Würstchen
  Maträtt

korvkiosk /kˈɔrvkiːˌɔsk/ (n)
Imbiss, Imbissstand, Pommesbude, Würstchenbude
  mindre inrättning (ofta bara några kvadratmeter stor och utan några sittplatser, ibland till och med mobil) som säljer nygrillad (eller nykokt) korv, t.ex. korv med bröd och tillbehör (såsom läskedryck)

korvskinn /kˈɔrvsxɪn/ (adj)
Wursthaut
  hölje för korv

kosa /kˈuːsa/ (n)
Kurs
  riktning, kurs

kosack /kˈuːsak/ (n)
Kosak, Kosakin
  individ

koskit /kˈɔsxiːt/ (n)
Kuhfladen, Kuhscheiße
  avföring från nötkreatur

koskälla /kˈɔsxəlˌa/ (n)
Kuhglocke
  halv=|lokaliseringsföremål för kor
Kuhschelle
  halv=|musikinstrument

kosmetika /kˈɔsmətˌiːka/ (n)
Kosmetik
  smink

kosmetiker /kˈɔsmətˌiːkər/ (n)
Kosmetiker, Kosmetikerin
  person som arbetar med skönhetsvård

kosmetolog /kˌɔsmətuːlˈoːɡ/ (n)
Diplom-Kosmetiker, Diplom-Kosmetikerin
  person som studerar eller har studerat skönhetsvård

kosmodrom /kˈɔsmɔdrˌɔm/ (n)
Kosmodrom, Weltraumbahnhof, Raumhafen
  startplats för rymdfarkoster

kosmogoni /kˈɔsmuːɡˌɔniː/ (n)
Kosmogonie
  läran om världsalltets uppkomst

kosmolog /kˌɔsmuːlˈoːɡ/ (n)
Kosmologe, Kosmologin

kosmologi /kˌɔsmuːlˈoːɡiː/ (n)
Kosmologie

kosmonaut /kˈɔsmuːnˌaʉt/ (n)
Kosmonaut, Kosmonautin
  rymdfarare

kosmos /kˈɔsmuːs/ (n)
Kosmos, Universum, Weltall
  universum, den rymd som per definition innehåller allting

kosovan /kˈuːsuːvˌan/ (n)
Kosovare, Kosovarin
  kosovarisk invånare

kosovansk /kˈuːsuːvˌansk/ (adj)
kosovarisch
  som rör staten Kosovo eller dess invånare

kost /kˈɔst/ (n)
Kosten
  kostnad
Kost
  mat, föda

kosta /kˈɔsta/ (v)
kosten
  ha som pris
  medföra, vålla, kräva, fordra

kostnad /kˈɔstnad/ (n)
Kosten
  pris vid köp
  utgift uppdelad på den period

kostnadsfri /kˈɔstnadsfrˌiː/ (adj)
kostenlos, umsonst, gratis, kostenfrei, unentgeldlich

kostsam /kˈɔstsam/ (adj)
kostspielig
  som innebär stora utgifter

kostym /kˈɔstyːm/ (n)
Anzug
  byxor med matchande kavaj för herrar
Kostüm
  kläder för teaterpjäs eller maskerad

kostymera /kˈɔstyːmˌeːra/ (v)
kostümieren
  klä ut

kotlett /kˈɔtlət/ (n)
Kotelett
  stekt kött med ett stycke revben

kotte /kˈɔtːə/ (n)
Zapfen
  träds reproduktionsorgan

kotteri /kˈɔtːərˌiː/ (n)
Koterie

kovändning /kˈuːvəndnˌɪŋ/ (n)
Kehrtwende, Kehrtwendung

krabba /krˈaba/ (n)
Krabbe, Taschenkrebs

krafsa /krˈafsa/ (v)
kratzen, scharren
  med händer (tassar eller dylikt) skrapa bort jord eller sand

kraft /krˈaft/ (n)
Kraft
  accelerationsorsak
  styrka

kraftfoder /krˈaftfuːdər/ (n)
Kraftfutter
  koncentrerat djurfoder till framför allt nötkreatur, hästar och får

kraftfull /krˈaftfɵl/ (adj)
kraftvoll
  halv=

kraftig /krˈaftɪɡ/ (adj)
robust
  som inte lätt går sönder
kräftig
  som påverkar med stora krafter
  stor, tydlig
  tjock, överviktig

kraftkarl /krˈaftkarl/ (n)
Kraftprotz
  man med mycket kraft

kraftkälla /krˈaftkəlˌa/ (n)
Energiequelle, Kraftquelle
  synonym för energikälla

kraftledning /krˈaftleːdnˌɪŋ/ (n)
Hochspannungsleitung
  elektrisk ledning för elöverföring

kraftlös /krˈaftløːs/ (adj)
kraftlos, schwach

kraftsport /krˈaftspɔt/ (n)
Kraftsport
  sport där kroppsstyrkan tränas, t.ex. brottning, tyngdlyftning

kraftuttryck /krˈaftɵtrˌyk/ (n)
Kraftausdruck, Kraftwort
  ord eller fras som uttrycker stark känsla, särskilt ilska

kraftverk /krˈaftvərk/ (n)
Kraftwerk, Elektrizitätswerk

kraftvärmeverk /krˈaftvərmˌɛvərk/ (n)
Heizkraftwerk
  en anläggning där både elektricitet och värmeenergi framställs för distribution till konsumenter

kraftöverföring /krˈaftøːvˌɛrføːrˌɪŋ/ (n)
Energieübertragung
  överföring av kraft

krage /krˈɑːɡə/ (n)
Kragen
  del av klädesplagg

kraglös /krˈaɡløːs/ (adj)
kragenlos
  utan krage

kragnummer /krˈaŋnɵmər/ (n)
Kragennummer, Kragenweite
  nummer som anger skjortans storlek

kragparadisfågel /krˈaɡparˌadɪsfˌoːjəl/ (n)
Kragenhopf, Kragenparadiesvogel
  en fågelart (Lophorina superba) inom familjen paradisfåglar (Paradisaeidae)

kragtrapp /krˈaktrap/ (n)
Kragentrappe

krake /krˈɑːkə/ (n)
Schwächling
  oduglig person, ynklig, svag eller feg människa (särskilt som tillmäle för män)

kram /krˈɑːm/ (n)
Umarmung
  omfamning

krama /krˈɑːma/ (v)
umarmen, drücken
  hålla om någon för att visa ömhet
umklammern
  klämma något hårt för att pressa samman

kramdjur /kramjˈʉr/ (n)
Kuscheltier
  gosedjur

kramig /krˈɑːmɪɡ/ (adj)
anschmiegsam
  som tycker om att /mysa och/ kramas

kramp /krˈamp/ (n)
Krampf
  ofrivillig, ofta smärtsam muskelsammandragning

krampartad /krˈampatˌad/ (adj)
krampfartig
  som yttrar sig som en kramp

kran /krˈɑːn/ (n)
Kran
  lyftkran
Hahn, Wasserhahn
  vattenkran

krans /krˈans/ (n)
Kranz
  bunden ring

kranvatten /krˈanvatːən/ (n)
Leitungswasser
  rinnande vatten från kran (i byggnad)

krascha /krˈaʃa/ (v)
abstürzen
  (våldsamt) kollidera med marken eller annat föremål
  abrupt och irreversibelt sluta fungera (och automatiskt avslutas)

krass /krˈas/ (adj)
krass
  grov, som uppfattar förhållanden från ensidigt materiell synpunkt

krasse /krˈasə/ (n)
Kresse
  en växt

krassesläktet /krˈasəslˌɛktət/ (n)
Kapuzinerkresse
  släkte inom familjen krasseväxter

krasslig /krˈaslɪɡ/ (adj)
unwohl
  lätt sjuk

krater /krˈɑːtər/ (n)
Krater
  kärl
  hål i marken

kratsa /krˈɑːtsa/ (v)
kratzen
  med små rörelser ta bort smuts

kratsa kastanjerna ur elden /krˈɑːtsa kˈastanjˌɛrna ˈʉr ˈɛldən/ (v)
die Kastanien aus dem Feuer holen
  hjälpa någon ur en svår situation

kratta /krˈɑːtːa/ (n)
Harke, Rechen, Gartenharke
  trädgårdsredskap

kratta /krˈɑːtːa/ (v)
harken, rechen
  använda en kratta

krav /krˈɑːv/ (n)
Forderung, Anspruch
  nödvändighet

kravall /krˈaval/ (n)
Krawall
  upplopp, gatuoroligheter

kravla /krˈavla/ (v)
krabbeln
  långsamt och mödosamt förflytta sig liggande på magen

kraxa /krˈaksa/ (v)
krächzen
  låta som en kråka
  låta hes, skrovlig

kreatin /krˌeːatˈiːn/ (n)
Kreatin
  en kvävehaltig karboxylsyra

kreation /krˌeːasxˈuːn/ (n)
Kreation
  skapelse

kreativ /krˈeːatˌiːv/ (adj)
kreativ, originell
  (om idé) oväntad
kreativ, originell, schöpferisch
  (om person) som ofta kommer med nya idéer

kreativitet /krˈeːatˌiːviːtˌeːt/ (n)
Kreativität
  förmåga eller företeelse att komma med nya idéer

kreatur /krˈeːatˌʉr/ (n)
Nutztier, Vieh
  1. större husdjur
Kreatur, Wesen
  3. varelse

kredit /krˈeːdiːt/ (n)
Kredit

kreditkort /krˈeːdɪtkˌɔt/ (n)
Kreditkarte
  kontokort med vilket man kan låna

kreditor /krˈeːdiːtˌɔr/ (n)
Kreditor
  den som lämnat kredit, långivare, leverantörer som har fordran

kreditrisk /krˈeːdɪtrˌɪsk/ (n)
Kreditrisiko
  risk för förlust

krematorium /krˈeːmatˌuːriːˌʉm/ (n)
Krematorium
  byggnad för (jordfästning och) eldbegängelse

kremera /krˈeːmeːrˌa/ (v)
einäschern
  bränna i krematorium

kremering /krˈeːmeːrˌɪŋ/ (n)
Einäscherung, Verbrennung
  begravningsform

krenelering /krˈeːnəlˌeːrɪŋ/ (n)
Befestigung, Zinne
  uppskjutande partier på krönet av en mur (tinnar) och mellan dem öppningar som skottgluggar

kreolspråk /krˈeːɔlsprˌoːk/ (n)
Kreolsprache

kreti och pleti /krˈeːtiː ɔk plˈeːtiː/ (n)
Hinz und Kunz, Krethi und Plethi
  vem som helst, blandat sällskap

kretin /kreːtˈiːn/ (n)
Kretin
  någon med kretinism

krets /krˈɛts/ (n)
Schaltkreis
Kreis
  cirkel
  trakt
Zirkel
  samling av människor

kretsa /krˈɛtsa/ (v)
kreisen
  långsamt och i jämn takt röra sig runt något i en cirkelliknande bana

kretskort /krˈɛtskɔt/ (n)
Steckkarte
  mönsterkort med påmonterade elektroniska komponenter

kretslopp /krˈɛtslɔp/ (n)
Kreislauf
  cyklisk process där något ämne eller material går igenom flera olika positioner och tillstånd om och om igen

krevera /krˈɛvərˌa/ (v)
explodieren
  explodera, brista
platzen
  förgås, förintas
krepieren
  gå under, avlida, dö

kricka /krˈɪkːa/ (n)
Krickente

kricket /krˈɪkət/ (n)
Cricket
  bollspel

krig /krˈɪɡ/ (n)
Krieg
  väpnad konflikt

kriga /krˈiːɡa/ (v)
Krieg führen, bekriegen
  befinna sig i krig

krigare /krˈiːɡarə/ (n)
Krieger

krigföring /krˈɪɡføːrˌɪŋ/ (n)
Kriegführung, Kriegsführung
  det att aktivt delta i en väpnad konflikt mellan flera parter, exempelvis nationer, stater och arméer

krigisk /krˈiːɡɪsk/ (adj)
kriegerisch
  som förefaller önska krig

krigsbarn /krˈɪɡsbɑːrn/ (n)
Kriegskind
  barn som vuxit upp under ett pågående krig

krigsfara /krˈɪɡsfarˌa/ (n)
Kriegsgefahr
  stort hot av ett krigsutbrott

krigsfartyg /krɪɡsfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Kriegsschiff
  örlogsfartyg

krigsfilm /krˈɪɡsfɪlm/ (n)
Kriegsfilm
  film som har krig som tema

krigsfånge /krˈɪɡsfɔŋə/ (n)
Kriegsgefangener, Kriegsgefangene

krigsförbrytare /krɪɡsfˈœrbryːtˌarə/ (n)
Kriegsverbrecher, Kriegsverbrecherin
  förövare av handling som utgör krigsförbrytelse

krigsförklaring /krˈɪɡsfœrklˌɑːrɪŋ/ (n)
Kriegserklärung
  formellt meddelande

krigsmålning /krˈɪɡsmoːlnˌɪŋ/ (n)
Kriegsbemalung
  ansiktsmålning bland naturfolk
  ansiktsmålning som en form av kamouflage

krigsskådeplats /krˈɪɡskoːdˌɛplats/ (n)
Kriegsschauplatz
  område där krig utspelas

krigsslut /krˈɪɡslʉt/ (n)
Kriegsende
  tidpunkt då ett krig slutar

krigstillstånd /krˈɪɡstɪlstˌoːnd/ (n)
Kriegszustand
  läge då krig råder

krigsutbrott /krˈɪɡsʉtbrˌɔt/ (n)
Kriegsausbruch, Kriegsbeginn
  början (utbrott) av ett krig

kriminalitet /krˈiːmiːnˌalɪtˌeːt/ (n)
Kriminalität
  brottslighet

kriminalroman /krˈiːmiːnˌalruːmˌan/ (n)
Krimi, Kriminalroman
  roman

kriminell /krˈiːmiːnˌɛl/ (adj)
kriminell, verbrecherisch

kriminell /krˈiːmiːnˌɛl/ (n)
Krimineller, Verbrecher

kriminolog /krˌiːmiːnuːlˈoːɡ/ (n)
Kriminologe, Kriminologin
  specialist inom kriminologi

kriminologi /krˌiːmiːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Kriminologie
  vetenskap om brottslighet

kriminologisk /krˌiːmiːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
kriminologisch
  rörande kriminologi

krimskrams /krˈɪmskrams/ (n)
Krimskrams
  (värdelösa) småsaker som ser fint ut

krimtatariska /krˈɪmtatˌarɪskˌa/ (n)
Krimtatarisch

krimtjakiska /krˈɪmɕakˌɪska/ (n)
Krimtschakisch
  ett turkspråk som talas av de judiska krimtjakerna på Krimhalvön

kring /krˈɪŋ/ (preposition)
um
  på flera sidor om

kringgärda /krˈɪŋjɛːrdˌa/ (v)
beschränken, einschränken
  inskränka
umzäunen
  omge med stängsel

kringgå /krˈɪŋɡoː/ (v)
umgehen
  gå runt omkring, ta sig förbi

kringliggande /krˈɪŋlɪɡˌandə/ (adj)
umliegend
  som ligger kring någonting

kris /krˈiːs/ (n)
Kris
  malaysisk dolk
Krise, Krisis
  negativ situation

krishantering /krˈiːshantˌeːrɪŋ/ (n)
Krisenmanagement
  det sätt på vilket kriser hanteras

krismöte /krˈiːsmøːtə/ (n)
Krisentreffen
  möte mellan två eller flera peroner för att diskutera en mycket svår uppkommen situation

krispig /krˈiːspɪɡ/ (adj)
knusprig
  frasig, spröd, knastrig

kristall /krˈiːstal/ (n)
Kristall
  1. fast ämne
  3. stycke av skimrande mineral
Kristallglas
  2. glas av särskild kvalitet

kristallin /krˌiːstalˈiːn/ (adj)
kristallin
  kristallartad men inte fullt kristalliserad

kristallisation /krˌiːstalˌiːsasxˈuːn/ (n)
Kristallisation
  kristallbildning, kristallisering

kristallisera /krˈiːstalˌiːseːrˌa/ (v)
kristallisieren
  övergå till kristallform

kristallisering /krˈiːstalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Kristallisation, Kristallisierung
  bildning av kristaller

kristallisk /krˈiːstalˌɪsk/ (adj)
kristallisch
  klar och glänsande som kristall

kristallklar /krˈiːstalklˌɑːr/ (adj)
kristallklar
  klar och gegomskinlig som en kristall

kristallkrona /krˈiːstalkrˌuːna/ (n)
Kronleuchter, Kristallkronleuchter
  taklampa av kristallglas som har utseende av en krona

kristallstruktur /krˈiːstalstrˌɵktʉr/ (n)
Kristallstruktur
  tredimensionell anordning av atomer

kristdemokrat /krˈiːstdəmˌɔkrɑːt/ (n)
Christdemokrat, Christdemokratin
  person som är medlem av eller sympatiserar med ett kristdemokratiskt parti, i Sverige främst Kristdemokraterna

kristen /krˈiːstən/ (adj)
christlich, Christ
  som har att göra med kristendomen

kristen /krˈiːstən/ (n)
Christ, Christin
  person

kristendom /krˈiːstəndˌɔm/ (n)
Christentum
  abrahamitisk religion

kristna /krˈiːstna/ (v)
christianisieren
  göra kristen

kristnad /krˈiːstnad/ (adj)
christianisiert
  perfektparticip av kristna

kristnande /krˈiːstnandə/ (n)
Christianisierung
  det att kristna

krita /krˈiːta/ (n)
Kreide
  geologisk period
  mineral
Kreide, Wachsmalstift
  ritredskap

krita /krˈiːta/ (v)
einkreiden
  anbringa krita

kriterium /krˈɪtərˌiːʉm/ (n)
Kriterium

kritik /krˈɪtiːk/ (n)
Kritik

kritiker /krˈɪtiːkər/ (n)
Kritiker, Kritikerin

kritisera /krˈɪtɪsˌeːra/ (v)
kritisieren, bemängeln

kritisk /krˈɪtɪsk/ (adj)
kritisch

kroat /krˈuːat/ (n)
Kroate

kroatisk /krˈuːatˌɪsk/ (adj)
kroatisch

kroatiska /krˈuːatˌɪska/ (n)
Kroatin
  kvinna
Kroatisch
  språk

krock /krˈɔk/ (n)
Zusammenstoß
  kraftig sammanstötning

krocka /krˈɔkːa/ (v)
kollidieren, zusammenstoßen
  kraftigt stöta ihop /med något/, ofta så att skada uppstår, särskilt om fordon som kör på annat fordon, person, djur eller annat

krocket /krˈɔkət/ (n)
Krocket
  ett gammalt utomhusspel med klubbor, klot och bågar

krockkudde /krˈɔkkɵdə/ (n)
Airbag

krog /krˈuːɡ/ (n)
Gasthaus, Kneipe, Wirtshaus, Gaststätte, Krug, Wirtschaft
  enklare näringsställe

krok /krˈuːk/ (n)
Haken, Angelhaken
  fiskeredskap
Haken
  föremål böjt i ena änden
Biegung, Krümmung
  krökning, sväng

krokig /krˈuːkɪɡ/ (adj)
krumm
  krökt

krokodil /krˈuːkoːdˌiːl/ (n)
Krokodil
  kräldjur
  ellok

krokodiltår /krˈuːkoːdˌɪltoːr/ (n)
Krokodilsträne
  falsk tår

krokus /krˈuːkʉs/ (n)
Krokus
  individ av växtsläktet Crocus

krom /krˈɔm/ (n)
Chrom
  metalliskt grundämne

kromatid /krˈuːmɑːtˌiːd/ (n)
Chromatid
  en av de två DNA-molekylerna (med tillhörande proteiner) som bildas vid DNA-replikation, och som efter replikationen sitter ihop med varandra i en kromosom som följaktligen består av två identiska DNA-molekyler

kromatin /krˌuːmɑːtˈiːn/ (n)
Chromatin
  förening av DNA och proteiner

kromatisk /krˈuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
chromatisch
  i musik

kromdioxid /krˈɔmdiːˌuːksiːd/ (n)
Chromdioxid
  kemisk förening av krom och syre, CrO2

kromgarva /krˈɔmɡarvˌa/ (v)
chromgerben
  garva läder med krom (t.ex. boxkalv)

kromnitrid /krˈɔmnɪtrˌiːd/ (n)
Chromnitrid
  kemisk förening av krom och kväve

kromosom /krˈuːmuːsˌɔm/ (n)
Chromosom

kromoxid /krˈuːmuːksˌiːd/ (n)
Chrommonoxid, Chromoxid
  kemisk förening av syre och krom

kromsulfat /krˈɔmsɵlfˌat/ (n)
Chromsulfat
  kemisk förening av krom, svavel och syre

kromsyra /krˈɔmsyːrˌa/ (n)
Chromsäure
  kemisk förening av krom, väte och syre

kromtriklorid /krˈɔmtrɪklˌuːriːd/ (n)
Chromtrichlorid
  kemisk förening av krom och klor, CrCl3

kromtrioxid /krˈɔmtriːˌuːksiːd/ (n)
Chromtrioxid
  kemisk förening av krom och syre

kromylklorid /krˈuːmylklˌuːriːd/ (n)
Chromoxychlorid, Chromoxydichlorid, Chromsäuredichlorid, Chromylchlorid, Chromyldichlorid
  kemisk förening av krom och syre, CrO2Cl2

krona /krˈuːna/ (n)
Kopf
  ena sidan av ett mynt
Krone
  huvudprydnad
  myntenhet
  kungen, kungamakten, staten

kronblad /krˈuːnblɑːd/ (n)
Kronblatt, Petalum
  beståndsdel av en blomma

krondill /krˈuːndɪl/ (n)
Dillblüte, Kronendill
  dillens blommor som skördas i slutet av blomningen

kronisk /krˈuːnɪsk/ (adj)
chronisch
  långvarig, bestående

kronobiologi /krˌuːnuːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Chronobiologie
  delområde inom biologi där organismers förmåga att mäta och reagera på tidens gång studeras

kronofogde /krˈuːnuːfˌɔɡdə/ (n)
Gerichtsvollzieher
  statlig tjänsteman (ämbetsman, jurist) för indrivning av skulder

kronologi /krˌuːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Chronologie
  tideräkning

kronologisk /krˌuːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
chronologisch, zeitlich
  som följer en tidslinje

kronometer /krˈuːnuːmətər/ (n)
Chronometer
  ur för mycket noggrann tidmätning

kronprins /krˈuːnprɪns/ (n)
Kronprinz
  prins som kommer att bli regent

kronprinsessa /krˈuːnprɪnsˌɛsa/ (n)
Kronprinzessin
  prinsessa som kommer att bli regent

kronärtskocka /krˈuːnətskˌɔkːa/ (n)
Artischocke
  grönsak

kropp /krˈɔp/ (n)
Körper
  ansamling av materia
  algebraisk struktur
Körper, Leib
  levande organism

kroppkaka /krˈɔpkɑːkˌa/ (n)
Kartoffelkloß
  boll gjord på en deg av potatis och mjöl fylld med fläskkött som kokats i vatten till ett degknyte

kroppsdel /krˈɔpsdəl/ (n)
Körperteil

kroppskamera /krˈɔpskamˌeːra/ (n)
Body-Cam
  kamera som bärs på kroppen och dokumenterar bärarens omgivning och situation

kroppskultur /krˈɔpskɵltˌʉr/ (n)
Körperkultur

kroppslig /krˈɔpslɪɡ/ (adj)
körperlich

kroppsspråk /krˈɔpsproːk/ (n)
Körpersprache
  kommunikation som förmedlas av kroppsrörelser och ansiktsuttryck

kroppstemperatur /krɔpstˈeːmpərˌatʉr/ (n)
Körpertemperatur
  temperatur inne i en människa eller ett djur

kroppsvikt /krˈɔpsvɪkt/ (n)
Körpergewicht

kroppsvärme /krˈɔpsvərmə/ (n)
Körperwärme
  värme från ett (varmblodigt) djurs kropp

kroppsvätska /krˈɔpsvətskˌa/ (n)
Körperflüssigkeit
  vätska som bildas av och finns i (människo)kroppen (såsom blod, lymfa, saliv, urin, cerebrospinalvätska, sperma och galla)

kross /krˈɔs/ (n)
Brecher
  en maskin eller apparat som krossar något

krossa /krˈɔsa/ (v)
zerbrechen, zertrümmern, zerschlagen
  förstöra något till smådelar

krubba /krˈɵba/ (n)
Krippe
  behållare för foder i ladugård

krubba /krˈɵba/ (v)
essen
  äta

krucifix /krˈʉsɪfˌiːks/ (n)
Kruzifix

kruka /krˈʉka/ (n)
Blumentopf
  blomkruka
Feigling
  feg person
Krug
  keramikkärl

krukmakare /krˈɵkmakˌarə/ (n)
Töpfer, Töpferin
  hantverkare

krukmakeri /krˈɵkmakərˌiː/ (n)
Töpferei
  tillverkning av krukor och andra föremål i lergods
  verkstad där en krukmakare arbetar

krukväxt /krˈɵkvəkst/ (n)
Zimmerpflanze, Topfpflanze

krum /krˈɵːm/ (adj)
krumm
  halv=|

krumbukt /krˈɵmbɵkt/ (n)
Ausflucht, Bückling
  slingring, undanflykt, förevändning

krumelur /krˈʉməlˌʉr/ (n)
Schnörkel

krumhorn /krˈɵmhuːrn/ (n)
Krummhorn
  ett blåsinstrument med uppsvängt tonrör

krupp /krˈɵp/ (n)
Krupp
  en barnsjukdom i form av infektion i andningsvägarna

krus /krˈʉs/ (n)
Krug
  en behållare, oftast av glas eller keramik, antingen i form av en stor flaska eller en tillbringare med pip

krusa /krˈʉsa/ (v)
kräuseln
  göra/bli krusig
schmeicheln
  vara överdrivet artig

krusbär /krˈɵsbɛːr/ (n)
Stachelbeere

krusbärskompott /krˈɵsbɛːʂkˌɔmpɔt/ (n)
Stachelbeerkompott
  kompott gjord på krusbär

krusidull /krˈʉsiːdˌɵl/ (n)
Kinkerlitzchen, Krimskram
  krimskrams, lull-lull
Schnörkel, Verzierung
  utsirningar, snirkel

krustång /krˈɵstɔŋ/ (n)
Kräuselzange
  ett redskap (tång) för att krusa (vecka) hår
  ett redskap för att krusa örngottsband (band till örngott)
Knorpeltang
  tångarten Chondrus crispus

krut /krˈʉt/ (n)
Schießpulver, Schwarzpulver, Pulver
  explosivt ämne
Kraut
  ört; krydda; drog

kry /krˈyː/ (adj)
gesund, munter

krya på dig /krˈyːa poː dˈɛj/ (interjection)
gute Besserung
  tillönskning att krya på sig

krycka /krˈykːa/ (n)
Krücke

krydda /krˈyda/ (n)
Kraut
  kryddväxt
Gewürz, Würze
  liten ingrediens

krydda /krˈyda/ (v)
würzen
  tillsätta en krydda

kryddmått /krˈydmɔt/ (n)
Meßgefäß
  mått som rymmer volymen 1 milliliter
Messerspitze
  volym om 1 milliliter (1 kubikcentimeter)

kryddnejlika /krˈydnəjlˌiːka/ (n)
Gewürznelke

kryddpeppar /krˈydpəpˌar/ (n)
Nelkenpfeffer, Piment
  krydda
  träd

kryddört /krydˈœt/ (n)
Gewürzkraut

krympa /krˈympa/ (v)
schrumpfen, einlaufen

krympslang /krˈympslaŋ/ (n)
Schrumpfschlauch
  slang som krymper vid uppvärmning

krypa /krˈyːpa/ (v)
kriechen, krabbeln
  förflytta sig genom att gå på händer och knän
kriechen
  röra sig så långsamt eller smått att det knappt märks

krypa till korset /krˈyːpa tɪl kˈɔʂət/ (v)
zu Kreuze kriechen
  ödmjuka sig

krypin /kryːpˈiːn/ (n)
Schlupfwinkel, Unterschlupf
  litet utrymme där någon kan krypa in

krypta /krˈypta/ (n)
Krypta
  rum under golvet i kyrka

kryptera /krˈypteːrˌa/ (v)
verschlüsseln, chiffrieren, kodieren
  göra information svårläslig

krypterad /krˈypteːrˌad/ (adj)
verschlüsselt
  som gjorts svårläslig med hjälp av kryptering

kryptering /krˈypteːrˌɪŋ/ (n)
Verschlüsselung
  göra information svårläslig
  metod

kryptografi /krˈyptɔɡrˌafiː/ (n)
Kriptografie, Kriptographie
  konsten att göra text obegriplig för utomstående och obehöriga

kryptologi /krˌyptuːlˈoːɡiː/ (n)
Kryptologie
  vetenskap

krypton /krˈyptuːn/ (n)
Krypton

kryptonit /kryptˈoːniːt/ (n)
Kryptonit

kryptovaluta /krˈyptuːvˌalʉtˌa/ (n)
Kryptowährung
  digital valuta som använder kryptografi för att säkra transaktioner

kryptozoologi /krˌyptuːsˌuːuːlˈoːɡiː/ (n)
Kryptozoologie
  studiet av arter med omtvistad existens

krysantemum /krˈyːsantəmˌʉm/ (n)
Chrysantheme
  2 blomma
  växtart i familjen korgblommiga växter

krysoberyll /krˈyːsuːbərˌyl/ (n)
Alexandrit, Chrysoberyll
  en slags transparent, gulgrön ädelsten

kryss /krˈys/ (n)
Kreuz
  figur
Winkel, Kreuzeck, obere Eck des Tores, Ängeli
  området i målramen där målburens ribba och ena stolpe möts
Kreuzung
  vägkorsning

kryssa /krˈysa/ (v)
kreuzen
  segla mot vinden

kryssare /krˈysarə/ (n)
Kreuzer
  1. militärt fartyg
  2. större båt

kryssning /krˈysnɪŋ/ (n)
Kreuzfahrt
  sjöresa

kryssningsfartyg /krˌysnɪŋsfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Kreuzfahrtschiff

kryssprodukt /krˈysprɔdˌɵkt/ (n)
Kreuzprodukt, Vektorprodukt

kräfta /krˈɛfta/ (n)
Krebs
  kräftdjur
  astrologi

kräftfiske /krˈɛftfɪskə/ (n)
Krebsfang
  fiske av kräftor

kräftpremiär /krˈɛftprəmˌiːɛːr/ (n)
Krebspremiere
  första onsdagen i augusti

kräftskiva /krˈɛftsxiːvˌa/ (n)
Krebsfest
  traditionell svensk fest i samband med kräftfiskesäsongen under sensommaren och hösten

kräkas /krˈɛːkas/ (v)
erbrechen, übergeben, brechen
  utstöta innehållet i magsäcken

kräkla /krˈɛːkla/ (n)
Bischofsstab, Krummstab
  biskopsstav - herdestav för kyrkans herde

kräkning /krˈɛːknɪŋ/ (n)
Erbrechen
  det att magsäckens innehåll töms genom munnen

kräla /krˈɛːla/ (v)
kriechen
  slingra sig som en orm; krypa på marken

kräldjur /krəljˈʉr/ (n)
Reptil, Kriechtier
  växelvarmt ryggradsdjur

kräm /krˈɛːm/ (n)
Creme, Paste, Kreme, Crème, Krem
  tjock fluid

krämare /krˈɛːmarə/ (n)
Krämer
  köpman

krämfärgad /krˈɛmfərɡˌad/ (adj)
cremefarben
  gräddfärgad

krämig /krˈɛːmɪɡ/ (adj)
cremig
  som påminner om kräm, som är len

krämpa /krˈɛmpa/ (n)
Gebrechen, Leiden, Wehwehchen

kränka /krˈɛŋka/ (v)
beleidigen, kränken, verletzen
  behandla nedsättande
verletzen
  ej respektera bestämmelse, överträda överenskommelse

kränkning /krˈɛŋknɪŋ/ (n)
Kränkung, Verletzung
  det att kränka

kräpp /krˈɛp/ (n)
Krepp
  småveckigt tyg

kräppapper /krˈɛpapər/ (n)
Krepppapier
  tunt papper med krusig yta

kräsen /krˈɛːsən/ (adj)
wählerisch
  svår att tillfredsställa

kräva /krˈɛːva/ (n)
Kropf
  hålighet hos fåglar där föda mjukas upp innan den når magen

kräva /krˈɛːva/ (v)
fordern
  orsaka, medföra, kosta
verlangen
  ställa krav, fordra
brauchen, erfordern
  vara i behov, göra nödvändig

krävande /krˈɛːvandə/ (adj)
anspruchsvoll, schwierig
  presensparticip av kräva

kråka /krˈoːka/ (n)
Krähe
  fågel av arten Corvus corone

kråkfötter /kroːkfˈœtːər/ (n)
Gekrakel, Gekritzel, Sauklaue
  (i stort sett) oläslig, handskriven text

kråkkrassing /krˈoːkkrasˌɪŋ/ (n)
Niederliegender Krähenfuß, Warzen-Krähenfuß
  arten Coronopus squamatus

krångel /krˈɔŋəl/ (n)
Probleme, Schwierigkeiten, Unannehmlichkeiten

krånglig /krˈɔŋlɪɡ/ (adj)
lästig, verwickelt
  som vållar besvär och krångel

krås /krˈoːs/ (n)
Krause
  veckad och ofta stärkt remsa av tyg eller spets

kråsnål /krˈoːsnoːl/ (n)
Krawattennadel
  prydnadsnål som sätts i krås eller halsduk

krök /krˈøːk/ (n)
Krümmung
  kurva, sväng

kröka /krˈøːka/ (v)
biegen, beugen, krümmen
  böja
einen kippen
  dricka

krökning /krˈœknɪŋ/ (n)
Krümmung, Biegung
  böjning
Biegen
  det att kröka något

krökt /krˈœkt/ (adj)
krumm
  halv=|

krön /krˈøːn/ (n)
Kamm, Gipfel

kröna /krˈøːna/ (v)
krönen
  förse med krona
  fullända

krönika /krˈøːniːka/ (n)
Chronik
  redogörelse i kronologisk ordning

krönikeskrivare /krˈøːniːkˌɛskriːvˌarə/ (n)
Chronist, Chronistin, Geschichtsschreiber, Geschichtsschreiberin
  författare av (medeltida) krönika (redogörelse för historiska händelser)

krönikör /krˈøːniːkˌøːr/ (n)
Chronistin, Chronist, Geschichtsschreiber, Geschichtsschreiberin
  person som skriver krönika

kröning /krˈøːnɪŋ/ (n)
Krönung

krösus /krˈøːsʉs/ (n)
Krösus

kub /kˈʉb/ (n)
Würfel, Kubus
  geometri
dritte Potenz, Würfel
  tredje potensen

kubakrokodil /kˈʉbɑːkrˌuːkoːdˌiːl/ (n)
Kubakrokodil
  en djurart inom familjen krokodiler

kuban /kˈʉban/ (n)
Kubaner
  nationalitet

kubansk /kˈʉbansk/ (adj)
kubanisch

kubanska /kˈʉbanskˌa/ (n)
Kubanerin
  kvinna från Kuba

kubb /kˈɵb/ (n)
Klotz
  1. trästycke
Melone
  3. styv rundkullig herrhatt
Kubb, Kubbspiel
  4. spel

kubikmeter /kˈʉbɪkmətər/ (n)
Kubikmeter

kubisk /kˈʉbɪsk/ (adj)
kubisch
  i kristallografi
  tredjepotens-
kubisch, würfelförmig
  kubformad

kubisk ekvation /kˈʉbɪsk ˌɛkvasxˈuːn/ (n)
Kubische Gleichung

kubism /kˈʉbɪsm/ (n)
Kubismus
  en konstinriktning inom modernismen

kuckeliku /kˈɵkːəlˌiːkʉ/ (interjection)
kikeriki
  lätet från tupp

kudde /kˈɵdə/ (n)
Kissen, Kopfkissen
  tygpåse

kuddkrig /kˈɵdkrɪɡ/ (n)
Kissenschlacht

kuddvar /kˈɵdvar/ (n)
Kissenbezug, Kopfkissenbezug
  tygöverdrag som används för att skydda kudde

kugge /kˈɵɡə/ (n)
Zahn
  tand på kugghjul

kuggfråga /kˈɵɡfroːɡˌa/ (n)
Fangfrage
  fråga

kugghjul /kˈɵɡjʉl/ (n)
Zahnrad
  roterande maskindel

kuk /kˈʉk/ (n)
Schwanz

kuksugare /kˈɵksʉɡˌarə/ (n)
Schwanzlutscher

kul /kˈʉl/ (adj)
lustig, großartig, toll
  humoristisk
  rolig

kula /kˈʉla/ (n)
Höhle
  hålighet
Kugel
  projektil
  sfäriskt föremål

kulak /kˈʉlak/ (n)
Kulak
  storbonde, självägande bonde

kulinarisk /kˈʉliːnˌarɪsk/ (adj)
kulinarisch

kuling /kˈʉlɪŋ/ (n)
starker Wind
  hård vind

kuliss /kˈʉlɪs/ (n)
Kulisse
  ränna
  teaterdekoration

kull /kˈɵl/ (n)
Wurf
  djur födda från en och samma mamma

kullager /kˈɵlɑːɡˌɛr/ (n)
Kugellager
  lager där den roterande delen rullar mot ett antal kulor för att minska friktionen

kulle /kˈɵlə/ (n)
Hügel, Anhöhe
  bergknalle, backe, höjd

kullerbytta /kˈɵlərbˌytːa/ (n)
Purzelbaum
  volt med huvudet i marken

kullersten /kˈɵləʂtən/ (n)
Katzenkopf
  sten med rundade kanter som användes för gatubeläggning

kullig /kˈɵlɪɡ/ (adj)
hügelig
  full av kullar
hornlos
  hornlös, obehornad

kulmen /kˈɵlmən/ (n)
Höhepunkt, Kulminationspunkt, Scheitelpunkt

kulmination /kˌɵlmiːnasxˈuːn/ (n)
Kulmination
  astronomiskt begrepp

kulminera /kɵlmˈiːneːrˌa/ (v)
kulminieren, gipfeln

kulspets /kˈɵlspəts/ (n)
Kugelschreiber, Kuli
  kort för kulspetspenna

kulspetspenna /kˈɵlspətspˌɛna/ (n)
Kugelschreiber, Kuli

kulspruta /kˈɵlsprʉtˌa/ (n)
Maschinengewehr
  maskingevär, eldvapen som i snabb följd skjuter (sprutar) skott (kulor)

kulstötning /kɵlstˈœtnɪŋ/ (n)
Kugelstoßen
  kast (stöt) med en tung kula

kult /kˈɵlt/ (n)
Kult
  det att dyrka

kulting /kˈɵltɪŋ/ (n)
Ferkel

kultivera /kˈɵltiːvərˌa/ (v)
kultivieren
  uppodla
  göra bildad, frambringa kultur
  utveckla

kultur /kˈɵltʉr/ (n)
Kultur, Zivilisation
  civilisation
Kultur
  traditioner
  vetenskap, konst, ...
  odling

kulturarv /kˈɵltʉrˌarv/ (n)
Kulturerbe

kulturberikare /kˈɵltɵrbərˌiːkarə/ (n)
Kulturbereicherer

kulturell /kˈɵltʉrˌɛl/ (adj)
kulturell
  som rör kultur

kulturhistoria /kˈɵltɵrhˌɪstuːrˌiːa/ (n)
Kulturgeschichte, Kulturhistorik
  forskar och beskriver den kulturella utvecklingen av landskap i det förflutna

kulturhistorisk /kˈɵltɵrhˌɪstuːrˌɪsk/ (adj)
kulturgeschichtlich, kulturhistorisch
  som rör kulturhistoria

kulturminister /kˈɵltɵrmˌiːnɪstər/ (n)
Kulturminister, Kulturministerin
  minister som är ansvarig för kulturella ärenden

kulturpolitik /kˈɵltɵrpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Kulturpolitik
  den del av politiken som rör kultur

kulturpolitisk /kˈɵltɵrpˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
kulturpolitisch
  som rör kulturpolitiken

kulturspråk /kˈɵltɵʂprˌoːk/ (n)
Kultursprache
  språk med rik kultur

kulturväxt /kˈɵltɵrvˌɛkst/ (n)
Kulturpflanze
  nyttoväxt(er) (sädesslagen, kryddväxter m fl)

kulvert /kˈɵlvət/ (n)
Servicetunnel, unterirdischer Gang
  tunnel för ledningar eller gångtrafik

kulör /kˈʉløːr/ (n)
Farbe
  färgslag

kulört /kʉlˈœt/ (adj)
bunt, farbenfroh, farbig
  halv=|

kulörton /kʉlˈœtuːn/ (n)
Farbton

kumbriska /kˈɵmbrɪskˌa/ (n)
Kumbrisch
  utdöd språk som talades i norra England

kummin /kɵmˈiːn/ (n)
Kümmel
  arten Carum carvi

kumpan /kˈɵmpan/ (n)
Kumpan
  kamrat, stallbroder
Komplize
  kompanjon i brottslig handling

kuna /kˈɵna/ (n)
Kuna
  valuta i Kroatien

kund /kˈɵnd/ (n)
Kunde, Kundin
  företag eller institution som köper produkt eller tjänst
  person som köper produkt eller tjänst

kundkorg /kˈɵndkɔrj/ (n)
Einkaufskorb
  korg i vilken en kund i ett snabbköp plockar varor

kundnöjdhet /kɵndnˈœjdheːt/ (n)
Kundenzufriedenheit
  det att kunderna är nöjda

kundtjänst /kˈɵndɕənst/ (n)
Kundendienst
  avdelning hos företag som bemöter kunders frågor

kundvagn /kˈɵndvaŋn/ (n)
Einkaufswagen
  vagn som används av för varor inuti butik

kung /kˈɵŋ/ (n)
König
  regent
  schackpjäs
  spelkort

kung fu /kˈɵŋ fˈʉ/ (n)
Kung-Fu, Gongfu
  en kinesisk kampsport

kungadotter /kˈɵŋadˌɔtːər/ (n)
Königstochter

kungafamilj /kˌɵŋafamˈɪlj/ (n)
Königsfamilie
  en kung och hans familj

kungahus /kˈɵŋahˌʉs/ (n)
Dynastie, Königshaus
  institution
Dynastie, Königsfamilie, Königshaus
  släkt

kungakrona /kˈɵŋakrˌuːna/ (n)
Königskrone
  krona som bärs av en kung

kungapar /kˈɵŋapˌar/ (n)
Königspaar
  en kung och hans fru

kungarike /kˈɵŋarˌiːkə/ (n)
Königreich, Königtum
  rike där kung eller drottning är statschef

kungason /kˈɵŋasˌuːn/ (n)
Königssohn

kunglig /kˈɵŋlɪɡ/ (adj)
königlich

kunglighet /kˈɵŋlɪɡhˌeːt/ (n)
Königswürde
  det att vara kunglig
königliche Hoheit
  någon kunglig

kungsbonde /kˈɵŋsbɔndə/ (n)
Königsbauer
  bonde som står på kungslinjen (d.v.s. e-linjen)

kungsfiskare /kˈɵŋsfɪskˌarə/ (n)
Eisvogel
  fågelarten Alcedo atthis
  egentliga kungsfiskare

kungsfågel /kˈɵŋsfoːjəl/ (n)
Wintergoldhähnchen, Goldhähnchen
  fågelart

kungskobra /kˈɵŋskɔbrˌa/ (n)
Köningskobra, Königskobra

kungsmynta /kˈɵŋsmyntˌa/ (n)
Oregano
  en växtart i familjen kransblommiga växter

kungsvatten /kˈɵŋsvatːən/ (n)
Königswasser
  blandning av salpetersyra och saltsyra

kungsängslilja /kˈɵŋsəŋslˌɪlja/ (n)
Schachblume, Schachbrettblume
  en växtart (Fritillaria meleagris) i familjen liljeväxter (Liliaceae)

kungsörn /kɵŋsˈœrn/ (n)
Steinadler
  Aquila chrysaetos

kungöra /kˈɵŋøːrˌa/ (v)
bekanntmachen, bekanntgeben, verkünden

kungörelse /kˈɵŋøːrˌɛlsə/ (n)
Bekanntmachung

kunna /kˈɵna/ (v)
können, vermögen
  klara av
können
  konjunktiv

kunna på sina fem fingrar /kˈɵna poː sˌiːna fˈɛm fˈɪŋrar/ (v)
etwas aus dem Effeff können
  kunna

kunnande /kˈɵnandə/ (n)
Können
  Substantivering av avledning till verbet kunna

kunnig /kˈɵnɪɡ/ (adj)
kundig, kompetent
  som kan, som har kunskap

kunskap /kˈɵnskɑːp/ (n)
Wissen
  information i medvetandet hos individ
  information i allmänhet
Kenntnis, Wissen, Information
  särskild informationsbit

kunzit /kˈɵnsiːt/ (n)
Kunzit
  en ädelsten med violett till lila färg, en variant av spodumen

kupa /kˈʉpa/ (n)
Bienenkorb
  bikupa
Cup, Körbchen
  del av en bysthållare
Glocke
  kupolformad sak

kupa /kˈʉpa/ (v)
wölben
  forma handen till en skålform
häufeln
  täcka grödor med en vall av jord

kupad /kˈʉpad/ (adj)
gewölbt
  perfektparticip av kupa

kupera /kˈʉpərˌa/ (v)
abheben
  kortleksblandning
kupieren
  stubba

kuperad /kˈʉpərˌad/ (adj)
hügelig, wellig
  ojämn, backig, bruten

kupidon /kˈʉpiːdˌɔn/ (n)
Amorette, Kupido
  liten kärleksgud, amorin

kupol /kˈʉpuːl/ (n)
Kuppel, Schild
  överbyggnad som liknar ett halvklot eller en lök

kupolformad /kˈʉpɔlfˌɔrmad/ (adj)
kuppelförmig
  formad som en kupol

kupp /kˈɵp/ (n)
Handstreich, Putsch
  överrumplande handling

kupplog /kɵplˈoːɡ/ (n)
Häufelpflug, Häufler
  plog för att kupa potatis

kupé /kʉpˈeː/ (n)
Abteil, Eisenbahnabteil
  avgränsad del av ett åkdon

kurage /kˈʉraɡə/ (n)
Courage
  mod, dristighet

kurator /kˈʉrɑːtˌɔr/ (n)
Sozialarbeiter, Sozialarbeiterin
  1. socionom med psykosociala arbetsuppgifter
Kurator, Kuratorin
  2. utställningsintendent

kurbits /kˈɵrbɪts/ (n)
Kurbits, Kurbitsmalerei
  den vanligaste blomsterdekorationen i dalmålningar
Kürbis
  pumpa

kurdisk /kˈɵrdɪsk/ (adj)
kurdisch
  som har med kurder, Kurdistan eller språket kurdiska att göra

kurdiska /kˈɵrdɪskˌa/ (n)
Kurdisch
  kurdiska språket
Kurdin
  kvinna

kuria /kˈʉriːˌa/ (n)
Kurie

kuriosakabinett /kˈʉriːˌuːsakˌabiːnˌɛt/ (n)
Kuriositätenkabinett, Wunderkammer
  samling av kuriösa föremål som förevisas offentligt

kuriosum /kˈʉriːˌuːsʉm/ (n)
Kuriosum

kurir /kˈʉriːr/ (n)
Kurier
  person som överför diplomatiska handlingar

kuriös /kˈʉriːˌøːs/ (adj)
kurios
  egendomlig, underlig
neugierig
  intresserad, nyfiken, vetgirig

kuriöshet /kˌʉriːˈœsheːt/ (n)
Absonderlichkeit, Kuriosum
  det att vara kuriös

kurort /kˈʉruːt/ (n)
Kurort
  anläggning (ort) med boende för hälsans stärkande (kur

kurra /kˈɵra/ (n)
Kittchen
  arrest, häkte

kurragömma /kˌɵrajˈœma/ (n)
Versteckspiel

kurs /kˈɵʂ/ (n)
Kurs
  utbildning
  riktning
  pris

kursbeskrivning /kˈɵʂbəskrˌiːvnɪŋ/ (n)
Kursbeschreibung
  beskrivning av (innehållet i) en kurs

kursdeltagare /kˈɵʂdeːltˌɑːɡarə/ (n)
Kursteilnehmer, Kursteilnehmerin
  person som deltager (för att lära sig, som elev) i en kurs

kursiv /kˈɵʂiːv/ (adj)
kursiv
  tryckstil

kursmaterial /kˈɵʂmatərˌiːal/ (n)
Kursmaterial
  material som ingår och används i en kurs

kurtisera /kˈɵtɪsˌeːra/ (v)
den Hof machen
  flörta, uppvakta

kurva /kˈɵrva/ (n)
Kurve
  värdemängd
  avsnitt av väg
  form

kurvig /kˈɵrvɪɡ/ (adj)
kurvig

kurvintegral /kˈɵrvɪntˌɛɡral/ (n)
Konturintegral, Kurvenintegral, Linienintegral, Wegintegral

kusin /kʉsˈiːn/ (n)
Cousin, Vetter, Kusine, Cousine, Base
  tvåmänning

kusk /kˈɵsk/ (n)
Kutscher, Kutscherin
  person som kör med häst och vagn

kuslig /kˈɵslɪɡ/ (adj)
gruselig, schaurig, unheimlich

kust /kˈɵst/ (n)
Küste, Ufer

kustband /kˈɵstband/ (n)
Küstengebiet
  område i yttre skärgården, närmare hav än land

kustbo /kˈɵstbuː/ (n)
Küstenbewohner, Küstenbewohnerin
  person som bor vid kusten

kustlabb /kˈɵstlab/ (n)
Schmarotzerraubmöwe

kustpipare /kˈɵstpiːpˌarə/ (n)
Kiebitzregenpfeifer

kustsamhälle /kˈɵstsamhˌɛlə/ (n)
Küstengemeinde, Küstenort
  samhälle som är belägen vid kusten

kustsnäppa /kˈɵstsnəpˌa/ (n)
Knutt

kuststad /kˈɵststad/ (n)
Küstenstadt
  stad vid kust

kutter /kˈɵtːər/ (n)
Kutter
  enmastat segelfartyg med två försegel

kuttra /kˈɵtra/ (v)
gurren

kuva /kˈʉva/ (v)
unterwerfen, unterdrücken
  tvinga till underkastelse

kuvert /kˈʉvət/ (n)
Briefumschlag, Umschlag, Kuvert
  omslag för brev
Gedeck, Kuvert
  uppsättning

kuvertera /kˈʉvətˌeːra/ (v)
eintüten, kuvertieren
  innesluta

kuvös /kˈʉvøːs/ (n)
Brutkasten, Inkubator
  en sorts värmeapparat för vård av spädbarn som fötts för tidigt

kuwaitier /kˈʉvaˌiːtiːər/ (n)
Kuwaiter, Kuwaiterin

kuwaitisk /kˈʉvaˌiːtɪsk/ (adj)
kuwaitisch
  som rör Kuwait eller det kuwaitiska folket

kuwaitiska /kˈʉvaˌiːtɪskˌa/ (n)
Kuwaiterin
  kvinna från Kuwait

kvacksalvare /kvˈaksalvˌarə/ (n)
Kurpfuscher, Quacksalber
  person som inte är utbildad till läkare men ändå har läkarpraktik

kvadrat /kvˈadrat/ (n)
Quadrat
  fyrhörning
  tal upphöjt till två
Quadratmeter
  kvadratmeter

kvadratcentimeter /kvˈadratsˌɛntiːmətər/ (n)
Quadratzentimeter
  enhet för area
  yta som har denna (1) area

kvadratdecimeter /kvˈadratdˌɛsɪmətər/ (n)
Quadratdezimeter
  enhet för area
  yta som har denna (1) area

kvadratisk /kvˈadratˌɪsk/ (adj)
quadratisch
  som har formen av en kvadrat
  andragrads-

kvadratkilometer /kvˈadratkˌiːluːmətər/ (n)
Quadratkilometer
  enhet för area

kvadratmeter /kvˈadratmətər/ (n)
Quadratmeter

kvadratmillimeter /kvˈadratmˌɪliːmətər/ (n)
Quadratmillimeter
  enhet för area

kvadratrot /kvˈadratrˌuːt/ (n)
Quadratwurzel

kvadratur /kvˈadratˌʉr/ (n)
Quadratur
  egenskapen att vara eller likna en kvadrat

kvadriljon /kvˈadrɪljˌuːn/ (n)
Quadrillion

kval /kvˈɑːl/ (n)
Quali, Qualifikation
  kvalificering
Qual
  själsligt lidande

kvalhemlig /kvˈalhəmlˌɪɡ/ (adj)
streng geheim
  som klassats som kvalificerad hemlighet

kvalificera /kvˈalɪfˌiːseːrˌa/ (v)
qualifizieren
  välja ut, göra sig utvald, bli godkänd för deltagande i en tävling

kvalificerad /kvˈalɪfˌiːseːrˌad/ (adj)
befähigt, geeignet, qualifiziert
  perfektparticip av kvalificera

kvalificerad hemlighet /kvˈalɪfˌiːseːrˌad hˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n)
streng geheim
  särskilt skyddad hemlighet

kvalificering /kvˈalɪfˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Qualifizierung
  godkännande för deltagande i en tävling

kvalifikation /kvˌalɪfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Befähigung, Eignung, Qualifikation
  lämplighet

kvalitativ /kvˈalɪtatˌiːv/ (adj)
qualitativ

kvalitet /kvˈalɪtˌeːt/ (n)
Qualität
  storhet som beskriver hur väl en eller flera egenskaper hos en företeelse, vara eller tjänst uppfyller ett behov
  klassificering av en varas egenskaper
  personliga egenskaper
  schackterm

kvalitetskrav /kvˈalɪtˌeːtskrav/ (n)
Qualitätsanforderung
  krav som ställs på kvalitet

kvalitetsmedveten /kvˌalɪtˌeːtsmeːdvˈeːtən/ (adj)
qualitätsbewusst
  väl medveten om bra kvalitet

kvalm /kvˈalm/ (n)
Qualm, Schwüle
  kvav luft som ger upphov till illamående och kväljningar

kvalster /kvˈalstər/ (n)
Milbe
  mycke litet spindeldjur som lever som parasit

kvanne /kvˈanə/ (n)
Engelwurz
  arten Angelica archangelica

kvantdator /kvˈantdɑːtˌɔr/ (n)
Quantencomputer, Quantenrechner
  en dator

kvantfysik /kvˈantfyːsˌiːk/ (n)
Quantenphysik
  gren inom fysiken

kvantfysiker /kvˈantfyːsˌiːkər/ (n)
Quantenphysiker, Quantenphysikerin
  person med expertkunskap inom kvantfysik

kvantitativ /kvˈantiːtatˌiːv/ (adj)
quantitativ

kvantitet /kvˈantiːtˌeːt/ (n)
Menge, Quantität

kvantkemi /kvˈantkəmˌiː/ (n)
Quantenchemie
  gren inom teoretisk kemi som använder teorier från kvantmekanik och kvantfältteori för att lösa kemiska problem

kvantmekanik /kvˈantməkˌaniːk/ (n)
Quantenmechanik
  övergripande teori inom den moderna fysiken som beskriver materiens och energins beteende i mikrokosmos

kvantteori /kvˈantːəˌuːriː/ (n)
Quantentheorie
  en för modern fysik grundläggande teori om strålningens natur

kvantum /kvˈantʉm/ (n)
Quant
  åtskiljbar enhet av någonting

kvar /kvˈɑːr/ (adv)
zurück
  som ännu befinner sig på åsyftad plats
übrig
  som återstår

kvarg /kvˈarj/ (n)
Quark
  färskost av surmjölk

kvark /kvˈark/ (n)
Quark
  elementarpartikel

kvarkonium /kvarkˈoːniːˌʉm/ (n)
Quarkonium

kvarleva /kvˈarləvˌa/ (n)
Relikt
  rest från äldre tid
Leichnam, Überreste
  resterna av en persons döda kropp
Überbleibsel
  återstod av något

kvarlåtenskap /kvˈarloːtˌɛnskɑːp/ (n)
Hinterlassenschaft
  efterlämnade ägodelar, som tillhört en framliden person

kvarn /kvˈɑːrn/ (n)
Mühle
  apparat
  byggnad

kvarnspel /kvˈɑːrnspeːl/ (n)
Mühle, Mühlespiel
  brädspel

kvarskatt /kvˈaʂkat/ (n)
Steuernachzahlung, Steuerrückstand
  kvarstående skatt, underskott på skattekonto, kompletterande skatt en inkomstskattebetalare måste betala till staten pga att den preliminära skatten understiger det av staten fastställda slutliga skattebeloppet

kvart /kvˈɑːt/ (n)
Viertel, Viertelstunde
  15 minuter
Viertel
  fjärdedel
Quarte, Quart
  i musik avståndet mellan två toner
Viertelfinale
  kvartsfinal

kvartal /kvatˈɑːl/ (n)
Vierteljahr, Quartal
  ett fjärdedels år

kvartalsvis /kvˈatɑːlsvˌiːs/ (adj)
quartalsweise, vierteljährlich
  som sker en gång i kvartalet

kvarter /kvˈatər/ (n)
Viertel, Stadtviertel, Wohnviertel
  del av stad
Block, Quartier
  område med bebyggda eller obebyggda tomter i ett stadsplanerat område

kvartersbutik /kvˈatəʂbˌɵtiːk/ (n)
Tante-Emma-Laden
  liten livsmedelsbutik

kvartett /kvˈatət/ (n)
Quartett
  samling om fyra personer

kvarts /kvˈats/ (n)
Quarz
  mineral

kvartsfinal /kvˌatsfiːnˈɑːl/ (n)
Viertelfinale

kvartsit /kvˈatsɪt/ (n)
Quarzit
  en vanligtvis vit eller grå och från sandsten omvandlad bergart som huvudsakligen består av kvarts

kvartssand /kvˈatsand/ (n)
Quarzsand
  sand som betår till största del av kvartskorn

kvartsur /kvˈatsʉr/ (n)
Quarzuhr

kvartär /kvatˈɛːr/ (adj)
quartär

kvartär /kvatˈɛːr/ (n)
Quartär

kvasar /kvˈɑːsar/ (n)
Quasar

kvass /kvˈas/ (n)
Kwass
  dryck som liknar svagdricka, vanlig i Ryssland och Östeuropa
Trebel
  fiskebåt med sump

kvast /kvˈast/ (n)
Besen
  redskap för sopning

kvastskaft /kvˈastskaft/ (n)
Besenstiel
  skaft(et) på en kvast

kvaternion /kvˈɑːtərnˌiːuːn/ (n)
Quaternion

kvav /kvˈɑːv/ (adj)
schwül, stickig

kverulant /kvˈeːrʉlˌant/ (n)
Querulant

kverulera /kvˈeːrʉlˌeːra/ (v)
nörgeln
  klaga i onödan på ett irriterande sätt

kvick /kvˈɪk/ (adj)
witzig, geistreich, schlagfertig
  humoristisk
schnell, flink, prompt
  snabb

kvickhet /kvˈɪkheːt/ (n)
Witz
  lustighet, skämt
Geschwindigkeit, Lebhaftigkeit
  snabbhet

kvicksand /kvˈɪksand/ (n)
Treibsand

kvicksilver /kvˈɪksɪlvər/ (n)
Quecksilber
  ett metalliskt grundämne

kvicksilvercyanid /kvˈɪksɪlvˌɛrsyːˌaniːd/ (n)
Quecksilbercyanid
  kemisk förening av kvicksilver, kol och kväve

kvicksilverkatod /kvˈɪksɪlvˌɛrkatˌuːd/ (n)
Quecksilberkathode
  katod som består av kvicksilver

kvicktänkt /kvˈɪktəŋkt/ (adj)
aufgeweckt, schlagfertig
  som tänker snabbt

kvida /kvˈiːda/ (v)
wimmern
  ge ifrån sig gälla ljud i plåga

kviga /kvˈiːɡa/ (n)
Färse, Jungkuh
  ung ko som ännu ej kalvat

kvinna /kvˈɪna/ (n)
Frau, Weib
  människohona

kvinnlig /kvˈɪnlɪɡ/ (adj)
weiblich, feminin
  som är kvinna
weiblich
  typisk för en kvinna

kvinnlighet /kvˈɪnlɪɡhˌeːt/ (n)
Weiblichkeit
  det att vara kvinnlig
weibliches Wesen
  kvinnlig egenskap

kvinnofängelse /kvˈɪnuːfˌɛŋəlsə/ (n)
Frauengefängnis
  fängelse för kvinnor

kvinnoförening /kvˈɪnuːfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Frauenverein
  förening som verkar för kvinnors rättigheter

kvinnokläder /kvˈɪnɔklˌɛːdər/ (n)
Frauenkleider, Frauenkleidung

kvinnokropp /kvˈɪnɔkrˌɔp/ (n)
Frauenkörper
  kvinnas kropp

kvinnokön /kvˈɪnuːkˌøːn/ (n)
weibliches Geschlecht

kvinnolik /kvˈɪnuːlˌiːk/ (n)
Frauenleiche
  lik av en kvinna

kvinnonamn /kvˈɪnuːnˌamn/ (n)
Frauenname

kvinnosjukdom /kvˈɪnɔsxˌʉkdɔm/ (n)
Frauenkrankheit
  sjukdom som mestadels drabbar kvinnor

kvinnotjusare /kvˈɪnɔɕˌʉsarə/ (n)
Frauenheld, Schürzenjäger, Weiberheld
  person som tjusar kvinnor

kvint /kvˈɪnt/ (n)
Quinte
  intervall

kvintett /kvˈɪntət/ (n)
Quintett
  en samling om fem (personer), särskilt om musiker

kvist /kvˈɪst/ (n)
Kernholz eines Astes
  del i trävirke där en kvist eller gren suttit
Zweig
  mindre gren

kvista /kvˈɪsta/ (v)
abästen, entasten, entästen
  ta bort kvistar

kvistfri /kvˈɪstfriː/ (adj)
astfrei
  som inte innehåller kvistar

kvitta /kvˈɪtːa/ (v)
abrechnen, bezahlen
  avräkna eller avskriva skuld mot fordran

kvitten /kvˈɪtːən/ (n)
Quitte
  frukt

kvitter /kvˈɪtːər/ (n)
Gezwitscher

kvittera /kvˈɪtːeːrˌa/ (v)
ausgleichen
  göra mål så att ställningen blir lika
quittieren
  skriva ett kvitto

kvittering /kvˈɪtːeːrˌɪŋ/ (n)
Ausgleich
  mål som får ställningen att bli lika, kvitterande mål

kvitto /kvˈɪtːuː/ (n)
Quittung
  skriftlig bekräftelse för annat
Quittung, Kassenzettel, Kassenbeleg
  skriftlig bekräftelse för viss summa pengar

kvittra /kvˈɪtra/ (v)
zwitschern

kvittrande /kvˈɪtrandə/ (n)
Gezwitscher

kvot /kvˈuːt/ (n)
Quote
  andel
Quotient
  divisionsresultat

kväljning /kvˈɛljnɪŋ/ (n)
Brechreiz
  reflex för uppstötning i svalget

kväll /kvˈɛl/ (n)
Abend
  då det börjar skymma

kvällshimmel /kvˈɛlshɪməl/ (n)
Abendhimmel
  himmel på kvällen

kvällskurs /kvˈɛlskɵʂ/ (n)
Abendkurs
  kurs på kvällstid

kvällsmat /kvˈɛlsmat/ (n)
Abendbrot, Abendessen
  1. lättare mål
Abendessen, Hauptmahlzeit
  2. middag

kvällsskift /kvˈɛlskɪft/ (n)
Spätschicht
  arbetspass som är förlagt på sen eftermiddag till kvällen

kvällstidning /kvˈɛlstiːdnˌɪŋ/ (n)
Abendzeitung
  tidning som kommer ut på kvällen

kvällsvard /kvˈɛlsvɑːrd/ (n)
Abendbrot
  lättare mat på kvällen

kvänska /kvˈɛnska/ (n)
Kvenisch

kväva /kvˈɛːva/ (v)
ersticken

kvävas /kvˈɛːvas/ (v)
ersticken
  storkna

kväve /kvˈɛːvə/ (n)
Stickstoff, Nitrogen
  grundämne

kvävedioxid /kvˈɛːvədˌiːuːksˌiːd/ (n)
Stickstoffdioxid
  kemisk förening av kväve och syre

kväveförening /kvˈɛːvəfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Stickstoffverbindung
  kemisk förening som innehåller kväve

kvävegruppen /kvˈɛːvəɡrˌɵpən/ (n)
Stickstoffgruppe
  namn av femte huvudgruppen i periodiska systemet

kvävegödsel /kvˌɛːvəjˈœdsəl/ (n)
Stickstoffdünger
  gödsel som har kväveföreningar som huvudbeståndsdel

kväveoxid /kvˈɛːvəˌuːksiːd/ (n)
Stickstoffmonoxid
  NO-molekyl
Stickoxid
  NOx-molekyl

kyckling /ɕˈyklɪŋ/ (n)
Hähnchen, Huhn
  maträtt
Küken
  ung hönsfågel

kyffe /ɕˈyfə/ (n)
Bruchbude, Loch

kyl /ɕˈyːl/ (n)
Keule
  lårstycke

kyla /ɕˈyːla/ (n)
Kälte, Kühle
  låg temperatur

kyla /ɕˈyːla/ (v)
kühlen, abkühlen

kylanordning /ɕˈyːlanˌuːrdnɪŋ/ (n)
Kühlanlage, Kühleinrichtung
  apparat som undandrar värme

kylare /ɕˈyːlarə/ (n)
Kühler
  kylanordning för att kyla motorer
  kärl för att hålla drycker kyl

kylarvatten /ɕˈyːlarvˌatːən/ (n)
Kühlwasser
  vatten som används i kylare

kyldisk /ɕˈyldɪsk/ (n)
Kühltheke
  kylskåpskall anordning i butik

kylhus /ɕˈylhʉs/ (n)
Kühlhaus
  byggnad för kyl­förvaring av livs­medel

kylig /ɕˈyːlɪɡ/ (adj)
kühl
  kall
  som ej visar känslor

kylkedja /ɕˈylkədjˌa/ (n)
Kühlkette
  väg där föreskriven temperatur för varorna aldrig överskrids

kylklamp /ɕˈylklamp/ (n)
Kühlakku, Kühlelement
  vätskefylld plastblock som ska hålla innehåll i kyl­väskan kallt

kyller /ɕˈylər/ (n)
Koller
  älghudsrock (urspr under rustning)

kylskåp /ɕˈylskoːp/ (n)
Kühlschrank, Kühlraum
  elektriskt skåp

kylskåpsdörr /ɕˌylskoːpsdˈœr/ (n)
Kühlschranktür
  dörr på kylskåp

kylskåpstermometer /ɕˈylskoːpstˌɛrmuːmətər/ (n)
Kühlschrankthermometer
  termometer särskilt anpassad för placering i kylskåp

kylvagn /ɕˈylvaŋn/ (n)
Kühlwagen

kylvatten /ɕˈylvatːən/ (adj)
Kühlwasser
  vatten som används att kyla ner en teknisk anläggning

kymotrypsin /ɕyːmˈuːtrypsˈiːn/ (n)
Chymotripsin
  enzym (som bildas från inaktivt kymotrypsinogen från pankreas) som spjälkar proteiner i tunntarmen

kymriska /ɕˈymrɪskˌa/ (n)
Walisisch, Kymrisch
  språk

kyndelsmässodag /ɕˈyndeːlsmˌɛsuːdˌɑːɡ/ (n)
Lichtmess, Maria Lichtmeß
  helg

kynofobi /ɕˈyːnuːfˌuːbiː/ (n)
Canophobie, Kynophobie
  allvarlig skräck för hundar

kynolog /ɕˌyːnuːlˈoːɡ/ (n)
Kynologe, Kynologin
  person som sysslar med kynologi

kynologi /ɕˌyːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Kynologie

kypare /ɕˈyːparə/ (n)
Kellner, Ober
  kypare

kyrillisk /ɕˈyːrɪlˌɪsk/ (adj)
kyrillisch
  som tillhör det kyrilliska skriftsystemet

kyrka /ɕˈyrka/ (n)
Kirche
  byggnad
Kirche, Kirchengemeinde
  kyrkosamfund

kyrkby /ɕˈyrkbyː/ (n)
Kirchdorf
  ort som växt upp i anslutning till en kyrka

kyrkbänk /ɕˈyrkbəŋk/ (n)
Kirchenbank
  bänk avsedd som åskådarplats i en kyrksal

kyrkdörr /ɕyrkdˈœr/ (n)
Kirchentür
  dörr till en kyrka

kyrkkaffe /ɕˈyrkkafə/ (n)
Kirchenkaffee, Kirchkaffee
  fika i anslutning till gudstjänst

kyrkklocka /ɕˈyrkklɔkːˌa/ (n)
Kirchenuhr
  klocka som kan ses på ett kyrktorn
Kirchenglocke
  klocka upphängd i anslutning till en kyrka, i ett kyrktorn eller en klockstapel

kyrklig /ɕˈyrklɪɡ/ (adj)
kirchlich
  som har att göra med en kyrka

kyrkobesökare /ɕˈyrkuːbəsˌøːkarə/ (n)
Kirchenbesucher, Kirchenbesucherin
  besökare till en kyrka

kyrkobyggnad /ɕˈyrkuːbˌyɡnad/ (n)
Kirchengebäude
  kyrka, byggnad avsedd som samlingslokal för kristna

kyrkofasad /ɕˈyrkuːfˌasad/ (n)
Kirchenfassade
  sida av en kyrka där huvudingången finns

kyrkogård /ɕˈyrkuːɡˌoːrd/ (n)
Friedhof, Kirchhof
  område kring en kyrka som används som begravningsplats

kyrkoherde /ɕˈyrkuːhˌɛrdə/ (n)
Pfarrer
  präst

kyrkohistoria /ɕˈyrkuːhˌɪstuːrˌiːa/ (n)
Kirchengeschichte
  kristendomens och den kristna kyrkans historia

kyrkohistorisk /ɕˈyrkuːhˌɪstuːrˌɪsk/ (adj)
kirchenhistorisch
  som avser kyrkohistoria

kyrkokör /ɕyrkˈuːkøːr/ (n)
Kirchenchor
  kör vars huvudsyfte är att medverka i gudstjänster

kyrkomusik /ɕˌyrkuːmʉsˈiːk/ (n)
Kirchenmusik
  musik som komponerats speciellt för kyrkorummet

kyrkorgel /ɕˈyrkɔrjəl/ (n)
Kirchenorgel
  orgel som finns i kyrka och används vid t.ex. gudstjänster

kyrkorum /ɕˈyrkuːrˌɵːm/ (n)
Kirchenraum
  det inre av en kyrka eller ett rum som används som kyrka

kyrkoår /ɕˈyrkuːˌoːr/ (n)
Kirchenjahr, liturgisches Jahr
  år enligt kyrkans tideräkning, börjar med första advent och slutar med domssöndagen

kyrkråtta /ɕˈyrkrɔtːˌa/ (n)
Kirchenmaus
  om ytterst fattig person
  råtta som håller till i kyrka

kyrksal /ɕˈyrksal/ (n)
Gemeindesaal, Kirchensaal
  stort rum som an­vänds för gudstjänster

kyrktorn /ɕˈyrktuːrn/ (n)
Kirchturm
  torn i en kyrka

kysk /ɕˈysk/ (adj)
keusch
  sexuellt avhållsam

kyskhet /ɕˈyskheːt/ (n)
Keuschheit

kyss /ɕˈys/ (n)
Kuss
  beröring med läpparna

kyssa /ɕˈysa/ (v)
küssen

käbbla /ɕˈɛbla/ (v)
kabbeln
  smågräla

käck /ɕˈɛk/ (adj)
keck, schneidig
  som är livlig och handlar med friskt mod

kägelsnitt /ɕˈɛːjəlsnˌɪt/ (n)
Kegelschnitt

käk /ɕˈɛːk/ (n)
Essen, Fraß, Futter

käka /ɕˈɛːka/ (v)
fressen, essen, futtern

käkben /ɕˈɛkbən/ (n)
Kieferknochen
  skelettben som bildar käken

käke /ɕˈɛːkə/ (n)
Kiefer
  där tänderna sitter

kälke /ɕˈɛlkə/ (n)
Schlitten, Rodel, Rodelschlitten

källa /ɕˈɛla/ (n)
Quelle
  plats där vatten bryter genom markytan
  kontrollerbart ursprung
  plats där något uppstår
  vektoranalys

källare /ɕˈɛlarə/ (n)
Keller

källarprång /ɕˈɛlarprˌɔŋ/ (n)
Kellerverschlag
  avgränsad vrå i källaren

källarutrymme /ɕˈɛlarˌʉtrymə/ (n)
Kellerraum
  rum i källaren

källarvåning /ɕˈɛlarvˌoːnɪŋ/ (n)
Kellergeschoss
  våningsplan av hus eller byggnad som befinner sig helt eller delvis under markytan, det våningsplan som innefattar en byggnads källare

källflöde /ɕˈɛlfløːdə/ (n)
Quellgebiet, Quellfluss
  område där ett vattendrag börjar

källkod /ɕˈɛlkoːd/ (n)
Quellcode
  instruktioner i ett programmeringsspråk

källkritik /ɕˈɛlkrɪtˌiːk/ (n)
Quellenkritik
  bedömning av en källas trovärdighet

källkritisk /ɕˈɛlkrɪtˌɪsk/ (adj)
quellenkritisch

källsortera /ɕəlsˈɔteːrˌa/ (v)
Müll trennen
  (av miljöhänsyn) sortera avfall efter uppbyggnadsmaterial

källsortering /ɕəlsˈɔteːrˌɪŋ/ (n)
Mülltrennung
  det att /av miljöhänsyn/ sortera avfall efter uppbyggnadsmaterial /varefter avfall av respektive material tas omhand i material- eller energiåtervinning/

kämpa /ɕˈɛmpa/ (v)
kämpfen, ringen

kämpe /ɕˈɛmpə/ (n)
Kämpfer
  person som kämpar /tappert/

kämpig /ɕˈɛmpɪɡ/ (adj)
anstrengend, strapaziös

känd /ɕˈɛnd/ (adj)
bekannt, berühmt

kändis /ɕˈɛndiːs/ (n)
Berühmtheit, Promi, Prominente, Prominenter

känga /ɕˈɛŋa/ (n)
Schnürstiefel

känguru /ɕˈɛŋʉrˌʉ/ (n)
Känguru
  individ av någon av ett flertal arter inom däggdjursfamiljen kängurudjur

känna /ɕˈɛna/ (v)
fühlen
  att använda känselsinnet
fühlen, empfinden
  att tycka eller tro
  uppleva psykologisk känsla
kennen
  veta vem någon är

känna igen /ɕˈɛna ˈiːjən/ (v)
erkennen, wiedererkennen
  se, känna, höra, lukta eller smaka något eller någon och påminnas om att man sett, känt, hört, luktat eller smakat det eller den personen förut

känna sina pappenheimare /ɕˈɛna sˌiːna pˈapənhəˌiːmarə/ (v)
seine Pappenheimer kennen
  känna sitt folk

känna till /ɕˈɛna tɪl/ (v)
kennen, wissen
  ha grundläggande kunskap om

kännare /ɕˈɛnarə/ (n)
Kenner, Kennerin
  konnässör

kännbar /ɕˈɛnbɑːr/ (adj)
fühlbar, spürbar
  som går att känna

kännedom /ɕˈɛnədˌɔm/ (n)
Kenntnis
  det att känna till eller vara medveten om något
  något man känner till eller är medveten om

kännetecken /ɕˈɛnətˌɛkːən/ (n)
Kennzeichen, Merkmal

känneteckna /ɕˈɛnətˌɛkna/ (v)
kennzeichnen
  karaktärisera, att något har en utmärkande egenskap eller kännetecken

känsel /ɕˈɛnsəl/ (n)
Gefühl
  det att känna form

känsla /ɕˈɛnsla/ (n)
Gefühl, Körpergefühl
  fysisk förnimmelse
Gefühl, Instinkt
  instinkt, uppfattning, tro
Gefühl, Empfindung
  psykologisk förnimmelse

känslig /ɕˈɛnslɪɡ/ (adj)
empfindlich
  (mätinstrument) som reagerar redan för små utslag
  som lätt blir upprörd, uppretad eller förnärmad
  som är väldigt mottaglig för stimuli; ömtålig
empfindlich, heikel
  som lätt upprör, retar upp, förnärmar eller på annat sätt väcker starka känslor

känslighet /ɕˈɛnslɪɡhˌeːt/ (n)
Empfindlichkeit

känslofull /ɕˈɛnsluːfˌɵl/ (adj)
emotional
  full av känslor

känslokall /ɕˈɛnslʊkˌal/ (adj)
gefühlskalt

känslokyla /ɕˈɛnslʊkˌyːla/ (n)
Gefühlskälte
  frånvaro av varma, vänliga känslor

känslolös /ɕˈɛnsluːlˌøːs/ (adj)
gefühllos
  som saknar känslor
  som saknar känsel

känslomässig /ɕˈɛnsluːmˌɛsɪɡ/ (adj)
gefühlsmäßig
  som berör känslor

känslosam /ɕˈɛnsluːsˌam/ (adj)
emotional, empfindsam, gefühlvoll
  full av känslor

käpp /ɕˈɛp/ (n)
Stock
  grov pinne

käpphäst /ɕˈɛphəst/ (n)
Hobby, Steckenpferd
  favoritidé
Steckenpferd
  leksak

kär /ɕˈɛːr/ (adj)
verliebt, verknallt, verschossen
  förälskad
lieb
  som man tycker om

kära hjärtanes /ɕˈɛːra jˈɛtanəs/ (interjection)
ach du liebe Güte
  uttrycker en stark känsla av beundran, förvåning, bekymmer e.d.

kära ner sig /ɕˈɛːra nˈeːr sˈɛj/ (v)
verlieben
  bli kär

kärande /ɕˈɛːrandə/ (n)
Kläger, Klägerin
  person som kärar vid domstol

käring /ɕˈɛːrɪŋ/ (n)
Alte, Seniorin, Weibsbild, alte Schachtel
  gammal kvinna

käringtand /ɕˈɛːrɪŋtˌand/ (n)
Hornklee
  Lotus corniculatus

kärl /ɕˈɛrl/ (n)
Gefäß, Topf
  1. behållare
Ader, Blutgefäß
  2. blodkärl

kärlek /ɕˈɛrlək/ (n)
Liebe
  föremål för känsla
Liebe, Zuneigung
  känsla

kärleksbrev /ɕˈɛrləksbrˌeːv/ (n)
Liebesbrief

kärleksdikt /ɕˈɛrləksdˌɪkt/ (n)
Liebesgedicht
  dikt om kärlek

kärleksfull /ɕˈɛrləksfˌɵl/ (adj)
liebevoll
  som präglas av kärlek, ömsinthet och omtanke

kärleksförhållande /ɕˌɛrləksfˈœrhɔlˌandə/ (n)
Liebesbeziehung
  förhållande

kärleksroman /ɕˈɛrləksrˌuːman/ (n)
Liebesroman
  roman i vilken kärlek av romantisk natur mellan två personer spelar en framträdande roll

kärna /ɕˈɛrna/ (n)
Kern
  delmängd av mängd
  innersta avsikt
  innersta del
  nollrum till linjär avbildning
  frö i växter
Butterfass
  kärl för att kärna

kärnenergi /ɕˈɛrnənˌɛrjiː/ (n)
Atomkraft, Atomenergie, Kernenergie, Kernkraft, Nuklearenergie, Nuklearkraft
  energi som frigörs vid kärnreaktioner

kärnfamilj /ɕˌɛrnfamˈɪlj/ (n)
Kernfamilie

kärnfri /ɕˈɛrnfriː/ (adj)
kernfrei
  fri från kärnor

kärnfysik /ɕˈɛrnfyːsˌiːk/ (n)
Kernphysik

kärnkemi /ɕˈɛrŋkəmˌiː/ (n)
Kernchemie
  läran om kemiska aspekter av radioaktivitet och andra fenomen som härrör ur atomkärnor

kärnklyvning /ɕˈɛrŋklyvnˌɪŋ/ (n)
Kernspaltung
  klyvning av atomkärnor

kärnkraftverk /ɕˈɛrŋkraftvˌɛrk/ (n)
Atomkraftwerk, Kernkraftwerk
  typ av kraftverk

kärnreaktor /ɕˈɛrnrəˌaktɔr/ (n)
Atomreaktor, Kernreaktor
  behållare där kontrollerad kärnreaktion äger rum

kärnvapen /ɕˈɛrnvapən/ (n)
Atomwaffe, Kernwaffe, Nuklearwaffe
  stridsmedel som utnyttjar kärnenergi

kärnved /ɕˈɛrnvəd/ (n)
Kernholz
  inre delen av en trädstam

kärr /ɕˈɛr/ (n)
Sumpf, Moor
  våtmark som håller på att växa igen

kärra /ɕˈɛra/ (n)
Karren, Karre
  enklare tvåhjulig vagn

kärrfibbla /ɕˈɛrfɪblˌa/ (n)
Sumpf-Pippau
  arten Crepis paludosa

kärrsnäppa /ɕˈɛrʂnəpˌa/ (n)
Alpenstrandläufer

kärrsångare /ɕˈɛrʂɔŋˌarə/ (n)
Sumpfrohrsänger
  en art inom fågelfamiljen rörsångare (Acrocephalidae)

kärrtärna /ɕərtˈɛːrna/ (n)
Forsterseeschwalbe

kärv /ɕˈɛrv/ (adj)
barsch, derb, schroff
  sträv

kärva /ɕˈɛrva/ (v)
zu Garben binden
  att binda ihop skördat säd till kärvar
schwer gehen
  om något går trögt, t.ex. en motor

kärve /ɕˈɛrvə/ (n)
Garbe
  knippe av spön eller strån av skördad men ännu ej tröskad säd

kättare /ɕˈɛtːarə/ (n)
Ketzer, Ketzerin
  irrlärig person

kätteri /ɕˈɛtːərˌiː/ (n)
Ketzerei, Häresie
  villolära, åskådning som strider mot en etablerad trosuppfattning eller ett förhärskande samfunds tro

kåda /kˈoːda/ (n)
Harz
  tjockflytande, klibbig vätska som utsöndras av vissa träd

kåk /kˈoːk/ (n)
Knast
  fängelse
Bude
  trähus

kåkfarare /kˈoːkfarˌarə/ (n)
Knastbruder
  person som ofta suttit i fängelse (på kåken)

kåkstad /kˈoːkstad/ (n)
Armenviertel, Elendsviertel, Slum

kål /kˈoːl/ (n)
Kohl
  växtarten Brassica oleracea

kåldolme /kˈoːldɔlmə/ (n)
Kohlroulade, Krautwickel
  svensk variant av vinbladsdolmar

kålhuvud /kˈoːlhʉvˌʉd/ (n)
Kohlkopf
  hård klotformad bladbildning av vissa kålsorter, främst vitkål

kålrabbi /kˈoːlrabˌiː/ (n)
Kohlrabi
  klotformad växt

kålrot /kˈoːlruːt/ (n)
Kohlrübe, Steckrübe
  rotfrukt

kålsallad /kˈoːlsalˌad/ (n)
Krautsalat
  sallad som har kål som huvudingrediens

kåltrav /kˈoːltrav/ (n)
Orientalischer Ackerkohl, Weißer Ackerkohl
  arten Cochlearia officinalis

kånka /kˈoːŋka/ (v)
schleppen
  bära (något tungt) med möda

kånkelbär /kˈoːŋkəlbˌɛːr/ (n)
Klabusterbeere

kåpa /kˈoːpa/ (n)
Kutte, Talar
  långt, kappliknande överplagg
Gehäuse
  skyddande hölje

kår /kˈoːr/ (n)
Korps, Körperschaft, Vereinigung
  organiserad grupp av personer

kåsera /kˈoːseːrˌa/ (v)
plaudern
  tala eller skriva på ett underhållande sätt

kåseri /kˈoːsərˌiː/ (n)
Feuilleton
  underhållande kortare text i tidning eller tidskrift

kåsör /kˈoːsøːr/ (n)
Feuilletonist, Feuilletonistin, Kolumnist, Kolumnistin
  den som kåserar

kåt /kˈoːt/ (adj)
geil, brunftig, brünstig, rattig
  sexuellt upphetsad

kåta /kˈoːta/ (n)
Kote, Samenhütte, Samenzelt
  samisk byggnad

kö /ɕˈøː/ (n)
Billardstock, Queue
  biljardkäpp
Schlange, Warteschlange
  led av väntande människor
Queue
  samling av element som behandlas i den ordning de lagrats

köa /ɕˈøːa/ (v)
Schlange stehen
  vänta eller ställa sig i en kö

kök /ɕˈøːk/ (n)
Küche
  rum avsett för matlagning
  kokkonst

köksbord /ɕˈœksbuːrd/ (n)
Küchentisch
  bord i köket

köksdörr /ɕˈœksdˈœr/ (n)
Küchentür
  dörr till kök

köksfläkt /ɕˈœksfləkt/ (n)
Dunstabzugshaube

köksfönster /ɕˈœksfˈœnstər/ (n)
Küchenfenster
  fönster till ett kök

köksgolv /ɕˈœksɡɔlv/ (n)
Küchenfußboden
  golv i kök

kökshandduk /ɕˈœkshandˌʉk/ (n)
Geschirrhandtuch, Geschirrtuch, Küchenhandtuch
  handduk för användning i kök, särskilt vid diskning och dylikt

köksklocka /ɕˈœksklɔkːˌa/ (n)
Küchenuhr
  klocka (ofta en väggklocka) som finns i ett kök eller är avsedd att användas i ett kök

kökskniv /ɕˈœkskniːv/ (n)
Küchenmesser

köksmästare /ɕˈœksməstˌarə/ (n)
Küchenchef, Küchenchefin
  chef för restaurangkök, kökschef

köksredskap /ɕˈœksrədskˌɑːp/ (n)
Küchengerät

kökssax /ɕˈœksaks/ (n)
Küchenschere
  sax som förvaras i kök

köksskåp /ɕˈœkskoːp/ (n)
Küchenschrank
  skåp till förvaring av köksredskap

kökssoffa /ɕˈœksɔfˌa/ (n)
Küchenbank
  sittmöbel som står vid köksbordet

köksväxt /ɕˈœksvəkst/ (n)
Küchenkraut
  kryddväxt

köksö /ɕˈœksøː/ (n)
Kücheninsel
  fristående bänkyta

köl /ɕˈøːl/ (n)
Kiel, Schiffskiel
  den understa delen av en båt

kölapp /ɕˈøːlap/ (n)
Nummernzettel
  nummerlapp

köld /ɕˈœld/ (n)
Kälte
  låg temperatur
  brist på positiva känslor

köldvåg /ɕˈœldvoːɡ/ (n)
Kältewelle
  tidsperiod med mycket kall lufttemperatur

kölsvin /ɕˈœlsvˈiːn/ (n)
Kielschwein
  förstärkning av fartygsbotten

kölvatten /ɕˈœlvatːən/ (n)
Fahrwasser, Kielwasser
  spår efter något
Kielwasser, Fahrwasser
  spår i vattnet efter ett fartygs framfart

kön /ɕˈøːn/ (n)
Geschlecht
  typ av organism inom viss art

könscell /ɕˈœnssəl/ (n)
Gamet, Keimzelle
  haploid cell

könshormon /ɕˈœnshuːrmˌuːn/ (n)
Geschlechtshormon, Sexualhormon
  hormon som reglerar könsdifferentiering

könsidentitet /ɕˈœnsiːdˌɛntiːtˌeːt/ (n)
Geschlechtsidentität
  det könsuttryck som en individ identifierar sig med, en persons subjektiva upplevelse av att tillhöra ett visst kön

könskörtel /ɕˈœnsxˈœtəl/ (n)
Gonade
  organ och körtel som producerar könsceller och könshormoner

könsmogen /ɕˈœnsmuːjən/ (adj)
geschlechtsreif
  tillräckligt utvecklad för fortplantning

könsorgan /ɕˈœnsˈɔrɡan/ (n)
Geschlechtsorgan
  kroppsdel avsedd för sexuell reproduktion

könsroll /ɕˈœnsrɔl/ (n)
Geschlechterrolle, Geschlechtsrolle
  typiskt beteende för visst kön

könssjukdom /ɕˈœnsjʉkdˌɔm/ (n)
Geschlechtskrankheit
  sjukdom som överförs via samlag och angriper könsorganen

könsstympning /ɕˈœnstympnˌɪŋ/ (n)
Genitalverstümmelung
  borttagande av hela eller delar av de yttre kvinnliga könsorganen, det vill säga klitoris, inre blygdläppar och yttre blygdläppar

köp /ɕˈøːp/ (n)
Kauf
  det att köpa en vara
  vara som köpts

köpa /ɕˈøːpa/ (v)
kaufen
  skaffa sig ägande
  skaffa sig inflytande

köpa grisen i säcken /ɕˈøːpa ɡrˈiːsən iː sˈɛkːən/ (v)
die Katze im Sack kaufen
  köpa utan att veta mer

köpa in /ɕˈøːpa ˈɪn/ (v)
einkaufen
  köpa ett lager av varor för att sälja vidare

köpare /ɕˈøːparə/ (n)
Käufer, Käuferin

köpberoende /ɕˈœpbərˌuːəndə/ (n)
Kaufsucht, Oniomanie
  sjuklig lust att köpa saker

köpcentrum /ɕˈœpsəntrˌɵːm/ (n)
Einkaufszentrum, Shoppingcenter
  köpcentrum

köping /ɕˈøːpɪŋ/ (n)
Flecken
  mindre stad utan fullständiga stadsrättigheter

köpkraft /ɕˈœpkraft/ (n)
Kaufkraft
  förmåga att köpa

köpman /ɕˈœpman/ (n)
Kauffrau, Kaufmann

köpslå /ɕˈœpsloː/ (v)
feilschen, handeln
  göra affärer

kör /ɕˈøːr/ (n)
Chor
  grupp av sångare

köra /ɕˈøːra/ (v)
ausführen
  exekvera
fahren
  framföra fordon
  skjutsa
durchfallen, durchrasseln
  misslyckas på en tentamen
singen in einem Chor
  sjunga i en kör
bedienen
  sköta en maskin
anfangen
  sätta igång med en aktivitet

köra om /ɕˈøːra ɔm/ (v)
überholen
  passera långsammare fordon

köra på /ɕˈøːra poː/ (v)
fortfahren
  fortsätta som tidigare
anfahren, aufahren
  kollidera

köra upp /ɕˈøːra ˈɵp/ (v)
Fahrprüfung machen
  genomgå ett i körkortsutbildningen obligatoriskt moment där elevens färdighet i trafiken testas

köra vilse /ɕˈøːra vˈɪlsə/ (v)
verfahren
  åka vilse

körfält /ɕˈœrfəlt/ (n)
Fahrspur
  kontinuerlig längsgående del av väg

körkort /ɕˈœrkɔt/ (n)
Führerschein, Fahrerlaubnis
  licens för att få framföra motorfordon

körmedlem /ɕˈœrmˈeːdləm/ (n)
Chormitglied
  person som sjunger i en kör

körning /ɕˈœrnɪŋ/ (n)
Fahren, Fahrt
  det att köra

körriktning /ɕˈœrɪktnˌɪŋ/ (n)
Fahrtrichtung
  riktning i vilket ett fordon kör

körriktningsvisare /ɕˈœrɪktnˌɪŋsviːsˌarə/ (n)
Blinker, Fahrtrichtungsanzeiger
  gult blinkljus på vägfordon som signaliserar körriktning

körsbär /ɕˈœʂbɛːr/ (n)
Kirsche
  frukten från körsbärsträdet
Kirschbaum, Kirschbaumholz, Kirsche
  körsbärsträ
Kirsche, Kirschbaum
  träd

körsbärsblom /ɕˈœʂbɛːʂblˌɔm/ (n)
Kirschblüte
  tid där körsbärsträd blommar

körsbärsblomma /ɕˈœʂbɛːʂblˌɔma/ (n)
Kirschblüte

körsbärsplommon /ɕˈœʂbɛːʂplˌɔmuːn/ (n)
Kirschpflaume, Myrobalane
  ett trädslag (Prunus cerasifera) inom familjen rosväxter

körsbärssaft /ɕˈœʂbɛːʂˌaft/ (n)
Kirschsaft

körsbärstomat /ɕˈœʂbɛːʂtˌuːmɑːt/ (n)
Kirschtomate
  tomat av sorten Solanum lycopersicum var. cerasiforme

körsbärsträ /ɕˈœʂbɛːʂtrˌɛː/ (n)
Kirschbaum, Kirschbaumholz, Kirsche
  trä från körsbärsträdet

körsbärsträd /ɕˈœʂbɛːʂtrˌɛːd/ (n)
Kirschbaum
  träd

körsbärsvin /ɕˈœʂbɛːʂvˈiːn/ (n)
Kirschwein
  vin skapad genom jäsning av körsbärssaft

körskollärare /ɕˈœʂkɔlˌɛːrarə/ (n)
Fahrlehrer, Fahrlehrerin, Fahrschullehrer, Fahrschullehrerin
  lärare i trafikskola

körsnär /ɕˈœʂnɛːr/ (n)
Kürschner, Kürschnerin
  person som tillverkar och handlar med kläder av pälsverk och skinn

körsträcka /ɕˈœʂtrəkːˌa/ (n)
Fahrstrecke
  en vägsträcka (längd, distans) att köra

körsven /ɕˈœʂvən/ (n)
Kutscher
  kusk

körtel /ɕˈœtəl/ (n)
Drüse
  organ

körvel /ɕˈœrvəl/ (n)
Kerbel

kött /ɕˈœt/ (n)
Fleisch
  mat

köttben /ɕˈœtbən/ (n)
Knochen, Suppenknochen
  ben med köttbitar på

köttbit /ɕˈœtbiːt/ (n)
Fleischstück
  bit av kött

köttbulle /ɕˈœtbɵlə/ (n)
Fleischklößchen, Fleischbällchen
  boll av köttfärs

köttfärs /ɕˈœtfəʂ/ (n)
Hackfleisch
  färs av kött

köttfärslimpa /ɕˈœtfəʂlˌɪmpa/ (n)
Hackbraten
  maträtt bestående av en massa av köttfärs och tillsatser som formats till formen av en stor (bröd)limpa

köttfärssås /ɕˈœtfəʂˌoːs/ (n)
Hackfleischsauce, Hackfleischsoße
  sås som har köttfärs som huvudingrediens

köttklubba /ɕˈœtklɵbˌa/ (n)
Fleischhammer
  redskap som används för att möra kött

köttkvarn /ɕˈœtkvɑːrn/ (n)
Fleischwolf
  slags hushållskvarn

kötträtt /ɕˈœtrət/ (n)
Fleischgericht
  maträtt som innehåller kött

köttsoppa /ɕˈœtsɔpˌa/ (n)
Fleischsuppe
  soppa

köttälskare /ɕˈœtːəlskˌarə/ (n)
Fleischliebhaber, Fleischliebhaberin
  person som tycker om att äta kött

köttätande /ɕˈœtːɛːtˌandə/ (adj)
fleischfressend

köttätare /ɕˈœtːɛːtˌarə/ (n)
Fleischfresser
  karnivor
Fleischesser
  person som äter kött

labb /lˈab/ (n)
Labor, Laboratorium
  laboratorium

labbis /lˈabiːs/ (n)
Labor
  laboratorium

labbrapport /lˈabrapˌɔt/ (n)
Laborbericht
  rapport som skrivs om experiment i labben

labialisera /lˈɑːbiːˌaliːsˌeːra/ (v)
labialisieren
  förändra till läppljud

labil /lˈɑːbiːl/ (adj)
labil, instabil

labilitet /lˈɑːbiːlˌiːteːt/ (n)
Labilität
  det att vara labil

laborant /lˈabuːrˌant/ (n)
Laborant, Laborantin
  person som arbetar i ett laboratorium

laboratorium /lˈabuːrˌɑːtuːrˌiːʉm/ (n)
Labor, Laboratorium

laborera /lˈabuːrˌeːra/ (v)
experimentieren, laborieren

labrador /lˈabradˌuːr/ (n)
Labrador, Labrador Retriever
  labrador

labyrint /lˈɑːbyːrˌɪnt/ (n)
Labyrinth
  ställe med invecklat nät av gångar

labyrintisk /lˈɑːbyːrˌɪntɪsk/ (adj)
labyrinthartig, labyrinthisch
  likt en labyrint

lack /lˈak/ (n)
Lack
  lösning för att behandla ytor
  material för försegling
  lackerad yta

lacka /lˈakːa/ (v)
versiegeln
  försegla med lack
lackieren, lacken
  påföra lack

lackad /lˈakːad/ (adj)
gelackt
  perfektparticip av lacka

lackering /lˈakːeːrˌɪŋ/ (n)
Lackierung
  det att förse något med en överdrag av lack

lackmuspapper /lˈakmɵspˌapər/ (n)
Lackmuspapier
  ett filtrerpapper som färgas rött av syror och blått av baser

lada /lˈɑːda/ (n)
Scheune
  byggnad

ladda /lˈada/ (v)
laden
  batteri
  data
  vapen, maskin, etc.

ladda ner /lˈada nˈeːr/ (v)
herunterladen, runterladen
  kopiera information från en fjärran dator till en lokal dator

laddad /lˈadad/ (adj)
geladen
  fylld av dramatik
  med en nollskild elektrisk (netto)laddning
  perfektparticip av ladda

laddare /lˈadarə/ (n)
Ladegerät

laddbar /lˈadbɑːr/ (adj)
ladbar
  som kan laddas

laddning /lˈadnɪŋ/ (n)
Ladung
  (fysik) storhet hos partiklar
  (fysik) överskott av partiklar med laddning
  energimängd i ett elektriskt batteri
  en (standardiserad) mängd av ett explosivt ämne

laddstock /lˈadstɔk/ (n)
Ladestock
  stake av trä, järn eller fjäderstål varmed skottet nedförs i pipan på äldre eldvapen för framladdning

ladino /lˈɑːdiːnˌuː/ (n)
Ladino, Sephardisch
  ett ibero-romanskt språk som talas i Israel och Turkiet

ladinska /lˈɑːdɪnskˌa/ (n)
Ladinisch
  ett romanskt språk som talas i norra Italien

ladugård /lˈɑːdʉɡˌoːrd/ (n)
Kuhstall, Viehstall, Stall

ladusvala /lˈɑːdɵsvˌala/ (n)
Rauchschwalbe

lag /lˈɑːɡ/ (n)
Lake
  lösning som används i matlagning
Gesetz, Recht
  rättsregel för beteende
Mannschaft
  samarbetande grupp
Lage, Schicht
  skikt, lager
Gesetzmäßigkeit, Naturgesetz
  vetenskaplig regel

laga /lˈɑːɡa/ (v)
reparieren, ausbessern, flicken
  1. reparera
kochen, zubereiten
  2. tillaga
füllen
  fylla en tand

lagbok /lˈɑːɡbuːk/ (n)
Gesetzbuch

lagenlig /lˈɑːɡeːnlˌɪɡ/ (adj)
gesetzeskonform, gesetzlich
  som är i enlighet med lagen

lager /lˈɑːɡər/ (n)
Lager
  maskinelement
  lagerlokal
  öl
Schicht
  skikt
Lorbeer
  träd

lagerhus /lˈɑːɡərhˌʉs/ (n)
Lagerhaus
  byggnad som används som lagerlokal

lagerhägg /lˈɑːɡərhˌɛɡ/ (n)
Lorbeerkirsche

lagerkrans /lˌɑːɡərkrˈans/ (n)
Lorberkranz
  krans av lagerblad

lagförslag /lɑːɡfˈœʂlɑːɡ/ (n)
Gesetzentwurf, Gesetzesvorlage
  utkast (förslag) till ny lag

laggkärl /lˈaɡkərl/ (n)
Bottich
  tunna eller annat kärl av trästycken (laggar) som hålls samman av metall- eller träband

lagkamrat /lˈɑːɡkamrˌɑːt/ (n)
Mannschaftskamerad, Mannschaftskameradin
  spelare från samma lag

lagkapten /lˈɑːɡkaptən/ (n)
Kapitän, Mannschaftskapitän
  ledare i en sportklubb

laglig /lˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
legal, gesetzlich, erlaubt
  legal

lagligen /lˈɑːɡlɪɡˌɛn/ (adv)
gesetzlich

lagliggöra /lˈɑːɡlɪɡˌøːra/ (v)
legalisieren
  tillåta enligt lag något som tidigare varit förbjudet eller onämnt

laglydig /lˈɑːɡlyːdˌɪɡ/ (adj)
gesetzestreu
  som följer lagen

lagmedlem /lɑːɡmˈeːdləm/ (n)
Mannschaftsmitglied
  medlem i ett lag

lagra /lˈɑːɡra/ (v)
lagern
  lägga i lager
  förse med ett lager
speichern
  spara data

lagsport /lˈɑːɡspɔt/ (n)
Mannschaftssport, Teamsport

lagstadgad /lˈɑːɡstadɡˌad/ (adj)
gesetzlich
  stadgad i lagar

lagstiftande /lˈɑːɡstɪftˌandə/ (adj)
gesetzgebend, legislativ
  presensparticip av lagstifta

lagstiftning /lˈɑːɡstɪftnˌɪŋ/ (n)
Gesetzgebung, Gesetzgebungsverfahren
  process genom vilken lagar tillkommer
Gesetzgebung
  sammanfattning

lagun /lˈɑːɡɵn/ (n)
Lagune
  (grunda) delar av havet som är avstängda genom smala landremsor

lajv /lˈajv/ (n)
LARP

lakahammel /lˈɑːkahˌaməl/ (n)
Hammel
  kastrerad bagge

lakan /lˈɑːkan/ (n)
Laken, Bettlaken, Betttuch
  sängkläder

lakandonska /lˈɑːkandˌɔnska/ (n)
Lakandonisch
  ett mayaspråk som främst talas i Mexiko

lake /lˈɑːkə/ (n)
Quappe
  fisk

lakej /lˈɑːkəj/ (n)
Lakai
  betjänt klädd i livré
  överdriven tjänstvillig person

lakkolit /lˈakkuːlˌiːt/ (n)
Lakkolith
  en vulkanisk bergart

lakonisk /lɑːkˈoːnɪsk/ (adj)
lakonisch
  om person

lakonism /lɑːkˈoːnɪsm/ (n)
Lakonismus
  kort uttryck med kärnfull betydelse

lakrits /lˈakrɪts/ (n)
Lakritze, Lakritz

laktas /lˈaktas/ (n)
Lactase
  enzym som bryter ner laktos

laktos /lˈaktuːs/ (n)
Laktose
  disackarid

laktosfri /lˈaktɔsfrˌiː/ (adj)
laktosefrei
  fri från laktos

laktosintolerans /lˌaktuːsˌɪntuːleːrˈans/ (n)
Laktoseintoleranz
  oförmåga att bryta ned laktos, oftast till följd av brist på laktas

lam /lˈɑːm/ (adj)
lahm
  orörlig, förlamad

lama /lˈɑːma/ (n)
Lama
  munk
  djurart

lamellhus /lˈɑːməlhˌʉs/ (n)
mehrstöckiges Mietshaus
  fristående höghus med långsträckt (smal) byggnadskropp

lamentera /lˈɑːməntˌeːra/ (v)
lamentieren

laminat /lˈɑːmiːnˌat/ (n)
Laminat
  material

lamm /lˈam/ (n)
Schaf
  får
Lamm
  unge till får

lammgam /lˈamɡam/ (n)
Bartgeier
  fågel från familjen hökartade rovfåglar, med det vetenskapliga namnet Gypaetus barbatus

lammkött /lamkˈœt/ (n)
Lammfleisch
  kött

lammunge /lˈamɵŋə/ (n)
Lämmchen
  lamm

lampa /lˈampa/ (n)
Lampe, Leuchte
  apparat vari ljus alstras

lampett /lˈampət/ (n)
Wandlampe

lampskärm /lampsxˈɛrm/ (n)
Lampenschirm

lamslagen /lˈamslɑːɡən/ (adj)
gelähmt
  perfektparticip av lamslå

lamé /lɑːmˈeː/ (n)
Lamé
  en sorts tyg med invävda metalltrådar (särskilt till aftonklänningar)

land /lˈand/ (n)
Land
  all jordsyta förutom vatten
Land, Staat
  politiskt begränsat område; stat

landa /lˈanda/ (v)
anlanden
  föra i land en fångst av fiskar
landen
  ta mark

landgräns /lˈandɡrəns/ (n)
Landgrenze
  gräns mellan länder på fastlandet

landgång /lˈandɡɔŋ/ (n)
Landungsbrücke, Landungssteg, Laufplanke
  1. man går i land på
langes, belegtes Brot
  2. avlång halverad smörgås

landhockey /lˈandhɔkːəˌyː/ (n)
Feldhockey

landhöjning /landhˈœjnɪŋ/ (n)
Landhebung
  höjning av landytan i förhållande till havsnivån

landning /lˈandnɪŋ/ (n)
Landung, Landeanflug

landningsbana /lˈandnɪŋsbˌana/ (n)
Landebahn

landningsställ /lˈandnɪŋstˌɛl/ (n)
Fahrwerk
  anordning på en luftfarkost som den vilar på marken med då det inte flyger

landsbygd /lˈandsbyɡd/ (n)
ländliches Gebiet
  större område där få människor bor

landsfader /lˈandsfadər/ (n)
Landesvater
  ledare av ett land

landsförrädare /landsfˈœrɛːdˌarə/ (n)
Landesverräter, Landesverräterin
  person som förråder sitt land

landsförräderi /landsfˈœrɛːdərˌiː/ (n)
Landesverrat
  det att förråda ens land

landshövding /landshˈœvdɪŋ/ (n)
Landeshauptmann, Regierungspräsident, Regierungspräsidentin
  statens företrädare i ett län, chefen för länsstyrelsen, ståthållare

landskamp /lˈandskamp/ (n)
Ländermatch, Länderspiel
  tävling mellan två landslag

landskap /lˈandskɑːp/ (n)
Landschaft, Provinz
  del av landet
Landschaft
  utseende av miljön

landskapsblomma /lˈandskɑːpsblˌɔma/ (n)
Provinzblume
  blomma vald att representera ett landskap i Sverige

landslag /lˈandslɑːɡ/ (n)
Bundesgesetz, Reichsgesetz
  lagstiftning som gäller för hela landet
Nationalmannschaft
  trupp av idrottare som representerar ett land

landslagsspelare /lˈandslɑːɡspəlˌarə/ (n)
Nationalspieler, Nationalspielerin
  utövare av någon sport som är med i sin nations landslag

landsman /lˈandsman/ (n)
Landsmann

landsmaninna /lˈandsmanˌɪna/ (n)
Landsmännin
  kvinna från samma land (eller landskap) (som en given person), kvinnlig landsman

landsmål /lˈandsmoːl/ (n)
Dialekt, Mundart
  dialekt

landsorganisation /landsˈɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n)
Gewerkschaftsbund
  central­organisation för den svenska fackförenings­rörelsen

landsort /landsˈɔt/ (n)
Provinz
  allt det i ett land som inte är huvudstad

landsting /lˈandstɪŋ/ (n)
dänischer Reichstag
  en av danska riksdagens två kammare
Landsting, grönländisches Parlament
  parlamentet på Grönland
åländisches Parlament
  parlamentet på Åland
Proviziallandtag
  sekundärkommun som har hand om den kommunala självstyrelsen i ett län
  ting som gäller för ett helt landskap

landsväg /lˈandsvɛːɡ/ (n)
Landstraße
  väg utanför tätortsområde, vilken inte är en motorväg

landtunga /lˈandtɵŋˌa/ (n)
Landzunge
  udde eller (delvis) mer långsmal halvö

landvinning /lˈandvɪnˌɪŋ/ (n)
Fortschritt
  (större och bestående) framgång

langa /lˈaŋa/ (v)
werfen
  kasta
langen, weitergeben
  skicka vidare någonting

langare /lˈaŋarə/ (n)
Dealer
  person som olagligt lanngar, oftast alkohol eller narkotika

lansera /lˈanseːrˌa/ (v)
einführen, lancieren
  införa på marknaden

lantan /lˈantan/ (n)
Lanthan

lantbruk /lˈantbrʉk/ (n)
Landwirtschaft
  jordbruk, skogsbruk

lantbrukare /lˈantbrʉkˌarə/ (n)
Landwirt, Landwirtin
  personer som arbetar med lantbruk

lanterna /lˈantərnˌa/ (n)
Laterne

lantis /lˈantɪs/ (n)
Landei

lantlig /lˈantlɪɡ/ (adj)
ländlich, rural

lantluft /lˈantlɵft/ (n)
Landluft
  ren och frisk luft på landsbygden

lantmätare /lˈantmɛːtˌarə/ (n)
Vermesser, Feldmesser, Geometer, Geodät, Geodätin, Landvermesser
  specialist inom lantmäteri, utförare av lantmäteriförrättningar

lantmäteri /lˈantmɛːtərˌiː/ (n)
Vermessung
  läran om uppmätning av land, utstakning av gränser, framställandet av kartor

laotier /lˈɑːuːtˌiːər/ (n)
Laote, Laotin

laotiska /lˈɑːuːtˌɪska/ (n)
Laotin
  kvinna från Laos
Laotisch
  lao, språk som talas främst i Laos

lapa /lˈɑːpa/ (v)
schlürfen
  slicka i sig

lapidarisk /lˈɑːpiːdˌarɪsk/ (adj)
lapidar
  såsom huggen i sten

lapp /lˈap/ (n)
Flicken, Lappen, Fetzen
  liten tygbit
Zettel
  litet papper
Lappe, Lappin
  same

lappad /lˈapad/ (adj)
geflickt
  perfektparticip av lappa

lapplisa /lˈapliːsˌa/ (n)
Politesse
  parkeringsvakt

lappmes /lˈapməs/ (n)
Lapplandmeise

lappsparv /lˈapsparv/ (n)
Spornammer

lappuggla /lˈapɵɡlˌa/ (n)
Bartkauz

laptop /lˈaptuːp/ (n)
Laptop
  bärbar dator

larm /lˈarm/ (n)
Alarm
  anordning

larma /lˈarma/ (v)
lärmen
  ge ifrån sig ljud
alarmieren
  varna

larv /lˈarv/ (n)
Larve, Raupe
  insekt
Blödsinn, Unsinn
  strunt

larva /lˈarva/ (v)
blödeln
  göra sig löjlig

larvfötter /larvfˈœtːər/ (n)
Gleiskette, Raupenband, Raupenkette
  sorts bred kedja som används på bandfordon

larvig /lˈarvɪɡ/ (adj)
albern, blöd, dumm
  barnslig, tramsig, fånig

laryngit /lˈɑːryŋˌiːt/ (n)
Laryngitis
  halssjukdom

lasagne /lˈɑːsaŋnə/ (n)
Lasagne
  slags italiensk varmrätt

lasarett /lˈɑːsarˌɛt/ (n)
Krankenhaus, Lazarett

laser /lˈɑːsər/ (n)
Laser
  teknik

laserpekare /lˈɑːsərpəkˌarə/ (n)
Laserpointer
  handhållen laser som används som pekpinne eller leksak

lasersikte /lˈɑːsəʂˌiːktə/ (n)
Laserzielgerät
  laser som fästs på ett vapen för att underlätta siktandet

laserstråle /lˈɑːsəʂtrˌoːlə/ (n)
Laserstrahl
  en ljusstråle skapad med hjälp av en laser

lass /lˈas/ (n)
Fuhre, Ladung
  last som forslas på ett fordon
Ladung
  stor mängd av något

last /lˈast/ (n)
Last, Belastung, Bürde
  belastning, börda
Fracht, Ladung, Last
  gods
Laster
  ovana, synd

lasta /lˈasta/ (v)
laden, beladen, verladen
  lägga last på eller i ett fordon, fartyg eller djur

lastbil /lˈastbiːl/ (n)
Lastkraftwagen, Lastwagen, LKW, Laster, Brummi, Camion
  bil för transport av gods

lastbilschaufför /lˌastbɪlʃoːfˈøːr/ (n)
Lastwagenfahrer, LKW-Fahrer, LKW-Fahrerin, Lastwagenfahrerin, Trucker, Truckerin
  förare av lastbil (ett yrke)

lastcykel /lˈastsyːkəl/ (n)
Lastenfahrrad, Lastenrad, Transportfahrrad, Transportrad
  cykel för frakt av last

lastflak /lˈastflak/ (n)
Ladefläche
  yta på lastbil, där lasten transporteras

lastpall /lˈastpal/ (n)
Transportpalette
  ställning för gods

lastprofil /lˈastpruːfˌiːl/ (n)
Lichtraumprofil
  utrymme i sid- och höjdled som ett järnvägsfordon inte får överskrida (med hän­syn till måtten på tunnlar, broar etc.)

lat /lˈat/ (adj)
faul, träge

lata /lˈɑːta/ (v)
faulenzen

latex /lˈɑːtəks/ (n)
Latex
  sorts elastiskt gummi tillverkat därav

lathet /lˈatheːt/ (n)
Faulheit
  det att vara lat

lathund /lˈathɵnd/ (n)
Eselsbrücke
  allmän hjälpmedel för minnet
Lösungsheft
  färdiga svar på skoluppgift
Bedienungsanleitung
  lättöverskådlig manual

latin /lɑːtˈiːn/ (n)
Latein, Lateinisch
  språk

latinism /lˈɑːtiːnˌɪsm/ (n)
Latinismus
  av latinet påverkat uttryckssätt

latinsk /lˈɑːtɪnsk/ (adj)
lateinisch

latinska alfabetet /lˈɑːtɪnskˌa ˈalfabətət/ (n)
lateinisches Alphabet

latitud /lˈɑːtiːtˌʉd/ (n)
Breite, Breitengrad

latmask /lˈatmask/ (n)
Faulpelz

latrin /latrˈiːn/ (n)
Latrine
  avträde, avträdesgrop

laurinsyra /lˈɑːʉrˌɪnsyːrˌa/ (n)
Laurinsäure
  fettsyra som består av kol, väte och syra, med formeln CH3(CH2)10COOH

lav /lˈɑːv/ (n)
Flechte
  organism

lava /lˈava/ (n)
Lava
  smält sten som spottas ut ur en vulkan

lavemang /lˈɑːvəmˌaŋ/ (n)
Einlauf
  ett slags ändtarmssköljning

lavendel /lˈɑːvəndəl/ (n)
Lavendel

lavera /lˈɑːvərˌa/ (v)
lavieren
  måla över en teckning med tunn färg i en enda färgton

lavin /lɑːvˈiːn/ (n)
Lawine
  snöskred

lavskrika /lˈɑːvskriːka/ (n)
Unglückshäher

lawrencium /lˈavrənsˌɪʉm/ (n)
Lawrencium

lax /lˈaks/ (adj)
lasch, lax, nachlässig
  slapp, lös

lax /lˈaks/ (n)
Lachs
  fisk

laxera /lˈaksərˌa/ (v)
abführen
  ta in laxativ

laxermedel /lˈaksərmˌeːdəl/ (n)
Abführmittel, Laxans, Laxativum
  avförande medel

laxfiske /lˈaksfɪskə/ (n)
Lachsfang, Lachsfischerei
  fiske av lax

layout /lˈɑːyːˌuːʉt/ (n)
Layout
  grafiskt upplägg

laziska /lˈɑːsɪskˌa/ (n)
Lasisch
  ett språk inom den kartvelska språkgruppen som talas i Kaukasus

le /lˈeː/ (v)
lächeln
  dra mungiporna uppåt som ett tecken på glädje

lebb /lˈɛb/ (n)
Lesbe

lebeman /lˈeːbəmˌan/ (n)
Lebemann

led /lˈeːd/ (n)
Reihe, Glied
  1.1 individer på rad
Glied
  1.2 del
Term
  1.3 matematik
Richtung
  1.5 riktning, håll
Gelenk
  2.1 anatomi
Fahrrinne, Weg
  2.2 väg, farled

leda /lˈeːda/ (n)
Überdruss, Ekel, Unlust
  känsla av stark olust, motvilja eller uttråkning för att man har fått för mycket av något

leda /lˈeːda/ (v)
beugen
  böja en led
führen, leiten
  ge som resultat, föra till
führen
  ligga först
leiten, führen
  styra, ha bestämmande inflytande över

ledamot /lˌeːdamˈuːt/ (n)
Abgeordnete, Abgeordneter

ledande /lˈeːdandə/ (adj)
führend
  presensparticip av leda

ledare /lˈeːdarə/ (n)
Leitartikel
  inledande del av tidning
Führende, Führender
  person som ligger först i tävling
Leiter, Führer, Führerin, Leiterin
  person, chef
Leiter
  ämne som leder värme eller elektricitet
  tråd som leder elektricitet

ledarinna /lˈeːdarˌɪna/ (n)
Leiterin

ledbuss /lˈɛdbɵs/ (n)
Gelenkbus
  lång buss

leddjur /ləjˈʉr/ (n)
Gliederfüßer

ledfyr /lˈɛdfyːr/ (n)
Leitfeuer
  sjömärke som nattetid sprider ljus

ledig /lˈeːdɪɡ/ (adj)
frei, unbesetzt, vakant
  2. ej upptagen
leger, ungezwungen, lässig
  4. informell

ledighet /lˈeːdɪɡhˌeːt/ (n)
Freizeit, Muße, Mußestunde
  det att vara ledig

ledinflammation /lˌeːdɪnflˌamasxˈuːn/ (n)
Arthritis
  samlingsnamn för inflammationer som påverkar lederna

ledkapsel /lˈɛdkapsəl/ (n)
Gelenkkapsel
  fibrös kapsel som tätt omger en synovialled

ledmotiv /lədmˈuːtiːv/ (n)
Leitgedanke, Leitmotiv
  grundtanke i ett resonemang, kvintessens, (pudelns) kärna
Leitmotiv
  återkommande tonföljd i en melodi, refräng, omkväde

ledning /lˈeːdnɪŋ/ (n)
Anleitung
  anvisning, beslutshjälp
Leitung
  avlång anordning
  grupp med uppgift att leda
  översättningar som bör granskas
Führung
  bäst position

ledningsnät /lˈeːdnɪŋsnˌɛːt/ (n)
Leitungsnetz
  ledningar som ingår i samhällets infrastruktur

ledsagare /lˈɛdsaɡˌarə/ (n)
Begleiter, Gefährte
  person som ledsagar

ledsagarinna /lˈɛdsaɡˌarɪnˌa/ (n)
Begleiterin, Gefährtin
  kvinnlig ledsagare

ledsam /lˈɛdsam/ (adj)
langweilig, traurig, unangenehm, unliebsam
  som orsakar leda

ledsen /lˈɛdsən/ (adj)
traurig, betrübt
  som känner sorg
leidtun
  som ursäktar

ledsna /lˈɛdsna/ (v)
leid sein, sattbekommen, überdrüssig werden

ledstjärna /lˈɛdsxərnˌa/ (n)
Leitstern

ledtråd /lədtrˈoːd/ (n)
Leitfaden
  handledning
Hinweis
  information, tips

leecha /lˈeːəʃˌa/ (v)
leechen
  tanka hem, överföra filer till sin egen dator

leende /lˈeːəndə/ (adj)
lächelnd
  som ler

leende /lˈeːəndə/ (n)
Lächeln
  ansiktsuttryck som skapas när man ler
  det att le

legal /lˈeːɡal/ (adj)
legal
  laglig

legalisera /lˈeːɡalˌiːseːrˌa/ (v)
legalisieren

legalisering /lˈeːɡalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Legalisierung

legato /lˈeːɡatˌuː/ (interjection)
legato

legato /lˈeːɡatˌuː/ (n)
Bindung, Legato

legend /lˈeːjənd/ (n)
Legende
  berättelse
  berömd person

legendarisk /lˈeːjəndˌarɪsk/ (adj)
legendär

legera /lˈeːjeːrˌa/ (v)
legieren
  sammansmälta olika metaller

legering /lˈeːjeːrˌɪŋ/ (n)
Legierung
  blandning av metall och en eller flera tillsatser

legion /lˈeːjiːˌuːn/ (n)
Legion
  en fornromersk häravdelning

legitimation /lˌeːjiːtˌiːmasxˈuːn/ (n)
Ausweis
  legitimationshandling
Legitimation
  tillstånd att utöva ett visst yrke

legitimerad /lˈeːjiːtˌiːmeːrˌad/ (adj)
approbiert
  lagligt berättigad till viss yrkesutövning

legitimitet /lˈeːjiːtˌiːmiːtˌeːt/ (n)
Legitimität

legosoldat /lˈeːɡuːsˌɔldat/ (n)
Söldner

lejon /lˈɛjuːn/ (n)
Löwe, Leu
  Panthera leo
Löwe
  person född i Lejonet

lejonhane /lˈɛjɔnhˌanə/ (n)
Löwenmännchen
  hane av lejon

lejonhona /lˈɛjɔnhˌuːna/ (n)
Löwin
  hona av lejon

lejonjakt /lˈɛjɔnjˌakt/ (n)
Löwenjagd
  jakt på lejon

lejonkropp /lˈɛjɔŋkrˌɔp/ (n)
Löwenkörper
  lejons kropp

lejonpart /lˈɛjɔnpˌɑːt/ (n)
Löwenanteil
  största delen av något

lejonunge /lˈɛjuːnˌɵŋə/ (n)
Löwenjunges
  unge till lejon

lek /lˈeːk/ (n)
Laichen
  fortplantningsprocess hos fiskar
Balz
  fortplantningsprocess hos fåglar
Spiel
  underhållande aktivitet
Lek
  valuta

leka /lˈeːka/ (v)
spielen
  nöjesaktivetet
balzen
  samlas för att visa upp sig
laichen
  utöva fortplantning

lekamen /lˈeːkamən/ (n)
Körper, Leib

lekare /lˈeːkarə/ (n)
Drehgelenk, Drehring
  don som sitter mellan en lina och dess fästpunkt och tillåter linan att rotera fritt kring sin längdaxel
Musikant, Spielmann
  spelman

lekfull /lˈɛkfɵl/ (adj)
spielerisch, verspielt
  som gärna leker och skämtar

lekkamrat /lˈɛkkamrˌɑːt/ (n)
Spielgefährte, Spielgefährtin, Spielkamerad, Spielkameradin
  person som en given person (oftast ett barn) kan vara tillsammans med (inte minst på fritiden) och leka med

lekman /lˈɛkman/ (n)
Laie
  icke-expert
  person som inte är prästvigd

lekmannamässig /lˈɛkmanˌaməsˌɪɡ/ (adj)
laienhaft
  göra någonting som en lekman

lekplats /lˈɛkplats/ (n)
Laichplatz
  område där fiskar leker
Spielplatz, Kinderspielplatz
  område med lekredskap

leksak /lˈɛksak/ (n)
Spielzeug

leksaksaffär /lˌɛksɑːksafˈɛːr/ (n)
Spielwarengeschäft, Spielwarenladen
  affär som säljer leksaker (till barn)

leksaksbil /lˈɛksɑːksbˌiːl/ (n)
Spielauto, Spielzeugauto
  modell av en bil avsedd att användas som leksak

lekstuga /lˈɛkstʉɡˌa/ (n)
Spielhaus, Spielhäuschen
  stuga avsedd för lekar och dylikt (både bokstavligt och bildligt)

lektion /ləksxˈuːn/ (n)
Lektion, Stunde, Unterrichtsstunde
  tid för undervisning
Lektion
  utvidgad betydelse

lektor /lˈɛktɔr/ (n)
Dozent, Dozentin, Lektor, Lektorin
  lärare som avlagt doktorsexamen

lektyr /lˈɛktyːr/ (n)
Lektüre
  det som är avsett att läsas

lem /lˈeːm/ (n)
Glied, Gliedmaße
  kroppsdel

lemlästa /lˈɛmlɛːstˌa/ (v)
verstümmeln
  svårt skada en kropp, stympa

lemma /lˈɛma/ (n)
Lemma
  ett ords grundform
  sats

len /lˈeːn/ (adj)
sanft, weich

lena /lˈeːna/ (v)
lindern, mildern
  göra len och mjuk till ytan

leninist /lˈeːniːnˌɪst/ (n)
Leninist, Leninistin

leninistisk /lˈeːniːnˌɪstɪsk/ (adj)
leninistisch
  som rör leninismen

leonesiska /lˈeːuːnəsˌɪska/ (n)
Leonesisch
  språk som talas i delar av Spanien

leopard /lˈeːuːpˌard/ (n)
Leopard
  kattdjur

lepidopterist /lˈeːpiːdˌɔptərˌɪst/ (n)
Lepidopterologe, Lepidopterologin, Schmetterlingskundler, Schmetterlingskundlerin
  entomolog specialiserad på fjärilar (det vill säga ordningen Lepidoptera)

lepra /lˈɛpra/ (n)
Lepra
  infektionsskjukdomen spetälska

leptin /ləptˈiːn/ (n)
Leptin
  ett hormon som produceras av fettväv och som antas (genom påverkan på hypotalamus) inducera mättnadskänsla när fettlagren är välfyllda

lepton /lˈɛptuːn/ (n)
Lepton

lera /lˈeːra/ (n)
Lehm, Schlamm
  blandning av jord och vatten
Ton, Lehm
  finkornig jordart som i vått tillstånd är klibbig och formbar

lerig /lˈeːrɪɡ/ (adj)
lehmig
  nedsmutsad med lera

lerskulptur /lˈɛʂkɵlptˌʉr/ (n)
Tonskulptur
  skulptur tillverkad av lera

lesbisk /lˈɛsbɪsk/ (adj)
lesbisch
  homosexuell (om kvinnor)
  som rör homosexuella kvinnor

lesion /leːsxˈuːn/ (n)
Läsion
  skada (på inre eller yttre organ)

lesothiska /lˈeːsɔthˌɪska/ (n)
Lesotherin
  kvinna från Lesotho

leta /lˈeːta/ (v)
suchen

leta fram /lˈeːta frˈam/ (v)
heraussuchen
  utföra en framgångsrik sökning, aktivt söka efter något (föremål eller abstrakt sak) tills det har funnits

leta upp /lˈeːta ˈɵp/ (v)
suchen
  leta tills man hittar

letargi /lˈeːtarjˌiː/ (n)
Lethargie
  sjukligt slöhetstillstånd

lett /lˈɛt/ (n)
Lette, Lettin
  person från Lettland

lettisk /lˈɛtːɪsk/ (adj)
Lettisch, lettisch
  som rör Lettland

lettiska /lˈɛtːɪskˌa/ (n)
Lettin
  kvinna
Lettisch
  språk

leu /lˈeːʉ/ (n)
Leu
  valutor i Moldavien och Rumänien

leucin /lˌeːʉsˈiːn/ (n)
Leucin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Leu, L)

leukemi /lˈeːʉkəmˌiː/ (n)
Leukämie
  blodcancer

leukocyt /lˈeːʉkˌuːsyːt/ (n)
Leukozyt

lev /lˈeːv/ (n)
Lew
  valuta i Bulgarien

leva /lˈeːva/ (v)
leben
  vara vid liv

leva loppan /lˈeːva lˈɔpan/ (v)
die Puppen tanzen lassen
  föra ett utsvävande liv
randalieren
  väsnas och bråka

leva på stor fot /lˈeːva poː stˈuːr fˈuːt/ (v)
auf großem Fuß leben
  leva dyrbart

leva rullan /lˈeːva rˈɵlan/ (v)
einen draufmachen
  festa

leva ur hand i mun /lˈeːva ˈʉr hˈand iː mˈɵn/ (v)
von der Hand in den Mund leben
  leva fattigt

levande /lˈeːvandə/ (adj)
lebend, lebendig
  som lever
lebendig
  vacker, verklighetstrogen eller tydligt antydande rörelser
  som är intressant och föränderligt

levande ljus /lˈeːvandə jˈʉs/ (n)
Kerze, Wachskerze

levantin /lˌeːvantˈiːn/ (n)
Levantiner
  avkomling av europeiska fäder och österländska mödrar i Levantens hamnstäder

levebröd /lˈɛvəbrˌøːd/ (n)
Broterwerb
  arbete som ger inkomst
Lebensunterhalt
  förutsättning för att leva

lever /lˈɛvər/ (n)
Leber
  organ hos ryggradsdjur

leverans /lˌɛvərˈans/ (n)
Lieferung

leverantör /lˈɛvərˌantøːr/ (n)
Lieferant, Lieferantin
  aktör som utför

levercell /lˈɛvərsˌɛl/ (n)
Leberzelle
  hepatocyt

levercirros /lˈɛvərsˌɪruːs/ (n)
Leberzirrhose
  sjukligt tillstånd med omfattande fibros (ärrbildning) i levern

leverera /lˈɛvərˌeːra/ (v)
liefern
  avlämna varor eller resultat

leverne /lˈɛvərnə/ (n)
Lebensgrundlage, Lebensunterhalt
  det någon försörjer sig på
Lebensweise
  levnadssätt

leverpastej /lˈɛvərpˌastəj/ (n)
Leberpastete, Leberwurst
  typ av pastej

levnadsstandard /lˈɛvnadstˌandard/ (n)
Lebensstandard

levnadssätt /lˈɛvnadsˌɛt/ (n)
Lebensweise
  sätt att leva

levnadstecknare /lˈɛvnadstˌɛknarə/ (n)
Biograf, Biografin
  person som skildrar annans liv

levnadsöde /lˈɛvnadsˌøːdə/ (n)
Lebensschicksal
  ett livs (en levnads) öde

levulinsyra /lˈeːvʉlˌɪnsyːrˌa/ (n)
Levulinsäure, Lävulinsäure
  kemisk förening som består med formeln C5H8O3

lexem /lˈɛksəm/ (n)
Lexem
  (lingvistik) en abstrakt enhet som, enkelt uttryckt, omfattar alla böjningsformer av ett ord

lexikal /lˈɛksiːkal/ (adj)
lexikal

lexikalisera /lˈɛksiːkalˌiːseːrˌa/ (v)
le­xi­ka­li­sie­ren
  lagra språkligt uttryck i språkbrukarnas inre lexikon

lexikograf /lˈɛksiːkˌɔɡraf/ (n)
Lexikograph, Lexikographin, Lexikograf, Lexikografin

lexikografi /lˈɛksiːkˌɔɡrafˌiː/ (n)
Lexikografie, Lexikographie
  läran om ordböcker och lexikon

lexikografisk /lˈɛksiːkˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
lexikografisch, lexikographisch

lezginska /lˈɛsjɪnskˌa/ (n)
Lesgisch
  språk

libanes /lˈiːbanəs/ (n)
Libanese

libanesiska /lˈiːbanəsˌɪska/ (n)
Libanesin
  kvinna från Libanon

libbsticka /lˈɪbstɪkːˌa/ (n)
Liebstöckel
  arten Levisticum officinale
  krydda

liberal /lˈiːbərˌal/ (adj)
liberal
  inom politik
  inom religion

liberal /lˈiːbərˌal/ (n)
Liberale, Liberaler
  anhängare till liberalism
Liberaler, Liberale
  person med en liberal livsåskådning

liberalisera /lˈiːbərˌaliːsˌeːra/ (v)
liberalisieren
  göra friare

liberalism /lˈiːbərˌalɪsm/ (n)
Liberalismus

liberian /lˈiːbərˌiːan/ (n)
Liberianer, Liberianerin
  person från Liberia eller som har liberianska rötter

liberiansk /lˈiːbərˌiːansk/ (adj)
liberianisch
  som rör Liberia eller det liberianska folket

libido /lˈiːbiːdˌuː/ (n)
Libido
  begär

libretto /lˈɪbrətːˌuː/ (n)
Libretto
  text till opera eller operett

libyer /lˈiːbyːər/ (n)
Libyer
  person från Libyen eller med libyskt ursprung

libysk /lˈiːbysk/ (adj)
libysch
  som rör Libyen eller det libyska folket

libyska /lˈiːbyskˌa/ (n)
Libyerin
  kvinna från Libyen

licens /lˈɪsəns/ (n)
Lizenz
  särskilt tillstånd till viss verksamhet, tillåtelse

licensavtal /lˌɪsənsavtˈɑːl/ (n)
Lizenzvertrag
  överlåtelse av viss nyttjanderätt till uppfinning eller annan immaterialrättighet

licenserad /lˈɪsənsˌeːrad/ (adj)
lizenziert
  perfektparticip av licensera

licensiera /lˈɪsənsˌiːərˌa/ (v)
lizenzieren

lida /lˈiːda/ (v)
leiden, erdulden
  må dåligt eller ha ont

lidande /lˈiːdandə/ (adj)
leidend
  presensparticip av lida

lidande /lˈiːdandə/ (n)
Leiden

liderlig /lˈiːdərlˌɪɡ/ (adj)
lüstern
  fylld av sexuella begär

lie /lˈiːə/ (n)
Sense
  jordbruksredskap

liechtensteinare /lˈiːəʃtˌɛnstəˌiːnarə/ (n)
Liechtensteiner
  person från Liechtenstein eller som har liechtensteinskt ursprung

liechtensteinsk /lˈiːəʃtˌɛnstəˌɪnsk/ (adj)
liechtensteinisch
  som rör Liechtenstein eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

liechtensteinska /lˈiːəʃtˌɛnstəˌɪnska/ (n)
Liechtensteinerin
  kvinna i Liechtenstein eller med liechtensteinsk härkomst

lieman /lˈiːəmˌan/ (n)
Sensenmann
  personifikation av döden

liera /lˈiːərˌa/ (v)
liieren

lift /lˈɪft/ (n)
Fahrt per Anhalter
  gratisskjuts med bil
Lift, Seilbahn
  linbana

lifta /lˈɪfta/ (v)
trampen

liftare /lˈɪftarə/ (n)
Anhalter, Tramper, Anhalterin, Tramperin
  den som liftar

lifterska /lˈɪftəʂkˌa/ (n)
Anhalterin, Tramperin
  kvinnlig person som liftar

liftkort /lˈɪftkɔt/ (n)
Liftkarte, Skipass
  kort som kan krävas vid åkning i skidliftar

liga /lˈiːɡa/ (n)
Liga
  benämning på allierade stater som slåss på samma sida i krig
  sammanslutning professionella sportklubbar i de högsta serierna

ligament /lˈiːɡamˌɛnt/ (n)
Band
  bindväv som binder samman ben till andra ben

ligand /lˈiːɡand/ (n)
Ligand
  molekyl eller jon som binder

ligatur /lˈiːɡatˌʉr/ (n)
Ligatur

ligga /lˈɪɡa/ (v)
liegen
  vara utsträckt
  befinna sig
  om placering

ligga i fatet /lˈɪɡa iː fˈatət/ (v)
von Nachteil sein
  vara till nackdel

ligga i stöpsleven /lˈɪɡa iː stˈœpsləvən/ (v)
im Umbruch liegen, im Umbruch sein
  vara under omarbetning

ligga pyrt till /lˈɪɡa pˈyt tɪl/ (v)
in der Klemme sein
  ligga illa till, vara i knipa

ligga över /lˈɪɡa ˈøːvər/ (v)
übernachten
  stanna kvar över natten

liggande /lˈɪɡandə/ (adj)
liegend
  som ligger (ner)

liggetid /lˈɪɡətˌiːd/ (n)
Liegezeit
  tid under viken ett fartyg är avsett att lastas och/eller lossas
  tid under vilken en postförsändelse finns tillgänglig för avhämtning på postanstalt el dyl

liggunderlag /lˈɪɡɵndˌɛrlɑːɡ/ (n)
Isomatte
  matta

liggvagn /lˈɪɡvaŋn/ (n)
Liegewagen
  järnvägsvagn

lignin /lɪŋnˈiːn/ (n)
Lignin
  ett vedämne i cellväggarna hos växter

liguriska /lˈiːɡʉrˌɪska/ (n)
Ligurisch
  romaniskt språk som talas i Ligurien, Italien

liguster /lˈiːɡɵstər/ (n)
Liguster
  någon av de arter buskar eller små träd som hör till släktet Ligustrum
Gewöhnliche Liguster, Gemeiner Liguster
  särskilt om växtarten inom ovan nämnda släkte

lik /lˈiːk/ (adj)
gleich, ähnlich
  som liknar något

lik /lˈiːk/ (n)
Leiche, Leichnam
  död kropp

lik i garderoben /lˈiːk iː ɡˈardərˌuːbən/ (n)
eine Leiche im Keller
  något obehagligt man inte vill tala om

lik i lasten /lˈiːk iː lˈastən/ (n)
eine Leiche im Keller
  tidigare fel

lika /lˈiːka/ (adv)
genauso
  detsamma, på samma sätt

lika som bär /lˈiːka sɔm bˈɛːr/ (adj)
wie ein Ei dem anderen gleichen
  mycket lika

likadan /lˈiːkadˌan/ (adj)
gleich, einerlei, genauso

likartad /lˈiːkɑːrtˌad/ (adj)
gleichartig

likaså /lˈiːkasˌoː/ (adv)
ebenfalls, ebenso, gleichfalls
  även, på samma sätt, sammaledes, likaledes

likbent /lˈɪkbənt/ (adj)
gleichschenklig
  som har (minst) två lika långa sidor

likbent triangel /lˈɪkbənt trˈiːaŋəl/ (n)
gleichschenklige Dreieck
  triangel som har två sidor av samma längd

likbil /lˈɪkbiːl/ (n)
Leichenwagen
  specialdesignad bil

likblek /lˈɪkblək/ (adj)
leichenblass
  att vara blek som en lik i ansiktet

likformig /lɪkfˈɔrmɪɡ/ (adj)
gleichförmig

likformighet /lɪkfˈɔrmɪɡhˌeːt/ (n)
Gleichförmigkeit
  det att vara likformig

likfärgad /lˈɪkfərɡˌad/ (adj)
gleichfarbig
  som har likadan färg

likgiltig /lˈɪkjɪltˌɪɡ/ (adj)
gleichgültig
  ointresserad

likgiltighet /lˈɪkjɪltˌɪɡheːt/ (n)
Gleichgültigkeit, Desinteresse

likhet /lˈɪkheːt/ (n)
Ähnlichkeit
Gleichheit
  matematik

likhetstecken /lˈɪkhətstˌɛkːən/ (n)
Gleichzeichen
  1=tecknet = som sätts mellan två objekt som är identiska

likkista /lˈɪkkɪstˌa/ (n)
Sarg
  kista för lik

likna /lˈiːkna/ (v)
gleichstellen
  jämställa
gleichen, ähneln
  se ut som

liknande /lˈiːknandə/ (adj)
ähnlich

liknelse /lˈɪknəlsə/ (n)
Gleichnis
  jämförelse mellan företeelser

liksidig /lˈɪksiːdˌɪɡ/ (adj)
gleichseitig
  geometri
  symmetri

liksidig triangel /lˈɪksiːdˌɪɡ trˈiːaŋəl/ (n)
gleichseitige Dreieck
  triangel vars sidor är lika långa

liksom /lˈɪksɔm/ (adv)
gewissermaßen, gleichsam, gleichwie, wie
  nästan, till synes, så att säga, på sätt och vis

likspänning /lˈɪkspənˌɪŋ/ (n)
Gleichspannung
  elektrisk spänning med konstant polaritet

likström /lɪkstrˈœm/ (n)
Gleichstrom
  ström med konstant storlek

liktidig /lˈɪktiːdˌɪɡ/ (adj)
gleichzeitig
  samtidig

liktidighet /lˈɪktiːdˌɪɡheːt/ (n)
Gleichzeitigkeit
  det att vara liktidig

liktydig /lɪktˈyːdɪɡ/ (adj)
gleichbedeutend
  med samma betydelse

likvidation /lˌɪkviːdasxˈuːn/ (n)
Liquidation
  bankrutt
  betalning

likvinklig /lˈɪkvɪŋklˌɪɡ/ (adj)
gleichwinklig
  geometri

likväl /lˈɪkvɛːl/ (adv)
trotzdem, gleichwohl
  likväl

likör /lˈiːkøːr/ (n)
Likör

lila /lˈiːla/ (adj)
lila

lilja /lˈɪlja/ (n)
Lilie
  en växtart i familjen liljeväxter
  heraldik

liljekonvalj /lˈɪljəkˌɔnvalj/ (n)
Maiglöckchen, Maieriesli
  individ av arten liljekonvalj

lillan /lˈɪlan/ (n)
Nesthäkchen
  den lilla lill­flickan

lillasyster /lˈɪlasystər/ (n)
Schwester, Schwesterchen

lillebror /lˈɪləbrˌuːr/ (n)
Bruder, Brüderchen
  yngre manligt syskon

lillen /lˈɪlən/ (n)
Nesthäkchen
  den lille lill­pojken

lilleputt /lˈɪləpˌɵt/ (n)
Liliputaner
  småväxt person, ursprungligen om invånare i Lilliput

lillfinger /lˈɪlfɪŋər/ (n)
kleiner Finger
  det minsta fingret

lillgammal /lˈɪlɡamˌal/ (adj)
altklug
  som ser ut eller beter sig på ett sätt som förknippas med äldre personer

lillgammalhet /lˈɪlɡamˌalheːt/ (n)
Altklugheit
  det att vara lillgammal

lillhjärna /lˈɪljərnˌa/ (n)
Kleinhirn
  cerebellum

lilltå /lˈɪltoː/ (n)
kleiner Zeh
  yttersta tån

lim /lˈiːm/ (n)
Kleber, Klebstoff, Leim

limbo /lˈɪmbuː/ (n)
Limbus, Vorhölle, Fegefeuer, Purgatorium
  del av dödsriket mellan himmel och helvete
Limbo
  karibisk dans

limburgiska /lˈɪmbɵrjˌɪska/ (n)
Limburgisch

lime /lˈiːmə/ (n)
Limette, Limone
  frukt från citrusträdet lime

limequat /lˈiːməkwˌat/ (n)
Limequat, Limquat
  en citrusfrukt som tagits fram genom att korsa frukterna lime och kumquat

limes /lˈiːməs/ (n)
Limes
  försvarssystem vid Romarrikets gränser
Grenzwert, Limes
  gränsvärde

limma /lˈɪma/ (v)
kleben, leimen

limpa /lˈɪmpa/ (n)
Brotlaib
  bröd

limstift /lˈɪmstɪft/ (n)
Klebestift
  lim (papperslim, klister) för kontor och pappslöjd i form av ett stift

lin /lˈiːn/ (n)
Leinen, Lein
  fibrer
Lein, Flachs
  växt

lina /lˈiːna/ (n)
Leine, Seil
  långt och tunt rep eller vajer

linbana /lˈɪnbanˌa/ (n)
Seilbahn
  vajerburen transportanläggning i vilken personer eller gods transporteras i exempelvis gondoler eller öppna stolar

lind /lˈɪnd/ (n)
Linde, Lindenbaum
  trädart (någon av arterna inom släktet lindar)

linda /lˈɪnda/ (v)
wickeln
  omvira

lindansare /lˈɪndansˌarə/ (n)
Seiltänzer, Seiltänzerin
  person som utövar lindans

lindebarn /lˈɪndəbˌɑːrn/ (n)
Säugling, Wickelkind
  nyfött barn, spädbarn

lindmalva /lˈɪndmalvˌa/ (n)
Chinesische Jute, Samtpappel
  växt

lindning /lˈɪndnɪŋ/ (n)
Spule, Wicklung
  spole

lindra /lˈɪndra/ (v)
lindern, mildern

lindrig /lˈɪndrɪɡ/ (adj)
gelind, gelinde

lindskog /lˈɪndskuːɡ/ (n)
Lindenwald
  skog företrädesvis bestående av lindar

linfärja /lɪnfˈɛrja/ (n)
Seilfähre
  färja som löper längs en lina

lingala /lˈɪŋalˌa/ (n)
Lingala

lingon /lˈɪŋɔn/ (n)
Preiselbeere, Kronsbeere, Moosbeere, Grante, Grestling, Riffelbeere

lingonsaft /lˈɪŋɔnsˌaft/ (n)
Preiselbeersaft
  saft gjord på lingon

lingonsylt /lˈɪŋɔnsˌylt/ (n)
Preiselbeermarmelade
  sylt

lingrävare /lˈɪŋrɛːvˌarə/ (n)
Seilbagger
  äldre typ av grävmaskin

lingvist /lˈɪŋvɪst/ (n)
Linguist, Sprachwissenschaftler
  person som forskar i språk

lingvistik /lˈɪŋvɪstˌiːk/ (n)
Linguistik, Sprachwissenschaft
  läran om språk

lingvistisk /lˈɪŋvɪstˌɪsk/ (adj)
linguistisch
  som avser lingvistik

linjal /lˈɪnjal/ (n)
Lineal

linje /lˈɪnjə/ (n)
Linie
  1. streck
  6. sträcka som trafikeras av ett fordon
Reihe, Linie
  3. rad

linjedomare /lˈɪnjədˌuːmarə/ (n)
Linienrichter, Linienrichterin, Schiedsrichterassistent, Schiedsrichterassistentin
  domare i fotboll

linjeman /lˈɪnjəmˌan/ (n)
Linienrichter, Linienrichterin
  domare i fotboll

linjär /lˈɪnjɛːr/ (adj)
linear
  matematik

linjärkombination /lˌɪnjərkˌɔmbiːnasxˈuːn/ (n)
Linearkombination

linka /lˈɪŋka/ (v)
hinken, humpeln

linne /lˈɪnə/ (n)
Damenhemd, Damenunterhemd, Top
  tunt klädesplagg som täcker bålen
Leinen
  tyg av lin

linnea /lˈɪnəˌa/ (n)
Moosglöckchen

linnetyg /lˌɪnətˈyːɡ/ (n)
Leinenstoff
  tyg tillverkat av lin

linoleum /lˈiːnuːləˌʉm/ (n)
Linoleum
  en sorts golvbeläggning, korkmatta

linolja /lˈiːnɔljˌa/ (n)
Leinöl
  olja som tillverkas av lin
  slags linolja enligt ovan

linolsyra /lˈiːnɔlsˌyːra/ (n)
Linolsäure
  essentiell fettsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C18H32O₂

lins /lˈɪns/ (n)
Linse
  optik
  växt

linssoppa /lˈɪnsɔpˌa/ (n)
Linsensuppe

lipsill /lˈɪpsɪl/ (n)
Heulsuse
  person som gråter

lira /lˈiːra/ (n)
Lira
  valutor

lira /lˈiːra/ (v)
spielen
  spela (t.ex. instrument, fotboll, tevespel)

lisa /lˈiːsa/ (n)
Erleichterung

list /lˈɪst/ (n)
Leiste
  kant eller ram
List
  slughet

lista /lˈɪsta/ (n)
Liste
  uppsättning texter, figurer

lista ut /lˈɪsta ˈʉt/ (v)
herausfinden
  komma underfund med genom tankearbete

listig /lˈɪstɪɡ/ (adj)
listig, schlau, durchtrieben

lita på /lˈiːta poː/ (v)
verlassen
  tro att något fungerar
vertrauen
  tro att något är sant

litauer /lˈiːtaˌʉər/ (n)
Litauer
  person från Litauen

litauisk /lˈiːtaˌʉɪsk/ (adj)
litauisch
  som rör Litauen

litauiska /lˈiːtaˌʉɪskˌa/ (n)
Litauerin
  kvinna
Litauisch
  språk

litchi /lˈɪtʃiː/ (n)
Litschibaum
  kinesiskt träd med stenfrukter
Litschi
  stenfrukt från trädet med samma namn

lite /lˈiːtə/ (adv)
wenig, etwas, bisschen
  inte i stor utsträckning

lite grann /lˈiːtə ɡrˈan/ (adv)
(sehr) wenig, ein (kleines) bisschen
  lite

lite varstans /lˈiːtə vaʂtˈans/ (adv)
beinahe überall
  på olika ställen

liten /lˈiːtən/ (adj)
klein

liten blåklocka /lˈiːtən blˈoːklɔkːˌa/ (n)
Rundblättrige Glockenblume
  arten Campanula rotundifolia som ingår i familjen klockväxter (Campanulaceae) i asterordningen (Asterales)

liten bokstav /lˈiːtən bˈuːkstav/ (n)
Kleinbuchstabe, Minuskel
  liten bokstav

liten kardborre /lˈiːtən kˈardbɔrə/ (n)
Kleine Klette
  arten Arctium minus

liten sekund /lˈiːtən səkˈɵnd/ (n)
kleine Sekunde
  intervall som sträcker sig ett halvtonsteg

liter /lˈiːtər/ (n)
Liter

litium /lˈiːtiːˌʉm/ (n)
Lithium
  grundämne

litiumaluminiumhydrid /lˈiːtiːˌʉmalˌʉmiːnˌiːɵmhˌydriːd/ (n)
Lithiumalanat, Lithiumaluminiumhydrid, Lithiumtetrahydridoaluminat
  kemisk förening av litium, aluminium och väte

litiumatom /lˈiːtiːˌʉmatˌɔm/ (n)
Lithiumatom
  en enskild atom av slaget litium, d.v.s. med 3 protoner (och lika många elektroner)

litiumbromid /lˈiːtiːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Lithiumbromid
  kemisk förening av litium och bromid

litiumdiisopropylamid /lˈiːtiːˌɵmdiːˌiːsɔprˌuːpyːlˌamiːd/ (n)
Lithiumdiisopropylamid
  kemisk förening av kol, väte, litium och kväve

litiumhydroxid /lˈiːtiːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Lithiumhydroxid
  kemisk förening av lithium, väte och syre

litiumkarbonat /lˈiːtiːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Lithiumcarbonat
  salt av kolsyra

litiumklorid /lˈiːtiːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Lithiumchlorid
  kemisk förening av litium och klor, LiCl

litiumoxid /lˈiːtiːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Lithiumoxid
  kemisk förening av litium och syre

litiumperklorat /lˈiːtiːˌɵmpərklˌuːrɑːt/ (n)
Lithiumperchlorat
  kemisk förening av litium och klor

litiumsulfat /lˈiːtiːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Lithiumsulfat
  kemisk förening av litium, svavel och syre

litografi /lˈiːtɔɡrˌafiː/ (n)
Steindruck, Lithographie
  en bild mångfaldigad genom stentryck
Lithographie, Steindruck
  stentryck, en metod för tryckning med fet oljekrita på en yta av kalksten

litotes /lˈiːtuːtəs/ (n)
Litotes
  underdrivet uttryck, underdrift

litteral /lˈɪtːeːrˌal/ (adj)
buchstäblich
  bokstavlig
Li­te­ral-
  bokstavs-, som rör skrivtecken
buchstabengetreu
  ordagrann, exakt

litterat /lˈɪtːeːrˌat/ (adj)
belesen
  bokligt bildad

litterat /lˈɪtːeːrˌat/ (n)
belesene Person
  bildad person som har läst många böcker

litteratur /lˈɪtːeːrˌatʉr/ (n)
Literatur

litteraturförteckning /lˌɪtːeːrˌatɵrfˈœtəknˌɪŋ/ (n)
Literaturverzeichnis
  förteckning över litteratur som används eller citeras i visst verk

litteratör /lˈɪtːeːrˌatøːr/ (n)
Literat, Literatin, Schriftsteller, Schriftstellerin

litterär /lˈɪtːərˌɛːr/ (adj)
literarisch

liv /lˈiːv/ (n)
Leben
  (del av) människors liv
  tillstånd som innebär att en organism genomför ämnesomsättning

livboj /lˈɪvbuːj/ (n)
Rettungsring
  flytande anordning som används vid livräddning i vatten

livbåt /lˈɪvboːt/ (n)
Rettungsboot

livegen /lˈiːvəjən/ (adj)
leibeigen
  ofri i ett feodalt samhälle, bunden till bo på samma plats och/eller lyda under samma ägare

livegen /lˈiːvəjən/ (n)
Leibeigener, Leibeigene
  livegen person

livegenskap /lˈiːvəjənskˌɑːp/ (n)
Leibeigenschaft
  förhållandet att vara livegen, en form av feodal ofrihet eller slaveri

livermorium /lˈiːvərmˌuːriːˌʉm/ (n)
Livermorium
  ett grundämne med atomnummer 116, atommassa 292 och symbolen Lv

livfull /lˈɪvfɵl/ (adj)
lebhaft

livlig /lˈɪvlɪɡ/ (adj)
rege, lebendig, lebhaft, belebt

livlös /lˈɪvløːs/ (adj)
leblos
  utan liv

livmedikus /lˈɪvmədˌiːkʉs/ (n)
Leibarzt

livmoder /lˈɪvmuːdər/ (n)
Gebärmutter, Mutterleib
  organ

livmoderhals /lˈɪvmuːdˌɛrhals/ (n)
Gebärmutterhals
  nedersta delen av en livmoder

livmoderhalscancer /lˈɪvmuːdˌɛrhalskˌansər/ (n)
Gebärmutterhalskrebs
  cancer i livmoderhalsen (cervix uteri)

livmodertapp /lˈɪvmuːdˌɛtap/ (n)
Muttermund
  hos kvinnan den yttersta delen av livmoderhalsen som mynnar ut i slidan

livnära /lˈɪvnɛːrˌa/ (v)
ernähren
  ha som yrke, försörja sig genom

livsbejakande /lˈɪvsbəjˌakandə/ (adj)
lebensbejahend

livsfara /lˈɪvsfarˌa/ (n)
Lebensgefahr
  risk för död

livsfarlig /lɪvsfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
lebensgefährlich
  så farlig att det finns risk att orsaka att någon dör

livshotande /lˈɪvshuːtˌandə/ (adj)
lebensbedrohlich
  som hotar livet, som är hotande för livet

livskraftig /lˈɪvskraftˌɪɡ/ (adj)
lebenskräftig, vital
  som har livskraft, vital, energifull

livskvalitet /lˈɪvskvalˌɪteːt/ (n)
Lebensqualität
  samlingsbegrepp som innehåller alla faktorer som inverkar på levnadsvillkor

livslust /lˈɪvslɵst/ (n)
Lebenslust
  lust att leva

livslängd /lˈɪvsləŋd/ (n)
Lebensdauer, Lebenslänge
  längden av livet, så lång tid man lever
Lebensdauer
  längden en sak är användbar

livsmedel /lˈɪvsmeːdˌɛl/ (n)
Lebensmittel
  matvara

livsmedelproducent /lˈɪvsmeːdˌɛlprɔdˌʉsənt/ (n)
Lebensmittelerzeuger
  person eller företag som producerar livsmedel

livsmedelsaffär /lˌɪvsmeːdˌɛlsafˈɛːr/ (n)
Lebensmittelgeschäft, Lebensmittelladen

livsmedelsbutik /lˈɪvsmeːdˌɛlsbɵtˌiːk/ (n)
Lebensmittelgeschäft, Lebensmittelladen

livsstil /lˈɪvstiːl/ (n)
Lebensstil

livstid /lˈɪvstiːd/ (n)
lebenslange Freiheitsstrafe, lebenslängliche Freiheitsstrafe
  straff
Lebenszeit
  tid från födelsen till döden

livstycke /lˈɪvstykːə/ (n)
Mieder, Leibchen
  plagget uppkommer under 1500-talet

livsviktig /lˈɪvsvɪktˌɪɡ/ (adj)
lebenswichtig
  synnerligen viktig, vital

ljud /jˈʉd/ (n)
Klang, Laut, Ton, Geräusch

ljuda /jˈʉda/ (v)
lauten, tönen
  avge ett ljud

ljudbang /jˈʉdbaŋ/ (n)
Überschallknall

ljudbok /jˈʉdbuːk/ (n)
Hörbuch
  bok inläst på kassettband eller cd

ljudfil /jˈʉdfiːl/ (n)
Audiodatei
  (digital) fil som representerar ett ljud

ljudfrekvens /jˈʉdfrəkvəns/ (n)
Lautfrequenz, Schallfrequenz
  frekvens på ljudvåg

ljudhastighet /jˈʉdhastˌɪɡheːt/ (n)
Schallgeschwindigkeit
  den fart med vilken ljudvågor sprids i ett givet medium

ljudisolerad /jˈʉdiːsˌuːleːrˌad/ (adj)
schallisoliert
  perfektparticip av ljudisolera

ljudkort /jˈʉdkɔt/ (n)
Soundkarte

ljudkänslig /jˈʉdɕənslˌɪɡ/ (adj)
geräuschempfindlich
  känslig mot ljud

ljudlig /jˈʉdlɪɡ/ (adj)
laut

ljudlös /jˈʉdløːs/ (adj)
lautlos

ljudpinne /jˈʉdpɪnə/ (n)
Stimmstock
  pinne mellan lock och botten i en violin

ljudskridning /jˈʉdskrɪdnˌɪŋ/ (n)
Lautverschiebung
  en serie ljudförändringar i de germanska språkens forna historia

ljudtryck /jˈʉdtryk/ (n)
Schalldruck, Schallwechseldruck
  skillnaden mellan det momentana trycket i en punkt i en ljudvåg och det atmosfäriska trycket

ljudvåg /jˈʉdvoːɡ/ (n)
Schallwelle
  våg av tryckökning som sprider sig i ett material, speciellt om de för människan hörbara frekvenserna 20–20 000 Hz

ljuga /jˈʉɡa/ (v)
lügen
  medvetet säga något osant

ljum /jˈʉm/ (adj)
lauwarm, lau
  mellan varm och kall

ljumske /jˈʉmsxə/ (n)
Leiste
  veck mellan buk och lår och området där omkring

ljung /jˈʉŋ/ (n)
Heidekraut, Erika, Heide
  Calluna vulgaris

ljungeld /jˈʉŋəld/ (n)
Blitz
  blixt

ljunghumla /jˈʉŋhɵmlˌa/ (n)
Heidehummel
  individ av arten Bombus jonellus, som är en art i släktet humlor

ljungpipare /jˈʉŋpiːpˌarə/ (n)
Goldregenpfeifer

ljus /jˈʉs/ (adj)
hell
  som reflekterar mycket ljus
  (om ljud)
  nyans

ljus /jˈʉs/ (n)
Licht, Lichtquelle
  1. (fysik) elektromagnetisk strålning
Lampe, Leuchte
  2. föremål eller en teknisk anordning som ger upphov till synligt ljus
Kerze, Licht
  3. stearinljus, levande ljus
Licht
  4. sanning

ljusblå /jˈʉsbloː/ (adj)
hellblau
  som har en ljus nyans av blå

ljusbrun /jˈʉsbrɵn/ (adj)
hellbraun
  brun av en ljus nyans

ljusbrynad tinamo /jˈʉsbryːnˌad tˈiːnamˌuː/ (n)
Brauentinamu
  en fågelart (Crypturellus transfasciatus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

ljusflöde /jˈʉsfløːdə/ (n)
Lichtstrom
  storhet som anger ett mätetal för ljuseffekt och har SI-enheten lumen

ljusförorening /jˈʉsføːrˌuːrənˌɪŋ/ (n)
Lichtverschmutzung
  överflödigt ljus

ljusgrå /jˈʉsɡroː/ (adj)
hellgrau
  som har en ljus nyans av grå

ljusgrön /jˈʉsɡrøːn/ (adj)
hellgrün
  grön av en ljus nyans

ljusgul /jˈʉsɡʉl/ (adj)
hellgelb
  en ljus nyans av gul

ljushyad /jˈʉshyːˌad/ (adj)
hellhäutig
  med ljus hy

ljusröd /jˈʉsrøːd/ (adj)
hellrot
  färg

ljussken /jˈʉskən/ (n)
Kerzenlicht, Kerzenschein, Lichtschein
  skenet från ett ljus

ljusskygg /jˈʉskyɡ/ (adj)
lichtscheu
  skum, misstänkt, suspekt

ljusslinga /jˈʉslɪŋˌa/ (n)
Lichterkette
  slinga med ljus

ljusstake /jˈʉstakə/ (n)
Leuchter, Kerzenhalter, Kerzenständer

ljustuta /jˈʉstʉtˌa/ (n)
Lichthupe
  varningssignal med ljus

ljusår /jˈʉsoːr/ (n)
Lichtjahr
  en längdenhet

ljuv /jˈʉv/ (adj)
lieblich, süß
  härlig, skön

ljuvlig /jˈʉvlɪɡ/ (adj)
lieblich, wonnig

lo /lˈuː/ (n)
Luchs
  1. kattdjurart Lynx lynx
  2. individ av 1
Luv
  3. vindsidan

loafers /lˈuːafˌɛʂ/ (n)
Slipper
  speciell sko utan snörning

lobby /lˈɔbyː/ (n)
Eingangshalle, Lobby
  entréhall
Lobby
  påtryckningsgrupp

lock /lˈɔk/ (n)
Deckel
  förslutare
Locke
  samling hårstrån

locka /lˈɔkːa/ (v)
verlocken
  fresta
locken
  försöka förmå
  göra lockig

lockbete /lˈɔkbətə/ (n)
Köder

lockelse /lˈɔkːəlsə/ (n)
Verlockung
  något som lockar

lockig /lˈɔkːɪɡ/ (adj)
lockig, gelockt
  med lockar

lockout /lˈɔkːuːˌʉt/ (n)
Aussperrung
  avstängning av anställda från arbetet vid arbetskonflikt

locus /lˈuːkʉs/ (n)
Genlocus, Genlokus, Genort, Locus, Lokus
  bestämd plats, såsom en viss gens läge i en kromosom

lod /lˈuːd/ (n)
Lot, Senkblei
  hängande vikt avsedd att visa lodlinjen eller att mäta vattendjupet
Lot
  material för att förbinda metalldelar
Gewicht
  vikt på vissa klockor

loda /lˈuːda/ (v)
loten
  undersöka vattendjup medelst lod

lodda /lˈɔda/ (n)
Lodde, Kapelan
  fiskart

lodjur /lɔjˈʉr/ (n)
Luchs
  individ av någon art från släktet Lynx

lodrät /lˈɔdrɛːt/ (adj)
senkrecht
  vertikal

loft /lˈɔft/ (n)
Dachboden, Boden
  taknära del av en byggnad

logaritm /lˈoːɡarˌɪtm/ (n)
Logarithmus
  det tal man måste upphöja ett givet tal till för att få det ursprungliga talet

logaritmera /lˈoːɡarˌɪtmeːrˌa/ (v)
logarithmieren
  beräkna logaritmen

loge /lˈoːjə/ (n)
Loge
  avskilt åskådarplats
  lokalavdelning av ordenssällskap
Bansen, Scheune, Tenne
  förvaringsutrymme
Garderobe
  omklädningsrum

logera /lˈoːjeːrˌa/ (v)
logieren
  för kortare tid bo
einquartieren
  inkvartera, ge logi åt

logga in /lˈɔɡa ˈɪn/ (v)
anmelden, einloggen
  begära inträde i system

logga ut /lˈɔɡa ˈʉt/ (v)
abmelden, ausloggen

loggbok /lˈɔɡbuːk/ (n)
Logbuch
  skeppsjournal

logi /lˈoːɡiː/ (n)
Unterkunft, Logis, Quartier

logicism /lˈoːɡiːsˌɪsm/ (n)
Logizismus
  läran att matematik är detsamma som logik och kan härledas från denna

logik /lˈoːɡiːk/ (n)
Logik

logisk /lˈoːɡɪsk/ (adj)
logisch

logopedi /lˈoːɡuːpədˌiː/ (n)
Logopädie, Sprachheilkunde

logotyp /lˈoːɡuːtˌyːp/ (n)
Logo
  symbol eller emblem som fingerar som varumärke eller identifieringssätt för en institution eller annan verksamhet

loj /lˈuːj/ (adj)
apathisch
  trög och håglös
  trött

lojal /lˈuːjal/ (adj)
loyal
  konsekvent är på någons sida
  som följer regler och lagar

lojalitet /lˈuːjalˌiːteːt/ (n)
Loyalität

lojban /lˈɔjban/ (n)
Lojban
  ett konstgjort språk med en entydig, regelbunden grammatik baserad på predikatlogik

lok /lˈʊk/ (n)
Lok, Lokomotive
  tågets dragfordon

lokal /lʊkˈɑːl/ (adj)
lokal, örtlich
  som endast berör ett litet område

lokal /lʊkˈɑːl/ (n)
Lokal, Raum
  1. rum
Gastwirtschaft, Kneipe, Lokal, Restaurant, Wirtschaft
  2. restaurang
Lokal, Räumlichkeit, Vereinslokal
  3. utrymme

lokalisera /lʊkˈɑːliːsˌeːra/ (v)
lokalisieren, orten

lokalnyhet /lʊkˈalnyːhˌeːt/ (n)
Lokalnachricht
  ett meddelande som är bara lokalt av intresse

lokaltrafik /lʊkˌaltrafˈiːk/ (n)
Nahverkehr, Personennahverkehr
  kollektivtrafik i närområdet (lokalt, inom en stad)

lokalvårdare /lʊkalvˈoːrdarə/ (n)
Raumpfleger, Raumpflegerin
  person som yrkesmässigt städar en arbetsplats eller annan lokal

lokomotiv /lʊkuːmˈuːtiːv/ (n)
Lokomotive
  dragfordon

lokstall /lʊkstˈal/ (n)
Lokschuppen
  byggnad avsedd för underhåll av lok

lombardiska /lˈɔmbɑːrdˌɪska/ (n)
Lombardisch
  språk som talas i norra Italien

lomme /lˈɔmə/ (n)
Gewöhnliches Hirtentäschel
  arten Capsella bursa-pastoris

longitud /lˈɔŋiːtˌʉd/ (n)
Länge, Längengrad

loperamid /lˈuːpərˌamiːd/ (n)
Loperamid
  kemisk förening av kol, väte, klor, kväve och syre

lopp /lˈɔp/ (n)
Lauf, Verlauf
  förlopp
Lauf, Rennen
  tävling i grenar där man springer

loppa /lˈɔpa/ (n)
Floh
  insekt från ordningen Siphonaptera

loppmarknad /lˈɔpmarknˌad/ (n)
Flohmarkt, Trödelmarkt
  plats där många begagnade varor säljs

lord /lˈuːrd/ (n)
Lords
  en form av samlingsbeteckning i Storbritannien och Irland för alla högadliga adelstitlar utom hertig.
Lord
  herre, i Storbritannien och Irland till- och omtalas innehavare av baron-, viscount-, earl- och markisvärdighet som lord med tillägg av namn eller aktuell territoriebeteckning (dock aldrig med förnamn utom endast med förnamn för son till hertig och markis).

lort /lˈuːt/ (n)
Schmutz, Dreck
  smuts

lortig /lˈuːtɪɡ/ (adj)
dreckig, schmutzig

lossa /lˈɔsa/ (v)
entladen, löschen
  1. lasta av en last
lockern, lösen
  2. lösgöra

lossna /lˈɔsna/ (v)
loslösen, lösen
  bli lös

lots /lˈɔts/ (n)
Lotse, Lotsin

lotsa /lˈɔtsa/ (v)
lotsen
  vägleda som lots

lotsande /lˈɔtsandə/ (adj)
lotsend
  presensparticip av lotsa

lotsande /lˈɔtsandə/ (n)
Lotsen
  det att lotsa

lott /lˈɔt/ (n)
Anteil
  andel
Los
  biljett
Grundstück
  tomt

lotta /lˈɔtːa/ (v)
losen
  dra lott

lotteri /lˈɔtːərˌiː/ (n)
Lotterie
  ett spel där en vinst tillfaller en deltagare genom slumpvis dragning

lov /lˈoːv/ (n)
Lob
  beröm
Ferien
  ledighet
Erlaubnis
  tillåtelse, tillstånd

lova /lˈoːva/ (v)
loben
  berömma
versprechen, zusagen
  ge löfte om

lovande /lˈoːvandə/ (adj)
versprechend, viel
  som inger förhoppningar för framtiden

lovlig /lˈoːvlɪɡ/ (adj)
erlaubt
  tillåten, inte förbjuden

lovord /lˈoːvuːrd/ (n)
Lob, lobendes Wort
  beröm

lovorda /lˈoːvuːrdˌa/ (v)
loben, preisen
  ge lovord till

lovsång /lˈoːvsɔŋ/ (n)
Lobgesang
  sång full av lovord

lovvärd /lˈoːvɛːrd/ (adj)
lobenswert
  som är värd att lovas, berömmas och prisas

luciafest /lˈʉsɪˌafəst/ (n)
Luciafest
  fest som firas på den heliga Lucas dödsdag (13 december)

luciakrona /lˈʉsɪˌakruːnˌa/ (n)
Luciakrone
  kronan som lucia bär

lucialinne /lˈʉsɪˌalɪnə/ (n)
Luciakleid
  klassiskt långt vitt nattlinne som bärs på luciatåg

luciatåg /lˈʉsɪˌatoːɡ/ (n)
Luciaumzug
  sammansatt följe som framför en traditionell musikalisk föreställning den trettonde december

lucka /lˈɵkːa/ (n)
Türchen
  jul/adventskalenderslucka
Lücke
  mellanrum
Schalter
  öppning som skapats för visst ändamål
Luke, Klappe
  öppningsbar skiva som tillsluter en mindre öppning

luckra /lˈɵkra/ (v)
lockern
  göra jorden lucker

lucktext /lˈɵktəkst/ (n)
Lückentext
  text som saknar vissa ord

ludd /lˈɵd/ (n)
Fussel
  annat material som påminner om smått fint hår
Flaumhaar
  små, tättsittande hår som beklär djurkropp eller växt

luddig /lˈɵdɪɡ/ (adj)
flauschig, fusselig
  fluffig, mjuk
diffus
  oklar

luddvedel /lˈɵdvədəl/ (n)
Gelbe Fahnenwicke, Steppen-Spitzkiel, Zottiger Spitzkiel

luden /lˈʉdən/ (adj)
behaart, haarig

luffa /lˈɵfa/ (v)
vagabundieren
  vandra eller resa billigt längre sträckor utan färdplan

luffare /lˈɵfarə/ (n)
Landstreicher, Vagabund
  kringvandrande tiggare, vagabond

lufsa /lˈɵfsa/ (v)
trotten
  gå eller springa något klumpigt men utan större brådska

luft /lˈɵft/ (n)
Luft
  gasblandning
  utrymme

lufta /lˈɵfta/ (v)
lüften
  ersätta gammal luft med fräsch

luftballong /lˈɵftbalˌɔŋ/ (n)
Heißluftballon, Luftballon, Montgolfière
  luftfarkost

luftbro /lˈɵftbruː/ (n)
Luftbrücke
  förbindelse skapad genom flygtransport

luftfarkost /lˈɵftfarkˌɔst/ (n)
Luftfahrzeug

luftfilter /lˈɵftfɪltər/ (n)
Luftfilter
  filter som avlägsnar oönskade partiklar från luften

luftflöde /lˈɵftfløːdə/ (n)
Luftstrom
  flöde av luft, d.v.s. (mass)transport av luft i rummet, inte sällan i ett rörsystem, ofta kvantifierat som transporterad massa (av luft) per tidsenhet (och ibland, beroende på sammanhanget, också per ytenhet)

luftfuktighet /lˈɵftfɵktˌɪɡheːt/ (n)
Luftfeuchtigkeit
  mått på mängden eller andelen vattenånga som finns i luften

luftförorening /lˈɵftføːrˌuːrənˌɪŋ/ (n)
Luftverschmutzung, Luftverunreinigung
  förorening i luften

luftgitarr /lˈɵftjiːtˌar/ (n)
Luftgitarre
  föreställd gitarr

luftig /lˈɵftɪɡ/ (adj)
luftig
  med luft i

luftkonditionering /lˌɵftkɔndiːsxˈuːneːrˌɪŋ/ (n)
Klimaanlage
  nedkylande system

luftkuddefarkost /lˈɵftkɵdəfˌarkɔst/ (n)
Luftkissenfahrzeug
  farkost som kan färdas på låg höjd över mark eller vatten

luftledning /lˈɵftleːdnˌɪŋ/ (n)
Freileitung
  1. högspänningsledning
Fahrdraht, Fahrleitung, Oberleitung
  2. kontaktledning

luftmadrass /lˈɵftmadrˌas/ (n)
Luftmatratze
  uppblåsbart liggunderlag

luftombyte /lˈɵftɔmbˌyːtə/ (n)
Luftveränderung
  semester med byte av vistelseort

luftpump /lˈɵftpɵmp/ (n)
Luftpumpe

luftrum /lˈɵftrɵːm/ (n)
Luftraum

luftrör /lˈɵftrøːr/ (n)
Bronchie, Luftröhre
  bronk eller bronkiol

luftskepp /lˈɵftsxəp/ (n)
Luftschiff, Zeppelin
  luftfarkost

luftslott /lˈɵftslɔt/ (n)
Luftschloss
  fantastiska och storslagna drömmar utan grund i verkligheten

luftstreck /lˈɵftstrək/ (n)
Luftstrich
  zon av jorden

luftstrupe /lˈɵftstrʉpə/ (n)
Luftröhre
  organ

lufttryck /lˈɵftryk/ (n)
Luftdruck
  atmosfärens tryck

lufttät /lˈɵftːɛːt/ (adj)
luftdicht
  som inte släpper genom luft

luftvägsinfektion /lˌɵftvəɡsɪnfəksxˈuːn/ (n)
Atemwegserkrankung, Atemwegsinfekt, Luftwegsinfekt
  infektion i luftvägarna

lugg /lˈɵɡ/ (n)
Pony
  hår på pannan

lugn /lˈɵŋn/ (adj)
ruhig, still, geruhsam
  om person
ruhig
  situation eller plats

lugn /lˈɵŋn/ (n)
Ruhe, Stille, Gelassenheit
  tillstånd hos det som är lugnt

lugna /lˈɵŋna/ (v)
beruhigen, besänftigen

lukrativ /lˈɵkrɑːtˌiːv/ (adj)
lukrativ, einträglich, rentabel
  som ger god avkastning

lukt /lˈɵkt/ (n)
Geruch, Geruchssinn
  luktsinnet
Geruch
  uppfattning av luktsinnet

lukta /lˈɵkta/ (v)
riechen, stinken, duften
  avge lukt
riechen
  känna lukt

luktaster /lˈɵktastər/ (n)
Neuengland-Aster, Raublatt-Aster
  en art (Symphyotrichum novae-angliae) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteracea)

luktcell /lˈɵktsəl/ (n)
Duftrezeptor
  sinnescell

luktfri /lˈɵktfriː/ (adj)
geruchlos, geruchfrei
  som inte luktar något, som inte avger någon lukt

luktreceptor /lˈɵktrəsˌɛptɔr/ (n)
Duftrezeptor
  kemoreceptor

luktsinne /lˈɵktsɪnə/ (n)
Geruchssinn

lumen /lˈʉmən/ (n)
Lumen
  enhet för ljusflöde

luminositet /lˈʉmiːnˌuːsɪtˌeːt/ (n)
Leuchtkraft
  ljusstyrkemått

lummig /lˈɵmɪɡ/ (adj)
benebelt, beschwipst
  lätt berusad
belaubt
  lövrik, grönskande; skuggig

lump /lˈɵmp/ (n)
Lumpen
  ej plural tygavfall
  gamla kläder

lumpen /lˈɵmpən/ (n)
Grundwehrdienst, Militärdienst
  militär grundutbildning

lumphandlare /lˈɵmphandlˌarə/ (n)
Lumpenhändler, Lumpenhändlerin
  person som handlar med lump (kasserade textilier)

lunch /lˈɵnʃ/ (n)
Mittagessen, Lunch, Mittagstisch
  måltid mitt på dagen vid lunchtid

luncha /lˈɵnʃa/ (v)
zu Mittag essen, lunchen

lunchrast /lˈɵnʃrast/ (n)
Mittagspause

lunchtid /lˈɵnʃtiːd/ (n)
Mittagszeit

lund /lˈɵnd/ (n)
Hain, Wäldchen
  mindre lövskogsparti

lundbräsma /lˈɵndbrəsmˌa/ (n)
Spring-Schaumkraut
  arten Cardamine impatiens

lundsångare /lˈɵndsɔŋˌarə/ (n)
Grünlaubsänger
  fågelart

lunga /lˈɵŋa/ (n)
Lunge, Lungenflügel
  organ

lungcancer /lˈɵŋkansər/ (n)
Lungenkrebs
  cancer i lunga

lunginflammation /lˌɵŋɪnflˌamasxˈuːn/ (n)
Lungenentzündung, Pneumonie
  inflammation i lunga

lungsot /lˈɵŋsuːt/ (n)
Lungentuberkulose, Schwindsucht
  lungtuberkulos

lunk /lˈɵŋk/ (n)
Trab, Trott
  långsamt och jämnt springande

lunka /lˈɵŋka/ (v)
schlendern, trotten, zotteln
  gå i långsam takt

lunnefågel /lˈɵnəfˌoːjəl/ (n)
Papageitaucher

lunta /lˈɵnta/ (n)
Schwarte
  gammal bok
Lunte, Zündschnur
  tändsnodd

lupin /lʉpˈiːn/ (n)
Lupine
  växt och blomma av släktet Lupinus av familjen Fabaceae (ärtväxter)

lupp /lˈɵp/ (n)
Lupe, Vergrößerungsglas
  förstoringsglas

lur /lˈʉr/ (n)
Lure
  blåsinstrument
Nickerchen, Schläfchen
  kort sömn
Hörer, Telefonhörer
  telefonlur

lura /lˈʉra/ (v)
betrügen, anschmieren, täuschen, übers Ohr hauen
lauern
  med onda avsikter hålla sig gömd och vänta på någon

lurig /lˈʉrɪɡ/ (adj)
hinterlistig
  som har förmåga att lura

lurvig /lˈɵrvɪɡ/ (adj)
beduselt, beschwipst
  lätt berusad
zottelig, zottig
  som har mycket och tjockt hår (eller päls), ofta över hela kroppen
zottig
  som är tjock, som det finns mycket av, ofta över hela kroppen

lus /lˈʉs/ (n)
Laus
  en insekt

luska /lˈɵska/ (v)
aufspüren

luskam /lˈɵskam/ (n)
Lausrechen, Läusekamm, Nissenkamm
  fintandad kam, avsedd att kamma löss och gnetter ur håret

lussekatt /lˈɵsəkˌat/ (n)
Lussekatt, Safrangebäck
  bulle med saffran och russin

lust /lˈɵst/ (n)
Lust
  det att vilja
  (sexuell) glädje

lusta /lˈɵsta/ (n)
Begierde, Gelüst
  begär, sug
Begierde, Lust
  sexuell åtrå

lustgas /lˈɵstɡas/ (n)
Lachgas
  trivialnamnet av dikväveoxid

lustig /lˈɵstɪɡ/ (adj)
lustig
  humoristisk

lustighet /lˈɵstɪɡhˌeːt/ (n)
Späßchen, lustige Begebenheit
  det att vara lustig, även om skämt

lustmord /lˈɵstmuːrd/ (n)
Lustmord
  mord som begåtts för tillfreds­ställelse av sjuklig drift

lustresenär /lˈɵstrəsənˌɛːr/ (n)
Lustreisender
  turist

lustspel /lˈɵstspeːl/ (n)
Komödie, Lustspiel

lut /lˈʉt/ (n)
Schräge
  lutning
Lauge, Base
  stark bas

luta /lˈʉta/ (n)
Laute
  knäppt stränginstrument med halvpäronformig resonanskropp

luta /lˈʉta/ (v)
beugen, neigen
  ha en sned ställning

lutetium /lˈʉtətˌiːʉm/ (n)
Lutetium, Cassiopeium

lutfisk /lˈʉtfɪsk/ (n)
Stockfisch
  en maträtt som nu främst räknas till julmaten bestående av torrfisk som lagts i lut för att därefter blötläggas i lut innan den slutligen kokas

luthersk /lˈɵthəʂk/ (adj)
lutherisch
  protestantisk, enligt Martin Luthers lära

luva /lˈʉva/ (n)
Haube, Mütze, Wollmütze, Zipfelmütze
  huvudbonad

luvjacka /lˈɵvjakːˌa/ (n)
Kapuzenjacke
  jacka med kapuschong

lux /lˈʉks/ (n)
Lux
  enhet för illuminans

luxemburgare /lˈʉksəmbˌɵrɡarə/ (n)
Luxemburger
  person från Luxemburg

luxemburgiska /lˈʉksəmbˌɵrjɪskˌa/ (n)
Luxemburgisch
  västgermanskt språk som talas i Luxemburg

luxemburgsk /lˈʉksəmbˌɵrɡsk/ (adj)
luxemburgisch
  som rör Luxemburg

luxemburgska /lˈʉksəmbˌɵrɡska/ (n)
Luxemburgerin

lya /lˈyːa/ (n)
Bau, Höhle
  jordhåla
Bude
  liten bostad

lycka /lˈykːa/ (n)
Glück, Glücksgefühl
  1.1 känsla av att må mycket bra
Glück
  1.2 tur
Schleife, Schlinge, Öse
  2.1 ögla, slinga
Haken
  2.2 undanmanöver av jagat djur

lycka /lˈykːa/ (v)
verschließen
  stänga, tillsluta

lycka till /lˈykːa tɪl/ (interjection)
viel Glück, Viel Erfolg
  anger att man hoppas att det ska gå bra för mottagaren

lyckad /lˈykːad/ (adj)
geglückt, gelungen
  perfektparticip av lyckas, som lyckats

lyckas /lˈykːas/ (v)
gelingen, geraten, glücken

lycklig /lˈyklɪɡ/ (adj)
glücklich
  tursam
  som mår mycket bra

lyckligtvis /lˈyklɪktvˌiːs/ (adv)
glücklicherweise, zum Glück

lyckohjul /lˈykːɔjˌʉl/ (n)
Rad des Lebens
  sinnebild för livets växlande öden

lyckokänsla /lykːˈuːɕənslˌa/ (n)
Glücksgefühl
  känsla av lycka och glädje

lyckost /lˈykːɔst/ (n)
Glückskind, Glückspilz
  person som har tur

lyckträff /lˈyktrəf/ (n)
Glückstreffer
  fördelaktigt resultat som bara beror på tur

lyda /lˈyːda/ (v)
gehorchen, befolgen, folgen
  göra som man blir tillsagd
lauten
  låta, ha viss betydelse

lydig /lˈyːdɪɡ/ (adj)
folgsam, gehorsam

lydiska /lˈyːdɪskˌa/ (n)
Lydisch
  utdött indoeuropeiskt språk i den anatoliska språkgruppen som en gång talades i Lydien i Mindre Asien i nuvarande Turkiet

lydnad /lˈydnad/ (n)
Gehorsam

lydstat /lˈydstat/ (n)
Satellitenstaat, Vasallenstaat
  stat som underkuvats en annan stat

lyfta /lˈyfta/ (v)
heben, abheben
  förflytta uppåt

lyfta på förlåten /lˈyfta poː fˈœrloːtən/ (v)
den Schleier lüften
  ge inblick

lyfta sig själv i håret /lˈyfta sˈɛj sxˈɛlv iː hˈoːrət/ (v)
sich selbst an den Haaren aus dem Sumpf ziehen
  anstränga sig över förmågan

lyftkraft /lˈyftkraft/ (n)
Auftriebskraft
  kraft som lyfter uppåt i tyngdkraftsfältet

lyftkran /lˈyftkran/ (n)
Kran

lyhörd /lyːhˈœrd/ (adj)
hellhörig
  som har sådan akustik att ljud lätt fortplantar sig
  som hör väl
  som lyssnar på andra; som är öppen för idéer

lykantropi /lˈyːkantrˌuːpiː/ (n)
Lykanthropie

lykta /lˈykta/ (n)
Laterne, Leuchte
  lampa

lyktstolpe /lˈyktstɔlpə/ (n)
Lampenmast, Lampenpfahl
  stolpe med en lampa högst upp

lymfa /lˈymfa/ (n)
Lymphe
  kroppsvätska i lymfkärl

lymmel /lˈyməl/ (n)
Lümmel
  föraktlig och ohederlig människa

lynne /lˈynə/ (n)
Temperament, Laune
  sinnelag, natur, inneboende egenskaper

lynnig /lˈynɪɡ/ (adj)
launisch
  som hastigt och oberäkneligt skiftar sinnesstämningar

lyra /lˈyːra/ (n)
Lyra, Leier
  stränginstrument

lyrik /lˈyːriːk/ (n)
Lyrik

lyriker /lˈyːriːkər/ (n)
Lyriker, Lyrikerin
  författare av lyrik

lyrisk /lˈyːrɪsk/ (adj)
lyrisch
  (om person) stämningsfull och känslofylld,
  som har att göra med lyrik och poesi

lyrtorsk /lˈytɔʂk/ (n)
Pollack
  Fisk

lysa /lˈyːsa/ (v)
leuchten
  avge ljus

lysande /lˈyːsandə/ (adj)
leuchtend

lysdiod /lˈysdiːˌuːd/ (n)
Leuchtdiode, LED
  halvledare som avger ljus

lyse /lˈyːsə/ (n)
Beleuchtung, Licht
  belysning

lysin /lyːsˈiːn/ (n)
Lysin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Lys, K)

lysning /lˈysnɪŋ/ (n)
Aufgebot

lysrör /lˈysrøːr/ (n)
Leuchtstofflampe, Leuchtstoffröhre
  rörformig ljuskälla

lyssna /lˈysna/ (v)
zuhören, lauschen, horchen
  uppmärksamma det man hör

lyssnare /lˈysnarə/ (n)
Hörer, Zuhörer
  person som lyssnar

lysten /lˈystən/ (adj)
lustig, lüstern
  som känner lust

lystnad /lˈystnad/ (n)
Gier
  stark lust, starkt begär efter något

lysämne /lˈyːsəmnə/ (n)
Leuchtstoff
  ämne som alstrar synlig ljus när det träffas av uv-ljus

lyx /lˈyːks/ (n)
Luxus

lyxig /lˈyːksɪɡ/ (adj)
luxuriös

lyxvilla /lˈyksvɪlˌa/ (n)
Luxusvilla
  lyxig villa

lä /lˈɛː/ (n)
Lee
  riktning

läck /lˈɛk/ (adj)
leck
  otät, om vatten börja rinna in

läcka /lˈɛkːa/ (n)
Leck
  där vätska eller gas tar sig igenom

läcka /lˈɛkːa/ (v)
durchsickern
  avslöja
lecken
  släppa igenom vätska eller gas

läcka som ett såll /lˈɛkːa sɔm ˈɛt sˈɔl/ (v)
lecken wie ein Sieb, nichts für sich behalten können
  inte hålla tyst
lecken wie ein Sieb
  läcka kraftigt

läcker /lˈɛkːər/ (adj)
geschmackvoll
  smakfull
köstlich, lecker, schmackhaft
  välsmakande

läckert /lˈɛkːət/ (interjection)
dufte, super
  uttrycker att något är mycket bra.

läder /lˈɛːdər/ (n)
Leder
  material av djurskinn

läderboll /lˈɛːdərbˌɔl/ (n)
Lederball
  boll bestående av läder

läderbröllop /lˌɛːdərbrˈœluːp/ (n)
lederne Hochzeit

läderjacka /lˈɛːdərjˌakːa/ (n)
Lederjacke
  jacka av läder

lädersko /lˈɛːdəʂkˌuː/ (n)
Lederschuh
  sko tillverkat av läder

läderstövel /lˈɛːdəʂtˌøːvəl/ (n)
Lederstiefel
  stövel tillverkad av läder

läge /lˈɛːɡə/ (n)
Lage
  plats
  situation

lägenhet /lˈɛːɡeːnhˌeːt/ (n)
Wohnung
  1-3 bostad
Gelegenheit
  4. möjlighet

läger /lˈɛːɡər/ (n)
Lager
  tillfällig boplats
  personer som har samma uppfattning i en eller några liknande frågor

lägga /lˈɛɡa/ (v)
legen
  få att ligga, placera i horisontalt läge

lägga benen på ryggen /lˈɛɡa bˈeːnən poː rˈyɡən/ (v)
das Weite suchen
  fly

lägga fram /lˈɛɡa frˈam/ (v)
vorlegen
  presentera förslag eller dylikt

lägga ihop /lˈɛɡa ˈiːhuːp/ (v)
addieren, zusammenzählen
  addera

lägga in /lˈɛɡa ˈɪn/ (v)
einlegen
  konservera

lägga korten på bordet /lˈɛɡa kˈɔtən poː bˈuːrdət/ (v)
die Karten aufdecken
  avslöja allt

lägga manken till /lˈɛɡa mˈaŋkən tɪl/ (v)
sich ins Zeug legen
  ta i av alla krafter

lägga näsan i blöt /lˈɛɡa nˈɛːsan iː blˈøːt/ (v)
seine Nase in alles stecken
  snoka

lägga något på hyllan /lˈɛɡa nˌoːɡɔt poː hˈylan/ (v)
etwas an den Nagel hängen
  upphöra ägna sig

lägga på /lˈɛɡa poː/ (v)
auflegen
  avbryta telefonsamtal

lägga på ett kol /lˈɛɡa poː ˈɛt kˈuːl/ (v)
eine Schippe drauflegen, einen Zahn zulegen
  arbeta eller anstränga sig hårdare

lägga på minnet /lˈɛɡa poː mˈɪnət/ (v)
einprägen, im Gedächtnis speichern

lägga rabarber på /lˈɛɡa rˈabɑːrbər poː/ (v)
sich etwas unter den Nagel reissen
  lägga beslag på

lägga sig till med /lˈɛɡa sˈɛj tɪl meːd/ (v)
sich zulegen
  börja med en (o)vana

lägga till /lˈɛɡa tɪl/ (v)
hinzufügen
  göra ett tillägg, tillägga, tillfoga
anlegen
  landa, gå in till land

lägga tillbaka /lˈɛɡa tˈɪlbɑːkˌa/ (v)
zurücklegen
  lägga såsom det var förut

lägga ut /lˈɛɡa ˈʉt/ (v)
auslegen
  betala, göra utlägg
  placera ut
ablegen
  styra ut från land

läggdags /lˈɛɡdɑːɡs/ (adv)
Schlafenszeit

läggning /lˈɛɡnɪŋ/ (n)
Passen
  (poker) händelse då korten slängs
Veranlagung
  inneboende preferens

läglig /lˈɛɡlɪɡ/ (adj)
gelegen

läka /lˈɛːka/ (v)
heilen, genesen
  bli eller göra frisk

läkande /lˈɛːkandə/ (adj)
heilend
  presensparticip av läka

läkarbesök /lˈɛːkarbəsˌøːk/ (n)
Arztbesuch
  besök hos läkare

läkare /lˈɛːkarə/ (n)
Arzt, Ärztin
  yrke

läkarundersökning /lˌɛːkarˌɵndəʂˈœknɪŋ/ (n)
ärztliche Untersuchung
  det att en läkare undersöker en patient fysiskt

läkemedel /lˈɛːkəmˌeːdəl/ (n)
Medizin, Medikament, Arznei, Arzneimittel, Heilmittel

läkemedelslära /lˈɛːkəmˌeːdəlslˌɛːra/ (n)
Arzneimittellehre, Pharmakologie
  läran om läkemedel, farmakologi

läkesilverax /lˈɛːkəsˌɪlvərˌaks/ (n)
Trauben-Silberkerze
  arten Actaea racemosa

läkeväxt /lˈɛːkəvˌɛkst/ (n)
Heilpflanze
  växt som används som läkemedel eller som läkemedel kan framställas ur

läktare /lˈɛktarə/ (n)
Empore, Rang, Tribüne

lämmel /lˈɛməl/ (n)
Lemming
  knubbig gnagare med kort svans och lång päls

lämna /lˈɛmna/ (v)
verlassen
  färdas bort från, resa iväg från, avgå från
  avsluta sin inblandning med
lassen, überlassen
  låta /någon/ komma i besittning av /något/; ge
hinterlassen
  låta vara kvar
  låta vara i ett tillstånd
überlassen
  överlåta

lämna bakom /lˈɛmna bˈɑːkɔm/ (v)
hinter sich lassen, zurücklassen
  sluta tänka på något

lämna i sticket /lˈɛmna iː stˈɪkət/ (v)
etwas im Stich lassen, jemandem im Stich lassen
  överge i fara eller svårighet

lämna in /lˈɛmna ˈɪn/ (v)
abgeben, abliefern, einreichen
  ge till

lämning /lˈɛmnɪŋ/ (n)
Erbe, Überbleibsel
  rest

lämplig /lˈɛmplɪɡ/ (adj)
geeignet, passend

län /lˈɛːn/ (n)
Verwaltungsbezirk
  förvaltningsområde
Lehen
  omåde som kungen delade ut till stormän

länga /lˈɛŋa/ (n)
Reihe
  lång rad av (likartade) föremål (särskilt byggnader)

längd /lˈɛŋd/ (n)
Länge
  mått på rumslig utsträckning
  utbredning i tid
Größe
  om person, utbredning i höjdled

längdenhet /lˈɛŋdeːnhˌeːt/ (n)
Längeneinheit
  måttenhet för längd eller avstånd

längdhopp /lˈɛŋdhɔp/ (n)
Weitsprung
  gren inom friidrotten

längdhoppare /lˈɛŋdhɔpˌarə/ (n)
Weitspringer, Weitspringerin
  person som bedriver längdhopp som idrott

längdriktning /lˈɛŋdrɪktnˌɪŋ/ (n)
Längsrichtung
  riktning som något har sin största ut­sträckning i

längdskida /lˈɛŋdsxiːdˌa/ (n)
Langlaufschi, Langlaufski

längdskidåkare /lˈɛŋdsxiːdˌoːkarə/ (n)
Skilangläufer, Skilangläuferin
  utövare av längdskidåkning

längdskidåkerska /lˈɛŋdsxiːdˌoːkəʂkˌa/ (n)
Skilangläuferin
  kvinnlig längdskidåkare

längdskidåkning /lˈɛŋdsxiːdˌoːknɪŋ/ (n)
Schilanglauf, Skilanglauf

längdåkning /lˈɛŋdoːknˌɪŋ/ (n)
Langlauf, Skilanglauf
  skidåkning i spår i någorlunda plan terräng

länge /lˈɛŋə/ (adv)
lange

länge sedan /lˈɛŋə sˈeːdan/ (adv)
lange her

längs /lˈɛŋs/ (preposition)
entlang, längs
  befinna sig vid sidan av något under en längre sträcka

längsmed /lˈɛŋsməd/ (adv)
entlang, längs
  i längdens riktning

längta /lˈɛŋta/ (v)
sehnen

längtan /lˈɛŋtan/ (n)
Sehnsucht

länk /lˈɛŋk/ (n)
Glied, Kettenglied
  del av kedja
Verbindung
  förbindelse
Hyperlink, Link, Weblink
  hyperlänk

länka /lˈɛŋka/ (v)
zusammenfügen
  sammanfoga
verlinken
  skapa eller visa hyperlänk

länstol /lˈɛnstuːl/ (n)
Lehnstuhl, Sessel

läpp /lˈɛp/ (n)
Lippe, Lefze
  ansiktsparti som omger munnen

läppja /lˈɛpja/ (v)
nippen, schlürfen

läppstift /lˈɛpstɪft/ (n)
Lippenstift
  liten hylsa med läppsmink

lära /lˈɛːra/ (n)
Lehre
  ideologi
  undervisning

lära /lˈɛːra/ (v)
lernen
  ta till sig kunskap
lehren, beibringen
  undervisa

lära in /lˈɛːra ˈɪn/ (v)
auswendig lernen
  lära sig utantill

lära känna /lˈɛːra ɕˈɛna/ (v)
kennenlernen
  genom att spendera tid med en given person lära sig hur denne fungerar som människa, hur han eller hon tänker och känner om centrala saker, vad han eller hon har för åsikter i viktiga frågor, vad han eller hon tycker om respektive inte tycker om, hur han eller hon lever och beter sig i olika situationer, och hur han eller hon kommit att bli den han eller hon är

läraktig /lˈɛːraktˌɪɡ/ (adj)
gelehrig
  som har lätt för att lära

lärarbrist /lˈɛːrarbrˌɪst/ (n)
Lehrermangel
  tillstånd av alltför få lärare i skolorna i ett samhälle

lärare /lˈɛːrarə/ (n)
Lehrer, Lehrerin
  person som lämnar ut

lärarhögskola /lˈɛːrarhˌøːɡskuːlˌa/ (n)
Pädagogische Hochschule, pädagogische Hochschule

lärarinna /lˈɛːrarˌɪna/ (n)
Lehrerin

lärarutbildning /lˈɛːrarˌʉtbɪldnˌɪŋ/ (n)
Lehrerausbildung

lärarvikarie /lˈɛːrarvˌiːkarˌiːə/ (n)
Vertretungslehrer, Vertretungslehrerin
  tillfällig ersättare för lärare

lärd /lˈɛːrd/ (adj)
gelehrt
  bildad

lärd /lˈɛːrd/ (n)
Gelehrte, Gelehrter
  bildad person

lärdom /lˈɛːrdɔm/ (n)
Lehre
  dra lärdom
  läxa för framtiden
  undervisning

lärjunge /lˈɛrjɵŋə/ (n)
Jünger, Apostel
  efterföljare
Schüler
  elev

lärka /lˈɛrka/ (n)
Lerche
  individ inom fågelfamiljen lärkor

lärkfalk /lˈɛrkfalk/ (n)
Baumfalke

lärkträd /lˈɛrktrɛːd/ (n)
Lärche, Lärchenbaum
  ett barrträd inom familjen tallväxter

lärling /lˈɛrlɪŋ/ (n)
Lehrling

läroanstalt /lˈɛːruːˌanstɑːlt/ (n)
Lehranstalt
  lärosäte

lärobok /lˈɛːruːbˌuːk/ (n)
Lehrbuch, Schulbuch
  en bok som används för att lära sig något

läroboksförfattare /lˌɛːruːbuːksfˈœrfatːˌarə/ (n)
Lehrbuchverfasser, Lehrbuchverfasserin
  person som har skrivit (d.v.s. är författare till) en lärobok

läromedel /lˈɛːruːmˌeːdəl/ (n)
Lehrmittel
  (hjälp)medel som används vid lärande

läroplan /lˈɛːrɔplˌan/ (n)
Lehrplan
  plan om skol­undervisningens inne­håll

lärorik /lˈɛːruːrˌiːk/ (adj)
lehrreich
  som man lär sig (mycket) av

lärosal /lˈɛːruːsˌal/ (n)
Hörsaal
  föreläsningssal

lärosäte /lˈɛːruːsˌɛːtə/ (n)
Lehranstalt
  anstalt för högre utbildning
Lehrstuhl
  professur

läroverk /lˈɛːruːvˌɛrk/ (n)
Lehranstalt, Oberschule
  gymnasium, högre skola

läsa /lˈɛːsa/ (v)
lesen
  (data) hämta information från minne
  erhålla information från något skrivet
  erhålla information om någons tankar
studieren
  studera

läsa lusen av /lˈɛːsa lˈʉsən ɑːv/ (v)
jemandem die Leviten lesen
  läxa upp

läsa mellan raderna /lˈɛːsa mˈɛlan rˈadərnˌa/ (v)
zwischen den Zeilen lesen
  förstå vad som egentligen avses trots att budskapet inte uttrycks i klartext

läsare /lˈɛːsarə/ (n)
Leser, Leserin
  person som läser

läsarinna /lˈɛːsarˌɪna/ (n)
Leserin

läsbar /lˈɛsbɑːr/ (adj)
lesbar
  som är möjlig (eller enkel) att läsa

läsbarhet /lˈɛsbɑːrhˌeːt/ (n)
Lesbarkeit

läsesal /lˈɛːsəsˌal/ (n)
Lesesaal
  rum avsett för (tyst) bokläsning, exempelvis i ett bibliotek

läsförståelse /ləsfˈœʂtoːˌɛlsə/ (n)
Leseverständnis
  förmåga att tolka och besvara läst text

läsglasögon /lˈɛsɡlasˌøːɡɔn/ (n)
Lesebrille
  speciella glasögon som ska förstora det man läser

läshungrig /lˈɛshɵŋrˌɪɡ/ (adj)
lesehungrig
  som starkt önskar (hungrar) att läsa

läsk /lˈɛsk/ (n)
Limo

läska /lˈɛska/ (v)
laben, löschen
  släcka törst
löschen
  torka bläck med läskpapper

läskande /lˈɛskandə/ (adj)
durstlöschend, erfrischend
  presensparticip av läska

läskedryck /lˈɛsxədrˌyk/ (n)
Limonade, Limo
  söt kolsyrad dryck

läskig /lˈɛskɪɡ/ (adj)
gruselig, schaurig, unheimlich

läskpress /lˈɛskprəs/ (n)
Löschwiege, Tintenlöscher
  en hållare för läskpapper (nedtill rundad, med handtag upptill)

läslampa /lˈɛslampˌa/ (n)
Leselampe
  lampa med riktat ljus som an­vänds vid läsning

läslig /lˈɛslɪɡ/ (adj)
leserlich

läsning /lˈɛːsnɪŋ/ (n)
Lesen
  det att läsa
Lesung
  föredragning, anförande
Lektüre
  lektyr, det man läser
Unterricht
  undervisning, studier

läspa /lˈɛspa/ (v)
lispeln

läsplatta /lˈɛsplatːˌa/ (n)
E-Book-Reader, E-Reader
  handdator med pekskärm med huvudsyftet läsning

läsvärd /lˈɛsvɛːrd/ (adj)
lesenswert
  som förtjänar att läsas

läsår /lˈɛːsoːr/ (n)
Schuljahr
  den tidsperiod, som betraktas i samband med en skolas verksamhet, som börjar i samband med höstterminens start (ofta i augusti) och slutar i samband med vårterminens slut (ofta i juni eller juli)

läte /lˈɛːtə/ (n)
Laut
  hur något låter

lätt /lˈɛt/ (adj)
leicht, einfach
  lätt att klara av
leicht
  låg tyngd

lätt /lˈɛt/ (adv)
leicht

lätt som en plätt /lˈɛt sɔm ɛn plˈɛt/ (adj)
kinderleicht

lättad /lˈɛtːad/ (adj)
erleichtert

lättantändlig /lˈɛtːantˌɛndlɪɡ/ (adj)
entflammbar, entzündlich
  som lätt antänds

lättbensin /lˌɛtbənsˈiːn/ (n)
Leichtbenzin
  färglös och lättflytande vätska bestående av kolväten

lätthanterlig /lˈɛthantˌɛrlɪɡ/ (adj)
handlich
  lätt att hantera

lätthet /lˈɛtheːt/ (n)
Leichtigkeit

lättja /lˈɛtja/ (n)
Faulheit, Müßiggang

lättläst /lˈɛtlɛːst/ (adj)
leicht zu lesen
  1.
  2. (målmedvetet utformat)

lättmetall /lˈɛtmətˌal/ (n)
Leichtmetall
  samlingsnamn för metaller med låg densitet

lättmjölk /lətmjˈœlk/ (n)
fettarme Milch, Magermilch

lättnad /lˈɛtnad/ (n)
Erleichterung

lättprodukt /lˈɛtprɔdˌɵkt/ (n)
Light-Produkt
  matvara med lågt fettinnehåll

lättsinnig /lˈɛtsɪnˌɪɡ/ (adj)
leichtsinnig
  o­betänksam och ansvars­lös|halv=

lättsinnighet /lˈɛtsɪnˌɪɡheːt/ (n)
Leichtsinnigkeit
  det att vara lättsinnig

lättsmält /lˈɛtsməlt/ (adj)
leicht verdaulich, leichtverdaulich
  som smälter lätt
leichtschmelzend
  som smälter vid låg temperatur

lättvikt /lˈɛtvɪkt/ (n)
Leichtgewicht
  viktklass inom boxning och brottning

lättöl /lˈɛtːøːl/ (n)
Leichtbier
  (i Sverige) öl med en alkoholhalt (halt av etanol) på som mest 2,25 volymprocent

läxa /lˈɛːksa/ (n)
Hausaufgabe
  hemarbete
Lehre, Lektion
  lärdom

läxa upp /lˈɛːksa ˈɵp/ (v)
den Kopf waschen
  tillrättavisa

låda /lˈoːda/ (n)
Schachtel, Kiste, Schublade, Lade
  fyrkantig behållare

låg /lˈoːɡ/ (adj)
leise
  ljudstyrka
tief, flach, niedrig
  längd
down
  nedstämnd
niedrig, klein
  värde

låga /lˈoːɡa/ (n)
Flamme
  del av eld

låga /lˈoːɡa/ (v)
flammen, lodern
  1. brinna

lågfrekvent /lˈoːɡfrəkvˌɛnt/ (adj)
niederfrequent
  som har låg frekvens

lågkonjunktur /lˈoːɡkɔnjɵŋktˌʉr/ (n)
Konjunkturflaute, Konjunkturschwäche, Konjunkturtief
  period av ekonomisk nedgång

lågland /lˈoːɡland/ (n)
Niederung, Tiefland
  sammanhängande landområde som inte ligger högre än 200 meter över havet

lågpris /lˈoːɡpriːs/ (n)
Tiefpreis
  det att något har lågt pris

lågprisflygbolag /lˈoːɡprɪsflˌyɡbuːlˌɑːɡ/ (n)
Billigflieger, Billigfluggesellschaft
  flygbolag som profilerar sig genom lågt pris

lågsaxiska /lˈoːɡsaksˌɪska/ (n)
Niedersächsisch
  tysk dialekt

lågsko /lˈoːɡskuː/ (adj)
Halbschuh
  herrsko med låg höjd vid hälen

lågskotska /lˈoːɡskɔtskˌa/ (n)
Lallans, Scots
  språk

lågspänning /lˈoːɡspənˌɪŋ/ (n)
Niederspannung
  spänning om högst 1 000 volt växelspänning eller 1 500 volt likspänning

lågstadium /lˈoːɡstadˌiːʉm/ (n)
Grundschule, Unterstufe
  första delen av grundskolan

lågtryck /lˈoːɡtryk/ (n)
Tiefdruckgebiet, Tiefdruck
  område med lågt lufttryck

lågtyska /lˈoːɡtyskˌa/ (n)
Niederdeutsch, Plattdeutsch
  språk

lågvatten /lˈoːɡvatːən/ (n)
Niedrigwasser
  ovanligt lågt vattenstånd

lån /lˈoːn/ (n)
Entlehnung
  införlivning av ord, uttryck
Darlehen, Entleihung
  överenskommen rätt...

låna /lˈoːna/ (v)
leihen, entleihen
  erhålla som lån
leihen, verleihen
  ge som lån

lång /lˈɔŋ/ (adj)
lang, groß
  kroppslängd
lang
  utsträckt i dimension
  utsträckt i tid

långa /lˈɔŋa/ (n)
Leng
  fisk

långbyxor /lˈɔŋbyːksˌuːr/ (n)
lange Hose
  byxor som täcker benen hela vägen ner till vaden eller ankeln

långdragen /lˈɔŋdraɡən/ (adj)
langgezogen
  lång, utdragen
langweilig
  långtråkig

långfilm /lˈɔŋfɪlm/ (n)
Spielfilm
  film

långfinger /lˈɔŋfɪŋər/ (n)
Mittelfinger
  det längsta av handens fingrar

långflammig /lˈɔŋflamˌɪɡ/ (adj)
langflammig
  som brinner med lång flamma

långfranska /lˈɔŋfranskˌa/ (n)
Baguette, Franzosenbrot, Stangenweißbrot
  av­långt bröd av vetemjöl

långfredag /lˈɔŋfrədˌɑːɡ/ (n)
Karfreitag

långfärdsbuss /lˈɔŋfɛːrdsbˌɵs/ (n)
Fernbus, Langstreckenbus
  buss i trafik på långa sträckor (mellan olika län), diligens

långhus /lˈɔŋhʉs/ (n)
Langhaus
  det långsträckta huvudrummet i en kyrkobyggnad, avsett för församlingen
  typ av hus under forntiden

långhårig /lɔŋhˈoːrɪɡ/ (adj)
langhaarig
  som har långt hår

långivare /lˈɔŋiːvˌarə/ (n)
Darlehensgeber, Darlehensgeberin, Kreditgeber
  person eller organisation som lånar ut pengar till en låntagare

långkalsong /lˈɔŋkalsˌɔŋ/ (n)
Unterhose
  långa underbyxor

långnäbbad mås /lˈɔŋnəbˌad mˈoːs/ (n)
Dünnschnabelmöwe

långpeppar /lˈɔŋpəpˌar/ (n)
Stangenpfeffer, langer Pfeffer
  en växtart inom familjen pepparväxter (Piperaceae) som odlas för dess frukter, som vanligtvis används som en krydda och smaksättare
Stangenpfeffer
  frukt från växtarten Piper longum

långpromenad /lˈɔŋpruːmənˌad/ (n)
Spaziergang, langer
  längre promenad

långrandig /lˈɔŋrandˌɪɡ/ (adj)
langwierig
  långtråkig, repeterande

långsam /lˈɔŋsam/ (adj)
langsam
  (om förändring) som tar lång tid
  som rör sig med låg hastighet
  som har låg frekvens

långsamhet /lˈɔŋsamhˌeːt/ (n)
Langsamkeit
  det att vara långsam

långsida /lˈɔŋsiːdˌa/ (n)
Langseite

långsiktig /lˈɔŋsɪktˌɪɡ/ (adj)
langfristig, auf lange Sicht

långsimning /lˈɔŋsɪmnˌɪŋ/ (n)
Langstreckenschwimmen
  simtävling över en längre distans

långsint /lˈɔŋsɪnt/ (adj)
nachtragend
  som inte glömmer att han blivit orättvist behandlad

långskepp /lˈɔŋsxəp/ (n)
Langhaus, Langschiff
  del av kyrkobyggnad eller basilika
Langschiff
  långsmalt, klinkbyggt fartyg, vanligtvis om krigsskepp under vikingatid

långsmal /lˈɔŋsmal/ (adj)
länglich
  lång och smal

långsträckt /lˈɔŋstrəkt/ (adj)
lang gestreckt, langgestreckt

långsynt /lˈɔŋsynt/ (adj)
weitsichtig
  som lider av långsynthet och därför utan hjälpmedel ser suddigt på nära håll

långsynthet /lˈɔŋsynthˌeːt/ (n)
Weitsichtigkeit
  tillståndet att ljuset fokuserar bakom näthinnan

långt gången /lˈɔŋt ɡˈɔŋən/ (adj)
weit fortgeschritten
  framskriden, avancerad

långtgående /lˈɔŋtɡoːˌɛndə/ (adj)
weitreichend, weitgehend

långtidsarbetslös /lˈɔŋtiːdsˌarbeːtslˌøːs/ (adj)
langzeitarbeitslos
  som varit arbetslös under lång tid

långtidsarbetslös /lˈɔŋtiːdsˌarbeːtslˌøːs/ (n)
Langzeitarbeitslose, Langzeitarbeitsloser
  långtidsarbetslös person

långtradare /lˈɔŋtradˌarə/ (n)
Lastauto
  lång och/eller tung lastbil
Fernlaster, Lastzug
  tung lastbil med släp eller trailer som kör en lång trad - d.v.s. en lång resa

långtråkig /lˈɔŋtroːkˌɪɡ/ (adj)
langweilig

långtåsnäppa /lˈɔŋtoːsnˌɛpa/ (n)
Langzehenstrandläufer

långvarig /lˈɔŋvarˌɪɡ/ (adj)
langwierig, anhaltend
  som varar länge

långärmad /lˈɔŋərmˌad/ (adj)
langärmelig, langärmlig
  som har lång ärm

lånord /lˈoːnuːrd/ (n)
Lehnwort
  ord som lånats från annat språk

låntagare /lˈoːntɑːɡˌarə/ (n)
Kreditnehmer, Kreditnehmerin
  person som tar ett lån

lår /lˈoːr/ (n)
Kasten, Kiste
  låda
Schenkel, Oberschenkel, Keule
  övre del av ben

lårben /lˈoːrbən/ (n)
Oberschenkelknochen

lås /lˈoːs/ (n)
Schloss, Verschluss
  konstruktion avsedd att hålla dörrar och liknande stängda

låsa /lˈoːsa/ (v)
abschließen, schließen

låsa upp /lˈoːsa ˈɵp/ (v)
aufschließen
  öppna ett lås

låssmed /lˈɔsməd/ (n)
Schlosser

låt /lˈoːt/ (n)
Lied, Popsong, Schlager, Weise

låta /lˈoːta/ (v)
klingen
  förefalla
klingen, lauten
  ge ljud
zulassen
  tillåta

låta bli /lˈoːta blˈiː/ (v)
bleiben lassen, sein lassen
  inte göra något

låtsa /lˈoːtsa/ (v)
heucheln, vortäuschen
  låtsas

låtsas /lˈoːtsas/ (v)
vortäuschen, vorgeben, so tun als ob

låtsas om /lˈoːtsas ɔm/ (v)
sich um etwas kümmern, sich um etwas scheren
  bry sig om, aktivt tänka på

låtskriverska /lˈoːtskriːvˌɛʂka/ (n)
Songwriterin
  kvinnlig låtskrivare

löda /lˈøːda/ (v)
löten

löddrig /lˈœdrɪɡ/ (adj)
schaumbedeckt, schäumend
  täckt av lödder

lödkolv /lˈœdkɔlv/ (n)
Lötkolben
  verktyg för lödning

lödning /lˈœdnɪŋ/ (n)
Lötstelle
  fog
Löten, Lötung
  sammanfogning

lödtenn /lˈœdtən/ (n)
Lötzinn
  metallegering som används vid mjuklödning

lödvatten /lˈœdvatːən/ (n)
Lötwasser
  flussmedel som används vid mjuklödning

löfte /lˈøːftə/ (n)
Versprechen, Zusage

löftesrik /lˈœftəsrˌiːk/ (adj)
vielversprechend
  mycket lovande

lögn /lˈœŋn/ (n)
Lüge

lögnaktig /lˈœŋnaktˌɪɡ/ (adj)
lügnerisch, verlogen, lügenhaft

lögnare /lˈœŋnarə/ (n)
Lügner, Lügnerin
  person som ljuger

lögnerska /lˈœŋnəʂkˌa/ (n)
Lügnerin
  kvinna som ljuger

löja /lˈøːja/ (n)
Ukelei, Laube
  en art inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae)

löje /lˈøːjə/ (n)
Gelächter, Lächerlichkeit

löjlig /lˈœjlɪɡ/ (adj)
lächerlich, lachhaft

löjtnant /lˈœjtnant/ (n)
Oberleutnant, Leutnant

lök /lˈøːk/ (n)
Zwiebel, Bulbus
  1. underjordisk växtdel
Zwiebel, Lauch, Bolle
  2. nyttoväxt

lök på laxen /lˈøːk poː lˈaksən/ (n)
Salz in die Wunde streuen
  något som förvärrar

lökkupol /lˈœkkʉpˌuːl/ (n)
Zwiebelturm
  torn med en takkonstruktion som liknar en lök

lökring /lˈœkrɪŋ/ (n)
Zwiebelring
  ring från lökskiva

löksoppa /lˈœksɔpˌa/ (n)
Zwiebelsuppe

lömsk /lˈœmsk/ (adj)
heimtückisch, hinterlistig, tückisch

lön /lˈøːn/ (n)
Gehalt, Lohn
  1.+2. regelbunden betalning
Lohn, Belohnung
  3. ersättning

löna /lˈøːna/ (v)
entlohnen
  ge lön|
lohnen
  vara värt att göra

lönande /lˈøːnandə/ (adj)
lohnend
  presensparticip av löna

löneförhandling /lˌøːnəfˈœrhandlˌɪŋ/ (n)
Tarifverhandlung
  förhandling mellan arbetsgivare och arbetstagare om den lön som arbetstagaren skall få

lönlös /lˈœnløːs/ (adj)
nutzlos, zwecklos
  2. som inte lönar sig

lönn /lˈœn/ (n)
Spitzahorn
  arten Acer platanoides
Ahorn
  lönnsläktet Acer

lönnaftonfly /lˈœnaftˌɔnflyː/ (n)
Ahorn-Rindeneule, Ahorneule, Rosskastanieneule
  fjärilsarten Acronicta aceris, som ingår i familjen nattflyn (Noctuidae)

lönngång /lˈœŋɔŋ/ (n)
Geheimgang
  hemlig gång

lönnlöv /lˈœnløːv/ (n)
Ahornblatt
  löv av lönn

lönnmord /lˈœnmuːrd/ (n)
Auftragsmord, Meuchelmord

lönnmörda /lˈœnmˈœrda/ (v)
meucheln
  utföra lönnmord

lönnmördare /lˈœnmˈœrdarə/ (n)
Meuchelmörder, Meuchelmörderin
  person som utför lönnmord

lönnmörderska /lˈœnmˈœrdəʂkˌa/ (n)
Meuchelmörderin
  kvinnlig lönnmördare

lönsam /lˈœnsam/ (adj)
einträglich, rentabel, lohnend
  som genererar (ekonomisk) vinst
lohnend
  som resulterar i något positivt (och är värt mödan)
einträglich, lohnend, rentabel
  som totalt sett orsakar en förbättring av ekonomin, genom att inbringa eller spara in mer pengar än vad det kostar

lönsamhet /lˈœnsamhˌeːt/ (n)
Rentabilität, Einträglichkeit
  relation mellan insats och vinst

löntagare /lˈœntɑːɡˌarə/ (n)
Gehaltsempfänger, Gehaltsempfängerin, Lohnempfänger, Lohnempfängerin
  person som arbetar för att tjäna pengar

löpa /lˈøːpa/ (v)
entkommen, laufen
  fly
verlaufen
  pågå utan störningar
laufen
  springa
laufen, verlaufen
  sträcka sig
läufig sein
  vara brunstig
Gefahr laufen
  vara utsatt för

löpare /lˈøːparə/ (n)
Läufer
  schackpjäs
  person som springer
  duk

löpmaska /lˈœpmaskˌa/ (n)
Laufmasche
  maska som lossnat i stickning

löpsedel /lˈœpsədəl/ (n)
Schlagzeilenplakat
  affisch för tidningsnummer|f

lördag /lˈœrdɑːɡ/ (n)
Samstag, Sonnabend

lördagseftermiddag /lˈœrdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Samstagnachmittag
  eftermiddag på en lördag

lördagsförmiddag /lˈœrdɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Samstagvormittag
  förmiddag på en lördag

lördagsgodis /lˈœrdɑːɡsɡˌuːdiːs/ (n)
Samstagssüßigkeit
  veckoligt godis som (ett barn) får tillåtelse att äta på lördagar

lördagskväll /lˈœrdɑːɡskvˌɛl/ (n)
Samstagabend
  kväll på en lördag

lördagsmorgon /lˈœrdɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Samstagmorgen

lös /lˈøːs/ (adj)
locker
  ej hård eller kompakt
locker, lose
  rörlig

lösa /lˈøːsa/ (v)
auflösen, lösen
  (kemi) blanda
lösen
  finna en utväg

lösa ut /lˈøːsa ˈʉt/ (v)
auslösen
  få tillbaka pant mot betalning
  genomgå en snabb intern förändring på grund av en extern orsak
auflösen
  omforma algebraiska uttryck i syfte att isolera en variabel

lösdrivare /lˈœsdriːvˌarə/ (n)
Herumtreiber, Herumtreiberin
  medellös turist

lösen /lˈøːsən/ (n)
Lösegeld
  penningbelopp som utkrävs

lösenord /lˈøːsənˌuːrd/ (n)
Passwort, Kennwort
  hemlig sekvens av tecken

löskekarl /lˈœsxəkˌarl/ (n)
Landstreicher
  man utan fast bostad och arbete

lösning /lˈøːsnɪŋ/ (n)
Lösung
  (kemi)
  (generellt)
  (matematik)

lösningsmedel /lˈøːsnɪŋsmˌeːdəl/ (n)
Lösungsmittel

lösningsmängd /lˈøːsnɪŋsmˌɛŋd/ (n)
Lösungsmenge

löstagbar /lˈøːstɑːɡbˌɑːr/ (adj)
abnehmbar

lösöre /lˈøːsøːrə/ (n)
Mobilien
  rörligt gods, lös egendom

löv /lˈøːv/ (n)
Blatt, Laub
  blad på träd och buskar

lövfällning /lˈœvfəlnˌɪŋ/ (n)
Entlaubung, Blätterfall, Laubfall
  den tid på hösten då träden fäller sina löv

lövmånad /lˈœvmoːnˌad/ (n)
Wonnemonat
  maj

lövskog /lˈœvskuːɡ/ (n)
Laubwald

lövsprickning /lˈœvsprɪknˌɪŋ/ (n)
Grünen
  den tid på våren då träden får löv, när knopparna spricker

lövträd /lˈœvtrɛːd/ (n)
Laubbaum
  träd som bär löv

maa /mˈɑːa/ (n)
Maa
  språk

mack /mˈak/ (n)
Tankstelle

macka /mˈakːa/ (n)
Butterbrot, Stulle, belegte Brotscheibe
  smörgås

madagaskiska /mˈɑːdɑːɡˌasxɪskˌa/ (n)
Madagassin
  kvinna som lever i eller kommer från Madagaskar

madeirakungsfågel /mˈadəˌiːrakˌɵŋsfoːjəl/ (n)
Madeiragoldhähnchen
  en fågelart inom familjen kungsfåglar

madonna /mˈɑːdɔnˌa/ (n)
Madonna
  avbildning av Jungfru Maria med Jesusbarnet, som vill uttrycka inkarnationens hemlighet, att Gud blivit född till världen av en jordisk mor

madonnastaty /mˈɑːdɔnˌastatˌyː/ (n)
Madonnenstatue
  skulptur av Jungfru Maria

madrass /mˈadras/ (n)
Matratze
  dyna att sova på

madrassera /mˈadrasˌeːra/ (v)
auspolstern, polstern
  förse med stoppning

maduresiska /mˈɑːdʉrəsˌɪska/ (n)
Madhura, Madura, Maduresisch
  ett sunda-sulawesiskt språk

maffia /mˈafiːˌa/ (n)
Mafia

magasin /mˌaɡasˈiːn/ (n)
Depot, Lager, Lagerraum, Magazin
  lagerlokal
Magazin
  tidskrift
  vapen
  TV-program

magasinera /mˌaɡasˈiːneːrˌa/ (v)
aufspeichern, einlagern, lagern, magazinieren, speichern
  lägga i förråd

mage /mˈɑːɡə/ (n)
Magen, Bauch
  organ i bukhålan

magellangås /mˈɑːɡəlˌaŋoːs/ (n)
Magellangans
  en fågelart (Chloephaga picta)

mager /mˈɑːɡər/ (adj)
mager, fettarm
  om matvaror
mager
  om person
  om bränsleblandning
  om odlingsjord

magi /mˈɑːɡiː/ (n)
Magie, Zauber
  trolleri

magiker /mˈɑːɡiːkər/ (n)
Magier, Zauberkünstler, Zauberkünstlerin, Zauberer, Zauberin

magisk /mˈɑːɡɪsk/ (adj)
magisch
  med övernaturliga egenskaper

magistrat /mˈɑːɡɪstrˌat/ (n)
Magistrat
  i Sverige

magkatarr /mˈaɡkatˌar/ (n)
Gastritis, Magenschleimhautentzündung
  samlingsnamn för olika besvär från magen

magma /mˈaɡma/ (n)
Magma
  smältlösning av bergarter i jordens inre

magnat /mˈaŋnat/ (n)
Magnat
  rik och mäktig affärsman eller affärskvinna

magnesium /mˈaŋnəsˌiːʉm/ (n)
Magnesium
  halv=

magnesiumbromid /mˈaŋnəsˌiːɵmbrˌuːmiːd/ (n)
Magnesiumbromid
  kemisk förening av magnesium och brom, MgBr2

magnesiumfosfid /mˈaŋnəsˌiːɵmfˌɔsfiːd/ (n)
Magnesiumphosphid
  kemisk förening av magnesium och fosfor

magnesiumhydroxid /mˈaŋnəsˌiːɵmhˌydruːksˌiːd/ (n)
Magnesiumhydroxid
  kemisk förening av magnesium, syre och väte

magnesiumjodid /mˈaŋnəsˌiːɵmjˌuːdiːd/ (n)
Magnesiumiodid
  kemisk förening av magnesium och jod, MgI2

magnesiumkarbonat /mˈaŋnəsˌiːɵmkˌarbuːnˌat/ (n)
Magnesiumcarbonat
  kemisk förening av magnesium, kol och syre, MgCO3

magnesiumklorid /mˈaŋnəsˌiːɵmklˌuːriːd/ (n)
Magnesiumchlorid
  kemisk förening av magnesium och klor, MgCl2

magnesiumnitrat /mˈaŋnəsˌiːɵmnˌɪtrɑːt/ (n)
Magnesiumnitrat
  kemisk förening av magnesium, kväve och syre

magnesiumoxid /mˈaŋnəsˌiːʉmˌuːksiːd/ (n)
Magnesiumoxid

magnesiumsulfat /mˈaŋnəsˌiːɵmsˌɵlfat/ (n)
Magnesiumsulfat
  kemisk förening av magnesium, svavel och syre, MgSO4

magnet /mˈaŋnət/ (n)
Magnet
  kropp som ger upphov till ett magnetfält

magnetband /mˈaŋnətbˌand/ (n)
Magnetband
  inspelningsmedium i form av ett band av plast, belagt med ett tunt skikt av järnoxid som kan magnetiseras

magnetfält /mˈaŋnətfˌɛlt/ (n)
Magnetfeld
  vektorfält som rörliga laddningar ger upphov till

magnetisk /mˈaŋnətˌɪsk/ (adj)
magnetisch

magnetisk deklination /mˈaŋnətˌɪsk dˌɛkliːnasxˈuːn/ (n)
Deklination, Ortsmissweisung
  vinkel som bildas av riktningarna mot geomagnetiska nordpolen och geografiska nordpolen

magnetism /mˈaŋnətˌɪsm/ (n)
Magnetismus
  fysik

magnetit /mˈaŋnətˌiːt/ (n)
Magnetit

magnifik /mˈaŋniːfˌiːk/ (adj)
prachtvoll, prächtig
  storslagen, ståtlig, präktig

magnolia /mˈaŋnuːlˌiːa/ (n)
Magnolie
  ett prydnadsträd med stora praktfulla blommor

magont /mˈɑːɡɔnt/ (n)
Bauchschmerzen, Bauchweh
  ont i magen

magplask /mˈaɡplask/ (n)
Bauchplatscher, Bauchlandung
  1.
Bauchlandung
  2.

magra /mˈaɡra/ (v)
abmagern
  bli magrare eller (ännu) smalare

magruvargroda /mˈaɡrʉvˌarɡruːdˌa/ (n)
Magenbrüterfrosch
  groda av släktet Rhebatrachus (som ruvar yngel i magsäcken

magsjuk /mˈaɡsxʉk/ (adj)
magenkrank
  som lider av akut gastroenterit

magslemhinna /mˈaɡsləmhˌɪna/ (n)
Magenschleimhaut
  slemhinnan i magsäcken

magsmärta /mˈaɡsmətˌa/ (n)
Bauchschmerzen, Magenschmerzen
  smärtor i magen

magsäck /mˈaɡsək/ (n)
Magen
  organ

magsår /mˈaɡsoːr/ (n)
Magengeschwür
  sår i slemhinnan i magsäcken eller proximala tolvfingertarmen

magyariska /mˈɑːjyːˌarɪskˌa/ (n)
Ungarin
  ungersk kvinna
Ungarisch
  ungerska

maharadja /mˈɑːharˌadja/ (n)
Maharadscha
  indisk furstetitel

mahonia /mɑːhˈoːniːˌa/ (n)
Mahonie
  arten Mahonia aquifolium

maithili /mˈɑːɪthˌiːliː/ (n)
Maithili
  ett indoeuropeiskt språk

maj /mˈaj/ (n)
Mai, Wonnemond
  årets femte (5.) månad

majestät /mˈajəstˌɛːt/ (n)
Majestät

majestätisk /mˈajəstˌɛːtɪsk/ (adj)
majestätisch

majestätsbrott /mˈajəstˌɛtsbrɔt/ (n)
Majestätsverbrechen

majonnäs /mˈajʊnˌɛːs/ (n)
Majonäse, Ma­yon­nai­se, Mayonnaise

major /mˈajuːr/ (n)
Major

majoritet /mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
Mehrheit, Majorität
  mer än hälften

majoritetsregering /mˈajuːrˌiːteːtsrəjˌeːrɪŋ/ (n)
Mehrheitsregierung
  regering vars partirepresentation i parlamentet är mer än 50% av mandaten

majs /mˈajs/ (n)
Mais, Kukuruz
  art

majsflinga /mˈajsflɪŋˌa/ (n)
Cornflakes
  en flinga gjord på majs

majskolv /mˈajskɔlv/ (n)
Maiskolben
  ax av majs

maka /mˈɑːka/ (n)
Ehefrau, Gattin, Gemahlin
  kvinna i äktenskap

makaber /mˈɑːkabər/ (adj)
makaber
  makaber

makadam /mˈɑːkadˌam/ (n)
Schotter
  krossad sten

makadamballast /mˈɑːkadˌambalˌast/ (n)
Schotterbett, Schotteroberbau
  översta lagret av banvallen som består av makadam i vilken syllarna vilar

makak /mˈɑːkɑːk/ (n)
Makak, Makake
  individ av någon av arterna inom släktet makaker

makalös /mˈɑːkalˌøːs/ (adj)
unvergleichlich, einzigartig, unerhört

makassariska /mˈɑːkasˌarɪskˌa/ (n)
Makassar
  ett sunda-sulawesiskt språk i den malajo-polynesiska delen av den austronesiska språkfamiljen

make /mˈɑːkə/ (n)
Gegenstück
  en av ett par
  like; mosvarighet
Ehemann, Gemahl, Mann, Gatte
  äkta man

make up /mˈɑːkə ˈʉp/ (n)
Make-up
  ansiktsbehandling med kosmetiska medel

makedonier /mˈɑːkədˌɔniːər/ (n)
Mazedonier

makedonsk /mˈɑːkədˌɔnsk/ (adj)
mazedonisch, makedonisch

makedonska /mˈɑːkədˌɔnska/ (n)
Mazedonierin
  kvinna
Mazedonisch
  språk

maklig /mˈaklɪɡ/ (adj)
gemächlich
  bekväm av sig

makrill /mˈakrɪl/ (n)
Makrele
  en fiskart (Scomber scombrus) i familjen makrillfiskar (Scombridae)

makron /mˈakruːn/ (n)
Makron
  horisontellt streck som kan sättas över vissa vokaler
Macaron
  mandelkaka

makt /mˈakt/ (n)
Macht
  det att bestämma
  något bestämmande
Macht, Militärmacht, Staatsmacht
  nation

maktfaktor /mˈaktfaktˌɔr/ (n)
Machtfaktor
  omständighet som möjliggör innehav av makt

maktfördelning /maktfˈøːrdeːlnˌɪŋ/ (n)
Gewaltenteilung, Machtverteilung
  fördelning av makt (exempelvis inom staten)

makthavare /mˈakthavˌarə/ (n)
Machthaber
  person som innehar makt, maktägare

maktkamp /mˈaktkamp/ (n)
Machtkampf
  kamp där två eller fler parter försöker att få makten

maktlysten /mˈaktlystən/ (adj)
herrschsüchtig
  som känner starkt begär efter makt

maktlös /mˈaktløːs/ (adj)
machtlos

maktlöshet /maktlˈœsheːt/ (n)
Machtlosigkeit

maktmedel /mˈaktmeːdˌɛl/ (n)
Machtmittel
  medel som ger tillgång till makt

maktövertagande /mˈaktøːvˌɛtɑːɡˌandə/ (n)
Machtergreifung

makulatur /mˈɑːkʉlˌatʉr/ (n)
Makulatur
  avfallspapper
  odugligt tryck

makulera /mˈɑːkʉlˌeːra/ (v)
makulieren

mal /mˈɑːl/ (n)
Wels, Europäischer Wels
  fisk
Motte
  fjäril
Wels
  generell fisk

mala /mˈɑːla/ (v)
mahlen, zermahlen
  pulvrisera

malagassiska /mˈɑːlɑːɡˌasɪskˌa/ (n)
Malagasy, Madagassisch
  språk

malajiska /mˈɑːlajˌɪska/ (n)
Malaiisch
  språk

malakit /mˈɑːlakˌiːt/ (n)
Malachit
  ett mörkgrönt kopparmineral

malaria /mˈɑːlarˌiːa/ (n)
Malaria
  sjukdom

malayalam /mˈɑːlaˌyːalˌam/ (n)
Malayalam, Malajalam

malaysier /mˈɑːlaˌyːsiːər/ (n)
Malaysier
  person från Malaysia eller som har malaysiskt ursprung

malaysisk /mˈɑːlaˌyːsɪsk/ (adj)
malaysisch
  som rör Malaysia

malaysiska /mˈɑːlaˌyːsɪskˌa/ (n)
Malaiisch, Malaysierin
  kvinnlig malaysier

maldivier /mˈaldiːvˌiːər/ (n)
Malediver
  person från Maldiverna eller som har maldiviskt ursprung

maldiviska /mˈaldiːvˌɪska/ (n)
Malediverin
  kvinna från Maldiverna
Maledivisch
  språk som talas främst i Maldiverna

maleinsyra /mˈɑːləˌɪnsyːrˌa/ (n)
Maleinsäure
  karboxylsyra, som består av kol, väte och syror, med formeln C2H2(COOH)2

malen /mˈɑːlən/ (adj)
gemahlen
  perfektparticip av mala

malier /mˈɑːliːər/ (n)
Malier
  person från Mali eller som har maliskt ursprung

malign /mˈɑːlɪŋn/ (adj)
bösartig

maliska /mˈɑːlɪskˌa/ (n)
Malierin
  kvinna i Mali eller med malisk härkomst

mall /mˈal/ (n)
Vorlage
  mönster

malleol /mˈaləˌuːl/ (n)
Knöchel, Malleolus
  fotknöl på ömse sidor av fotled

mallig /mˈalɪɡ/ (adj)
aufgeblasen
  som (i alltför stor utsträckning) talar om hur bra man själv är
  som har en stark känsla av eget högt värde på grund av sina förtjänster

malm /mˈalm/ (n)
Vorstadt
  förstad
Erz
  metallhaltigt mineral

malmfält /mˈalmfəlt/ (n)
Erzfeld
  område med brytvärda malmfyndigheter

malmförande /mˈalmføːrˌandə/ (adj)
erzführend, erzhaltig
  innehållande malm

malmvagn /mˈalmvaŋn/ (n)
Erzwagen
  järnvägsvagn avsedd för transport av malm

malonsyra /mˈɑːlɔnsˌyːra/ (n)
Malonsäure, Propandisäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C3H4O4

malplacerad /mˈalplasˌeːrad/ (adj)
unangebracht
  olämpligt placerad, placerad där den inte passar in

malström /malstrˈœm/ (n)
Mahlstrom
  våldsam virvelström

malt /mˈalt/ (n)
Malz
  sädesslag som grodas och används vid ölbryggning

maltes /mˈaltəs/ (n)
Malteser

malteser /mˈaltəsər/ (n)
Malteser
  hundras

maltesisk /mˈaltəsˌɪsk/ (adj)
maltesisch

maltesiska /mˈaltəsˌɪska/ (n)
Malteserin
  kvinna
Maltesisch
  språk

malträtera /mˈaltrɛːtˌeːra/ (v)
malträtieren
  misshandla, behandla illa

maltsocker /mˈaltsɔkːər/ (n)
Maltose, Malzzucker
  maltos

malört /mɑːlˈœt/ (n)
Wermut
  Artemisia absinthium

mambo /mˈambuː/ (n)
Mambo
  dans
  musik
im Hotel Mama wohnen
  person som är myndig och bor hos sin mamma

mamluk /mˈamlʉk/ (n)
Mamelucke, Mamelukke
  person tillhörande det livgarde

mamma /mˈama/ (n)
Mama, Mutti, Mami, Mutter

mammaledighet /mˈamalədˌɪɡheːt/ (n)
Mutterschaftsurlaub, Mutterurlaub
  den föräldraledighet som mammor beviljas

mammas gosse /mˈamas ɡˈɔsə/ (n)
Mamajunge
  bortskämd eller lydig pojke eller ung man

mammografi /mˈamɔɡrˌafiː/ (n)
Mammografie, Mammographie

mammut /mˈamʉt/ (n)
Mammut
  utdött djur

mammutträd /mˈamɵtrˌɛːd/ (n)
Mammutbaum, Sequoia
  ett barrträd (Sequoiadendron giganteum) som utgör den enda arten i mammutträdssläktet (Sequoiadendron)

man /mˈan/ (n)
Mähne
  djurs nackhår
Mann, Ehemann, Gemahl, Gatte
  make
Mann, Männer
  person av manligt kön

man /mˈan/ (pronoun)
man
  man-pronomen

mana /mˈana/ (v)
mahnen
  uppmana

manager /mˈanaɡər/ (n)
Manager, Managerin
  ledare

manand /mˈanand/ (n)
Mähnengans
  en fågelart (Chenonetta jubata) inom familjen änder (Anatidae)

manchester /mˈanʃəstər/ (n)
Cord, Kord
  en sorts räfflad bomullssammet

manchesterbyxor /mˈanʃəstˌɛrbyːksˌuːr/ (n)
Cordhose, Manchesterhose
  långbyxor tillverkad från tyget av typ manchester

manchuiska /mˈanʃʉˌɪska/ (n)
Mandschurisch
  språk

mandarin /mˌandarˈiːn/ (n)
Mandarine
  frukt
Mandarin
  ämbetsman
  benämning på det kinesiska standardspråket

mandarinand /mˈandarˌiːnand/ (n)
Mandarinente
  en fågelart (Aix galericulata) inom familjen änder (Anatinae)

mandat /mˈandat/ (n)
Mandat
  plats i en riksdag
  uppdrag

mandatperiod /mˈandatpˌɛriːˌuːd/ (n)
Amtsperiode, Legislaturperiode
  den tidsperiod under vilken ett uppdrag gäller

mandel /mˈandəl/ (n)
Mandelbaum, Mandel
  1. träd
Mandel
  2. kärna
  3. tonsill

mandelblomma /mˈandəlblˌɔma/ (n)
Knöllchen-Steinbrech
  Saxifraga granulata, art i familjen stenbräckeväxter

mandelformad /mˈandəlfˌɔrmad/ (adj)
mandelförmig
  som har formen av en mandel

mandelmassa /mˈandəlmˌasa/ (n)
Marzipanrohmasse
  massa av mald mandel, florsocker och bindemedel

mandelmjölk /mˌandəlmjˈœlk/ (n)
Mandelmilch, Mandeldrink
  dryck gjord på mandlar

mandolin /mˌanduːlˈiːn/ (n)
Mandoline

manege /mˈanəjə/ (n)
Manege
  ridbana; ridhus

manet /mˈanɛt/ (n)
Qualle

mangan /mˈaŋan/ (n)
Mangan

mangandioxid /mˈaŋandˌiːuːksˌiːd/ (n)
Mangandioxid
  kemisk förening av mangan och syre

manganfosfid /mˈaŋanfˌɔsfiːd/ (n)
Manganmonophosphid, Manganphosphid
  kemisk förening av mangan och fosfor

manganoxid /mˈaŋanˌuːksiːd/ (n)
Mangangrün, Manganmonoxid, Manganoxid
  kemisk förening av mangan och syre

mangansulfat /mˈaŋansˌɵlfat/ (n)
Mangansulfat
  kemisk förening av mangan, svavel och syre

mangel /mˈaŋəl/ (n)
Mangel
  maskin som man använder när man manglar

mango /mˈaŋuː/ (n)
Mango
  frukt

mangold /mˈaŋɔld/ (n)
Mangold
  en sorts beta vars blad används som spenat

mangostan /mˈaŋɔstˌan/ (n)
Mangostane
  frukt

manifest /mˈaniːfˌɛst/ (n)
Manifest
  skrift som utgör grunden för en ideologi

manikyr /mˈaniːkˌyːr/ (n)
Maniküre, Handpflege
  vård av händer och naglar

maniok /mˈaniːˌuːk/ (n)
Maniok
  växt

manipulation /mˌaniːpˌʉlasxˈuːn/ (n)
Manipulation
  bedrägligt förfaringssätt

manipulera /mˈaniːpˌʉleːrˌa/ (v)
manipulieren

manipulering /mˈaniːpˌʉleːrˌɪŋ/ (n)
Manipulieren
  det att manipulera

manke /mˈaŋkə/ (n)
Widerrist
  det högsta området på fyrfota djurs rygg

mankhöjd /maŋkhˈœjd/ (n)
Rückenhöhe, Schulterhöhe, Widerristhöhe

manlig /mˈanlɪɡ/ (adj)
männlich, maskulin, mannhaft
  som påminner om en man
männlich, maskulin
  som är man

mannagryn /mˈanaɡrˌyːn/ (n)
Grieß, Weizengrieß
  mjölkärnan av proteinrika och hårda vetesorter

mannekäng /mˈanəkˌɛŋ/ (n)
Mannequin
  person vars yrke är att bära upp och visa mode eller annan produkt, t.ex. genom att bli fotograferad, stå eller gå i utvald utstyrsel

manniska /mˈanɪskˌa/ (n)
Manx
  språk

mansard /mˈansard/ (n)
Mansarde
  rum under brutet tak

mansardfönster /mˌansardfˈœnstər/ (n)
Mansardenfenster
  fönster i vindsrum

manschett /mˈanʃət/ (n)
Manschette
  droppskydd på ljusstake
  kanten på en skjortärm

manshög /mˈanshøːɡ/ (adj)
mannshoch
  som har ungefär samma höjd som en man

mansiska /mˈansɪskˌa/ (n)
Mansisch
  ett språk

manskör /mˈansxøːr/ (n)
Männerchor
  kör (grupp personer som sjunger tillsammans) bestående av (vuxna) män

mansnamn /mˈansnamn/ (n)
Männername, männlicher Vorname

mansperson /mˈanspəʂˌuːn/ (n)
Mannsbild

mansplaina /mˈansplaˌiːna/ (v)
herrklären, mansplainen

mansröst /mansrˈœst/ (n)
Männerstimme
  manlig röstläge i en kör

manta /mˈanta/ (n)
Mantarochen, Manta

mantel /mˈantəl/ (n)
Umhang, Cape
  enkelt, ärmlöst klädesplagg som bärs utanpå andra kläder

mantelbälta /mˈantəlbˌɛlta/ (n)
Gürtelmull
  arten Chlamyphorus truncatus

mantelyta /mˈantəlˌyːta/ (n)
Hüllfläche, Mantelfläche
  den buktiga delen av ytan av en cylinder eller en kon

mantra /mˈantra/ (n)
Mantra
  fras, ord eller mening som upprepas för att hjälpa en att koncentrera sig under meditation, och som ibland anses vara helig

manufaktur /mˈanʉfˌaktʉr/ (n)
Manufaktur
  tillverkning i industriell skala

manuskript /mˈanɵskrˌɪpt/ (n)
Drehbuch, Manuskript

manvarg /mˈanvarj/ (n)
Mähnenwolf
  en däggdjursart (Chrysocyon brachyurus) inom familjen hunddjur (Canidae)

manx /mˈanks/ (n)
Manx
  en kattras
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man

manöver /mˈanøːvər/ (n)
Manöver
  ändra transportmedels riktning
  militärt övning

manövervagn /mˈanøːvˌɛrvaŋn/ (n)
Steuerwagen
  järnvägsvagn

manövrera /manˈøːvreːrˌa/ (v)
manövrieren, bedienen

maoist /mˈɑːuːˌɪst/ (n)
Maoist

maori /mˈɑːuːrˌiː/ (n)
Māori
  språk

mapp /mˈap/ (n)
Ordner, Verzeichnis
  behållare som grupperar filer och mappar
Hefter, Mappe
  pappersförvaring

mapudungun /mˈɑːpʉdˌɵŋɵn/ (n)
Mapudungun
  språk

mara /mˈɑːra/ (n)
Mara, Pampashase
  gnagare
Marathon, Marathonlauf
  löptävling
Alb
  mytologisk varelse

maracas /mˈɑːrakˌas/ (n)
Maracas
  ett rytminstrument

marailguan /mˈɑːraˌɪlɡʉˌan/ (n)
Marailguan
  fågelart

marathi /mˈɑːrɑːthˌiː/ (n)
Marathi
  ett indoariskt språk

maraton /mˈɑːrɑːtˌuːn/ (n)
Marathon
  löptävling

maratonlopp /mˈɑːrɑːtˌɔnlɔp/ (n)
Marathonlauf

mardröm /mardrˈœm/ (n)
Albtraum, Alptraum
  skrämmande dröm
  händelse

margarin /mˌarɡarˈiːn/ (n)
Margarine

marginal /mˌarjiːnˈɑːl/ (n)
Abstand
  avstånd till otillåtet värde på någon storhet
Marge
  handlingsutrymme
Unterschied
  relativ skillnad
Seitenrand
  textram

marginalskatt /mˈarjiːnˌalskat/ (n)
Spitzensteuer
  skatt på det översta skiktet av inkomsterna (med högre procentsats än på underliggande belopp)

marginell /mˈarjiːnˌɛl/ (adj)
marginal
  halv=

marijuana /mˈɑːriːjˌʉanˌa/ (n)
Marihuana
  en sorts narkotikum (från indisk hampa)

marimba /mˈɑːrɪmbˌa/ (n)
Marimba
  slagverksinstrument som spelas med malletter

marin /mɑːrˈiːn/ (n)
Marine
  sjöförsvar

marina /mˈɑːriːnˌa/ (n)
Jachthafen
  halv=|småbåtshamn

marinad /mˈɑːriːnˌad/ (n)
Marinade
  en syrlig lag för smaksättning vid matlagning

marinblå /mˈɑːrɪnblˌoː/ (adj)
marineblau

marinera /mɑːrˈiːneːrˌa/ (v)
marinieren
  lägga i marinad

marinerad /mɑːrˈiːneːrˌad/ (adj)
mariniert
  perfektparticip av marinera

mariska /mˈɑːrɪskˌa/ (n)
Mariska
  språk

maritim /mˈɑːriːtˌiːm/ (adj)
maritim
  som tillhör havet

mark /mˈark/ (n)
Grundstück, Land
  geografiskt område
Boden, Erde
  man går på
Mark
  valuta

markant /mˈarkant/ (adj)
markant

markera /mˈarkərˌa/ (v)
markieren
  ange, visa
  fysiskt utmärka med hjälp av tecken eller figur med viss avsedd innebörd

markerad /mˈarkərˌad/ (adj)
markiert
  försett med markering
ausgeprägt
  skarpt framträdande

markering /mˈarkeːrˌɪŋ/ (n)
Markierung
  betecknande märke eller notering på något
Markieren
  det att markera

markhackare /mˈarkhakːˌarə/ (n)
Tibetmeise
  arten Pseudopodoces humilis i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

markis /mˈarkiːs/ (n)
Markise
  solskydd
Marquis
  titel

markisinna /mˈarkiːsˌɪna/ (n)
Marquise
  kvinna med markistitel

marknad /mˈarknad/ (n)
Markt, Jahrmarkt
  1. återkommande evenemang
Markt
  2. sambandsförhållandet mellan utbud och efterfrågan

marknadsekonomi /mˌarknadsˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Marktwirtschaft
  ekonomiskt system där priserna sätts enligt överenskommelse mellan säljaren och köparen
  samhälle eller stat med ett detta system (1)

marknadsföra /mˈarknadsfˌøːra/ (v)
vermarkten, promoten

marknadsföring /mˈarknadsfˌøːrɪŋ/ (n)
Marketing, Vermarktung

marknadshyra /mˈarknadshˌyːra/ (n)
Marktmiete
  den hyra som fastighetsägare och hyresgäst kommer överens om för ett hyresavtal, om det saknas regleringar via lagstiftning som begränsar hyran

marknadsliberalism /mˈarknadslˌiːbərˌalɪsm/ (n)
Wirtschaftsliberalismus
  ekonomisk teori som förespråkade avskaffandet av den feodala ekonomin, merkantilismen, skråväsendet och ärftliga privilegier

marknadsplats /mˈarknadsplˌats/ (n)
Marktplatz
  område
Handelsplatz, Markt
  virtuell plats

marknadspris /mˈarknadsprˌiːs/ (n)
Marktpreis
  det pris som en säljare och en köpare, i fri konkurrens med övriga tänkbara säljare respektive köpare, kommer överens om

markyta /mˈarkyːtˌa/ (n)
Erdoberfläche
  (förekomst av) den tvådimensionella yta vilken utgör gränsen mellan den fasta marken (vanligen på jorden eller annan himlakropp) och rummet ovanför (vanligen atmosfären på jorden eller annan himlakropp)

markägande /mˈarkɛːɡˌandə/ (n)
Grundbesitz
  besittning av mark

markägare /mˈarkɛːɡˌarə/ (n)
Grundbesitzer, Grundbesitzerin
  person som äger mark

markör /mˈarkøːr/ (n)
Cursor
  data

marmelad /mˈarməlˌad/ (n)
Marmelade, Konfitüre, Mus

marmor /mˈarmuːr/ (n)
Marmor

marmorerad /mˈarmuːrˌeːrad/ (adj)
marmoriert
  ådrig, strimmig, som har marmorliknande yta

marockan /mˈɑːrɔkːˌan/ (n)
Marokkaner
  person, särskilt man, från Marocko

marockanska /mˈɑːrɔkːˌanska/ (n)
Marokkanerin
  kvinna från Marocko

marodera /mˈɑːruːdˌeːra/ (v)
marodieren
  (följa efter en här för att) plundra, röva

marodör /mˈɑːruːdˌøːr/ (n)
Marodeur
  rövare, bandit

mars /mˈaʂ/ (n)
März, Lenzing
  årets tredje (3.) månad

marsch /mˈaʂʃ/ (interjection)
marsch
  interjektion som avslutar ett militärt kommando
  order att ge sig i väg

marsch /mˈaʂʃ/ (n)
Marsch
  förflyttning till fots
  musikstycke
Marsch, Marschmusik
  musikgenre

marschera /mˈaʂʃərˌa/ (v)
marschieren
  gå likt en marsch

marschmusik /mˌaʂʃmʉsˈiːk/ (n)
Marschmusik
  musik med rytm som lämpar sig att marschera till

marshallesiska /mˈaʂhaləsˌɪska/ (n)
Ebon, Marshallesisch
  ett mikronesiskt språk med cirka 50 000 talare främst på Marshallöarna

marsiansk /mˈaʂiːˌansk/ (adj)
marsianisch
  som rör marsianer
  som rör planeten Mars

marsipan /mˈaʂiːpˌan/ (n)
Marzipan
  sötad mandelmassa

marsipangris /mˈaʂiːpˌaŋriːs/ (n)
Marzipanschwein
  liten pjäs av rosa marsipan i form av en gris

marskalk /mˈaʂkalk/ (n)
Marschall, Marschallin
  person som vid högtidliga tillfällen anvisar platser m m
  titel för mycket hög militär befälhavare i vissa länder

marskland /mˈaʂkland/ (n)
Marsch, Marschland, Masch, Mersch, Schwemmland
  lågland som vid havskust bildats genom att tidvattnet fört in slam från havet

marsvin /maʂvˈiːn/ (n)
Meerschweinchen
  1. - 3. gnagare
Schweinswal
  4.+5. tumlare, individ av någon art inom familjen tumlare

martall /mˈatal/ (n)
Bergkiefer, Krüppelkiefer, Latsche
  låg och förkrympt tall.

martialisk /mˈatiːˌalɪsk/ (adj)
martialisch
  krigisk, karsk (efter den romerske krigsguden Mars)

martyr /mˈatyːr/ (n)
Märtyrer, Märtyrerin
  person som dött för sin övertygelse
  person som får lida för sin övertygelse

martyrium /mˈatyːrˌiːʉm/ (n)
Martyrium, Martyrum
  martyrdöd

marxism /mˈarksɪsm/ (n)
Marxismus
  samhällsåskådning som bygger på Karl Marx' teorier, grund på vilken både socialdemokratin och kommunismen vilar

marxist /mˈarksɪst/ (n)
Marxist, Marxistin

maräng /mˈɑːrəŋ/ (n)
Baiser, Meringe
  bakverk

mas /mˈas/ (n)
Dalekarlier
  man från Dalarna
Steuereintreiber
  skatteindrivare

mascara /mˈaskarˌa/ (n)
Wimperntusche, Mas­ca­ra
  ögontusch, ögonfransfärg

mascarpone /mˈaskarpˌuːnə/ (n)
Mascarpone
  slags mjuk, krämig ost från Italien vanligen använd till desserter

mask /mˈask/ (n)
Maske, Larve
  föremål som täcker ansiktet
Wurm
  lång och smal organism

maska /mˈaska/ (n)
Masche
  en ögla som bildas vid stickning

maskera /mˈaskeːrˌa/ (v)
maskieren

maskerad /mˈaskeːrˌad/ (adj)
maskiert

maskerad /mˈaskeːrˌad/ (n)
Kostümierung, Maskerade, Maskierung, Verkleidung

maskformig /maskfˈɔrmɪɡ/ (adj)
wurmförmig
  som ser ut som en mask

maskin /masxˈiːn/ (n)
Maschine
  mekaniskt och/eller elektriskt föremål

maskindel /mˈasxɪndəl/ (n)
Maschinenteil
  del av en maskin

maskinell /mˈasxiːnˌɛl/ (adj)
maschinell
  som utförs med maskin

maskingevär /mˈasxɪŋəvˌɛːr/ (n)
Maschinengewehr
  kulspruta

maskinist /mˈasxiːnˌɪst/ (n)
Maschinist, Maschinistin
  person som sköter maskin

maskinläsbar /mˈasxɪnlˌɛsbɑːr/ (adj)
maschinenlesbar
  som kan läsas av dator

maskinpark /mˈasxɪnpˌark/ (n)
Maschinenpark
  uppsättning maskiner avsedda för individuell användning inom exempelvis industri eller jordbruk

maskinrum /mˈasxɪnrˌɵːm/ (n)
Maschinenraum
  rum med begränsad åtkomst i vilket byggnadens driftsystem för värme, ventilation och luftkonditionering finns

maskinskriven /mˈasxɪnskrˌiːvən/ (adj)
maschinegeschrieben
  text skriven med hjälp av en skrivmaskin eller en dator

maskinskrivning /mˈasxɪnskrˌiːvnɪŋ/ (n)
Maschinenschreiben
  det att skriva med hjälp av skrivmaskin

maskinteknik /mˌasxɪntəknˈiːk/ (n)
Maschinenbau
  ingenjörsvetenskap som grundar sig på klassisk mekanik

maskot /mˈaskuːt/ (n)
Maskottchen

maskros /mˈaskruːs/ (n)
Löwenzahn, Pusteblume

maskrosblad /mˈaskrɔsblˌɑːd/ (n)
Löwenzahnblatt
  blad på eller från en maskros

masktörnskata /masktˈœrnskatˌa/ (n)
Maskenwürger

maskulin /mˌaskʉlˈiːn/ (adj)
maskulin
  lingvistik
maskulin, männlich
  påminner om hur man förväntar att en man ska vara

maskulinum /mˈaskʉlˌiːnʉm/ (n)
Maskulinum
  klass

masochism /mɑːsˈɔkɪsm/ (n)
Masochismus
  njutning av smärta

masochist /mɑːsˈɔkɪst/ (n)
Masochist, Masochistin
  person som njuter (sexuellt) av att uppleva smärta

massa /mˈasa/ (n)
Masse
  fysikalisk storhet
  halvfast substans
  samlad mängd personer
Menge
  stort antal

massage /mˈasaɡə/ (n)
Massage
  muskelbehandling genom strykning, gnidning, knådning m m

massaindustri /mˈasaˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Zellstoffindustrie

massaker /mˈasɑːkər/ (n)
Massaker

massakrera /mˈasakrˌeːra/ (v)
massakrieren
  anställa blodbad eller massaker på

massera /mˈaseːrˌa/ (v)
massieren
  ge massage

massfabrikation /mˌasfabrˌiːkasxˈuːn/ (n)
Massenfertigung, Massenproduktion
  tillverkning av produkter i stora mängder

massgrav /mˈasɡrav/ (n)
Massengrab
  plats där liken av ett stort antal människor har grävts ned

massmedium /mˈasmədˌiːʉm/ (n)
Massenmedium
  ett medel, en kanal, eller en person som vidaresänder information

massmord /mˈasmuːrd/ (n)
Massenmord

massmördare /masmˈœrdarə/ (n)
Massenmörder, Massenmörderin

massproduktion /mˌasprɔdɵksxˈuːn/ (n)
Massenfertigung, Massenproduktion
  tillverkning av produkter i stora mängder

masstillverkning /mˈastɪlvˌɛrknɪŋ/ (n)
Massenfertigung, Massenproduktion
  tillverkning av produkter i stora mängder

massvis /mˈasviːs/ (adv)
Unmengen
  i massor, i betydande mängd

massvält /mˈasvəlt/ (n)
Hungersnot
  hungersnöd

massör /mˈasøːr/ (n)
Masseur, Masseurin, Masseuse

massös /mˈasøːs/ (n)
Masseurin, Masseuse
  kvinna som ger massage

mast /mˈast/ (n)
Mast, Mastbaum
  mast för segel
Mast, Sendemast
  radiomast
Mast
  vertikal påle avsedd att bära upp något

masterexamen /mˈastərˌɛksamən/ (n)
Masterabschluss
  akademisk examen (från högskola eller universitet) på avancerad nivå, vanligen omfattande två års heltidsstudier och 120 högskolepoäng som påbyggnad på en tidigare genomförd grundläggande högskoleutbildning på tre år (180 högskolepoäng, vanligen en kandidatexamen)

masturbation /mˌastɵrbasxˈuːn/ (n)
Selbstbefriedigung, Masturbation, Onanie
  onani

masugn /mˈɑːsɵŋn/ (n)
Hochofen
  ugn för fram­ställning av råjärn

mat /mˈɑːt/ (n)
Essen, Nahrung, Kost
  föda

mata /mˈɑːta/ (v)
füttern
  1. ge någon föda
eingeben, speisen, zuführen
  2. föra in material i en maskin
einspeisen, speisen
  3. föra in el-energi i en maskin

matamata /mˈɑːtamˌata/ (n)
Fransenschildkröte, Mata-Mata
  sköldpadda

matbord /mˈatbuːrd/ (n)
Esstisch

match /mˈatʃ/ (n)
Spiel, Match, Wettkampf

matcha /mˈatʃa/ (v)
passen
  1. passa ihop
übereinstimmen
  2. överensstämma

matematik /mˈɑːtəmˌatiːk/ (n)
Mathematik
  vetenskap

matematiker /mˈɑːtəmˌatiːkər/ (n)
Mathematiker, Mathematikerin
  person med expertkunskaper inom matematik

matematiklärare /mˈɑːtəmˌatɪklˌɛːrarə/ (n)
Mathematiklehrer, Mathematiklehrerin
  lärare i matematik

matematisk /mˈɑːtəmˌatɪsk/ (adj)
mathematisch
  som har med matematik att göra

materia /mˈatərˌiːa/ (n)
Materie, Stoff

material /mˈatərˌiːal/ (n)
Material, Werkstoff
  utgångsämne
Material
  ämne
  något att arbeta med

materialförråd /mˌatərˌiːalfˈœroːd/ (n)
Materiallager
  utrymme där material lagras

materialism /mˈatərˌiːalˌɪsm/ (n)
Materialismus
  åsikten att materia är allt som finns

materialvetenskap /mˈatərˌiːalvətˌɛnskɑːp/ (n)
Werkstoffwissenschaft
  läran om material

materiel /mˈatərˌiːəl/ (n)
Ausrüstung, Gerät, Material
  utrustning för en viss verksamhet.

materiell /mˈatərˌiːəl/ (adj)
materiell
  som hör till materien, verklig, fysisk, konkret

materielleverantör /mˈatərˌiːəlˌɛvərˌantøːr/ (n)
Materiallieferant
  leverantör av materiel

matfett /mˈatfət/ (n)
Speisefett
  fett som används vid matlagning

matförgiftning /matfˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n)
Lebensmittelvergiftung, Nahrungsmittelvergiftung

mathiss /mˈathɪs/ (n)
Speiseaufzug, Speisenaufzug
  hiss avsedd att transpotera mat inuti

matig /mˈɑːtɪɡ/ (adj)
sättigend
  med mättande innehåll

matiné /mˌɑːtiːnˈeː/ (n)
Frühvorstellung, Matinee
  förmiddagsföreställning t ex på biograf eller teater

matlagning /mˈatlɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Kochen, Essenszubereitung

matlagningskurs /mˈatlɑːŋnˌɪŋskɵʂ/ (n)
Kochkurs
  kurs där man kan lära sig att laga mat

matlust /mˈatlɵst/ (n)
Appetit
  aptit, hunger

matlåda /mˈatloːdˌa/ (n)
Brotzeitdose

matmor /mˈatmuːr/ (n)
Haushälterin
  husmoder
Frauchen
  kvinnlig ägare av ett husdjur

matmått /mˈatmɔt/ (n)
Messbecher
  volymmått som används i köket

matning /mˈatnɪŋ/ (n)
Einspeisung

matolja /mˈɑːtɔljˌa/ (n)
Speiseöl
  vegetabilisk olja

matpreferens /mˌatprəfərˈans/ (n)
Speisevorliebe
  preferens för särskilda maträtter

matrast /mˈatrast/ (n)
Essenspause
  paus under ett arbete för att äta

matris /mˈatriːs/ (n)
Matrix
  (matematik) rektangulär uppställning

matros /mˈatruːs/ (n)
Matrose
  sjöman

matrum /mˈatrɵːm/ (n)
Esszimmer, Speisezimmer

maträtt /mˈatrət/ (n)
Gericht

matsal /mˈatsal/ (n)
Speisezimmer, Esszimmer, Speisesaal

matsedel /mˈatsədəl/ (n)
Speisekarte
  lista över maträtter

matservering /mˈatsərvˌeːrɪŋ/ (n)
Gaststätte, Restaurant, Speiselokal
  lokal där det serveras mat

matsked /mˈatsxəd/ (n)
Esslöffel, Suppenlöffel

matskål /mˈatskoːl/ (n)
Fressnapf, Futternapf, Futterschale
  liten bunke som används för att mata husdjur som hunder eller katter

matsmältningsapparat /mˈatsməltnˌɪŋsapˌarɑːt/ (n)
Verdauungsapparat, Verdauungssystem
  matsmältningssystem

matspjälkningssystem /mˈatspjəlknˌɪŋsystˌeːm/ (n)
Verdauungssystem
  organsystem för matspjälkning

matstrupe /mˈatstrʉpə/ (n)
Speiseröhre

matställe /mˈatstələ/ (n)
Gaststätte, Speiselokal
  lokal där det serveras mat

matsvamp /mˈatsvamp/ (n)
Speisepilz

matsäck /mˈatsək/ (n)
Proviant, Wegzehrung
  mat som medtas vid utflykter eller annan aktivitet

matt /mˈat/ (adj)
matt
  som har svag livskraft

matta /mˈatːa/ (n)
Teppich, Matte, Läufer
  plant textilföremål

matta /mˈatːa/ (v)
mattieren
  göra mattare (mindre blank)
abschwächen
  göra svagare
schachmatt setzen
  ställa motspelaren i schack matt

mattallrik /mˈatːalrˌiːk/ (n)
Essteller
  stor flat tallrik som används för huvidrätten

mattas /mˈatːas/ (v)
ermatten, nachlassen
  bli mattare

matte /mˈatːə/ (n)
Mathe
  kortform för matematik
Frauchen
  kvinnlig ägare av husdjur

mattebok /mˈatːəbˌuːk/ (n)
Mathebuch
  kortform för matematikbok

mattighet /mˈatːɪɡhˌeːt/ (n)
Abgeschlagenheit, Erschöpfung, Mattheit, Mattigkeit
  det att vara matt, utan kraft

matvara /mˈatvarˌa/ (n)
Lebensmittel

matvaruaffär /mˌatvarˌʉafˈɛːr/ (n)
Lebensmittelgeschäft, Lebensmittelladen

matvarubutik /mˈatvarˌʉbɵtˌiːk/ (n)
Lebensmittelgeschäft, Lebensmittelladen

matvrak /mˈatvrak/ (n)
Vielfraß, Fresssack, Gierschlund
  person som äter /för/ mycket

mauretanier /mˈɑːʉrˌeːtanˌiːər/ (n)
Mauretanier
  person från Mauretanien eller som har mauretanskt ursprung

mauretansk /mˈɑːʉrˌeːtansk/ (adj)
mauretanisch
  som rör Mauretanien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

mauretanska /mˈɑːʉrˌeːtanskˌa/ (n)
Mauretanierin
  kvinna från Mauretanien

mausoleum /mˈɑːʉsˌuːləˌʉm/ (n)
Mausoleum

maxikjol /mˈaksɪɕˌuːl/ (n)
Maxirock
  lång, fotsid kjol

maximera /mˌaksiːmˈeːra/ (v)
maximieren

maximum /mˈaksiːmˌʉm/ (n)
Maximum
  högsta uppmätta/godtagbara värde

mazel tov /mˈɑːsəl tˈuːv/ (interjection)
masel tov
  uttryck av lyckönskning inför framtiden (inom judiska sammanhang)

mebibyte /mˈeːbiːbˌyːtə/ (n)
Mebibyte
  220 bytes

mecenat /mˈeːsənˌat/ (n)
Mäzen, Mäzenatin, Mäzenin
  person som med ekonomiska gåvor gynnar och understödjer konst, litteratur, annan kulturell verksamhet eller vetenskap, ekonomisk främjare

med /mˈeːd/ (adv)
auch
  för att markera vad som kommer till

med /mˈeːd/ (n)
Kufe
  skena som släde eller dylikt glider på

med /mˈeːd/ (preposition)
mit
  genom att använda
  som har
mit, bei
  jämte; tillsammans med

med andra ord /meːd ˈandra ˈuːrd/ (adv)
mit anderen Worten

med detsamma /meːd dˈɛtsamˌa/ (adv)
sofort, unmittelbar
  genast, omedelbart, ögonblickligen, utan fördröjning

med en gång /meːd ɛn ɡˈɔŋ/ (adv)
sofort
  genast

med flit /meːd flˈiːt/ (adv)
mit Absicht
  med avsikt

med hull och hår /meːd hˈɵl ɔk hˈoːr/ (adv)
mit Haut und Haar
  fullständigt (ofta naivt)

med näbbar och klor /meːd nˈɛbar ɔk klˈuːr/ (adv)
mit Händen und Füßen
  med alla medel

med tanke på /meːd tˈaŋkə poː/ (preposition)
mit Rücksicht auf
  med hänsyn till

med- /mˈeːd/ (affix)
mit-
  indikerar att något äger rum tillsammans

medalj /mˈeːdalj/ (n)
Medaille

medaljens baksida /mˈeːdaljəns bˈɑːksiːdˌa/ (n)
die Kehrseite der Medaille
  nackdelen

medaljens frånsida /mˈeːdaljəns frˈoːnsiːdˌa/ (n)
die Kehrseite der Medaille
  nackdelen

medaljong /mˈeːdaljˌɔŋ/ (n)
Medaillon
  medalj liknande hängsmycke med kapsel för t ex bild

medaljör /mˈeːdaljˌøːr/ (n)
Medaillengewinner, Medaillengewinnerin

medan /mˈeːdan/ (conjunction)
während
  under tiden
  och, motsättning

medarbetare /mˈeːdarbˌeːtarə/ (n)
Mitarbeiter, Mitarbeiterin
  anställd
Kollege, Kollegin
  kollega, person med vem man arbetar

medborgare /mˈeːdbɔrjˌarə/ (n)
Staatsbürger, Staatsbürgerin

medborgargarde /mˈeːdbɔrjˌarɡardə/ (n)
Bürgergarde, Bürgerwehr

medborgarkontor /mˌeːdbɔrjˌarkɔntˈuːr/ (n)
Bürgeramt
  ett samlat kommunalt kontor som hanterar medborgarnas ärenden av alla slag

medborgarskap /mˈeːdbɔrjˌaʂkɑːp/ (n)
Staatsbürgerschaft, Nationalität
  position som medborgare i viss stat

medbrottsling /mˈɛdbrɔtslˌɪŋ/ (n)
Helfershelfer, Helfershelferin, Komplize, Komplizin, Mittäter, Mittäterin
  person som samarbetar med en brottsling i ett kriminellt förfarande

meddela /mˈeːdəlˌa/ (v)
mitteilen, verlauten

meddelande /mˈeːdəlˌandə/ (n)
Nachricht, Mitteilung

meddetsamma /mˈeːdətsˌama/ (adv)
gleich, sofort
  genast, omedelbart

medel /mˈeːdəl/ (adj)
mittel-
  som befinner sig emellan andra

medel /mˈeːdəl/ (n)
Mittel
  pengar, resurs
  objekt eller metod för att uppnå ett mål
  medelvärde
  medicin, behandling
  ett ämne / en substans avsedd för ett specifikt ändamål

medelengelska /mˈeːdəlˌɛŋəlskˌa/ (n)
Mittelenglisch

medelfranska /mˈeːdəlfrˌanska/ (n)
Mittelfranzösisch
  historisk variant av det franska språket

medelfriväg /mˈeːdəlfrˌiːvɛːɡ/ (n)
mittlere freie Weglänge
  genomsnittlig sträcka en partikel färdas mellan kollisioner

medelhav /mˈeːdəlhˌav/ (n)
Binnenmeer

medelhavsstenskvätta /mˈeːdəlhˌɑːvstənskvˌɛtːa/ (n)
Mittelmeer-Steinschmätzer
  fågelart

medelhavstrut /mˈeːdəlhˌɑːvstrʉt/ (n)
Mittelmeermöwe

medelklass /mˈeːdəlklˌas/ (n)
Mittelschicht, Mittelstand
  samhällsklass som ligger mellan de fattigaste (underklassen) och de rikaste (överklassen)

medellivslängd /mˈeːdəlˌɪvsləŋd/ (n)
Lebenserwartung

medellågtyska /mˌeːdəlˈoːɡtyskˌa/ (n)
Mittelniederdeutsch
  den lågtyska som var i bruk under medeltiden

medelmåtta /mˈeːdəlmˌɔtːa/ (n)
Mittelmaß
  person som inte är bättre än genomsnittet

medelmåttig /mˈeːdəlmˌɔtːɪɡ/ (adj)
mittelmäßig

medelnederländska /mˈeːdəlnədˌɛrləndskˌa/ (n)
Mittelniederländisch
  i äldre tid talad nederländska

medelpunkt /mˈeːdəlpɵŋkt/ (n)
Mittelpunkt
  mittpunkt, centrum

medelst /mˈeːdəlst/ (preposition)
mittels
  med hjälp av

medelstor /mˈeːdəlstˌɔr/ (adj)
mittelgroß
  av en genomsnittlig eller medelmåttig storlek

medelsvensson /mˈeːdəlsvˌɛnsɔn/ (n)
(schwedischer) Otto Normalverbraucher
  genomsnittlig svensk invånare

medeltemperatur /mˈeːdəltˌɛmpərˌatʉr/ (n)
Durchschnittstemperatur, mittlere Temperatur
  medelvärdet av temperaturen i ett givet område under en given tidsperiod, eller medelvärdet av en ändlig mängd temperaturmätvärden

medeltid /mˈeːdəltˌiːd/ (n)
Mittelalter
  epok
Durchschnittszeit
  medelvärde för tid

medeltida /mˈeːdəltˌiːda/ (adj)
mittelalterlich
  1. och 2.

medelväg /mˈeːdəlvˌɛːɡ/ (n)
Mittelweg
  kompromiss

medelvärde /mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n)
Mittelwert
  tal som representerar en mängd

medelålder /mˈeːdəlˌoːldər/ (n)
Durchschnittsalter
  genomsnittsålder
mittleres Alter
  levnadsålder mellan ungdom och ålderdom

medelålderskris /mˈeːdəlˌoːldəʂkrˌiːs/ (n)
Midlife-Crisis
  kris i livet kring 40-årsåldern

medfaren /mˈɛdfɑːrən/ (adj)
abgenutzt, mitgenommen, übel zugerichtet
  sliten, illa hanterad

medfödd /mədfˈœd/ (adj)
angeboren

medföra /mˈɛdføːrˌa/ (v)
bewirken, führen zu, nach sich ziehen, verursachen, zur Folge haben
  leda till
mit sich führen, mitführen
  ta med

medge /mˈɛdjə/ (v)
zugeben, eingestehen, einräumen
  acceptera att någon annan har rätt i viss fråga
erlauben, zugestehen
  ge möjlighet till

medgivande /mˈɛdjiːvˌandə/ (n)
Einverständnis, Genehmigung, Zugeständnis

medgörlig /mədjˈœrlɪɡ/ (adj)
gefügig, zahm

medgörligt /mədjˈœrlɪkt/ (adv)
gefügig, zahm
  avledning till adjektivet medgörlig

medhjälpare /mˈɛdjəlpˌarə/ (n)
Helfer, Helferin, Gehilfe, Gehilfin, Mithelfer, Mithelferin

medhåll /mˈɛdhɔl/ (n)
Beifall, Zustimmung
  det att någon håller med om något

media /mˈeːdiːˌa/ (n)
Medien

medicin /mˌeːdiːsˈiːn/ (n)
Medizin, Medikament
  läkemedel
Medizin
  vetenskap

medicinalväxt /mˈeːdiːsˌɪnalvˌɛkst/ (n)
Heilpflanze
  ört som används i läkekonst

medicinsk /mˈeːdiːsˌɪnsk/ (adj)
medizinisch
  som avser läkekonsten

mediehistoria /mˈeːdiːəhˌɪstuːrˌiːa/ (n)
Mediengeschichte
  vetenskap

medikament /mˈeːdiːkamˌɛnt/ (n)
Medikament
  läkemedel

medikus /mˈeːdiːkˌʉs/ (n)
Arzt, Medikus

medioker /mˈeːdiːˌuːkər/ (adj)
medioker

meditation /mˌeːdiːtasxˈuːn/ (n)
Meditation
  (tyst) betraktelse, begrundan

meditationskurs /mˌeːdiːtasxˈʊnskɵʂ/ (n)
Meditationskurs
  kurs där man lär sig att meditera

meditera /mˈeːdiːtˌeːra/ (n)
meditieren

mediterran /mˈeːdiːtˌɛran/ (adj)
mediterran
  medelhavs-, som avser eller sammanhänger med Medelhavet eller medelhavsområdet

medium /mˈeːdiːˌʉm/ (adj)
medium
  som är i mitten mellan två motsatta tillstånd

medium /mˈeːdiːˌʉm/ (n)
Medium
  kanal
  person som kommunicerar med andevärlden
Mittelwert
  medelvärde

medkänsla /mˈɛdɕənslˌa/ (n)
Mitgefühl

medla /mˈeːdla/ (v)
vermitteln, schlichten

medlare /mˈeːdlarə/ (n)
Mediator
  skiljedomare

medlem /mˈeːdləm/ (n)
Mitglied
  medlem i grupp

medlemsavgift /mˈeːdləmsˌɑːvjɪft/ (n)
Mitgliedsbeitrag
  avgift som man måste betala om man är medlem i en förening

medlemskap /mˈeːdləmskˌɑːp/ (n)
Mitgliedschaft

medlemsland /mˈeːdləmslˌand/ (n)
Mitgliedsland

medlemsstat /mˈeːdləmstˌat/ (n)
Mitgliedsstaat
  stat i egenskap av att den är medlem av en mellanstatlig organisation

medlidande /mˈeːdliːdˌandə/ (n)
Mitleid

medljud /mˈeːdljʉd/ (n)
Konsonant, Mitlaut

medmänsklighet /mˈɛdmənsklˌɪɡheːt/ (n)
Menschlichkeit, Mitmenschlichkeit
  förmåga att sympatisera med andra människor, känna empati

medräknad /mˈɛdrɛːknˌad/ (adj)
mitgezählt
  perfektparticip av medräkna

medverka /mˈɛdvərkˌa/ (v)
mitwirken
  vara en av de som har ett huvudansvar i någon aktivitet, särskilt en som har en publik

medverkan /mˈɛdvərkˌan/ (n)
Mitarbeit, Mitwirkung

medvetande /meːdvˈeːtandə/ (n)
Bewusstsein
  egenskap hos högre stående djur som kan uppleva sinnen

medvetandegöra /meːdvˈeːtandəjˌøːra/ (v)
bewusst machen, bewusstmachen, bewußtmachen
  göra medveten

medveten /meːdvˈeːtən/ (adj)
bewusst
  som har ett medvetande
bewusst, gewahr
  som känner till

medvetslös /meːdvˈeːtsløːs/ (adj)
bewusstlos

medvetslöshet /meːdvˈeːtslˈœsheːt/ (n)
Bewusstlosigkeit, Ohnmacht
  tillstånd då en person ej är vid medvetande, t.ex. i koma

medvind /mˈɛdvɪnd/ (n)
Rückenwind

megabyte /mˈeːɡabˌyːtə/ (n)
Megabyte
  10⁶ byte, förkortas MB
Mebibyte
  220 byte, förkortas MB

megafauna /mˈeːɡafˌaɵnˌa/ (n)
Megafauna
  den del av djurbeståndet i ett område eller under en geologisk period som utgör de allra största djuren

megafon /mˌeːɡafˈoːn/ (n)
Flüstertüte, Megafon, Megaphon
  en taltratt

megahertz /mˈeːɡahˌɛts/ (n)
Megahertz
  enheten 1 000 000 hertz

megalopolis /mˈeːɡalˌuːpɔlˌiːs/ (n)
Megalopolis
  mycket stor stad, stort sammanhängande stadsområde

meios /mˈeːiːˌuːs/ (n)
Meiose
  reduktionsdelning, celldelning där bara ena kromosomen i varje kromosompar bevaras, det sätt på vilket könsceller skapas

meitnerium /mˈeːɪtnərˌiːʉm/ (n)
Meitnerium

mejeri /mˈɛjərˌiː/ (n)
Molkerei
  lokal för förädling av mjölk

mejeriprodukt /mˈɛjərˌɪprɔdˌɵkt/ (n)
Milcherzeugnis, Milchprodukt, Molkereierzeugnis, Molkereiprodukt
  produkt från mejeri med obearbetad mjölk som råvara

mejla /mˈɛjla/ (v)
mailen
  skicka e-post

mejram /mˈɛjram/ (n)
Majoran
  en krydda och växtart (Origanum majorana) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae)

mejsel /mˈɛjsəl/ (n)
Meißel
  slagverktyg

mekanik /mˈeːkanˌiːk/ (n)
Mechanik

mekaniker /mˈeːkanˌiːkər/ (n)
Mechaniker, Mechanikerin

mekanisera /mˈeːkanˌiːseːrˌa/ (v)
mechanisieren
  ordna en verksamhet så att den sker (mer) maskinmässigt

mekanisk /mˈeːkanˌɪsk/ (adj)
mechanisch
  1. - 3.

mekanism /mˈeːkanˌɪsm/ (n)
Mechanizismus
  filosofi
Mechanismus
  konstruktion

mekanoreceptor /mˈeːkanˌuːrəsˌɛptɔr/ (n)
Mechanorezeptor
  sinnescell eller sinnesreceptor vilken orsakar en elektrisk signal som svar på yttre mekanisk påverkan

mekatronik /mˌeːkatrˈoːniːk/ (n)
Mechatronik
  teknik som bygger på både mekanik och elektronik

melankoli /mˈeːlaŋkˌuːliː/ (n)
Melancholie, Schwermut
  sinnestillstånd

melankolisk /mˈeːlaŋkˌuːlɪsk/ (adj)
melancholisch

melass /mˈeːlas/ (n)
Melasse
  sirapsliknande biprodukt vid sockertillverkning

melatonin /mˌeːlatˈoːnˈiːn/ (n)
Melatonin
  hormon som produceras av tallkottkörteln i hjärnan och som påverkar dygnrytmen

melera /mˈeːleːrˌa/ (v)
melieren
  blanda (till en ny skiftande färgblandning)

mellan /mˈɛlan/ (preposition)
zwischen

mellandag /mˈɛlandˌɑːɡ/ (n)
zwischen den Jahren
  dag mellan jul och nyår

mellandrag /mˈɛlandrˌaɡ/ (n)
Zwischenzug

mellanfot /mˈɛlanfˌuːt/ (n)
Mittelfuß
  del av foten som utgörs av fem mellanfotsben

mellanfotsben /mˈɛlanfˌɔtsbən/ (n)
Mittelfußknochen
  något av de fem ben som utgör mellanfoten i människans fot, de ben som sitter mellan vristbenen och tåbenen

mellanhand /mˈɛlanhˌand/ (n)
Mittelhand
  del av människans hand

mellanhandsben /mˈɛlanhˌandsbən/ (n)
Mittelhandknochen
  vart och ett av de fem ben som utgör mellanhanden

mellankrigstid /mˈɛlaŋkrˌɪɡstiːd/ (n)
Zwischenkriegszeit
  tiden mellan första och andra världskriget

mellanlandning /mˈɛlanlˌandnɪŋ/ (n)
Zwischenlandung
  kort landning (med fartyg eller luftfarkost

mellanmjölk /mˌɛlanmjˈœlk/ (n)
fettarme Milch, Trinkmilch
  mjölk med 1,5 procent fetthalt

mellanmål /mˈɛlanmˌoːl/ (n)
Imbiss, Zwischenmahlzeit, Brotzeit
  mindre måltid mellan andra måltider

mellanplattform /mˌɛlanplatfˈɔrm/ (n)
Mittelbahnsteig
  perrong som ligger mittemellan två spår

mellanrum /mˈɛlanrˌɵːm/ (n)
Zwischenraum
  område eller avstånd som ligger emellan två konkreta eller abstrakta objekt, även om tomrum

mellanschack /mˈɛlanʃˌak/ (n)
Zwischenschach

mellanskikt /mˈɛlansxˌɪkt/ (n)
Mittelschicht, Mittelstand
  samhällsklass som ligger mellan de fattigaste och de rikaste

mellanspett /mˈɛlanspˌɛt/ (n)
Mittelspecht

mellanstadium /mˈɛlanstˌadiːˌʉm/ (n)
Mittelstufe
  mittendelen av grundskolan

mellanstor /mˈɛlanstˌɔr/ (adj)
mittelgroß
  om en medelmåttig storlek

mellanting /mˈɛlantˌɪŋ/ (n)
Mittelding, Zwischending
  företeelse med en blandning av två andra företeelsers egenskaper

mellanvåg /mˈɛlanvˌoːɡ/ (n)
Mittelwelle
  radiovåg med våglängd 100–1000 meter (frekvens 0,3–3 MHz), förkortas MV

mellanöra /mˈɛlanˌøːra/ (n)
Mittelohr
  den del av ett öra vilken ligger bakom trumhinnan men framför innerörat

mellerst /mˈɛləʂt/ (adv)
mittlere
  längst in i mitten, mitt i

melodi /mˈeːluːdˌiː/ (n)
Melodie

melodisk /mˈeːluːdˌɪsk/ (adj)
melodisch
  välljudande
  som melodi

melodramatisk /mˈeːlɔdrˌamatˌɪsk/ (adj)
melodramatisch

melon /mˈeːlɔn/ (n)
Melone

melonkaktus /mˈeːlɔŋkˌɑːktʉs/ (n)
Fez-Kaktus, Türkenkopf-Kaktus

mem /mˈeːm/ (n)
Mem
  minsta självreplikerande kulturenheten

membran /mˈɛmbran/ (n)
Membran
  tunn hinna eller skiva

membranpotential /mˈɛmbranpˌuːtəntˌiːal/ (n)
Membranpotential
  elektrisk spänning över ett cellmembran

memoar /mˈeːmuːˌar/ (n)
Lebenserinnerung, Memoiren
  (bok där en person berättar sina) levnadsminnen

memorera /mˈeːmuːrˌeːra/ (v)
einprägen, memorieren, merken

men /mˈɛn/ (conjunction)
aber, sondern
  förbinder två satser och betecknar motsättning mellan dessa

men /mˈɛn/ (n)
Nachteil, Schaden
  skada, olägenhet
Aber
  substantiverad användning av konjunktionen men

mena /mˈeːna/ (v)
meinen
  med olika tyngd anse, tycka, tro eller hävda något

mendelevium /mˈɛndələvˌiːʉm/ (n)
Mendelevium

mened /mˈeːnəd/ (n)
Meineid
  falskt vittnesbörd, det att i domstol ljuga eller förvränga sanningen efter att ha avgett vittnesed

menighet /mˈeːnɪɡhˌeːt/ (n)
Gemeinde
  allmänhet, samling människor

mening /mˈeːnɪŋ/ (n)
Satz
  (lingvistik) text
Sinn
  syfte, relevans; betydelse
Meinung, Ansicht
  åsikt

meningsfrände /mˈeːnɪŋsfrˌɛndə/ (n)
Gesinnungsgenosse, Gesinnungsgenossin
  person som delar åsikt

meningsfull /mˈeːnɪŋsfˌɵl/ (adj)
sinnvoll
  som innehåller någon korrekt, begriplig eller relevant information

meningslös /mˈeːnɪŋslˌøːs/ (adj)
sinnlos, bedeutungslos, zwecklos
  som saknar mening

meningslöshet /mˌeːnɪŋslˈœsheːt/ (n)
Sinnlosigkeit
  Översättningar

meningsskiljaktighet /mˈeːnɪŋskˌɪljaktˌɪɡheːt/ (n)
Meinungsverschiedenheit
  det att två parter har två olika uppfattningar i en fråga, eller konflikt orsakad av detta

menlig /mˈeːnlɪɡ/ (adj)
schädlich, nachteilig
  skadlig, fördärvlig

menlös /mˈɛnløːs/ (adj)
fade
  intetsägande, lite småtråkig
harmlos
  ofarlig, utan någon effekt

menstruation /mˌɛnstrʉasxˈuːn/ (n)
Menstruation, Periode, Regel
  blödning i menstruationscykeln

mensur /mˈɛnsʉr/ (n)
Mensur
  mått

mental /məntˈɑːl/ (adj)
mental, psychisch
  som rör själslivet

mentalitet /mˈɛntalˌiːteːt/ (n)
Mentalität
  läggning, natur

mentalsjuk /mˈɛntɑːlsxˌʉk/ (adj)
geisteskrank
  psykiskt sjuk

mentalsjukhus /mˈɛntɑːlsxˌʉkhʉs/ (n)
Nervenheilanstalt, Psychiatrische Klinik
  sjukhus

menuett /(en)mˈɛnjuːɪt(sv)/ (n)
Menuett

meny /mənˈyː/ (n)
Menü, Speisekarte
  1. lista över maträtter
Menü
  3. lista över urval på datorskärm

mer /mˈeːr/ (adv)
mehr
  i större mängd eller i högre grad

mer eller mindre /mˈeːr ˌɛlər mˈɪndrə/ (adv)
mehr oder weniger
  i mångt och mycket, i stort sett, praktiskt taget
  typ, ungefär

meridian /mˈeːriːdˌiːan/ (n)
Meridian
  storcirkel som går genom de geografiska polerna på jorden

merit /mˈeːriːt/ (n)
Meritum, Qualifikation, Verdienst

meritokrati /mˈeːriːtˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
Meritokratie
  politisk åskadning

merkantil /mˈɛrkantˌiːl/ (adj)
merkantil
  som rör handel

merkantilism /mˈɛrkantˌiːlɪsm/ (n)
Merkantilismus
  handelspolitik som bl a vill öka exporten och minska importen

merkurirodanid /mˈɛrkʉrˌiːruːdˌaniːd/ (n)
Quecksilberrhodanid
  kemisk förening av kvicksilver, svavel, kol och kväve

meronym /mˈeːruːnˌyːm/ (n)
Meronym

meronymi /mˈeːruːnˌyːmiː/ (n)
Meronymie

merpart /mˈɛrpɑːt/ (n)
Großteil, Löwenanteil
  största delen av något

mervärde /mˈɛrvɛːrdə/ (n)
Mehrwert
  ökning av ett värde

mes /mˈeːs/ (n)
Meise
  fågel

mesig /mˈeːsɪɡ/ (adj)
feige, lahm
  alltför rädd och försiktig

meson /mˈeːsuːn/ (n)
Meson

mesoproterozoikum /mˈeːsɔprˌuːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Mesoproterozoikum
  geologisk era som sträcker sig mellan för 1600 och 1000 miljoner år sedan

mesosfär /mˈeːsɔsfˌɛːr/ (n)
Mesosphäre

mesozoikum /mˈeːsuːsˌuːiːkˌʉm/ (n)
Mesozoikum
  geologisk era

messa /mˈɛsa/ (v)
simsen
  skicka ett textmeddelande

mestadels /mˈɛstadˌeːls/ (adv)
meistens, meist

meta /mˈɛta/ (v)
angeln
  halv=|

metabolism /mˈɛtabˌuːlɪsm/ (n)
Metabolismus, Verdauung
  ämnesomsättning

metadata /mˈɛtadˌɑːta/ (n)
Metadaten
  data om data, information om data

metafor /mˈɛtafˌuːr/ (n)
Metapher

metall /mˈɛtal/ (n)
Metall
  ämne med metalliska egenskaper

metallarbetare /mˈɛtalˌarbeːtˌarə/ (n)
Metallarbeiter
  person som yrkesarbetar i verkstadsindustrin

metalldetektor /mˈɛtaldətˌɛktɔr/ (n)
Metalldetektor
  (bärbart) tekniskt hjälpmedel

metallföremål /mˈɛtalfˌøːrəmˌoːl/ (n)
Metallgegenstand
  föremål gjort av metall

metallförstärkning /mˌɛtalfˈœʂtˈɛːrknɪŋ/ (n)
Metallverstärkung
  förstärkning tillverkad av metall

metallhaltig /mˈɛtalhˌaltɪɡ/ (adj)
metallhaltig
  som innehåller metall

metallisk /mˈɛtalˌɪsk/ (adj)
metallisch
  som är av metall eller ha egenskaper av metall

metallofon /mˌɛtaluːfˈoːn/ (n)
Metallophon
  musikinstrument

metallstång /mˈɛtalstˌɔŋ/ (n)
Metallstange
  stång bestående av metall

metalltråd /mˌɛtaltrˈoːd/ (n)
Metalldraht

metallurg /mˈɛtalˌɵrj/ (n)
Metallurg
  person som sysslar med metallurgi

metallurgi /mˈɛtalˌɵrjiː/ (n)
Metallurgie, Hüttenwesen
  läran om metallers tekniska framställning samt deras kemiska och fysikaliska egenskaper

metallurgisk /mˈɛtalˌɵrjɪsk/ (adj)
metallurgisch
  som avser metallurgi

metallyxa /mˈɛtalˌyːksa/ (n)
Metallaxt
  yxa av metall

metamfetamin /mˌɛtamfˌɛtamˈiːn/ (n)
Methamphetamine
  ett narkotikaklassad, centralstimulerande drog med det systematiska namnet (2S)-N-metyl-1-fenylpropan-2-amin

metan /mˈɛtan/ (n)
Methan
  kolväte

metanal /mˌɛtanˈɑːl/ (n)
Methanal
  aldehyd

metanhydrat /mˈɛtanhˌydrat/ (n)
Methanhydrat
  metanhaltig is

metanol /mˈɛtanˌuːl/ (n)
Methanol, Methylalkohol
  alkohol

metansyra /mˈɛtansˌyːra/ (n)
Ameisensäure
  karboxylsyra

metantiol /mˈɛtantˌiːuːl/ (n)
Mercaptomethan, Methanthioalkohol, Methanthiol, Methylhydrosulfid, Methylmercaptan, Methylsulfhydrat
  kemisk förening av kol, väte och svavel

metastas /mˈɛtastˌas/ (n)
Metastase
  tumör som spridit sig till andra organ än det där modersvulsten finns

mete /mˈeːtə/ (n)
Angeln
  fiske med krok och bete

metempsykos /mˈeːtəmpsˌyːkuːs/ (n)
Metempsychose
  reinkarnation

meteor /mˈeːtəˌuːr/ (n)
Meteor

meteorit /mˈeːtəˌuːriːt/ (n)
Meteorit

meteoroid /mˈeːtəˌuːruːˌiːd/ (n)
Meteorid
  liten himlakropp

meteorolog /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡ/ (n)
Meteorologe, Meteorologin
  person som studerar hur vädret uppför sig eller med meteorologi

meteorologi /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡiː/ (n)
Meteorologie, Wetterkunde

meteorologisk /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
meteorologisch, Wetter
  som har med meteorologi att göra

meter /mˈeːtər/ (n)
Meter
  SI-enhet
  sträcka

meterstock /mˈeːtəʂtˌɔk/ (n)
Zollstock
  graderat verktyg för mätning av längd

metervara /mˈeːtərvˌara/ (n)
Meterware
  vara som säljs/köps metervis, t. ex. tyg

metionin /meːsxˈoːnˈiːn/ (n)
Methionin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Met, M)

metod /mˈɛtuːd/ (n)
Methode
  sätt
  programmering

metodik /mˈɛtuːdˌiːk/ (n)
Methodik
  läran om metoder, särsk metoder att forska eller att undervisa

metodisk /mˈɛtuːdˌɪsk/ (adj)
methodisch

metodism /mˈɛtuːdˌɪsm/ (n)
Methodismus
  en religiös rörelse med ursprung i 1700-talets England (till Sverige under 1830-talet)

metodist /mˈɛtuːdˌɪst/ (n)
Methodist, Methodistin
  anhängare av metodism

metodologi /mˌɛtuːduːlˈoːɡiː/ (n)
Methodologie
  metodlära

metonym /mˈeːtuːnˌyːm/ (n)
Metonym
  ord som används vid metonymi

metonymi /mˈeːtuːnˌyːmiː/ (n)
Metonymie
  retorisk figur som bygger på en närhet mellan det använda uttrycket och det som betecknas

metrev /mˈɛtrəv/ (n)
Angelschnur
  tunn lina som används vid fiske med krok

metrik /mˈɛtriːk/ (n)
Metrik
  avståndsfunktion

metriskt rum /mˈɛtrɪskt rˈɵːm/ (n)
metrischer Raum
  matematik

metro /mˈɛtruː/ (n)
Metro
  tunnelbana

metronom /mˈɛtruːnˌɔm/ (n)
Metronom, Salami
  mekanisk eller elektronisk apparat som avger en fast puls för markering av tempo i musik

metropol /mˈɛtruːpˌuːl/ (n)
Metropole
  storstad

metropolit /mˈɛtruːpˌuːliːt/ (n)
Metropolit
  innehavare av ett högt ämbete

metropolitdöme /mˈɛtruːpˌuːlɪtdˌøːmə/ (n)
Kirchenprovinz, Metropolie
  kyrkligt område som leds av en metropolit

metspö /mˈɛtspøː/ (n)
Angelrute
  fiskespö som används vid mete

metylalkohol /mˈeːtyːlˌalkʊhˌoːl/ (n)
Methanol, Methylalkohol
  metanol

metylamin /mˌeːtyːlamˈiːn/ (n)
Methylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

metylbensen /mˈeːtylbˌɛnsən/ (n)
Toluol
  en molekylförening bestående av en bensenring med en metylgrupp

metylgrupp /mˈeːtylɡrˌɵp/ (n)
Methylgruppe
  gruppen -CH3 (jfr metan)

metylhydrazin /mˌeːtylhˌydrasˈiːn/ (n)
Methylhydrazin, Monomethylhydrazin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

mexikan /mˈɛksiːkˌan/ (n)
Mexikaner

mexikansk /mˌɛksiːkˈɑːnsk/ (adj)
mexikanisch
  som rör Mexiko

mexikanska /mˌɛksiːkˈɑːnska/ (n)
Mexikanerin
  kvinna från Mexiko

mezzosopran /mˈɛzuːsˌɔpran/ (n)
Mezzosopran
  namn på stämma inom solosång, som ligger mellan sopran och alt

meänkieli /mˈeːəŋkˌiːəlˌiː/ (n)
Tornedalfinnisch, Meänkieli
  språk

michelingubbe /mˈɪʃəlˌɪŋɵbə/ (n)
Michelinmännchen
  maskot av företaget Michelin

micka /mˈɪkːa/ (n)
Mikro
  mikrofon

middag /mˈɪdaɡ/ (n)
Bankett
  festlig måltid
Mittag
  klockan 12 på dagen
Abendessen, Hauptmahlzeit
  större måltid på kvällen

middagsbord /mˈɪdaɡsbˌuːrd/ (n)
Mittagstisch
  bord vid vilket man äter middag

middagslur /mˈɪdaɡslˌʉr/ (n)
Mittagsschläfchen
  kortare sömn efter måltid vid lunchtid

middagstid /mˈɪdaɡstˌiːd/ (n)
Mittagszeit
  ungefär mitt på dagen

midja /mˈɪdja/ (n)
Taille
  smalaste delen av bålen

midnatt /mˈɪdnat/ (n)
Mitternacht
  klockan tolv på natten

midnattssol /mˈɪdnatsˌuːl/ (n)
Mitternachtssonne
  fenomenet när solen aldrig är under horisonten

midsommar /mˈɪdsɔmˌar/ (n)
Mittsommer

midsommarafton /mˈɪdsɔmˌaraftˌuːn/ (n)
Johannisnacht, Mittsommernacht

midsommarblomster /mˈɪdsɔmˌarblɔmstər/ (n)
Wald-Storchschnabel
  arten Geranium sylvaticum inom släktet nävor (Geranium) och familjen näveväxter (Geraniaceae)

midsommarbål /mˈɪdsɔmˌarboːl/ (n)
Johannisfeuer

midsommareld /mˈɪdsɔmˌarəld/ (n)
Johannisfeuer

midsommarnatt /mˈɪdsɔmˌarnat/ (n)
Mittsommernacht
  natten mellan midsommarafton och midsommardagen

midsommarstång /mˈɪdsɔmˌaʂtɔŋ/ (n)
Maibaum, Mittsommerstange

midvinter /mˈɪdvɪntər/ (n)
Mittwinter
  den delen vintern då det är mörkast, det vill säga omkring vintersolståndet

midvinterblot /mˈɪdvɪntˌɛrbluːt/ (n)
Julfest
  blot som utförs mitt på vintern, vanligtvis vid vintersolståndet

mig /mˈɛj/ (pronoun)
mich, mir

migration /mˌɪɡrɑːsxˈuːn/ (n)
Migration
  immigration eller emigration

migrera /mˈɪɡreːrˌa/ (v)
migrieren
  flytta (mellan länder)

migrän /mˈɪɡrɛːn/ (n)
Migräne

mikado /mˈiːkadˌuː/ (n)
Mikado
  ett sällskapsspel

mikro- /mˈɪkruː/ (affix)
mikro-
  SI-prefix med symbolen µ som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10-6 (0,000 001)
  prefix som anger att något är väldigt litet eller att väldigt små saker hanteras

mikrob /mˈɪkruːb/ (n)
Mikrobe

mikrobiolog /mˌɪkruːbˌiːuːlˈoːɡ/ (n)
Mikrobiologe, Mikrobiologin
  person som är expert på eller arbetar kvalificerat och specifikt med mikrobiologi

mikrobiologi /mˌɪkruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Mikrobiologie
  vetenskapen om mikroorganismer

mikrofilm /mˈɪkruːfˌɪlm/ (n)
Mikrofilm
  film använd som lagringsmedium

mikrofon /mˌɪkruːfˈoːn/ (n)
Mikrofon, Mikrophon

mikrofonlur /mˌɪkruːfˈoːnlʉr/ (n)
Headset, Hörsprechgarnitur

mikrogram /mˈɪkruːɡrˌam/ (n)
Mikrogramm
  enhet (som betecknas µg) för den fysikaliska storheten massa, vilken motsvarar 10−9 kilogram

mikrometer /mˈɪkruːmətər/ (n)
Mikrometer, Mikrometerschraube, Schraublehre
  mätinstrument
Mikrometer
  måttenhet

mikroorganism /mˌɪkruːˌɔrɡanˈɪsm/ (n)
Mikroorganismus
  organism som inte kan ses med blotta ögat

mikroskop /mˈɪkrɔskˌuːp/ (n)
Mikroskop
  optiskt instrument

mikrotubulus /mˈɪkruːtˌʉbʉlˌʉs/ (n)
Mikrotubulus
  rörformat filament vanligen bestående av 13 protofilament av tubulin

mikrovåg /mˈɪkruːvˌoːɡ/ (n)
Mikrowelle
  elektromagnetisk våg

mikrovågsugn /mˈɪkruːvˌoːɡsɵŋn/ (n)
Mikrowellenherd, Mikrowelle
  apparat

mil /mˈiːl/ (n)
Meile
  längdmått

mila /mˈiːla/ (n)
Meiler
  anordning för framställning av träkol

mild /mˈɪld/ (adj)
mild
  behaglig, ej stark
sanft, mild
  hänsynsfull, ej sträng

mildra /mˈɪldra/ (v)
mildern, lindern

mildrad /mˈɪldrad/ (adj)
gemildert
  perfektparticip av mildra

milis /mˈiːliːs/ (n)
Miliz, Volksheer

militarism /mˈiːliːtˌarɪsm/ (n)
Militarismus
  tankesätt/ideologi som hör samman med stark militärmakt

militarist /mˈiːliːtˌarɪst/ (n)
Militarist, Militaristin
  anhängare av militarism

militär /mˌiːliːtˈɛːr/ (adj)
militärisch

militär /mˌiːliːtˈɛːr/ (n)
Militär

miljard /mˈɪljard/ (n)
Milliarde
  talet 10⁹

miljardär /mˈɪljardˌɛːr/ (n)
Milliardär

miljon /mˈɪljuːn/ (n)
Million
  kollektivt tal

miljonstad /mˈɪljʊnstˌad/ (n)
Millionenstadt
  storstad med fler än en miljon invånare

miljö /mˈɪljøː/ (n)
Umwelt
  1. den omgivande naturen
Milieu
  2. omgivning

miljöaktivist /mˈɪljøːˌaktiːvˌɪst/ (n)
Umweltaktivist, Umweltaktivistin, Umweltschützer, Umweltschützerin
  person som aktivt arbetar med miljöfrågor i syfte att bevara naturen

miljöbov /mˈɪljøːbˌuːv/ (n)
Umweltsünder, Umweltsünderin
  någon eller något som vållar skada på miljön

miljöfarlig /mˌɪljøːfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
umweltgefährdend
  farlig för miljön

miljöförstöring /mˌɪljøːfˈœʂtøːrˌɪŋ/ (n)
Umweltverschmutzung, Umweltzerstörung
  det att förstöra miljön

miljömedveten /mˌɪljøːmeːdvˈeːtən/ (adj)
umweltbewusst
  vara medveten om miljön

miljöminister /mˈɪljøːmˌiːnɪstər/ (n)
Umweltminister, Umweltministerin
  minister

miljöorganisation /mˌɪljøːˌɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n)
Umweltschutzorganisation
  organisation som har som huvudmål att värna om miljön

miljöpolitik /mˈɪljøːpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Umweltpolitik
  politik för miljön (miljövård, miljöskydd)

miljövänlig /mˈɪljøːvˌɛnlɪɡ/ (adj)
umweltfreundlich

milkshake /mˈɪlkshakə/ (n)
Milchshake
  en trögflytande mjölkdryck

milli- /mˈɪliː/ (affix)
milli-
  SI-prefix med symbolen "m"

milliampere /mˈɪliːˌampərə/ (n)
Milliampere
  enhet (med beteckningen mA) för den fysikaliska storheten elektrisk ström, vilken motsvarar 10−3 ampere

milligram /mˈɪlɪɡrˌam/ (n)
Milligramm

milliliter /mˈɪliːlˌiːtər/ (n)
Milliliter
  ett rymdmått

millimeter /mˈɪliːmətər/ (n)
Millimeter
  ett längdmått

millimeterpapper /mˈɪliːmətˌɛrpapər/ (n)
Millimeterpapier
  rutigt papper med delningen en millimeter

millivolt /mˈɪliːvˌɔlt/ (n)
Millivolt
  enheten 0.001 volt (d.v.s. en tusendels volt)

milstolpe /mˈɪlstɔlpə/ (n)
Meilenstein
  uppnått mål
  vägmärke

milsvid /mˈɪlsviːd/ (adj)
meilenweit
  som har stor utsträckning

mimik /mˈiːmiːk/ (n)
Mimik
  minspel

mimikry /mˈiːmɪkrˌyː/ (n)
Mimikry

min /mˈɪn/ (n)
Gesichtsausdruck, Miene
  känslouttryck i ansiktet

min /mˈɪn/ (pronoun)
mein, meine, meinen, meiner

min nan /mɪn nˈɑːn/ (n)
Minnan
  en grupp språk eller dialekter av kinesiska

mina /mˈiːna/ (n)
Mine

minangkabau /mˈiːnaŋkˌabaˌʉ/ (n)
Minangkabauisch
  ett sunda-sulawesiskt språk

mindervärdeskomplex /mˈɪndərvˌɛːrdəskˌɔmpləks/ (n)
Minderwertigkeitskomplex

minderårig /mˈɪndərˌoːrɪɡ/ (adj)
minderjährig
  yngre än åldersgränsen

mindre fläckkivi /mˈɪndrə flˈɛkkiːvˌiː/ (n)
Zwergkiwi
  en fågelart (Apteryx owenii) inom familjen kivier (Apterygidae)

mindre hackspett /mˈɪndrə hˈakspət/ (n)
Kleinspecht

mindre hälleflundra /mˈɪndrə hˈɛləflˌɵndra/ (n)
Schwarzer Heilbutt
  en fiskart inom familjen spättor

mindre skrikörn /mˈɪndrə skriːkˈœrn/ (n)
Schreiadler

mindre sumphöna /mˈɪndrə sˈɵmphøːnˌa/ (n)
Kleines Sumpfhuhn, Kleinralle

minera /mˈiːneːrˌa/ (v)
verminen

mineral /mˈiːneːrˌal/ (n)
Mineral
  oorganiskt ämne i naturen

mineralfyndighet /mˈiːneːrˌalfyndˌɪɡheːt/ (n)
Mineralvorkommen
  förekomst av mineraler

mineralgödsel /mˈiːneːraljˈœdsəl/ (n)
Mineraldünger
  gödsel framställt genom industriella processer

mineralisk /mˈiːneːrˌalɪsk/ (adj)
mineralisch
  som består av mineraler

mineralkälla /mˈiːneːrˌalkəlˌa/ (n)
Mineralbrunnen, Mineralquelle
  källa med mineralrikt vatten

mineralogi /mˈiːneːralˈoːɡiː/ (n)
Mineralogie
  vetenskapen om mineralen

mineralolja /mˈiːneːrˌalɔljˌa/ (n)
Mineralöl

mineralrik /mˈiːneːrˌalriːk/ (adj)
mineralreich
  som innehåller många mineraler

mineralvatten /mˈiːneːrˌalvatːən/ (n)
Mineralwasser

minfara /mɪnfˈɑːra/ (n)
Minengefahr
  fara för minor

mingel /mˈɪŋəl/ (n)
Cocktailparty
  tillfälle då människor träffas och blandar sig med de närvarande, för att under småprat bekanta sig med dem

mingreliska /mˈɪŋrəlˌɪska/ (n)
Mingrelisch
  språk som talas i Georgien

miniatyr /mˈiːniːˌatyːr/ (n)
Miniatur
  målning eller teckning i mycket litet format (bl a utsmyckning i medeltida handskrifter)

minibuss /mˈiːniːbˌɵs/ (n)
Kleinbus, Minibus
  bil (ofta en större personbil) som bara är något större än en vanlig personbil men som har minst tre rader av säten

minikjol /mˈiːnɪɕˌuːl/ (n)
Minirock
  mycket kort kjol

minimal /mˈiːniːmˌal/ (adj)
minimal

minimalism /mˈiːniːmˌalɪsm/ (n)
Minimalismus
  riktning inom konst och musik som använder enkla uttrycksformer

minimalist /mˈiːniːmˌalɪst/ (n)
Minimalist
  anhängare av minimalism

minimalistisk /mˈiːniːmˌalɪstˌɪsk/ (adj)
minimalistisch
  som avser minimalism

minimera /mˌɪniːmˈeːra/ (v)
minimieren

minimibelopp /mˈiːniːmˌiːbəlˌɔp/ (n)
Mindestbetrag
  (förekomst av) det minsta tillåtna summan pengar i någon transaktion eller något annat sammanhang

minimipunkt /mˈiːniːmˌiːpɵŋkt/ (n)
Minimum
  matematik, reellvärd funktion av en variabel
  matematik, reellvärd funktion av två variabler

minimum /mˈiːniːmˌʉm/ (n)
Minimum

miniräknare /mˈiːniːrˌɛːknarə/ (n)
Taschenrechner

minister /mˈiːnɪstər/ (n)
Minister, Ministerin
  ledamot av en regering

ministeriell /mˈiːnɪstərˌiːəl/ (adj)
ministeriell
  som har sam­band med minister eller ministerium

ministerium /mˈiːnɪstərˌiːʉm/ (n)
Ministerium

ministerpresident /mˈiːnɪstˌɛrprəsˌiːdənt/ (n)
Ministerpräsident, Ministerpräsidentin
  regeringschef (motsvarande svensk statsminister)

ministär /mˌiːnɪstˈɛːr/ (n)
Kabinett

mink /mˈɪŋk/ (n)
Nerz, Mink
  en art inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae)

minkryssare /mˈɪŋkrysˌarə/ (n)
Minenkreuzer, Minenleger
  typ av örlogsfartyg

minnas /mˈɪnas/ (v)
erinnern
  återkalla ett minne

minne /mˈɪnə/ (n)
Gedächtnis, Erinnerung
  1. plats där information sparas
Erinnerung, Gedächtnis
  2. informationsdel
Speicher, Gedächtnis
  3. informationssparande enhet

minnesbeta /mˈɪnəsbətˌa/ (n)
Denkzettel, Lektion
  tillrättavisning som är svår att glömma, smärtsam erfarenhet

minneskapacitet /mˈɪnəskˌɑːpasˌɪteːt/ (v)
Speicherkapazität
  uppgift som anger hur mycket ett dataminne kan lagra

minneskort /mˈɪnəskˌɔt/ (n)
Speicherkarte
  digitalt lagringsmedium

minneslucka /mˈɪnəslˌɵkːa/ (n)
Gedächtnislücke
  "luckor" i minnet, metafor för att man har perioder utan minne

minnesmärke /mˈɪnəsmˌɛrkə/ (n)
Denkmal
  monument eller något annat föremål speciellt skapat för att fira minnet av något

minnesregel /mˈɪnəsrˌeːɡəl/ (n)
Eselsbrücke

minnesvärd /mˈɪnəsvˌɛːrd/ (adj)
denkwürdig, unvergesslich
  värd att minnas

minoritet /mˈiːnuːrˌiːteːt/ (n)
Minderheit, Minorität
  mindre än hälften

minoritetsspråk /mˈiːnuːrˌiːteːtsprˌoːk/ (n)
Minderheitensprache
  språk som talas av minoritet

minsann /mˈɪnsan/ (adv)
wirklich, in der Tat, wahrhaftig, wahrlich
  sannerligen, verkligen

minska /mˈɪnska/ (v)
abnehmen
  bli mindre
verringern, vermindern, mindern
  göra mindre

minskning /mˈɪnsknɪŋ/ (n)
Rückgang, Verminderung

minsting /mˈɪnstɪŋ/ (n)
Nesthäkchen
  yngsta barnet i en syskon­skara

mint /mˈɪnt/ (n)
Minzgeschmack
  ha en smak som liknar mynta
Mintfarbe
  har färg som mynta
Minze, Pfefferminze
  pepparmynta

mintgrön /mˈɪntɡrøːn/ (adj)
mintgrün
  har färg som mynta

minuend /mˈiːnʉˌɛnd/ (n)
Minuend
  det tal från vilket ett annat tal skall dras vid subtraktion

minus /mˈiːnʉs/ (adv)
minus
  utan

minus /mˈiːnʉs/ (n)
Minus, Minuszeichen
  minustecknet −
Minuspunkt
  nackdel

minusgrad /mˈiːnɵsɡrˌad/ (n)
Minusgrad, Minustemperatur
  temperatur under 0 grader Celsius

minuskel /mˈiːnɵsxəl/ (n)
Kleinbuchstabe
  liten bokstav, gemen

minustecken /mˈiːnɵstˌɛkːən/ (n)
Minuszeichen
  tecknet −

minut /mˈiːnʉt/ (n)
Minute
  tidsenhet
Minute, Winkelminute
  vinkelenhet

minuthandel /mˈiːnɵthˌandəl/ (n)
Einzelhandel
  detaljhandel, butiksförsäljning

minutiös /mˈiːnʉtˌiːøːs/ (adj)
minuziös, minutiös, peinlich genau
  ytterst noggrann

minutvisare /mˈiːnʉtvˌiːsarə/ (n)
Minutenzeiger

mirakel /mˈiːrakəl/ (n)
Mirakel, Wunder

mirakelmedicin /mˌiːrakˌɛlmədiːsˈiːn/ (n)
Wundermittel
  läkemedel (medicin) med (påstått) fantastisk verkan, som åstadkommer mirakel

mirakulös /mˈiːrakˌʉløːs/ (adj)
mirakulös
  som liknar ett mirakel eller under

mirandesiska /mˈiːrandəsˌɪska/ (n)
Mirandés
  språk

misantrop /mˈiːsantrˌuːp/ (n)
Misanthrop, Menschenfeind, Menschenfeindin, Misanthropin
  människohatare

mischmasch /mˈɪʃmaʃ/ (n)
Mischmasch
  oredig och oordnad blandning, smörja, röra, sammelsurium

miserabel /mˈiːseːrˌabəl/ (adj)
erbärmlich, miserabel

miskito /mˈɪsxiːtˌuː/ (n)
Miskito
  språk

misogyni /mˈiːsuːjˌyːniː/ (n)
Frauenhass, Misogynie
  hat eller starka fördomar mot kvinnor

miss- /mˈɪs/ (affix)
miss-

missa /mˈɪsa/ (v)
verpassen, versäumen
  inte lyckas vara med om något
verfehlen
  inte träffa rätt vid kast

missbelåten /mˈɪsbəlˌoːtən/ (adj)
unzufrieden, missvergnügt
  inte belåten, missnöjd

missbelåtenhet /mˈɪsbəlˌoːteːnhˌeːt/ (n)
Unzufriedenheit
  det att vara missbelåten

missbruk /mˈɪsbrʉk/ (n)
Missbrauch
  skadlig eller olaglig användning

missbruka /mˈɪsbrʉkˌa/ (v)
missbrauchen
  använda på ett skadligt eller olagligt sätt
  behandla människor på ett skadligt sätt

missbrukare /mˈɪsbrʉkˌarə/ (n)
Süchtiger, Süchtige
  person som missbrukar

missdåd /mˈɪsdoːd/ (n)
Missetat
  brott, förbrytelse

missdådare /mˈɪsdoːdˌarə/ (n)
Missetäter
  förbrytare, brottsling

missfall /mˈɪsfal/ (n)
Fehlgeburt
  spontant avbrytande av graviditet

missfärgad /mˈɪsfərɡˌad/ (adj)
verfärbt
  perfektparticip av missfärga

missförhållande /mɪsfˈœrhɔlˌandə/ (n)
Missstand, Missverhältnis

missförstå /mɪsfˈœʂtoː/ (v)
missverstehen

missförstådd /mɪsfˈœʂtɔd/ (adj)
missverstanden, unverstanden

missförstånd /mɪsfˈœʂtoːnd/ (n)
Missverständnis, Irrtum

misshaga /mˈɪshaɡˌa/ (v)
missfallen

misshandel /mˈɪshandəl/ (n)
Misshandlung, Körperverletzung

misshandla /mˈɪshandlˌa/ (v)
misshandeln

missil /mˈɪsiːl/ (n)
Rakete, Lenkwaffe
  fjärrstyrt rymdvapen, robot

mission /mɪsxˈuːn/ (n)
Mission
  kallelse, viktigt uppdrag eller viktig uppgift

missionshus /mɪsxˈuːnshʉs/ (n)
Missionshaus
  frikyrklig lokal som används för gudstjänst och möte

missionär /mɪsxˈuːnˈɛːr/ (n)
Missionar, Missionarin
  utsänd predikant

misskund /mˈɪskɵnd/ (n)
Gnade, f
  uppträdande eller handling som präglas av barmhärtighet

missköta /mˈɪskøːtˌa/ (v)
vernachlässigen
  sköta illa

missljud /mɪsjˈʉd/ (n)
Missklang, Misston
  obehagligt eller på annat sätt oönskat eller illavarslande ljud

misslyckad /mˈɪslykːˌad/ (adj)
missglückt, misslungen
  perfektparticip av misslyckas

misslyckande /mˈɪslykːˌandə/ (adj)
misslingend
  presensparticip av misslyckas

misslyckande /mˈɪslykːˌandə/ (n)
Misslingen, Versagen

misslyckas /mˈɪslykːˌas/ (v)
missglücken, scheitern, misslingen, missraten
  inte lyckas med att vara eller utföra något

missmodig /mˈɪsmuːdˌɪɡ/ (adj)
missmutig
  nedslagen, modfälld, modstulen, modlös

missne /mˈɪsnə/ (n)
Drachenwurz
  en växtart (Calla palustris) i familjen kallaväxter (Araceae)

missnöjd /mɪsnˈœjd/ (adj)
unzufrieden
  inte nöjd

missnöjdhet /mɪsnˈœjdheːt/ (n)
Unzufriedenheit
  det att vara missnöjd

missnöje /mˈɪsnøːjə/ (n)
Unzufriedenheit, Unmut

missriktad /mˈɪsrɪktˌad/ (adj)
fehlgeleitet
  inriktad mot fel mål

missräkning /mˈɪsrɛːknˌɪŋ/ (n)
Fehleinschätzung
  förhoppning som inte förverkligades

missta /mˈɪsta/ (v)
irren, täuschen
  ha felaktig uppfattning om

misstag /mˈɪstɑːɡ/ (n)
Fehler, Irrtum, Versehen
  händelse som inträffat trots att den inte är önskad
Missgriff
  o­avsiktligt fel

misstanke /mˈɪstaŋkə/ (n)
Verdacht, Argwohn

misstolka /mˈɪstɔlkˌa/ (v)
missdeuten
  uppfatta felaktigt

misstro /mˈɪstruː/ (n)
Misstrauen
  det att inte tro på eller lita på (något)

misstro /mˈɪstruː/ (v)
misstrauen
  inte tro på eller lita på (något)

misstroendevotum /mˈɪstruːˌɛndəvˌuːtʉm/ (n)
Misstrauensvotum
  uttalat missnöje med regeringen eller någon minister

misstrogen /mˈɪstruːjən/ (adj)
misstrauisch
  som misstror någon eller något

misströsta /mɪstrˈœsta/ (v)
verzweifeln
  förlora hoppet om en positiv framtid (i något avseende)

misstänka /mˈɪstəŋkˌa/ (v)
verdächtigen
  tro något, särskilt något negativt

misstänkliggöra /mˈɪstəŋklˌɪɡøːrˌa/ (v)
in Verdacht bringen
  orsaka att någon eller något misstänks

misstänksam /mˈɪstəŋksˌam/ (adj)
argwöhnisch, misstrauisch

misstänksamhet /mˈɪstəŋksˌamheːt/ (n)
Misstrauen, Verdacht

misstänkt /mˈɪstəŋkt/ (adj)
verdächtig
  suspekt

misstänkt /mˈɪstəŋkt/ (n)
Verdächtige, Verdächtiger
  person som är misstänkt för något

missunna /mˈɪsɵnˌa/ (v)
missgönnen
  anse att någon inte är värd något eller att någon inte skall få något

missunnsamhet /mˈɪsɵnsˌamheːt/ (n)
Missgunst
  uppfattningen att andra inte gör sig förtjänta av ett visst privilegium

missuppfatta /mˈɪsɵpfˌatːa/ (v)
missverstehen
  uppfatta eller förstå något på ett felaktigt sätt

missvisande /mˈɪsviːsˌandə/ (adj)
irreführend
  presensparticip av missvisa
  som felaktigt visar eller leder åt fel håll

missvisning /mˈɪsviːsnˌɪŋ/ (n)
Deklination, Ortsmissweisung
  vinkel som bildas av riktningarna mot geomagnetiska nordpolen och geografiska nordpolen

missväxt /mˈɪsvəkst/ (n)
Missernte
  det att ett års skörd (i en region) blir mycket mindre än vanligt

missväxtår /mˈɪsvəkstˌoːr/ (n)
Jahr der Missernte
  år med brist på mat på grund av att skörden slagit fel

missämja /mˈɪsəmjˌa/ (n)
Zerwürfnis
  tillstånd av dålig vänskap

missöde /mˈɪsøːdə/ (n)
Missgeschick

mista /mˈɪsta/ (v)
verlieren, einbüßen

mistel /mˈɪstəl/ (n)
Mistel
  växt

mistlur /mˈɪstlʉr/ (n)
Nebelhorn
  lur för signaler i mist (tjocka)

misär /mˈiːsɛːr/ (n)
Elend, Misere, Notlage
  nöd, elände

mitella /mˈiːtəlˌa/ (n)
Dreieckstuch, Mitella, Verbandstuch
  trekantig duk som används till förband

mitokondrie /mˈiːtuːkˌɔndriːə/ (n)
Mitochondrium, Mitochondrion
  organell

mitos /mˈiːtuːs/ (n)
Mitose
  "vanlig" celldelning, en process där en levande cell delas i två och på så sätt skapar två nya celler

mitra /mˈɪtra/ (n)
Mitra

mitralcell /mˈɪtralsˌɛl/ (n)
Mitralzelle
  cell i storhjärnans luktlob vilken bildar synapser med (och alltså tar emot information från) i genomsnitt tusen luktceller

mitt /mˈɪt/ (n)
Mitte, Mittelpunkt, Zentrum
  centrum
Mittelfeldspieler
  mittfältsspelare

mitt /mˈɪt/ (pronoun)
mein
  possessiva pronomen

mittback /mˈɪtbak/ (n)
Innenverteidiger
  spelare som har defensivt ansvar och vars utgångsposition är centralt i planen

mittemot /mˌɪtːəmˈuːt/ (preposition)
gegenüber

mittfält /mˈɪtfəlt/ (n)
Mittelfeld
  den mellersta tredjedelen av fotbollsplanen, även kollektiv benämning på alla mittfältare, framför allt de centrala mittfältarna

mittfältare /mˈɪtfəltˌarə/ (n)
Mittelfeldspieler, Mittelfeldspielerin
  spelare som utgår från en position ungefär mitt på planen

mitthjärna /mˈɪtjərnˌa/ (n)
Mittelhirn
  (exemplar av) den översta delen (mesencefalon) av hjärnstammen

mittpunkt /mˈɪtpɵŋkt/ (n)
Mittelpunkt

mittremsa /mˈɪtrəmsˌa/ (n)
Mittelstreifen

mittskepp /mˈɪtsxəp/ (n)
Mittelschiff
  mitt­parti av flerskeppig kyrka

mixa /mˈiːksa/ (v)
mischen, mixen
  blanda
mischen
  kombinera bild och ljud till en färdig film

mixer /mˈiːksər/ (n)
Mischbecher
  bägare med tättslutande lock
Mixer
  köksmaskin
Mischpult
  mixerbord

mixerbord /mˈiːksərbˌuːrd/ (n)
Mischpult

mjuk /mjˈʉk/ (adj)
sanft
  om person lugn, försiktig och behaglig
weich
  som lätt kan deformeras

mjukglass /mjˈʉkɡlas/ (n)
Softeis
  slags glass mjukare än vanlig glass, som tillreds på plats vid serveringsstället med hjälp av en mjukglassmaskin som fylls på med glassmix

mjuklödning /mjʉklˈœdnɪŋ/ (n)
Weichlöten
  lödning med mjukt lod vid temperaturer lägre än 450°C

mjukna /mjˈʉkna/ (v)
erweichen, weich werden

mjukplast /mjˈʉkplast/ (n)
Weichplastik
  mjuk plast

mjukvara /mjˈʉkvarˌa/ (n)
Software

mjältbrand /mjˈɛltbrand/ (n)
Milzbrand
  sjukdom

mjälte /mjˈɛːltə/ (n)
Milz
  organ

mjöd /mjˈøːd/ (n)
Met
  alkoholhaltig dryck av honungsvatten

mjöl /mjˈøːl/ (n)
Mehl
  pulver av säd

mjöla /mjˈøːla/ (v)
bemehlen
  beströ (ett bakbord) med mjöl

mjölk /mjˈœlk/ (n)
Milch

mjölka /mjˈœlka/ (v)
melken
  hämta mjölk ur ett djur

mjölkbutik /mjˈœlkbɵtˌiːk/ (n)
Milchgeschäft
  butik där mjölk och mejeriprodukter säljs

mjölkchoklad /mjˈœlkʃɔklˌad/ (n)
Milchschokolade
  choklad

mjölkfett /mjˈœlkfət/ (n)
Milchfett
  fett som består av omkring 400 fettsyror och är i mjölk

mjölkkanna /mjˈœlkkanˌa/ (n)
Milchkanne
  1.mjölkbehållare

mjölkkörtel /mjˈœlkkˈœtəl/ (n)
Milchdrüse
  körtel hos däggdjurshonor som producerar mjölk

mjölkmaskin /mjˈœlkmasxˈiːn/ (n)
Melkmaschine
  maskin

mjölkprotein /mjˈœlkpruːtəˈiːn/ (n)
Milcheiweiß, Milchprotein
  proteiner som återfinns i mjölk

mjölkpulver /mjˈœlkpɵlvər/ (n)
Milchpulver, Trockenmilch
  vitt pulver som framställs genom att vattnet tas ifrån mjölken

mjölksocker /mjˈœlksɔkːər/ (n)
Milchzucker
  laktos

mjölksyra /mjˈœlksyːrˌa/ (n)
Milchsäure
  2-hydroxipropansyra

mjölksyrabakterie /mjˈœlksyːrˌabaktərˌiːə/ (n)
Lactobacillus, Milchsäurebakterie
  lactobacillus

mjölktand /mjˈœlktand/ (n)
Milchzahn

mjölnare /mjˈœlnarə/ (n)
Müller, Müllerin
  person som (yrkesmässigt) mal mjöl

mm /ˌɛmˈɛm/ (interjection)
mmmm
  mums, vad gott!

mo /mˈuː/ (n)
Heide
  sandig eller grusig slättmark, bevuxen med tall och ljung

mobba /mˈɔba/ (v)
schikanieren, mobben
  trakassera

mobbning /mˈɔbnɪŋ/ (n)
Mobbing

mobbningsoffer /mˈɔbnɪŋsˌɔfər/ (n)
Mobbingopfer
  person som blir utsatt för mobbning

mobboffer /mˈɔbɔfər/ (n)
Mobbingopfer
  person som blir utsatt för mobbning

mobil /mˈɔbiːl/ (n)
Mobile
  hängande struktur

mobilier /mˈɔbiːlˌiːər/ (n)
Mobilien
  lösegendom, lösöre, bohag

mobilisera /mˈɔbiːlˌiːseːrˌa/ (v)
mobilisieren

mobilredigering /mˌɔbiːlrədɪsxˈeːrɪŋ/ (n)
mobile Bearbeitung
  redigering via mobil

mobiltelefon /mˌɔbiːltˌɛləfˈoːn/ (n)
Handy, Mobiltelefon

mocka /mˈɔkːa/ (v)
ausmisten
  ta bort avföring och göra rent efter boskap i ett stall

mod /mˈuːd/ (n)
Mut, Courage
  förmåga att våga trotsa risk eller fara

modalitet /mˈuːdalˌiːteːt/ (n)
Modalität
  uppgift som anger vilken metod som används
  grad av visshet
  talarens omdöme om skeendet

mode /mˈuːdə/ (n)
Mode

modell /mɔdˈɛll/ (n)
Modell
  färdigt exempel
Model, Fotomodell, Mannequin
  person vars yrke är att bli fotograferad

modellbil /mɔdˈɛllbiːl/ (n)
Modellauto
  modell av en bil

modellbåt /mɔdˈɛllboːt/ (n)
Modellboot
  förminskad efterbildning av en befintlig båt

modellera /mɔdˈɛlleːrˌa/ (v)
modellieren
  göra en eller flera modeller

modellflygplan /mɔdˈɛllflyɡplˌan/ (n)
Modellflugzeug
  modell av ett flygplan

modellskepp /mɔdˈɛllsxəp/ (n)
Modellschiff, Schiffsmodell
  förminskad modell av ett fartyg

modellsnickare /mɔdˈɛllsnɪkːˌarə/ (n)
Modelltischler, Modelltischlerin
  person som jobbar i ett modellsnickeri

modellsnickeri /mɔdˈɛllsnɪkːərˌiː/ (n)
Modelltischlerei
  avdelning i ett gjuteri där trämodeller till gjutformerna tillverkas

modem /mˈɔdeːm/ (n)
Modem
  apparat som ansluter en dator till en ledning

moder /mˈuːdər/ (n)
Mutter
  kvinnlig förälder

moderator /mˈuːdeːrˌatɔr/ (n)
Moderator, Moderatorin
  1. diskussionsledare
Moderator
  2. kärnfysik

moderbolag /mˈuːdərbˌuːlɑːɡ/ (n)
Mutterfirma, Muttergesellschaft, Mutterunternehmen
  huvudbolag i en koncern

moderkaka /mˈuːdərkˌɑːka/ (n)
Plazenta, Mutterkuchen
  tillfälligt organ som finns i däggdjurshonor (undantag kloakdjur) under graviditet och förbinds med fostret via navelsträngen

moderkort /mˈuːdərkˌɔt/ (n)
Hauptplatine, Motherboard

moderlig /mˈuːdərlˌɪɡ/ (adj)
mütterlich
  lik en mor

modern /mˈuːdərn/ (adj)
modern
  nutidsenlig

modern tid /mˈuːdərn tˈiːd/ (n)
Neuzeit
  modern historia

modernisera /mˈuːdərnˌiːseːrˌa/ (v)
modernisieren
  göra modern

modernisering /mˈuːdərnˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Modernisierung
  det att modernisera

modernism /mˈuːdərnˌɪsm/ (n)
Modernismus, Moderne
  slags strömning inom västerländsk kultur

moderskap /mˈuːdəʂkˌɑːp/ (n)
Mutterschaft

modersmjölk /mˌuːdəʂmjˈœlk/ (n)
Muttermilch
  bröstmjölk

modersmål /mˈuːdəʂmˌoːl/ (n)
Muttersprache, Erstsprache
  språk man talat under sin uppväxt

modfälld /mˈɔdfəld/ (adj)
entmutigt, kleinlaut, verzagt
  nedslagen och tillfälligt förlamad

modfälldhet /mˈɔdfəldhˌeːt/ (n)
Entmutigung, Verzagtheit
  det att vara modfälld

modifiera /mˈuːdiːfˌiːərˌa/ (v)
modifizieren, abändern, umgestalten

modifikation /mˌuːdiːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Abänderung, Modifikation, Modifizierung
  mindre ändring, jämkning

modig /mˈuːdɪɡ/ (adj)
mutig, tapfer, wagemutig

modist /mˈuːdɪst/ (n)
Hutmacher, Hutmacherin, Modist, Modistin
  modehandlerska, hattsömmerska

modlöshet /mɔdlˈœsheːt/ (n)
Mutlosigkeit
  som inte skämtar

modul /mˈuːdʉl/ (n)
Modul
  matematik
  komponent i ett system
  materialspecifik konstant

modulation /mˌuːdʉlasxˈuːn/ (n)
Modulation
  av modulera

modulator /mˈuːdʉlˌatɔr/ (n)
Modulator
  anordning som modulerar svängningar

modus /mˈuːdʉs/ (n)
Modus

mogen /mˈuːjən/ (adj)
reif

mogna /mˈɔŋna/ (v)
reifen
  bli (mer) mogen

mognad /mˈɔŋnad/ (n)
Reife

mojna /mˈɔjna/ (v)
abflauen
  stillna, avta

mojäng /mˈuːjəŋ/ (n)
Ding, Apparat
  föremål

moksja /mˈɔksxa/ (n)
Mokschanisch
  språk som talas i Ryssland

mol /mˈuːl/ (n)
Mol
  enhet för substansmängd

mola /mˈuːla/ (v)
anhaltend leicht schmerzen
  göra ont med en dov och ihållande men inte så stark smärta

moldavier /mˈɔldavˌiːər/ (n)
Moldauer
  invånare i Moldavien eller person med moldavisk härkomst

moldavisk /mˈɔldavˌɪsk/ (adj)
moldawisch
  som rör Moldavien

molekyl /mˈuːləkˌyːl/ (n)
Molekül

molekylär /mˈuːləkˌyːlɛːr/ (adj)
molekular

molekylärbiologi /mˌuːləkˌyːlərbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Molekularbiologie
  disciplin inom biologin

moll /mˈɔl/ (n)
Moll

mollskala /mˈɔlskalˌa/ (n)
Molltonleiter
  skala med liten ters (och ofta även liten sext och liten septima

molltonart /mˈɔltuːnˌɑːt/ (n)
Molltonart
  tonart baserad på en mollskala

mollusk /mˈɔlɵsk/ (n)
Molluske, Weichtier
  blötdjur

moln /mˈɔln/ (n)
Wolke
  ansamling kondenserat eller fruset vatten
  synlig mängd lätta partiklar svävande i luften

molnfri /mˈɔlnfriː/ (adj)
wolkenlos
  fri från moln

molnig /mˈɔlnɪɡ/ (adj)
bewölkt, wolkig
  full av moln

molybden /mˈuːlybdən/ (n)
Molybdän

momang /mˈuːmaŋ/ (n)
Augenblick, Moment
  ögonblick (franskt uttal av moment)

moment /mˈuːmənt/ (n)
Moment
  fysikalisk storhet
  ögonblick

momigran /mˈuːmɪɡrˌan/ (n)
Momi-Tanne
  en trädart inom den taxonomiska familjen tallväxter

moms /mˈɔms/ (n)
Mehrwertsteuer
  moms

monark /mˈuːnark/ (n)
Monarchfalter
  fjärilsart
Monarch, Monarchin
  statschef

monarki /mˈuːnarkˌiː/ (n)
Monarchie
  land med statsskicket monarki
  statsskick

monarkifientlig /mˈuːnarkˌiːfiːˌɛntlɪɡ/ (adj)
monarchiefeindlich
  negativt inställd till monarki

monarkist /mˈuːnarkˌɪst/ (n)
Monarchist, Monarchistin
  anhängare av monarki

mondän /mˈɔndɛːn/ (adj)
mondän
  elegant

monegask /mˈuːnəɡˌask/ (n)
Monegasse
  person från Monaco eller med monegaskiska rötter

monegaskisk /mˈuːnəɡˌasxɪsk/ (adj)
monegassisch
  rörande Monaco

mongol /mˈɔŋuːl/ (n)
Mongole

mongolisk /mˈɔŋuːlˌɪsk/ (adj)
mongolisch
  som rör Mongoliet

mongoliska /mˈɔŋuːlˌɪska/ (n)
Mongolin
  kvinna
Mongolisch
  språk

monism /mˈoːnɪsm/ (n)
Monismus
  enhetslära

monitor /mˈoːniːtˌɔr/ (n)
Monitor
  bildskärm
  pansrat örlogsfartyg med lågt fribord och rörligt kanontorn

monoftong /mˈuːnɔftˌɔŋ/ (n)
Monophthong
  enkelt vokalljud i motsats till diftong eller triftong

monogam /mˈuːnuːɡˌam/ (adj)
monogam

monogami /mˈuːnuːɡˌamiː/ (n)
Monogamie
  engifte

monografi /mˈuːnɔɡrˌafiː/ (n)
Monografie, Monographie
  skrift begränsad till ett enda ämne (t ex en viss person eller en viss företeelse)

monogram /mˈuːnɔɡrˌam/ (n)
Monogramm
  en typ av namnchiffer som består av en eller flera personers initialer

monoid /mˈuːnuːˌiːd/ (n)
Monoid

monokel /mˈuːnuːkəl/ (n)
Monokel
  korrektionsglas för bara ett öga fastklämt i ögonvrån

monokloramin /mˌuːnɔklˌuːramˈiːn/ (n)
Chloramin, Monochloramin
  kemisk förening av klor, kväve och väte

monokrom /mˈuːnɔkrˌɔm/ (adj)
einfarbig, monochrom
  enfärgad

monolit /mˈuːnuːlˌiːt/ (n)
Monolith

monolog /mˌuːnuːlˈoːɡ/ (n)
Monolog
  ett långt tal av en person
  längre replik i ett skådespel
Monolog, Selbstgespräch
  samtal för sig själv

monom /mˈuːnɔm/ (n)
Monom

monomer /mˈuːnuːmər/ (n)
Monomer

monopod /mˈuːnuːpˌuːd/ (n)
Einbeinstativ
  stativ med bara ett ben

monopol /mˈuːnuːpˌuːl/ (n)
Monopol
  tillstånd
  fysik

monopolisera /mˈuːnuːpɔlˌiːseːrˌa/ (v)
monopolisieren
  omvandla till monopol

monopolist /mˈuːnuːpɔlˌɪst/ (n)
Monopolist
  aktör som innehar monopol

monopolistisk /mˈuːnuːpɔlˌɪstɪsk/ (adj)
monopolistisch
  som präglas av monopolism

monosackarid /mˈuːnuːsˌakːarˌiːd/ (n)
Monosaccharid

monostabil vippa /mˈuːnɔstˌabiːl vˈɪpa/ (n)
Monoflop

monoteism /mˈuːnuːtəˌɪsm/ (n)
Monotheismus

monoteistisk /mˈuːnuːtəˌɪstɪsk/ (adj)
monotheistisch
  som har en gud

monoton /mˈuːnuːtˌuːn/ (adj)
monoton, stupide
  (generellt) utan omväxling
monoton
  (matematik) med derivata med konstant tecken

monster /mˈʊnstər/ (n)
Monster

monstrans /mʊnstrˈans/ (n)
Monstranz
  fint utfört kärl för nattvardsbröd eller för reliker i katolska kyrkor

monsun /mˈʊnsɵn/ (n)
Monsun
  vind med olika riktningar sommar

montenegrin /mˌɔntənəɡrˈiːn/ (n)
Montenegriner, Montenegrinerin
  invånare i Montenegro eller med montenegrinsk härkomst

montenegrinsk /mˈɔntənˌɛɡrɪnsk/ (adj)
montenegrinisch
  som rör Montenegro, det montenegrinska språket, dess folk, kultur eller geografi

monter /mˈɔntər/ (n)
Schaukasten, Vitrine
  glasskåp på museum
Messestand
  utställningsutrymme på mässa

montera /mˈɔnteːrˌa/ (v)
aufbauen, montieren
  sätta ihop
anbringen, aufbauen, montieren
  sätta upp

montering /mˈɔnteːrˌɪŋ/ (n)
Montage, Zusammenbau
  uppsättning eller montage /av något/

monteringsanvisning /mˈɔnteːrˌɪŋsanvˌiːsnɪŋ/ (n)
Bauanleitung
  dokument som förklarar hur något skall monteras

montör /mˈɔntøːr/ (n)
Monteur, Monteurin

monument /mˈuːnʉmˌɛnt/ (n)
Denkmal, Monument
  minnesmärke från äldre tider, vanligen ett slags byggnad eller konstverk

moped /mˈuːpəd/ (n)
Moped

mopp /mˈɔp/ (n)
Mopp
  en sorts redskap för golvrengöring (stång med t ex garnsudd)

moppa /mˈɔpa/ (v)
moppen
  rengöra med mopp

moppe /mˈɔpə/ (n)
Moped
  moped

mor /mˈuːr/ (n)
Maure
  3. person av muslimsk folkgrupp

mora /mˈuːra/ (n)
Bauersfrau, Bäuerin

moral /mˈuːral/ (n)
Moral
  sensmoral
  morallära

moralisk /mˈuːralˌɪsk/ (adj)
moralisch
  i enlighet med god moral
  rörande moral

moras /mˈuːras/ (n)
Morast
  bildligt: svår situation
Morast, Sumpf
  sankmark

moratorium /mˈuːrɑːtˌuːriːˌʉm/ (n)
Moratorium
  beviljat uppskov med betalning av skuld

morbror /mˈuːrbruːr/ (n)
Onkel
  bror till någons mor

mord /mˈuːrd/ (n)
Mord
  det att döda

mordbrand /mˈuːrdbrand/ (n)
Brandstiftung

mordbrännare /mˈuːrdbrənˌarə/ (n)
Brandstifter, Brandstifterin
  den som orsakar mordbrand (anlagd brand i byggnad, där människor kan uppehålla sig)

mordförsök /muːrdfˈœʂøːk/ (n)
Mordversuch
  försök till mord

mordisk /mˈuːrdɪsk/ (adj)
mörderisch

mordkommission /mˌuːrdkɔmɪsxˈuːn/ (n)
Mordkommission

mordmisstänkt /mˈuːrdmɪstˌɛŋkt/ (adj)
mordverdächtig
  som (vanligen av polisen) misstänks ha begått ett mord

mordoffer /mˈuːrdɔfər/ (n)
Mordopfer
  person som blivit mördad

mordvapen /mˈuːrdvapən/ (n)
Mordwaffe
  vapen som används till att mörda någon

morfar /mˈuːrfar/ (n)
Großvater, Opa
  mors far

morfem /mˈuːrfəm/ (n)
Morphem
  enhet i ett ord

morfin /muːrfˈiːn/ (n)
Morphin
  ett kraftigt smärtstillande opioider

morfologi /mˌuːrfuːlˈoːɡiː/ (n)
Morphologie
  lära inom biologi
Formenlehre, Morphologie
  lära inom lingvistik

morfologisk /mˌuːrfuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
morphologisch
  som avser morfologi

morförälder /mˈuːrføːrˌɛldər/ (n)
Großeltern
  en av mammas föräldrar

morgon /mˈɔrɡɔn/ (n)
Morgen, Vormittag
  tiden omkring soluppgången

morgonbånge /mˈɔrɡɔnbˌɔŋə/ (n)
Morgenlatte
  det att en man har erektion när man vaknar

morgongudstjänst /mˈɔrɡɔŋˌɵdsxənst/ (n)
Morgengottesdienst
  gudstjänst som hålls på morgonen

morgonmänniska /mˌɔrɡɔnmˈɛnɪsxˌa/ (n)
Morgenmensch
  person som är piggast och presterar bäst på morgonen

morgonrock /mˈɔrɡɔnrˌɔk/ (n)
Morgenmantel, Morgenrock
  rock som bärs om morgnarna

morgonrodnad /mˈɔrɡɔnrˌɔdnad/ (n)
Morgenrot

morgonstjärna /mˈɔrɡɔnsxˌɛrna/ (n)
Morgenstern
  en slags stridsklubba
  planeten Venus

morgonstund /mˈɔrɡɔnstˌɵnd/ (n)
Morgenstunde

morgonstånd /mˈɔrɡɔnstˌoːnd/ (n)
Morgenlatte
  det att en man har erektion

morgontidning /mˈɔrɡɔntˌiːdnɪŋ/ (n)
Morgenzeitung
  dagstidning som når prenumeranterna under natten eller morgonen

morkulla /mˈɔrkɵlˌa/ (n)
Waldschnepfe

mormor /mˈuːrmuːr/ (n)
Großmutter, Oma
  mors mor

morot /mˈuːruːt/ (n)
Möhre, Karotte, Mohrrübe
  växt

morotskaka /mˈuːrɔtskˌɑːka/ (n)
Rüeblitorte
  sockerkaka som innehåller riven morot

morotssaft /mˈuːrɔtsˌaft/ (n)
Karottensaft
  saft av morot

morr /mˈɔr/ (n)
Knurren

morra /mˈɔra/ (v)
knurren, murren

morrhår /mɔrhˈoːr/ (n)
Schnurrhaar
  långa hårstrån som sitter under nosen på vissa däggdjur, vanligen med känselfunktion

morsa /mˈɔʂa/ (n)
Mama

morsa /mˈɔʂa/ (v)
hallo, sagen

morsk /mˈɔʂk/ (adj)
keck

mortalitet /mˈuːtalˌiːteːt/ (n)
Mortalität
  dödlighet (räknad per år och 1000 invånare)

mortel /mˈuːtəl/ (n)
Mörser
  vanligen konisk eller halvklotformig skål avsedd för att med en mortelstöt finfördela och stöta råvaror

mortelstöt /mˈuːtəlstˌøːt/ (n)
Stößel
  stav avsedd för att stöta, pulverisera och röra om med i en mortel

morän /mˈuːrɛːn/ (n)
Moräne
  avlagring av grus och lera m m som inlandsisen skrapat bort och pressat samman

mos /mˈuːs/ (n)
Brei, Mus
  något som tryckts ihop till en mjuk sörja

mosa /mˈuːsa/ (v)
zerstampfen, zerquetschen
  göra till mos

mosaik /mˈuːsaˌiːk/ (n)
Mosaik
  ytdekoration av små olikfärgade bitar (stenar, glas m m)

moscovium /mˈɔskuːvˌiːʉm/ (n)
Moscovium
  grundämne med atomnummer 115

moskit /mˈɔsxiːt/ (n)
Moskito
  en stickande mygga i tropikerna

moské /mɔskˈeː/ (n)
Moschee
  samlingsbyggnad för muslimer

mosnäppa /mˈɔsnəpˌa/ (n)
Temminckstrandläufer

mossa /mˈɔsa/ (n)
Moos

mosse /mˈɔsə/ (n)
Moor, Moos

mosshumla /mˈɔshɵmlˌa/ (n)
Mooshummel
  individ av arten Bombus muscorum, som är en art i släktet humlor

mossig /mˈɔsɪɡ/ (adj)
bemoost, moosbedeckt, moosig
  mossbevuxen

mosslik /mˈɔsliːk/ (n)
Moorleiche
  lik (kropp) funnet i en mosse

moster /mˈɔstər/ (n)
Tante
  mors syster

mot /mˈuːt/ (preposition)
gegen
  antagonistiskt förhållande
entgegen
  riktning

mot bättre vetande /muːt bˈɛtrə vˈeːtandə/ (adv)
wider besseren Wissens
  i strid mot det som man vet är rätt eller sant

mota Olle i grind /mˈuːta ˈɔlə iː ɡrˈɪnd/ (v)
frühzeitig eingreifen
  hindra i ett tidigt stadium

motarbeta /mˈuːtarbˌeːta/ (v)
entgegenarbeiten

motbjudande /mˈuːtbjʉdˌandə/ (adj)
widerlich, ekelhaft, degoutant

motell /mˈuːtəl/ (n)
Motel
  hotell med serviceanordningar för bilister

motgift /mˈuːtjɪft/ (n)
Gegengift

motgång /mˈuːtɡɔŋ/ (n)
Fehlschlag, Misserfolg, Rückschlag

motion /mˈuːsxˈuːn/ (n)
Bewegung
  fysisk träning
Antrag
  politik

motionera /mˈuːsxˈuːneːrˌa/ (v)
bewegen
  utföra fysisk träning

motionscykel /mˈuːsxˈʊnssyːkəl/ (n)
Heimtrainer, Fahrradergometer
  träningsredskap som liknar en cykel med pedaler och sadel men där avsikten är konditionsträning och inte transport

motionär /mˈuːsxˈuːnˈɛːr/ (n)
Antragsteller, Antragstellerin
  den som väcker förslag
Freizeitsportler, Freizeitsportlerin
  person som ofta motionerar

motiv /mˈuːtiːv/ (n)
Motiv
  konstnärligt tema
Motiv, Beweggrund, Grund, Ursache
  skäl, orsak

motivation /mˈuːtiːvasxˈuːn/ (n)
Motivation

motivera /mˈuːtiːvərˌa/ (v)
begründen
  ange skäl eller förklaring
motivieren
  ge någon motivation

motiverad /mˈuːtiːvərˌad/ (adj)
motiviert
  perfektparticip av motivera

motiverande /mˈuːtiːvərˌandə/ (adj)
motivierend
  presensparticip av motivera

motivering /mˈuːtiːvˌeːrɪŋ/ (n)
Begründung, Rechtfertigung

motocross /mˈuːtɔkrˌɔs/ (n)
Motocross
  motorcykeltävling i terräng

motor /mˈuːtɔr/ (n)
Motor, Triebwerk
  masking som utvinner rörelseenergi

motorbåt /mˈuːtɔrbˌoːt/ (n)
Motorboot
  motordriven båt

motorcykel /mˈuːtɔrsˌyːkəl/ (n)
Motorrad
  fordon

motorcyklist /mˈuːtɔrsˌyklɪst/ (n)
Motorradfahrer
  person som åker motorcykel

motordriven /mˈuːtɔrdrˌiːvən/ (adj)
mit Motorantrieb, motorbetrieben
  som drivs av en motor

motorfordon /mˈuːtɔrfˌuːrdɔn/ (n)
Kraftfahrzeug, Motorfahrzeug

motorhuv /mˈuːtɔrhˌʉv/ (n)
Motorhaube
  Översättningar

motorism /mˈuːtɔrˌɪsm/ (n)
Mororisierung
  användning av motorer

motorplog /mˈuːtɔrplˈoːɡ/ (n)
Motorpflug
  (äldre) kombination av traktor och plog

motorsport /mˈuːtɔrspˌɔt/ (n)
Motorsport
  sport som bedrivs med motordrivna fordon

motorstopp /mˈuːtɔrstˌɔp/ (n)
Panne, Autopanne
  avbrott i motors gång

motorsåg /mˈuːtɔrsˌoːɡ/ (n)
Motorsäge, Kettensäge

motortrafik /mˈuːtɔrtrafˈiːk/ (n)
Kraftfahrzeugverkehr

motortrafikled /mˈuːtɔrtrafˈiːkləd/ (n)
Schnellstraße

motortävling /mˈuːtɔrtˌɛvlɪŋ/ (n)
Motorsportwettbewerb
  tävling med motorfordon

motorvagn /mˈuːtɔrvˌaŋn/ (n)
Triebwagen
  rälsfordon för persontransport

motorväg /mˈuːtɔrvˌɛːɡ/ (n)
Autobahn, Schnellstraße

motorvägskorsning /mˈuːtɔrvˌɛɡskɔʂnˌɪŋ/ (n)
Autobahnkreuz
  trafikplats

motorvärmare /mˈuːtɔrvˌɛrmarə/ (n)
Zuheizer
  (vanligen elektrisk) apparat för att värma bilens motorblock

motpol /mˈuːtpuːl/ (n)
Gegenpol
  diametral motsats, absolut motsats

motreformationen /mˈuːtrəfˈɔrmasxˈuːnən/ (n)
Gegenreformation
  den romersk-katolska kyrkans motoffensiv mot den protestantiska reformationen under 1500- och 1600-talen

motrevolution /mˈuːtrəvˌuːlʉsxˈuːn/ (n)
Konterrevolution
  maktövertagande som tillintetgör något som en revolution erövrat

motsats /mˈuːtsats/ (n)
Gegensatz, Gegenteil

motsatsord /mˈuːtsatsˈɔrd/ (n)
Gegenwort
  antonym

motsatspar /mˈuːtsatspˌar/ (n)
Gegensatzpaar
  par som består av två motstående stycken

motsatt /mˈuːtsat/ (adj)
gegenüberliegend
  belägen på andra sidan
entgegengesetzt
  som utgör motsats

motstycke /mˈuːtstykːə/ (n)
Gegenstück
  motsvarighet

motstå /mˈuːtstoː/ (v)
widerstehen, Widerstand leisten
  göra motstånd mot

motstånd /mˈuːtstoːnd/ (n)
Widerstand
  aktiva försök att motverka någon eller något
  det att människor ogärna tar till sig nya tankesätt
  resistans, en storhet med enheten ohm
  resistor, en elektrisk komponent

motståndare /mˈuːtstoːndˌarə/ (n)
Gegner, Gegenspieler, Widersacher, Gegenspielerin, Gegnerin, Widersacherin

motståndskraft /mˈuːtstoːndskrˌaft/ (n)
Resilienz, Widerstandskraft
  förmågan att inte låta sig påverkas av något /negativt/

motståndskraftig /mˈuːtstoːndskrˌaftɪɡ/ (adj)
widerstandsfähig
  som kan utsättas för motstånd utan att påverkas

motsvara /mˈuːtsvɑːrˌa/ (v)
entsprechen

motsvarighet /mˈuːtsvɑːrˌɪɡheːt/ (n)
Gegenstück, Entsprechung
  motsvarande företeelse
Übereinstimmung
  överensstämmelse

motsägelse /mˈuːtsəjˌɛlsə/ (n)
Widerspruch, Kontradiktion
  påstående som strider

motsägelsefull /mˈuːtsəjˌɛlsəfˌɵl/ (n)
widersprüchlich
  som innehåller motstridiga tankegångar

motsättning /mˈuːtsətnˌɪŋ/ (n)
Gegensatz, Gegensätzlichkeit
  oförenliga idéer eller önskemål /mellan två eller flera parter/

motta /mˈuːtːa/ (v)
empfangen, entgegennehmen

mottagarantenn /mˈuːtːɑːɡarˈantən/ (n)
Empfangsantenne
  antenn för radiomottagare

mottagare /mˈuːtːɑːɡˌarə/ (n)
Empfänger

mottaglig /mˈuːtːɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
empfänglich
  som lätt påverkas
  ömtålig för sjukdom

mottagning /mˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Empfang
  (elektroteknik)
Annahme, Empfang
  avdelning som tar emot
  det att emotta
Praxis, Sprechzimmer
  läkarmottagning

motto /mˈuːtːuː/ (n)
Motto
  kort och kärnfull sentens

motverka /mˈuːtvərkˌa/ (v)
entgegenwirken

motvikt /mˈuːtvɪkt/ (n)
Gegengewicht
  motverkande tyngd

motvilja /mˈuːtvɪljˌa/ (n)
Abneigung, Widerwille
  stark känsla av ovilja eller olust

motvillig /mˈuːtvɪlˌɪɡ/ (adj)
widerwillig
  som inte vill acceptera något, t.ex. att utföra någon handling (men som ändå av en eller annan anledning accepterar det)

motvilligt /mˈuːtvɪlˌɪkt/ (adv)
widerwillig
  med missnöje

motvind /mˈuːtvɪnd/ (n)
Gegenwind

mousserande vin /mˈuːɵsˌeːrandə vˈiːn/ (n)
Sekt
  bubblande vin

mozarabiska /mˈuːsarˌabɪskˌa/ (n)
Mozarabisch
  historisk språk som talades i muslimiska Spanien

mozzarella /mˈʊzarˌɛla/ (n)
Mozzarella
  en sorts italiensk färskost på opastöriserad mjölk

moçambikier /mˈuːkambˌiːkiːər/ (n)
Mosambikaner
  invånare i Moçambique eller som har moçambikiska rötter

moçambikisk /mˈuːkambˌiːkɪsk/ (adj)
mosambikanisch
  som rör Moçambique

moçambikiska /mˈuːkambˌiːkɪskˌa/ (n)
Mosambikanerin
  kvinna från Moçambique

muff /mˈɵf/ (n)
Muff
  en sak där man stoppar in händerna för att hålla dem varma.
Muffe
  kort hylsa för att t.ex. skarvning av rör eller täta en läcka

muffin /mɵfˈiːn/ (n)
Muffin
  ovanlig stavning av muffins

muffins /mˈɵfɪns/ (n)
Muffin, Cupcake

mugg /mˈɵɡ/ (n)
Becher
  dryckeskärl
Mauke
  hästsjukdom
Klo
  toalett

muhammedanism /mˈʉhamədˌanɪsm/ (n)
Mohammedanismus
  äldre namn för islam, baserat på namnet Muhammed

mujahid /mˈʉjahˌiːd/ (n)
Dschihadist, Dschihadistin, Mudschahed
  person som deltar i jihad, den heliga kampen

mula /mˈʉla/ (n)
Maultier, Muli

mule /mˈʉlə/ (n)
Maul
  överläpp

mulen /mˈʉlən/ (adj)
bedeckt, bewölkt, wolkig
  täckt med moln

mull /mˈɵl/ (n)
Erde, Humus
  jordart, jord

mulla /mˈɵla/ (n)
mollige Frau
  fyllig kvinna
Mullah
  skriftlärd islamisk ledare

mullbär /mˈɵlbɛːr/ (n)
Maulbeere
  bär

muller /mˈɵlər/ (n)
Donnergrollen, Grollen
  ljudet av att mullra

mullig /mˈɵlɪɡ/ (adj)
mollig
  överviktig, ofta något förskönande

mullra /mˈɵlra/ (v)
grollen
  dundra, bullra

mullrande /mˈɵlrandə/ (adj)
grollend
  presensparticip av mullra

mullvad /mˈɵlvad/ (n)
Maulwurf
  arten Talpa europaea
Maulwurf, Spion
  individ av släktet Talpa
  spion

mulna /mˈɵlna/ (v)
bewölken, beziehen
  täckas av moln

multicellulär /mˈɵltiːsˌɛlʉlˌɛːr/ (adj)
multizellulär, vielzellig
  som består av mer än en cell

multinationell /mˌɵltiːnasxˈuːnəl/ (adj)
multinational
  något som omfattar många länder

multipel skleros /mˈɵltiːpəl sklˈeːruːs/ (n)
Multiple Sklerose
  en svår sjukdom i centrala nervsystemet

multiplicera /mˈɵltɪplˌɪseːrˌa/ (v)
multiplizieren

multiplikand /mˈɵltɪplɪkˌand/ (n)
Multiplikand
  (egentligen som bör mångfaldigas) faktor vid multiplikation

multiplikation /mˌɵltɪplɪkasxˈuːn/ (n)
Multiplikation
  räkneoperation vars resultat blir en produkt

multiplikationstabell /mˌɵltɪplɪkasxˈʊnstabˈɛl/ (n)
Einmaleins, Multiplikationstabelle

multiplikator /mˈɵltɪplɪkatˌɔr/ (n)
Multiplikator
  (egentligen som mångfaldigar) faktor vid multiplikation

mulåsna /mʉlˈoːsna/ (n)
Maulesel
  korsning mellan hingst av häst och ett åsnesto

mumie /mˈʉmiːə/ (n)
Mumie
  balsamerat lik (från Egypten)

mumintroll /mˈʉmɪntrˌɔl/ (n)
Mumin
  vitfärgad fiktiv varelse skapad av finlandssvenska Tove Jansson

mumla /mˈɵmla/ (v)
murmeln

mumlande /mˈɵmlandə/ (n)
Gemurmel

mummel /mˈɵməl/ (n)
Gemurmel
  otydligt, lågmält tal

mums /mˈɵms/ (interjection)
lecker, mmmm
  uttrycker tillfredsställelse med något gott som man äter

mumsa /mˈɵmsa/ (v)
knabbern, knuspern

mun /mˈɵn/ (n)
Mund, Maul, Schnauze
  kroppsdel

mundering /mˈɵndeːrˌɪŋ/ (n)
Ausrüstung, Montur
  beklädnad, utrustning (särsk om soldat och soldats häst)

mungiga /mˈɵŋiːɡˌa/ (n)
Maultrommel
  halv=|

mungipa /mˈɵŋiːpˌa/ (n)
Mundwinkel
  där överläppen och underläppen möts

munk /mˈɵŋk/ (n)
Donut
  ett friterat bakverk
Mönch
  man i kloster

munkdräkt /mɵŋkdrˈɛːkt/ (n)
Mönchsgewand, Mönchskutte
  dräkt för munkar

munkorg /mˈɵŋkɔrj/ (n)
Maulkorb
  anordning för att stoppa ett djur från att bita

munspel /mˈɵnspeːl/ (n)
Mundharmonika
  blåsinstrument

munstycke /mˈɵnstykːə/ (n)
Mundstück
  något som hålls vid munnen för att suga eller blåser i
Düse
  yttersta del av pipa (t.ex. vid en vattenslang)

munter /mˈɵntər/ (adj)
heiter, munter
  munter

munterhet /mˈɵntərhˌeːt/ (n)
Heiterkeit, Munterkeit
  det att vara munter

muntlig /mˈɵntlɪɡ/ (adj)
mündlich

muntra /mˈɵntra/ (v)
erheitern, ermuntern, munter machen
  göra munter

muntra upp /mˈɵntra ˈɵp/ (v)
aufheitern, aufmuntern
  göra gladare, pigga upp

mur /mˈʉr/ (n)
Mauer
  vägg eller inhägnad av sten e.d.

mura /mˈʉra/ (v)
mauern
  bygga en struktur (t.ex. en mur eller en enkel bostad) bestående av tegelstenar

murare /mˈʉrarə/ (n)
Maurer, Maurerin
  person som jobbar med mureri

murbruk /mˈɵrbrʉk/ (n)
Mörtel
  cementliknande fogmassa vid murning

murgröna /mˈɵrɡrøːnˌa/ (n)
Efeu
  arten Hedera helix

murken /mˈɵrkən/ (adj)
morsch
  angripet av röta

murkla /mˈɵrkla/ (n)
Morchel
  god matsvamp med möss- eller skålformigt hattparti

murkna /mˈɵrkna/ (v)
morsch werden
  bli murken

murknande /mˈɵrknandə/ (adj)
verrottend
  presensparticip av murkna

murkramla /mˈɵrkramlˌa/ (n)
Mauerwerksanker

mus /mˈʉs/ (n)
Maus
  djur
Scheide
  kvinnans könsorgan

musa /mˈʉsa/ (n)
Muse
  inspirationskälla
  gudinna

museal /mˈʉsəˌal/ (adj)
museal

museibesök /mˈʉsəˌiːbəsˌøːk/ (n)
Museumsbesuch
  besök på ett museum

museibesökare /mˈʉsəˌiːbəsˌøːkarə/ (n)
Museumsbesucher, Museumsbesucherin
  person som besöker ett museum

museiföremål /mˈʉsəˌiːføːrəmˌoːl/ (n)
Museumsgegenstand, Museumsstück
  objekt på museum

museiförening /mˈʉsəˌiːføːrənˌɪŋ/ (n)
Museumsverein
  förening som stödjer ett museum eller driver ett eget museum

museum /mˈʉsəˌʉm/ (n)
Museum
  offentligt tillgänglig samling

musfälla /mˈɵsfəlˌa/ (n)
Mausefalle
  anordning för att fånga möss och andra mindre gnagare

musicera /mˈʉsiːsˌeːra/ (v)
musizieren
  spela musik (på ett instrument)

musik /mʉsˈiːk/ (n)
Musik
  sekvens av ljud

musikal /mʉsˈiːkal/ (n)
Musical
  en sorts modern operett (blandning av sång, tal och dans)

musikalbum /mʉsˈiːkalbˌʉm/ (n)
Musikalbum
  utgiven samling av musik på godtyckligt medium

musikalisk /mʉsˈiːkalˌɪsk/ (adj)
musikalisch
  som avser musik
  musikbegåvad

musikalitet /mʉsˈiːkalˌiːteːt/ (n)
Musikalität
  musikalisk begåvning

musikant /mʉsˈiːkant/ (n)
Musiker, Musikerin, Musikant, Musikantin
  person som spelar musik, någon som musicerar

musikbransch /mʉsˈiːkbranʃ/ (n)
Musikbranche
  näringsgren som yrkesmässig ägnar sig åt musik

musiker /mʉsˈiːkər/ (n)
Musiker, Musikerin
  person som skriver, spelar eller dirigerar musik

musikfil /mʉsˈiːkfiːl/ (n)
Musikdatei
  ljudfil som innehåller musik

musikförlag /mʉsˈiːkfˈœrlɑːɡ/ (n)
Musikverlag
  företag som sysslar med utgivning av tryckta noter, partitur och liknande

musikgenre /mʉsˈiːkjənrə/ (n)
Musikgenre
  genre av musik

musikgrupp /mʉsˈiːkɡrɵp/ (n)
Band, Musikgruppe, Kapelle
  grupp personer som framför och/eller skapar musik

musikhistoria /mʉsˈiːkhɪstˌuːriːˌa/ (n)
Musiktradition
  tradition att spela musik och sjunga i kör

musikinstrument /mʉsˈiːkɪnstrˌʉmənt/ (n)
Musikinstrument

musiklärare /mʉsˈiːklɛːrˌarə/ (n)
Musiklehrer, Musiklehrerin
  lärare i musik

musiklärarinna /mʉsˈiːklɛːrˌarɪnˌa/ (n)
Musiklehrerin
  lärarinna som undervisar i musik

musikproducent /mʉsˈiːkprɔdˌʉsənt/ (n)
Musikproduzent, Musikproduzentin

musikskola /mʉsˈiːkskuːlˌa/ (n)
Musikschule
  skola med musikundervisning

musiksmak /mʉsˈiːksmak/ (n)
Musikgeschmack
  en persons musikaliska preferenser

musikstil /mʉsˈiːkstiːl/ (n)
Musikstil
  kategori av musik

musikstycke /mʉsˈiːkstykːə/ (n)
Musikstück

musikteori /mʉsˈiːktəˌuːriː/ (n)
Musiktheorie
  läran om musikens uppbyggnad och form såsom, med delar som akustik, notskrift, harmonilära och gehörslära

musikvideo /mʉsˈiːkviːdəˌuː/ (n)
Musikvideo
  kortfilm som integrerar en låt med ett bildspråk i konstnärligt syfte eller för ökad publicitet

muskarin /mˌɵskarˈiːn/ (n)
Muskarin
  giftigt ämne i vissa svampar

muskarinreceptor /mˈɵskarˌɪnrəsˌɛptɔr/ (n)
Muskarinrezeptor
  acetylkolinreceptor med affinitet för muskarin

muskel /mˈɵsxəl/ (n)
Muskel

muskelbyggare /mˈɵsxəlbˌyɡarə/ (n)
Bodybuilder

muskelcell /mˈɵsxəlsˌɛl/ (n)
Muskelzelle
  cell i muskelvävnad, vilken kan kontrahera (ändra sin längd) spontant eller vid lämplig extern stimuli

muskelfiber /mˈɵsxəlfˌiːbər/ (n)
Muskelfaser
  en enskild muskelcell

muskelkontraktion /mˌɵsxəlkˌɔntraksxˈuːn/ (n)
Muskelkontraktion
  kontraktion, d.v.s. aktiv förkortning, av en muskel

muskelkraft /mˈɵsxəlkrˌaft/ (n)
Muskelkraft
  fysiska styrkan av kroppens muskler, kroppsstyrka

muskelmage /mˈɵsxəlmˌaɡə/ (n)
Muskelmagen
  organ

muskelskikt /mˈɵsxəlsxˌɪkt/ (n)
Muskelschicht
  (tunt, närmast tvådimensionellt) lager av muskelvävnad

musketör /mˈɵsxətˌøːr/ (n)
Musketier
  fotsoldat beväpnad med musköt

muskot /mˈɵskuːt/ (n)
Muskat
  en tropisk krydda

muskovit /mˈɵskuːvˌiːt/ (n)
Muskovit
  ett genomskinligt mineral som består av kalium, aluminium, syre, väte, fluor och silicium

muskulatur /mˈɵskʉlˌatʉr/ (n)
Muskulatur
  musklerna i en kropp

muskulös /mˈɵskʉlˌøːs/ (adj)
muskulös
  som har kraftiga muskler

musköt /mˈɵsxøːt/ (n)
Muskete

musliknande /mˈɵsliːknˌandə/ (adj)
mausähnlich
  som har storlek och utseende av en mus

muslim /mˈɵsliːm/ (n)
Muslim, Moslem, Moslemin, Muslima
  anhängare till islam

muslimsk /mˈɵslɪmsk/ (adj)
muslimisch, moslemisch

muspekare /mˈɵspəkˌarə/ (n)
Mauszeiger
  symbol för vald koordinat på skärmen

mussla /mˈɵsla/ (n)
Muschel, Miesmuschel
  blötdjur

must /mˈɵst/ (n)
Kraft
  (bildligt) en inre kraft
Most
  dryck beredd av bär- eller fruktsaft av annat slag än druvsaft
  pressad saft av vindruvor, ojäst eller bara lite jäst
  typ av läskedryck, i handeln vanligen marknadsförd som julmust eller påskmust
Saft
  saft som finns i och kan pressas ur bär och frukter

mustang /mˈɵstaŋ/ (n)
Mustang
  vildhäst på nordamerikanska prärier

mustasch /mˈɵstaʃ/ (n)
Schnurrbart, Oberlippenbart, Schnauzer, Schnäuzer

mustaschprydd /mˈɵstaʃprˌyd/ (adj)
schnurrbärtig
  som har mustasch

mustig /mˈɵstɪɡ/ (adj)
deftig, derb, kräftig
  fyllig i smaken, har en stark koncentration
saftig
  saftrik

muta /mˈʉta/ (n)
Bestechungsgeld, Schmiergeld
  det man mutar med

muta /mˈʉta/ (v)
bestechen, schmieren
  få någon att utföra en handling genom att ge pengar

mutagen /mˈʉtɑːɡən/ (n)
Mutagen
  ämne som kan orsaka mutation i organismer

mutation /mˌʉtasxˈuːn/ (n)
Mutation

mutter /mˈɵtːər/ (n)
Mutter
  metallbit

muttra /mˈɵtra/ (v)
murmeln

mutualism /mˈʉtʉˌalɪsm/ (n)
Mutualismus

muzak /mˈʉsak/ (n)
Hintergrundmusik, Kaufhausmusik
  bakgrundsmusik i offentliga miljöer, t.ex. varuhus

mycel /mˈyːsəl/ (n)
Myzel
  den vegetativa delen hos svampar som består av celltrådar

mycken /mˈykːən/ (adj)
viel

mycket /mˈykət/ (adv)
viel, sehr

myelinskida /mˈyːəlˌɪnsxiːdˌa/ (n)
Markscheide, Myelinscheide
  hinna av myelin runt axon

mygg /mˈyɡ/ (n)
Mücken
  stort antal myggor

mygga /mˈyɡa/ (n)
Mücke, Moskito
  insekt

myggbett /mˈyɡbət/ (n)
Mückenstich
  resultatet av en myggas bett

myggmedel /mˈyɡmeːdˌɛl/ (n)
Mückenmittel, Repellent
  medel som får mygg att inte komma nära en och sticka en
Mückenmittel
  spray eller roll on-flaska innehållande ovanstående medel

myggnät /mˈyɡnɛːt/ (n)
Mückennetz
  nät med små hål som skyddar mot myggor (och andra insekter)

mykolog /mˌyːkuːlˈoːɡ/ (n)
Mykologe, Mykologin
  svampforskare, svampkännare

mykologi /mˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Pilzkunde, Mykologie

myller /mˈylər/ (n)
Gewimmel, Gewühl, Trubel
  stor, rörlig och oordnad mängd

myllra /mˈylra/ (v)
wuseln
  uppträda i oöverskådlig massa

myndig /mˈyndɪɡ/ (adj)
volljährig, mündig
  fullvärdig medborgare
gebieterisch, herrisch
  mäktig och betydande

myndighet /mˈyndɪɡhˌeːt/ (n)
Behörde, Amt
  organisation med bestämmanderätt

mynna /mˈyna/ (v)
münden
  leda fram till visst resultat
  rinna ut till hav

mynning /mˈynɪŋ/ (n)
Mündung
  utlopp av flod
  öppning som avslutar röret på eldvapen

mynt /mˈynt/ (n)
Münze, Geldstück
  betalningsmedel i form av metallbit

mynta /mˈynta/ (n)
Minze
  krydda
  växt
  växtsläkte

mynta /mˈynta/ (v)
prägen
  hitta på nytt ord
prägen, münzen
  prägla mynt

myntenhet /mˈynteːnhˌeːt/ (n)
Münzeinheit
  enhet för mynt

myntfot /mˈyntfuːt/ (n)
Goldstandard, Münzfuß
  genom lag bestämd procent ren metall i myntenhet

myntsamling /mˈyntsamlˌɪŋ/ (n)
Münzsammlung
  samling mynt

myntverk /mˈyntvərk/ (n)
Münze
  institution som tillverkar mynt

myofibrill /mˈyːuːfˌɪbrɪl/ (n)
Myofibrille
  cylindrisk organell som (tillsammans med andra myofibriller) är huvudbeståndsdel i muskelcell

myon /mˈyːuːn/ (n)
Myon
  lepton av andra familjen

myopi /mˈyːuːpˌiː/ (n)
Myopie
  tillståndet att ljuset fokuserar i glaskroppen före näthinnan när man tittar på avlägsna föremål

myosin /mˌyːuːsˈiːn/ (n)
Myosin
  motorprotein

myr /mˈyːr/ (n)
Moor, Sumpf
  torvmark

myra /mˈyːra/ (n)
Ameise
  insekt som tillhör ordningen gaddsteklar

myriad /mˈyːriːˌad/ (n)
Myriade
  talet 10 000

myristinsyra /mˈyːrɪstˌɪnsyːrˌa/ (n)
Myristinsäure
  mättad fettsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C13H27COOH

myrpiggsvin /mˌyrpɪɡsvˈiːn/ (n)
Ameisenigel, Schnabeligel
  en taxonomisk familj (Tachyglossidae) inom ordningen kloakdjur (Monotremata)

myrra /mˈyra/ (n)
Myrrhe

myrslok /mˈyʂlʊk/ (n)
Ameisenbär
  djur

myrsnäppa /mˈyʂnəpˌa/ (n)
Sumpfläufer

myrspov /mˈyʂpuːv/ (n)
Pfuhlschnepfe

myrsyra /mˈyʂyːrˌa/ (n)
Ameisensäure, Methansäure
  metansyra

myrten /mˈytən/ (n)
Myrte

mys /mˈyːs/ (n)
Gemütlichkeit
  det att mysa

mysa /mˈyːsa/ (v)
kuscheln
  njuta av att ta det lugnt
lächeln, schmunzeln
  småle belåtet

mysbyxa /mˈysbyːksˌa/ (n)
Jogginghose
  enkel byxa, tillverkad i ett mjukt tyg

mysig /mˈyːsɪɡ/ (adj)
gemütlich, heimelig

myskand /mˈyskand/ (n)
Moschusente
  art

mystik /mˈystiːk/ (n)
Mysterium
  det som är svårt att förklara med förnuftet
Mystik
  riktning som söker andlig relation till det gudomliga

mystiker /mˈystiːkər/ (n)
Mystiker, Mystikerin
  person som tillhör mystikens fromhetstyp

mystisk /mˈystɪsk/ (adj)
mystisch
  underlig

myt /mˈyːt/ (n)
Mythos, Sage, Legende, Mythe
  allmänt spridd folkberättelse om fiktiva gestalter eller händelser
  av en samhällsgrupp spridd, felaktig föreställning

myteri /mˈyːtərˌiː/ (n)
Meuterei
  vägran av en trupp att lyda order

mytologi /mˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Mythologie
  läran om myter
  samling myter

mytomspunnen /mˈyːtɔmspˌɵnən/ (adj)
mythenumwoben

mäklare /mˈɛklɑːrə/ (n)
Makler, Maklerin
  person som handlar med eller förmedlar

mäklarfirma /mˈɛklɑːrfˌɪrma/ (n)
Maklerbüro, Maklerfirma
  företag som handlar med eller förmedlar egendom, som fastigheter, skepp, företag, aktier eller värdepapper

mäkta /mˈɛkta/ (v)
bewältigen, können, schaffen, vermögen
  orka

mäktig /mˈɛktɪɡ/ (adj)
fähig, mächtig
  kapabel
mächtig
  med makt
  imponerande
deftig, schwer
  mättande

mälteri /mˈɛltərˌiː/ (n)
Mälzerei
  anläggning där korn omvandlas till malt

mängd /mˈɛŋd/ (n)
Menge, Anzahl, Masse, Unzahl
  antal
Menge
  oordnad uppsättning

människa /mˈɛnɪsxˌa/ (n)
Mensch, Menschen
  individ av primaten Homo sapiens (vår egen art)

människobarn /mˈɛnɪsxˌuːbɑːrn/ (n)
Menschenkind
  mänskligt barn, ett barn som är människa

människoföda /mˈɛnɪsxˌuːføːdˌa/ (n)
Menschennahrung

människokärlek /mˈɛnɪsxˈuːkərlək/ (n)
Menschenliebe
  kärlek till /andra/ människor

människorättsförsvarare /mˈɛnɪsxˌuːrətsfˈœʂvɑːrˌarə/ (n)
Menschenrechtsverteidiger
  försvarare av mänskliga rättigheter

människovärdig /mˈɛnɪsxˌuːvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
menschenwürdig
  som hänvisar till människovärde

mänsklig /mˈɛnsklɪɡ/ (adj)
menschlich
  som rör människan
  som liknar människan
  som tar hänsyn

mänsklig rättighet /mˈɛnsklɪɡ rˈɛtːɪɡhˌeːt/ (n)
Menschenrecht
  en rättighet som enligt folkrätten tillkommer varje människa

mänsklighet /mˈɛnsklɪɡhˌeːt/ (n)
Menschheit, Menschlichkeit
  alla människor

mär /mˈɛːr/ (n)
Mährer
  invånare i Mähren (Tjeckien), tjeck

märg /mˈɛrj/ (n)
Mark
  mjuk kärna innanför ett hårt hölje

märka /mˈɛrka/ (v)
merken
  bli medveten
kennzeichnen, markieren
  skriva kortare information

märkbar /mˈɛrkbɑːr/ (adj)
bemerkbar, erkennbar, merkbar, merklich

märke /mˈɛrkə/ (n)
Markierung
  avtryck
  tecken
Marke
  fabrikat

märkesväska /mˈɛrkəsvˌɛska/ (n)
Markentasche
  väska som säljs under ett särskilt varumärke

märklig /mˈɛrklɪɡ/ (adj)
merkwürdig, bemerkenswert, denkwürdig, sonderbar
  underlig

märklighet /mˈɛrklɪɡhˌeːt/ (n)
Merkwürdigkeit
  det att vara märklig

märkvärdig /mˈɛrkvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
merkwürdig, eigenartig, seltsam

märkvärdighet /mˈɛrkvɛːrdˌɪɡheːt/ (n)
Merkwürdigkeit

märr /mˈɛr/ (n)
Stute, Mähre, Pferdeweibchen, Pferdestute
  hästhona

mäsk /mˈɛsk/ (n)
Maische
  simmig mellanprodukt vid tillverkning av öl och brännvin

mäss /mˈɛs/ (n)
Messe
  matsal

mässbesökare /mˈɛsbəsˌøːkarə/ (n)
Messebesucher, Messebesucherin
  person som besöker en mässa

mässing /mˈɛsɪŋ/ (n)
Messing

mässingsspik /mˈɛsɪŋspˌiːk/ (n)
Messingnagel

mässling /mˈɛslɪŋ/ (n)
Masern
  barnsjukdom

mästare /mˈɛstarə/ (n)
Meister, Meisterin
  lärare
  någon som behärskar något
  person som erövrat en mästerskapstitel

mästarinna /mˈɛstarˌɪna/ (n)
Meisterin
  kvinnlig mästare

mäster /mˈɛstər/ (n)
Meister
  titel- och tilltalsform av mästare (hantverkare)

mästerlig /mˈɛstərlˌɪɡ/ (adj)
meisterlich
  som en mästare

mästerskap /mˈɛstəʂkˌɑːp/ (n)
Meisterschaft
  tävling
  egenskapen att vara mästare, examen som hantverkare inom ett skrå
  skicklighet som anstår en mästare
  titel som mästare vunnen genom tävling, vinst, rekord

mästerverk /mˈɛstərvˌɛrk/ (n)
Meisterwerk
  framstående konstnärligt verk

mäta /mˈɛːta/ (v)
messen
  bestämma storhets värde
  ha som storlek
  jämföra sig med

mätare /mˈɛːtarə/ (n)
Messer, Zähler
  apparat
Spanner
  larv

mätbar /mˈɛtbɑːr/ (adj)
mensurabel, messbar
  som kan mätas

mätning /mˈɛtnɪŋ/ (n)
Messung, Messen

mätress /mˈɛtrəs/ (n)
Mätresse, maîtresse
  älskarinna

mätt /mˈɛt/ (adj)
satt, gesättigt
  inte hungrig

mätta /mˈɛtːa/ (v)
sättigen
  tillföra så mycket som möjligt
  göra mätt

mättad /mˈɛtːad/ (adj)
gesättigt
  som har upplösts så mycket det går

mättande /mˈɛtːandə/ (adj)
sättigend
  presensparticip av mätta

mättande /mˈɛtːandə/ (n)
Sättigen
  det att mätta

mättnad /mˈɛtnad/ (n)
Sättigung
  det att ha mättats
  ha ätit sig mätt

må /mˈoː/ (v)
mögen
  hjälpverb
fühlen
  känna sig; hälsotillstånd

måhända /mˈoːhəndˌa/ (adv)
vielleicht

mål /mˈoːl/ (n)
Ziel, Tor
  (generellt) slutpunkt
Fall, Prozess, Rechtssache
  (juridik) rättsligt ärende
Tor
  (vissa bollsporter) område där det är poänggivande att placera bollen
  (vissa bollsporter) poäng
  (vissa sporter) plats där en tävlingssträcka har sitt slut
Mahlzeit, Mahl
  måltid
Ziel
  objekt man försöker träffa
Sprache
  språk

måla /mˈoːla/ (v)
streichen, malen, anstreichen
  1. stryka ett lager målarfärg på ett föremåls yta
malen, streichen
  2. skapa en bild
malen
  3. beskriva något med ord
schminken
  4. sminka

måla fan på väggen /mˈoːla fˈɑːn poː vˈɛɡjən/ (v)
den Teufel an die Wand malen
  framställa som värre än det är

målad /mˈoːlad/ (adj)
gemalt
  täckt med målarfärg

målarateljé /mˌoːlarˌɑːtəljˈeː/ (n)
Maleratelier
  arbetslokal där en målare arbetar

målare /mˈoːlarə/ (n)
Maler, Malerin
  konstnär
Maler, Malerin, Anstreicher, Anstreicherin
  målare

målarfärg /mˈoːlarfˌɛrj/ (n)
Anstrichmittel, Malerfarbe, Malfarbe, Malstoff

målchans /moːlʃˈans/ (n)
Torchance
  chans till mål

måleri /mˈoːlərˌiː/ (n)
Malerei, Gemälde
  målares verk
Malerei
  uttrycksform som består i att framställa bilder

målerisk /mˈoːlərˌɪsk/ (adj)
malerisch

målgrupp /mˈoːlɡrɵp/ (n)
Zielgruppe
  definierad grupp av människor som något riktar sig till

målgörare /mˈoːljøːrˌarə/ (n)
Torschütze, Torschützin
  en som gör mål

målla /mˈoːla/ (n)
Gänsefuß
  växt (ogräs) i gruppen Chenopodiaceae

mållinje /mˈoːlɪnjə/ (n)
Torlinie
  den linje som går mellan målstolparna
Ziellinie
  linjen som signalerar målgång

mållös /mˈoːløːs/ (adj)
ziellos
  som saknar mål för sin syssla
sprachlos
  som saknar ord
torlos
  som är utan mål

målmedveten /mˌoːlmeːdvˈeːtən/ (adj)
zielgerichtet, zielbewusst, zielstrebig
  som är inriktad på ett bestämt mål

målmängd /mˈoːlməŋd/ (n)
Zielmenge
  mängd

målning /mˈoːlnɪŋ/ (n)
Malerei, Malen
  det att måla
Gemälde
  målad bild

målskillnad /mˈoːlsxɪlnˌad/ (n)
Tordifferenz
  deffierensen mellan gjorda mål och insläpta mål

målskytt /mˈoːlsxyt/ (n)
Torschütze, Torschützin
  person som gjort (eller /ofta/ gör) mål

målsnöre /mˈoːlsnøːrə/ (n)
Zielband
  (bildligt) mål
  snöre spänt i brösthöjd längs mållinjen på löparbanor

målstolpe /mˈoːlstɔlpə/ (n)
Torpfosten

målsägande /mˈoːlsəjˌandə/ (n)
Kläger, Klägerin, Nebenkläger, Nebenklägerin
  deltagare i en rättegång som har blivit offer för brott

målsägare /mˈoːlsəjˌarə/ (n)
Kläger, Klägerin
  person som väcker åtal vid domstol

målsättning /mˈoːlsətnˌɪŋ/ (n)
Zielsetzung

måltavla /mˈoːltavlˌa/ (n)
Zielscheibe
  tavla som utgör mål vid skjutning

måltid /mˈoːltiːd/ (n)
Mahlzeit, Essen
  intag av mat

målvakt /mˈoːlvakt/ (n)
Torwart, Torhüter, Goalie, Keeper, Keeperin, Torfrau
  spelare som står i mål

målvaktshandske /mˈoːlvaktshˌandsxə/ (n)
Torwarthandschuh
  handske som målvakt har under spelets gång (t.ex. i fotboll)

mån /mˈoːn/ (n)
Grad
  utsträckning eller omfattning av något på en kvantitativ skala

månad /mˈoːnad/ (n)
Monat

månadsblödning /mˌoːnadsblˈœdnɪŋ/ (n)
Menstruation, Monatsblutung, Periode, Regel
  månatlig blödning hos kvinnan

månadsinkomst /mˈoːnadsˌɪŋkɔmst/ (n)
Monatseinkommen, Monatsgehalt, Monatslohn
  den sammanlagda inkomst som en person har varje månad

månadskort /mˈoːnadskˌɔt/ (n)
Monatskarte
  plastkort som ger brukaren tillgång till en viss (förbetald) tjänst under en månads tid, ofta resor i kollektivtrafiken (hos ett givet företag) eller tillgång till t.ex. ett gym

månadslön /mˈoːnadslˌøːn/ (n)
Monatsgehalt, Monatslohn
  den lön (för betalt arbete åt en arbetsgivare), vanligen i pengar, som en arbetstagare får varje månad

månadspeng /mˈoːnadspˌɛŋ/ (n)
Taschengeld
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje månad

månatlig /mˈoːnatlˌɪɡ/ (adj)
monatlich
  en gång i månaden
  per månad

måndag /mˈoːndɑːɡ/ (n)
Montag

måndagseftermiddag /mˈoːndɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Montagnachmittag
  eftermiddag på en måndag

måndagsexemplar /mˈoːndɑːɡsəksˌɛmplɑːr/ (n)
Montagsmodell, Montagsstück

måndagsförmiddag /mˌoːndɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Montagvormittag
  förmiddag på en måndag

måndagskväll /mˈoːndɑːɡskvˌɛl/ (n)
Montagabend

måndagsmorgon /mˈoːndɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Montagmorgen

måne /mˈoːnə/ (n)
Mond
  himlakropp

månen /mˈoːnən/ (n)
Mond
  jordens måne

många /mˈɔŋa/ (adj)
viele

mången /mˈɔŋən/ (adj)
viel

mångfacetterad /(en)mˈaŋfɐsˌɛtəɹˌad(sv)/ (adj)
facettenreich, fassettenreich
  som har många sidor eller aspekter; mångsidig

mångfald /mˈɔŋfald/ (n)
Diversität, Vielfalt
  biologisk diversitet
Mannigfaltigkeit
  ett topologiskt rum
Vielfalt, Vielfältigkeit
  stort och varierat antal

mångfaldig /mˈɔŋfaldˌɪɡ/ (adj)
vielfältig

mångfaldiga /mˈɔŋfaldˌiːɡa/ (v)
vervielfachen, vervielfältigen

månggifte /mˈɔŋjiːftˌɛ/ (n)
Vielehe

månghörning /mɔŋhˈœrnɪŋ/ (n)
Vieleck, Polygon
  polygon

mångkamp /mˈɔŋkamp/ (n)
Mehrkampf
  idrottstävling som kombinerar många sportgrenar

mångkulturell /mˈɔŋkɵltˌʉrəl/ (adj)
multikulturell
  som innefattar eller accepterar folk från (många) olika kulturer

mångordighet /mˈɔŋʊrdˌɪɡheːt/ (n)
Weitschweifigkeit
  det att vara mångordig

mångsidig /mˈɔŋsiːdˌɪɡ/ (adj)
vielseitig

mångsidighet /mˈɔŋsiːdˌɪɡheːt/ (n)
Vielseitigkeit

månkalender /mˌoːŋkalˈɛndər/ (n)
Mondkalender
  kalender som bygger på månens faser

månlandning /mˈoːnlandnˌɪŋ/ (n)
Mondlandung

månljus /moːnjˈʉs/ (adj)
mondhell
  om natten är ljus på grund av fullmåne

månljus /moːnjˈʉs/ (n)
Mondlicht
  ljus som reflekteras på månen

månne /mˈɔnə/ (adv)
vielleicht
  kanske, möjligen

månsken /mˈoːnsxən/ (n)
Mondschein, Mondlicht
  sken från månen

månskära /mˈoːnsxɛːrˌa/ (n)
Mondsichel, Sichel
  lysande del av månen

mård /mˈoːrd/ (n)
Marder
  individ av någon av arterna inom släktet mårdar
  rovdjur av arten Martes martes

mårddjur /moːrjˈʉr/ (n)
Marder
  en familj (Mustelidae) inom ordningen rovdjur (Carnivora) som ingr i klassen däggdjur (Mammalia)

mårdhund /mˈoːrdhɵnd/ (n)
Marderhund, Enok, Obstfuchs, Tanuki
  ett däggdjur (Nyctereutes procyonoides) i familjen hunddjur (Canidae)

mås /mˈoːs/ (n)
Möwe

måste /mˈɔstə/ (n)
Verpflichtung, Zwang
  nödvändighet

måste /mˈɔstə/ (v)
müssen
  uttrycker nödvändighet

måsvinge /mˈoːsvɪŋə/ (n)
Möwenflügel
  ornitologi
Flügeltür
  typ av bildörr

mått /mˈɔt/ (n)
Maß
  resultat av mätning
  föremål som används för att mäta

måttband /mˈɔtband/ (n)
Maßband, Bandmaß, Messband
  böjbart mått

måttenhet /mˈɔtːeːnhˌeːt/ (n)
Maßeinheit
  enhet som man mäter något i

måttfull /mˈɔtfɵl/ (adj)
maßvoll
  måttlig, moderat, behärskad, sansad

måttfullhet /mˈɔtfɵlhˌeːt/ (n)
Mäßigung
  det att vara måttfull

måttlig /mˈɔtlɪɡ/ (adj)
mäßig
  måttlig

måttstock /mˈɔtstɔk/ (n)
Maßstab
  graderat verktyg för mätning av längd
  norm för bedömning

möbel /mˈøːbəl/ (n)
Möbel, Möbelstück
  större föremål i rum

möbelaffär /mˌøːbəlafˈɛːr/ (n)
Einrichtungshaus, Möbelgeschäft
  affär som säljer möbler

möbelsnickare /mˈøːbəlsnˌɪkːarə/ (n)
Möbeltischler, Möbeltischlerin
  snickare som tillverkar möbler

möbelsnickeri /mˈøːbəlsnˌɪkːərˌiː/ (n)
Möbeltischlerei
  företag där man hant­verksmässig tillverkar möbler

möbeltillverkning /mˈøːbəltˌɪlvərknˌɪŋ/ (n)
Möbelproduktion
  det att tillverka möbler

möbelvaruhus /mˈøːbəlvˌarʉhˌʉs/ (n)
Einrichtungshaus, Möbelhaus
  varuhus som säljer möbler, möbelaffär

möblera /mˈœbleːrˌa/ (v)
möblieren, einrichten
  placera ut möbler

möda /mˈøːda/ (n)
Mühe

mödosam /mˈøːduːsˌam/ (adj)
mühsam
  svår, omständlig eller problematisk

mögel /mˈøːjəl/ (n)
Schimmel, Schimmelpilz
  mängd mikroskopiska svampar

mögelost /mˈøːjəlˌɔst/ (n)
Schimmelkäse
  ost med vissa mögelarter

mögla /mˈœɡla/ (v)
schimmeln, verschimmeln
  få en påväxt av mögel

möglig /mˈœɡlɪɡ/ (adj)
schimmlig
  som har mögel växande på sig

möhippa /mˈøːhɪpˌa/ (n)
Junggesellinnenabschiedsparty
  fest för brud

möjlig /mˈœjlɪɡ/ (adj)
möglich

möjligen /mˈœjlɪɡˌɛn/ (adv)
möglicherweise

möjliggöra /mˈœjlɪɡˌøːra/ (v)
ermöglichen

möjlighet /mˈœjlɪɡhˌeːt/ (n)
Möglichkeit

möjligtvis /mˈœjlɪktvˌiːs/ (adv)
möglicherweise

mök /mˈøːk/ (n)
Pup, Pups, Pupser

möka /mˈøːka/ (v)
pupsen

mönster /mˈœnstər/ (n)
Modell
  sak eller person
Muster
  upprepande figur
  mall

mönstergill /mˈœnstərjˌɪl/ (adj)
formvollendet, mustergültig, musterhaft
  som utgör en förebild

mönstra /mˈœnstra/ (v)
mustern
  kritiskt och noggrant granska

mönstrad /mˈœnstrad/ (adj)
gemustert
  som har mönster
  som har undersökts

mönstring /mˈœnstrɪŋ/ (n)
Musterung
  det att mönstra

mör /mˈøːr/ (adj)
zart, weich, mürbe
  1.

mörda /mˈœrda/ (v)
ermorden, morden, töten

mördad /mˈœrdad/ (adj)
ermordet
  perfektparticip av mörda

mördare /mˈœrdarə/ (n)
Mörder, Mörderin
  person som har mördat

mördeg /mˈœrdəɡ/ (n)
Mürbeteig, Mürbteig

mörderska /mˈœrdəʂkˌa/ (n)
Mörderin
  kvinnlig mördare

mörk /mˈœrk/ (adj)
dunkel, dunkelhaarig
  person som har mörkt hår
dunkel
  som reflekterar lite ljus
  lågfrekvent ljud

mörk energi /mˈœrk ˈeːnərjˌiː/ (n)
dunkle Energie, Dunkle Energie

mörk materia /mˈœrk mˈatərˌiːa/ (n)
dunkle Materie, Dunkle Materie
  tänkt form av materia

mörka /mˈœrka/ (v)
verdunkeln, verschleiern
  dölja

mörkbent guan /mˈœrkbənt ɡˈʉan/ (n)
Bronzeguan
  fågelart

mörkblå /mˈœrkbloː/ (adj)
dunkelblau
  färg

mörkblå /mˈœrkbloː/ (n)
Dunkelblau
  färgen mörkblå

mörker /mˈœrkər/ (n)
Finsternis, Dunkelheit, Dunkel
  avsaknad av ljus

mörkertal /mˈœrkətˈɑːl/ (n)
Dunkelziffer
  andel inträffade händelser av intresse som man inte känner till

mörkgrå /mˈœrkɡroː/ (adj)
dunkelgrau
  som har en mörk nyans av grå

mörkgrön /mˈœrkɡrøːn/ (adj)
dunkelgrün
  färg

mörkhyad /mˈœrkhyːˌad/ (adj)
dunkelhäutig, schwarz
  med naturligt mörk hy

mörkhårig /mˈœrkhˈoːrɪɡ/ (adj)
dunkelhaarig
  som har mörkt hår

mörklagd /mˈœrklɑːɡd/ (adj)
dunkelhäutig
  mörkhyad
dunkelhaarig
  mörkhårig

mörklägga /mˈœrkləɡˌa/ (n)
verdunkeln
  förhindra att ett faktum upptäcks
  se till att göra mörkt

mörkläggning /mˈœrkləɡnˌɪŋ/ (n)
Verdunkelung
  det att mörklägga

mörkna /mˈœrkna/ (v)
verdunkeln, dunkeln
  bli mörk

mörkrosa /mˈœrkruːsˌa/ (adj)
dunkelrosa
  mörk nyans av rosa

mörkrädd /mˈœrkrəd/ (adj)
Dunkelheit fürchtend
  som är rädd för (att själv vistas i) mörka miljöer, där människans syn är kraftigt nedsatt

mörkröd /mˈœrkrøːd/ (adj)
dunkelrot
  mörkare nyans av färgen röd

mörsare /mˈœʂarə/ (n)
Mörser
  en sorts artilleripjäs för kastning av projektiler i krökta banor
  mortel

mört /mˈœt/ (n)
Plötze, Rotauge, Schwal
  fiskart inom familjen karpfiskar

mössa /mˈœsa/ (n)
Mütze
  mjukt klädesplagg som bärs på huvudet

mötas /mˈøːtas/ (v)
treffen
  Möta varandra

möte /mˈøːtə/ (n)
Zusammenprall
  tillfälle då fordon med motsatt färdriktning passerar förbi varandra
Treffen, Besprechung, Zusammenkunft, Begegnung
  tillfälle då människor kommer samman

mötesfrihet /mˈøːtəsfrˌiːheːt/ (n)
Versammlungsfreiheit
  frihet att hålla (politiska) möten, en mänsklig rättighet

mötesplats /mˈøːtəsplˌats/ (n)
Ausweichstelle
  avsnitt av en smal väg som breddats för att underlätta möten mellan fordon
Treffpunkt, Zusammenkunftsort
  plats där ett avtalat möte äger rum

mötesspår /mˈøːtəspˌoːr/ (n)
Ausweichgleis
  sidospår på en mötesstation

müsli /mˈɵsliː/ (n)
Müsli, Müesli
  blandning av grynsorter

nackdel /nˈakdəl/ (n)
Nachteil

nacke /nˈakːə/ (n)
Genick, Nacken
  halsens baksida

nafsa /nˈafsa/ (v)
schnappen
  känna efter med munnen, bita löst i

nagel /nˈɑːɡəl/ (n)
Nagel
  yta av horn
  spik

nagelband /nˈɑːɡəlbˌand/ (n)
Nagelhaut
  kallas den tunna remsan av överhud mellan nageln och den egentliga huden på fingrarna.

nagelborste /nˈɑːɡəlbˌɔʂtə/ (n)
Nagelbürste
  liten borste

nagelbänk /nˈɑːɡəlbˌɛŋk/ (n)
Nagelbank
  bräde med hål

nagelfara /nˈɑːɡəlfˌara/ (v)
Nagelprobe machen, auf Herz und Nieren prüfen
  granska noga

nagelfaring /nˈɑːɡəlfˌarɪŋ/ (n)
Nagelprobe
  mycket noggrann granskning

nagelfil /nˈɑːɡəlfˌiːl/ (n)
Nagelfeile
  liten fil för att släta till naglarnas framkant

nagellack /nˈɑːɡəlˌak/ (n)
Nagellack
  lack som man målar på finger- och tånaglar för färg, skydd, glans och stärkning

nagellackborttagare /nˈɑːɡəlˌakbɔtːˌɑːɡarə/ (n)
Nagellackentferner
  vätska som används för att avlägsna nagellack

nagga /nˈaɡa/ (v)
einkerben
  ta bort (t.ex. bita eller gnaga) ett litet stycke i kanten av något, tex. tablett, föremål m.m

nagla /nˈaɡla/ (v)
nageln
  fästa med nitar

nahuatl /nˈɑːhʉˌatl/ (n)
Nahuatl, Aztekisch
  språk

naiv /nˈɑːiːv/ (adj)
naiv, unbefangen
  producerad på ett lätt, barnlikt sätt
naiv, unbefangen, einfältig
  som saknar erfarenhet eller förståelse

naken /nˈɑːkən/ (adj)
nackt
  utan kläder

nakenbild /nˈɑːkənbˌɪld/ (n)
Nacktbild
  bild där en eller flera personer figurerar naken

nakenhet /nˈɑːkeːnhˌeːt/ (n)
Nacktheit
  det att vara naken

nalkas /nˈalkas/ (v)
nahen, nähern
  närma sig, förestå

nalle /nˈalə/ (n)
Handy
  (slang) mobiltelefon
Teddybär
  leksak

nama /nˈɑːma/ (n)
Nama
  ett språk talat i södra Afrika

namibier /nˈɑːmiːbˌiːər/ (n)
Namibier
  invånare i Namibia eller person med namibisk härkomst

namibiska /nˈɑːmiːbˌɪska/ (n)
Namibierin
  kvinna från Namibia

namn /nˈamn/ (n)
Name, Ruf
  det någon eller något heter
Name
  rykte

namnbricka /nˈamnbrɪkːˌa/ (n)
Namensschild
  föremål som fästes på persons kläder för att ange personens namn

namne /nˈamnə/ (n)
Namensvetter
  person som har samma namn som en annan

namnge /nˈamŋə/ (v)
benennen
  avslöja namn
benennen, nennen
  ge någon ett namn

namninsamling /nˈamnɪnsˌamlɪŋ/ (n)
Unterschriftensammlung

namnkunnig /nˈamŋkɵnˌɪɡ/ (adj)
namhaft
  vars namn många känner till

namnlös /nˈamnløːs/ (adj)
namenlos
  som saknar namn

namnrymd /nˈamnrymd/ (n)
Namensraum
  mängden av (utrymmet eller rymden för) alla möjliga (tillåtna) namn eller benämningar inom ett system

namnsdag /nˈamnsdɑːɡ/ (n)
Namenstag
  den dag av ett år som ett tilltalsnamn blivit tillägnat

namnskylt /nˈamnsxylt/ (n)
Namensschild
  liten skylt

nanometer /nˈɑːnuːmətər/ (n)
Nanometer
  måttenheten
  en sträcka av en nanometer

napp /nˈap/ (n)
Anbeißen
  det att en fisk nappar på kroken
Schnuller, Sauger
  sak av gummi

nappa /nˈapa/ (n)
Nappa
  skinn

nappa /nˈapa/ (v)
anbeißen
  gå med på ett erbjudande
anbeißen, beißen
  om fisk

nappflaska /nˈapflaskˌa/ (n)
Babyflasche, Nuckelflasche, Saugflasche, Schoppenflasche
  flaska för att servera mat, ofta välling, till småbarn via napp

narciss /nˈarsɪs/ (n)
Narzisse
  blomma av släktet Narcissus (inklusive påsklilja)

narcissism /nˈarsɪsˌɪsm/ (n)
Narzissmus
  sjuklig självupptagenhet

narkoman /nˈarkuːmˌan/ (n)
Drogensüchtiger, Drogenabhängiger, Rauschgiftsüchtiger, Drogenabhängige, Drogensüchtige, Narkomane

narkomani /nˈarkuːmˌaniː/ (n)
Drogensucht
  sjukligt begär efter narkotika

narkos /nˈarkuːs/ (n)
Narkose
  bedövning

narkotika /nˈarkuːtˌiːka/ (n)
Drogen, Narkotika
  samlingsnamn för droger

narkotikabekämpning /nˈarkuːtˌiːkabəkˌɛmpnɪŋ/ (n)
Drogenbekämpfung
  bekämpning av drogmissbruk

narkotikalangare /nˈarkuːtˌiːkalˌaŋarə/ (n)
Drogendealer
  langare som langar narkotika

narkotikum /nˈarkuːtˌiːkʉm/ (n)
Betäubungsmittel, Narkotikum
  medel med bedövande eller stimulerande verkan

narr /nˈar/ (n)
Narr, Närrin
  stolle, tok, löjeväckande person
Narr
  underhållare vid kungliga hov

narrativ /nˈarɑːtˌiːv/ (adj)
Erzählung, Narrativ

narrativ /nˈarɑːtˌiːv/ (n)
Erzählung, Narrativ
  berättelse, berättande

narval /nˈarval/ (n)
Narwal

nasal /nˈɑːsal/ (n)
Nasal
  språkljud

nasare /nˈɑːsarə/ (n)
Hausierer
  kringvandrande försäljare av mindre varor, dörrknackare, dörrförsäljare

nation /nasxˈuːn/ (n)
Nation
  människor förenade av gemensamma faktorer
Burschenschaft, Studentenverbindung
  studentorganisation vid universitet

national /nasxˈuːnˈɑːl/ (adj)
national
  som rör en nation

nationaldag /nasxˈuːnaldˌɑːɡ/ (n)
Nationalfeiertag
  årlig högtid då man hyllar den egna nationen

nationalekonomi /nasxˈuːnalˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Volkswirtschaft
  användning av läran
Nationalökonomie, Volkswirtschaftslehre
  vetenskap

nationalism /nasxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Nationalismus
  politisk åskådning

nationalitet /nasxˈuːnalˌɪteːt/ (n)
Nationalität
  tillhörighet till nation

nationalmuseum /nasxˈuːnalmˌʉsəˌʉm/ (n)
Nationalmuseum
  museum av central betydelse för en nation (stat)

nationalromantik /nasxˈuːnalrˌuːmantˌiːk/ (n)
Nationalromantik
  en intellektuell och estetisk rörelse som uppstod från 1800-talets mitt till början av 1900-talet, det konstnärliga uttrycket för nationalismen, som var en gren av romantiken

nationalrätt /nasxˈuːnalrˌɛt/ (n)
Nationalgericht
  maträtt som mer eller mindre offociellt förknippas med nationen

nationalstat /nasxˈuːnalstˌat/ (n)
Nationalstaat
  stat som är uppbyggd kring en nation och en nationell identitet

nationalsång /nasxˈuːnalsˌɔŋ/ (n)
Nationalhymne
  nations officiella sång

nationell /nasxˈuːnəl/ (adj)
national

nationsflagga /nasxˈʊnsflaɡˌa/ (n)
Nationalflagge
  flagga som har till funktion att vara symbol för en suverän stat

nativitet /natˈiːviːtˌeːt/ (n)
Geburtenrate, Geburtenzahl

natrium /nˈatriːˌʉm/ (n)
Natrium

natriumacetat /nˈatriːˌʉmasˌɛtat/ (n)
Natriumacetat
  kemisk förening av natrium, kol, väte och syre

natriumadipat /nˈatriːˌʉmadˌiːpat/ (n)
Natriumadipat
  kemisk förening av natrium, kol, väte och syre

natriumaluminat /nˈatriːˌʉmalˌʉmiːnˌat/ (n)
Aluminiumnatriumdioxid, Natriumaluminat, Natriummetaaluminat
  kemisk förening av natrium, aluminium och syre

natriumamid /nˈatriːˌʉmamˌiːd/ (n)
Natriumamid
  kemisk förening av natrium, kväve och väte

natriumatom /nˈatriːˌʉmatˌɔm/ (n)
Natriumatom
  en enskild atom av slaget natrium, d.v.s. med 11 protoner (och lika många elektroner)

natriumazid /nˈatriːˌʉmasˌiːd/ (n)
Natriumazid
  kemisk förening av natrium och kväve

natriumbisulfat /nˈatriːˌɵmbiːsˌɵlfat/ (n)
Natriumbisulfat, Natriumhydrogensulfat
  kemisk förening av natrium, väte, svavel och syre

natriumborhydrid /nˈatriːˌɵmbuːrhˌydriːd/ (n)
Natriumboranat, Natriumborhydrid, Natriumtetrahydridoborat, Natriumtetrahydroborat
  kemisk förening av natrium, bor och väte

natriumbromid /nˈatriːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Natriumbromid
  kemisk förening av natrium och brom

natriumcyanid /nˈatriːˌɵmsyːˌaniːd/ (n)
Natriumcyanid
  kemisk förening av natrium, kol och kväve

natriumdiacetat /nˈatriːˌɵmdiːˌasətˌat/ (n)
Natriumdiacetat, Natriumhydrogenacetat
  kemisk förening av natrium, kol, väte och syre

natriumdisulfit /nˈatriːˌɵmdiːsˌɵlfiːt/ (n)
Natriumdisulfit
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumfluorid /nˈatriːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
Natriumfluorid
  jonförening (salt) av natrium och fluor med den empiriska formeln NaF

natriumformiat /nˌatriːɵmfˈɔrmiːˌat/ (n)
Natriumformiat
  kemisk förening av natrium, kol, väte och syre

natriumfosfid /nˈatriːˌɵmfɔsfˌiːd/ (n)
Natriumphosphid
  kemisk förening av natrium och fosfor

natriumhydrid /nˈatriːˌɵmhydrˌiːd/ (n)
Natriumhydrid
  kemisk förening av natrium och väte

natriumhydroxid /nˈatriːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Natriumhydroxid
  kemiskt ämne

natriumhypoklorit /nˈatriːˌɵmhyːpˌɔkluːrˌiːt/ (n)
Natriumhypochlorit
  kemisk förening av natrium, syre och klor

natriumjodid /nˈatriːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
Natriumiodid
  kemisk förening av natrium och jod

natriumkarbonat /nˈatriːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Natriumcarbonat, Natriumkarbonat

natriumklorat /nˈatriːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
Natriumchlorat
  kemisk förening av natrium, klor och syre

natriumklorid /nˈatriːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
Natriumchlorid, Kochsalz

natriumklorit /nˈatriːˌɵmkluːrˌiːt/ (n)
Natriumchlorit
  kemisk förening av natrium, klor och syre

natriumkromat /nˈatriːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Natriumchromat
  kemisk förening av natrium, krom och syre

natriumnitrat /nˈatriːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Natriumnitrat
  kemisk förening av natrium, kväve och syre

natriumnitrit /nˈatriːˌɵmnɪtrˌiːt/ (n)
Natriumnitrit
  kemisk förening av natrium, kväve och syre

natriumoxid /nˈatriːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Natriumoxid
  kemisk förening av natrium och syre

natriumperklorat /nˈatriːˌɵmpərklˌuːrɑːt/ (n)
Natriumperchlorat
  kemisk förening av natrium, klor och syre

natriumperoxid /nˈatriːˌɵmpərˌuːksiːd/ (n)
Natriumperoxid
  kemisk förening av natrium och syre

natriumpersulfat /nˈatriːˌɵmpəʂˌɵlfat/ (n)
Natriumpersulfat
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumsulfat /nˈatriːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Natriumsulfat
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumsulfid /nˈatriːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
Natriumsulfid
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumsulfit /nˈatriːˌɵmsɵlfˌiːt/ (n)
Natriumsulfit
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumtetraborat /nˈatriːˌɵmtətrˌabuːrˌɑːt/ (n)
Natriumborat, Natriumtetraborat
  kemisk förening av natrium, bor, väte och syre

natriumtiosulfat /nˈatriːˌɵmtiːˌuːsɵlfˌat/ (n)
Natriumthiosulfat
  kemisk förening av natrium, svavel och syre

natriumvolframat /nˈatriːˌɵmvɔlfrˌamat/ (n)
Natriumwolframat
  kemisk förening av natrium, volfram och syre

natriumvätekarbonat /nˈatriːˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n)
Natriumhydrogencarbonat, Natriumhydrogenkarbonat, Bikarbonat, Bullrichsalz, Natron
  saltet NaHCO3

natriumvätesulfat /nˈatriːˌɵmvɛːtəsˌɵlfat/ (n)
Natriumbisulfat, Natriumhydrogensulfat
  kemisk förening av natrium, väte, svavel och syre

natriumvätesulfit /nˈatriːˌɵmvɛːtəsˌɵlfiːt/ (n)
Natriumhydrogensulfit
  kemisk förening av natrium, väte, svavel och syre

natt /nˈat/ (n)
Nacht
  dygnets mörka timmar

nattarbete /nˈatːarbˌeːtə/ (n)
Nachtarbeit
  arbete som måste genomföras under natten

nattblind /nˈatblɪnd/ (adj)
nachtblind
  som lider av natt­blindhet

nattblindhet /nˈatblɪndhˌeːt/ (n)
Nachtblindheit
  svårighet att se i mörker

nattbuss /nˈatbɵs/ (n)
Nachtbus

nattduksbord /nˈatdɵksbˌuːrd/ (n)
Nachttisch
  bord vid säng

nattemperatur /nˈatːəmpərˌatʉr/ (n)
Nachttemperatur
  temperatur som råder under natten

nattfrost /nˈatfrɔst/ (n)
Nachtfrost
  frost som bildats under nattens kalla timmar (men som kanske försvinner under förmiddagen)

nattfärja /nˈatfərjˌa/ (n)
Nachtfähre
  färja som går under natten

nattfågel /nˈatfoːjəl/ (n)
Nachtvogel
  fågel som är aktiv om natten eller skymning

natthimmel /nˈathɪməl/ (n)
Nachthimmel
  himmel på natten

natthäger /nˈathɛːjər/ (n)
Nachtreiher

natthärbärge /nˈathərbˌɛːrjə/ (n)
Nachtherberge
  härbärge för en natt

nattklubb /nˈatklɵb/ (n)
Nachtklub, Nachtlokal

nattlig /nˈatlɪɡ/ (adj)
nächtlich
  som sker på natten
allnächtlich
  som sker varje natt

nattliv /nˈatliːv/ (n)
Nachtleben
  nattligt nöjesliv

nattskift /nˈatsxɪft/ (n)
Nachtschicht
  arbetspass som är förlagt på natten

nattskärra /nˈatsxərˌa/ (n)
Ziegenmelker

nattsköterska /nˈatsxøːtˌɛʂka/ (n)
Nachtschwester
  sjuksköterska som arbetar på natten

nattsvart /nˈatsvat/ (adj)
nachtschwarz, rabenschwarz
  svart som natten (både bokstavligt och bildligt)

nattuggla /nˈatːɵɡlˌa/ (n)
Nachteule
  person vaken på natten

nattvard /nˈatvɑːrd/ (n)
Abendmahl
  kristet sakrament
  nattmåltid

nattvardskalk /nˈatvɑːrdskˌalk/ (n)
Abendmahlskelch
  kalk (bägare) för nattvard

nattväktarstat /nˈatvəktˌaʂtat/ (n)
Nachtwächterstaat
  ett statsskick där statens uppgift är begränsad till att upprätthålla fundamental säkerhet, såväl inre sådan som yttre

nattåg /nˈatːoːɡ/ (n)
Nachtzug

natur /nˈatˈʉr/ (n)
Natur
  den biologiska och geologiska världen
  inneboende egenskap

naturahushållning /nˈatˈʉrahˌɵshɔlnˌɪŋ/ (n)
Naturalwirtschaft
  samhällsliv utan användning av pengar som bytesmedel

naturalism /nˈatˈʉralˌɪsm/ (n)
Naturalismus
  filosofisk åskådning som inte erkänner någon annan verklighet än naturen
  konst- eller litteraturriktning som vill återge verkligheten så troget som möjligt (och inte skyr det fula i tillvaron)

naturfenomen /nˈatˈʉrfənˌuːmən/ (n)
Naturphänomen, Naturerscheinung
  en speciell företeelse i naturen

naturfiber /nˈatˈʉrfiːbər/ (n)
Naturfaser
  textilfibrer som bildas i naturen och kommer från fröhår eller hår från pälsdjur

naturfilm /nˈatˈʉrfɪlm/ (n)
Naturfilm
  film som har naturen som tema

naturfärg /nˈatˈʉrfərj/ (n)
Naturfarbe
  färg som tillverkas av naturprodukter

naturfärgad /nˈatˈʉrfərɡˌad/ (adj)
naturfarben
  som är färgad med färg som framställdes av naturprodukter

naturgas /nˈatˈʉrɡas/ (n)
Erdgas, Naturgas
  fossilt bränsle

naturgrädde /nˈatˈʉrɡrədə/ (n)
Natursahne

naturism /nˈatˈʉrɪsm/ (n)
Freikörperkultur
  nudism

naturkatastrof /nˈatˈʉrkatˌastruːf/ (n)
Naturkatastrophe

naturlag /nˈatˈʉrlɑːɡ/ (n)
Naturgesetz
  oföränderlig regel om händelser i naturen

naturlig /nˈatˈʉrlɪɡ/ (adj)
natürlich
  utan hjälp av människan

naturlig satellit /nˈatˈʉrlɪɡ sˈɑːtəlˌiːt/ (n)
Mond, Trabant, natürlicher Satellit

naturligt tal /nˈatˈʉrlɪkt tˈɑːl/ (n)
natürliche Zahl

naturligtvis /nˈatˈʉrlɪktvˌiːs/ (adv)
natürlich, selbstverständlich

naturreservat /nˈatˈʉrəsˌɛrvat/ (n)
Naturschutzgebiet, Naturreservat
  område som skyddas för att bevara floran, faunan, eller andra naturliga särdrag

natursilke /nˈatˈʉrsɪlkə/ (n)
Naturseide, Seide
  naturligt silke (som inte är konstgjort)

naturskydd /nˈatˈʉrsxyd/ (n)
Naturschutz
  naturvård

naturskyddsområde /nˈatˈʉrsxydsˌɔmroːdə/ (n)
Naturschutzgebiet
  område där särskilda föreskrifter gällande skydd av naturen gäller

naturtillgång /nˈatˈʉrtɪlɡˌɔŋ/ (n)
Bodenschatz, natürliche Ressource
  resurs, i landskapet eller i marken, begärlig att ta tillvara

naturvetare /nˈatˈʉrveːtˌarə/ (n)
Naturwissenschaftler, Naturwissenschaftlerin

naturvetenskap /nˈatˈʉrvətˌɛnskɑːp/ (n)
Naturwissenschaft
  studium

naturvetenskaplig /nˈatˈʉrvətˌɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
naturwissenschaftlich
  som har med naturvetenskap att göra

naturvård /nˈatˈʉrvˈoːrd/ (n)
Naturschutz
  åtgärder som främst syftar till att gynna den biologiska mångfalden

nauriska /nˈɑːʉrˌɪska/ (n)
Nauruerin
  kvinna från Nauru

nauruanska /nˈɑːʉrˌʉanskˌa/ (n)
Nauruisch
  språk som talas i Nauru

nautisk mil /nˈɑːʉtˌɪsk mˈiːl/ (n)
Seemeile
  längdenhet, definieras som exakt 1 852 meter

nav /nˈɑːv/ (n)
Nabe, Radnabe
  centrum på ett hjul

navel /nˈɑːvəl/ (n)
Nabel, Bauchnabel
  in- eller utbuktning på magen

navelsträng /nˈɑːvəlstrˌɛŋ/ (n)
Nabelschnur
  struktur för blod till fostret eller embryot från moderkakan hos däggdjur

naverlönn /nˌɑːvərlˈœn/ (n)
Feldahorn, Feld-Ahorn
  arten Acer campestre

navigation /navɪɡɑːsxˈuːn/ (n)
Navigation
  konsten att bestämma kurs och läge vid färd med båt eller flygplan

nazism /nˈɑːsɪsm/ (n)
Nationalsozialismus
  politisk åskådning

nazist /nˈɑːsɪst/ (n)
Nazi

neandertalare /nˈeːandˌɛtalˌarə/ (n)
Neandertaler
  Homo neanderthalensis

neapolitanska /nˈeːapˌuːliːtˌanska/ (n)
Neapolitanisch
  ett romanskt språk som talas i Kampanien i södra Italien

nebulosa /nˈeːbʉlˌuːsa/ (n)
Nebel

nebulös /nˈeːbʉlˌøːs/ (adj)
nebulös
  dimmig, oklar

necessär /nˈeːsəsˌɛːr/ (n)
Kulturbeutel

nedanför /nˈeːdanfˌøːr/ (preposition)
unterhalb

nedanstående /nˈeːdanstˌoːəndə/ (adj)
unten erwähnt, unten genannt, unten stehend
  som står nedanför (längre ner, bokstavligt) något

nedbruten /nˈɛdbrʉtən/ (adj)
gebrochen, geknickt
  perfektparticip av bryta ned

nedbrytning /nˈɛdbrytnˌɪŋ/ (n)
Zersetzung
  process där organiskt material bryts ner

nederbörd /nˌeːdərbˈœrd/ (n)
Niederschlag

nederlag /nˈeːdərlˌɑːɡ/ (n)
Niederlage, Schlappe
  förlust

nederländare /nˈeːdərlˌɛndarə/ (n)
Niederländer
  person, särskilt man från Nederländerna

nederländsk /nˈeːdərlˌɛndsk/ (adj)
niederländisch

nederländska /nˈeːdərlˌɛndska/ (n)
Niederländerin
  kvinna
Niederländisch
  språk

nederst /nˈeːdəʂt/ (adv)
ganz unten, zuunterst
  längst ned

nedervåning /nˈeːdərvˌoːnɪŋ/ (n)
Erdgeschoss
  nedre våning

nedförsbacke /nədfˈœʂbakːə/ (n)
Abhang, Gefälle
  backe som lutar nedåt (i den underförstådda (färd)riktningen)

nedgången /nˈɛdɡɔŋən/ (adj)
heruntergekommen, verwahrlost
  sliten, uttjänt, sunkig, som har gått ned (försämrats)

nedlägga /nˈɛdləɡˌa/ (v)
einstellen, niederlegen, stilllegen
  upphöra med verksamhet

nedläggning /nˈɛdləɡnˌɪŋ/ (n)
Niederlegung, Stilllegung
  det att lägga ned

nedlåtande /nˈɛdloːtˌandə/ (adj)
herablassend, von oben herab
  föraktfull, hånfull och överlägsen

nedre /nˈɛdrə/ (adj)
untere
  som är belägen längre ned än något annat

nedrig /nˈɛdrɪɡ/ (adj)
niederträchtig, gemein
  elak på ett hänsynslöst sätt

nedräkning /nˈɛdrɛːknˌɪŋ/ (n)
Countdown
  räkning av återstående tid

nedsatt /nˈeːdsat/ (adj)
reduziert, heruntergesetzt

nedskrivning /nˈeːdskriːvnˌɪŋ/ (n)
Abschreibung, Abwertung
  devalvering

nedskräpning /nˈeːdskrəpnˌɪŋ/ (n)
Verunreinigung

nedslagen /nˈeːdslɑːɡən/ (adj)
niedergeschlagen, entmutigt
  nedstämd, sorgsen

nedslagenhet /nˈeːdslɑːɡˌeːnheːt/ (n)
Niedergeschlagenheit
  (bildlig betydelse) det att vara nedslagen, nedstämd, uppgiven, sorgsen, eller förstämd

nedslagspunkt /nˈeːdslɑːɡspɵŋkt/ (n)
Einschlagspunkt
  punkt där ett fallande eller flygande föremål slår på marken

nedsläpp /nˈeːdsləp/ (n)
Schiedsrichterball
  sätt att återuppta spelet i fotboll

nedslående /nˈeːdsloːˌɛndə/ (adj)
entmutigend
  som gör någon nedstämd

nedsmutsning /nˈeːdsmʉtsnˌɪŋ/ (n)
Verschmutzung
  kontamination

nedstämd /nˈeːdstəmd/ (adj)
bedrückt, mutlos, niedergeschlagen
  som känner sig tyngd av olyckskänslor

nedstämdhet /nˈeːdstəmdhˌeːt/ (n)
Niedergeschlagenheit
  det att vara nedstämd

nedsätta /nˈeːdsətːˌa/ (v)
herabsetzen, reduzieren
  förminska (i pris, värde, anseende), nedvärdera, reducera
herabwürdigen
  sätta ner (fysiskt placera), ställa ifrån sig

nedsättning /nˈeːdsətnˌɪŋ/ (n)
Beschränkung, Minderung, Verschlechterung
  försämring
Ermäßigung, Herabsetzung, Minderung, Reduktion
  minskning, reduktion

nedåt /nˈeːdoːt/ (adv)
abwärts, hinab
  i riktning mot en lägre position

nedåtgående /nˈeːdoːtɡˌoːəndə/ (adj)
fallend
  som går i riktning nedåt

negation /nˌeːɡasxˈuːn/ (n)
Invertierung
  invertera ett logiskt värde
Invertierung, Negation
  negera ett tal
Verneinung, Negation
  ord eller fras som nekar ett påstående

negativ /nˈeːɡatˌiːv/ (adj)
negativ
  fysik
  matematik
  uppgiven

negativ /nˈeːɡatˌiːv/ (n)
Negativ

negativfilm /nˈeːɡatˌɪvfɪlm/ (n)
Negativfilm
  fotografisk film där alla färger och gråskalor lagras inverterade (med komplementfärger)

neger /nˈeːjər/ (n)
Neger
  person tillhörande en afrikansk så kallad människoras

negera /nˈeːjeːrˌa/ (v)
negieren, verneinen
  göra nekande

negerboll /nˈeːjərbˌɔl/ (n)
Negerkuss
  chokladboll

negligera /nˈɛɡliːjˌeːra/ (v)
vernachlässigen
  försumma, bortse från

negligerbar /nˈɛɡliːjˌɛrbɑːr/ (adj)
vernachlässigbar
  som kan försummas

negligibel /nˈɛɡliːɡˌiːbəl/ (adj)
vernachlässigbar

negligé /nˌɛɡliːɡˈeː/ (n)
Negligé
  morgondräkt, nattdräkt (för damer)

negress /nˈɛɡrəs/ (n)
Negerin
  mörkhyad kvinna (observera att allla översättningar inte nödväntigtvis är nedsättande)

nej /nˈɛj/ (interjection)
nein, nee
  uttrycker nekande

nej /nˈɛj/ (n)
Nein, nein

nejd /nˈɛjd/ (n)
Gegend
  nära omgivning

nejlika /nˈɛjliːka/ (n)
Nelke, Gewürznelke
  krydda
Nelke
  ört

nejonöga /nˈɛjuːnˌøːɡa/ (n)
Neunauge
  djur ur familjen nejonögon

neka /nˈeːka/ (v)
abschlagen, verweigern
  inte ge tillåtelse
abstreiten, leugnen
  säga emot bevis, eller vad som uppfattas som bevis

nekande /nˈeːkandə/ (adj)
verneinend

nekande /nˈeːkandə/ (n)
Verweigerung

nekrolog /nˌɛkruːlˈoːɡ/ (n)
Nachruf, Nekrolog
  kort levnadsteckning över någon nyligen avliden person

nekromanti /nˈɛkruːmˌantiː/ (n)
Nekromantie, Totenbeschwörung, Totenorakel
  häxkonst varvid man åkallar andar från de döda

nektar /nˈɛktar/ (n)
Nektar
  blandning av fruktsaft och vatten
  söt vätska som produceras i många blommor

nentsiska /nˈɛntsɪskˌa/ (n)
Nenzisch
  ett samojediskt språk talat av nentsierna i norra Ryssland

neoarkeikum /nˈeːuːˌarkəˌiːkʉm/ (n)
Neoarchaikum
  geologisk era som ingår i eonen arkeikum och varade mellan cirka 2 800 000 000 och 2 500 000 000 år sedan

neodym /nˈeːuːdˌyːm/ (n)
Neodym

neogen /nˈeːuːjən/ (n)
Neogen
  den mellersta geologiska perioden i kenozoikum och den senare delen av det som förr benämndes tertiär

neokolonialism /nˈeːuːkˌuːlɔnˌiːalˌɪsm/ (n)
Neokolonialismus
  system där tidigare kolonialmakter utövar kontroll över tidigare kolonier

neokonfucianism /nˈeːuːkˌɔnfʉsˌɪanˌɪsm/ (n)
Neokonfuzianismus
  synkretisk filosofisk skola som växte fram under Norra Songdynastin (960-1127 e.Kr.) i Kina

neologism /nˌeːuːlˈoːɡɪsm/ (n)
Neologismus
  nybildat språkligt uttryck, nyord

neon /nˈeːuːn/ (n)
Neon

neopaganism /nˌeːuːpˌaɡanˈɪsm/ (n)
Neopaganismus, Neuheidentum
  utövande av hedniska religioner i modern tid

neoproterozoikum /nˈeːɔprˌuːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Neoproterozoikum
  tidsperioden för mellan 1000 miljoner och 542 miljoner år sedan

nepales /nˈeːpaləs/ (n)
Nepalese, Nepalesin
  invånare i Nepal eller person med nepalesisk härkomst

nepalesiska /nˈeːpaləsˌɪska/ (n)
Nepalesin
  kvinna från Nepal

nepali /nˈeːpalˌiː/ (n)
Nepalesisch, Nepali

nepotism /nˈeːpuːtˌɪsm/ (n)
Nepotismus, Vetternwirtschaft
  gynnande av släktingar eller vänner med oförtjänta förmåner

neptunium /nˈɛptɵnˌiːʉm/ (n)
Neptunium

ner /nˈeːr/ (adv)
runter, hinunter, nieder
  till en lägre position

nere /nˈeːrə/ (adj)
down, gedrückt, niedergeschlagen
  som känner sig nedtryckt

nere /nˈeːrə/ (adv)
unten
  i en lägre position

nere i skorna /nˈeːrə iː skˈuːrna/ (adj)
am Ende
  slut

nerför /nˈɛrføːr/ (adv)
abwärts, hinab, hinunter, runter

nerkvark /nˈɛrkvark/ (n)
Down-Quark
  sorts kvark

nerladdningsbar /nˈɛrladnˌɪŋsbɑːr/ (adj)
downloadbar
  som går att ladda ner

nerv /nˈɛrv/ (n)
Nerv
  utskott från nervceller

nervcell /nˈɛrvsəl/ (n)
Nervenzelle, Neuron
  typ av cell i högre djur vilken bearbetar och leder elektriska signaler

nervgift /nˈɛrvjɪft/ (n)
Nervengift
  ämne stör nervsystemets funktion

nervositet /nˈɛrvuːsˌɪteːt/ (n)
Nervosität
  det att vara nervös

nervsystem /nˈɛrvsystˌeːm/ (n)
Nervensystem
  system av nervceller i djur

nervös /nˈɛrvøːs/ (adj)
nervös

nesa /nˈeːsa/ (n)
Schmach, Schande, Unehre
  skam

neslig /nˈɛslɪɡ/ (adj)
schmachvoll
  som medför nesa

nestor /nˈɛstɔr/ (n)
Nestor
  den äldste och mest vördnadsvärde inom en viss krets eller sällskap

neuralgi /nˈeːʉrˌaljiː/ (n)
Neuralgie
  smärta i en nerv

neuralgisk /nˈeːʉrˌaljɪsk/ (adj)
neuralgisch

neurit /nˈeːʉrˌiːt/ (n)
Neurit
  nervcellers cellkroppar
Nervenentzündung
  nervinflammation

neuro- /nˈeːʉrˌuː/ (affix)
neuro-
  hörande till nerverna och hjärnan, grundad i neurologin

neuroanatomi /nˈeːʉrˌuːanˌatuːmˌiː/ (n)
Neuroanatomie
  studiet av nervsystemets uppbyggnad

neuroendokrinologi /nˌeːʉrˌuːəndˌɔkriːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Neuroendokrinologie
  ett medicinskt forskningsfält som studerar sambanden mellan nervsystemet och endokrina systemet

neuroetologi /nˌeːʉrˌuːətuːlˈoːɡiː/ (n)
Neuroethologie
  läran om djurs beteende, etologi, utifrån dess grundläggande mekanistiska kontroll från nervsystemet ur ett evolutionärt och jämförande tillvägagångssätt

neurofysiologi /nˌeːʉrˌuːfyːsˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Neurophysiologie
  avdelningen inom neurovetenskapen och fysiologin som omfattar nervsystemets funktion

neurohypofys /nˈeːʉrˌuːhyːpˌuːfyːs/ (n)
Neurohypophyse
  baklob hos hypofys

neurokemi /nˈeːʉrˌuːkəmˌiː/ (n)
Neurochemie
  läran om hjärnans kemiska uppbyggnad och funktion

neurokirurgi /nˈeːʉrˌuːkiːrˌɵrjiː/ (n)
Neurochirurgie
  operativa ingrepp på hjärnan eller ryggmärgen

neurolog /nˌeːʉruːlˈoːɡ/ (n)
Neurologe, Neurologin
  läkare som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neurologi /nˌeːʉruːlˈoːɡiː/ (n)
Neurologie
  gren av medicinen

neuron /nˈeːʉrˌuːn/ (n)
Nervenzelle, Neuron

neuropatologi /nˌeːʉrˌuːpatuːlˈoːɡiː/ (n)
Neuropathologie
  studiet av sjukdomar i nervsystemets vävnad

neuropsykiatri /nˈeːʉrˌɔpsyːkˌiːatrˌiː/ (n)
Neuropsychatrie
  medicinskt forskningsområde som studerar sambandet mellan nervsystemet och psykiska sjukdomar

neuropsykologi /nˌeːʉrˌɔpsyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Neuropsychologie
  läran om de relationer som finns mellan beteende och hjärnans funktion

neuroradiologi /nˌeːʉrˌuːradˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Neuroradiologie
  medicinsk grenspecialitet som omfattar fördjupade kunskaper inom radiologisk diagnostik av sjukdomar inom centrala nervsystemet

neuros /nˈeːʉrˌuːs/ (n)
Neurose
  nervösa störningar (ångest m m) som anses bero på omedvetna konflikter inom människan och inte på skador i nervvävnaderna

neurotransmittor /nˈeːʉrˌɔtransmˌɪtːɔr/ (n)
Neurotransmitter, Botenstoff
  kemiskt ämne som i en synaps förmedlar en signal mellan två celler

neurovetenskap /nˈeːʉrˌuːvətˌɛnskɑːp/ (n)
Neurowissenschaft
  samlingsbenämning för all vetenskap som sysslar med nervsystemets uppbyggnad och funktioner

neutral /nˈeːʉtrˌal/ (adj)
neutral
  elektriskt oladdad
  med pH 7
neutral, unparteiisch
  opartisk
sächlich, neutral
  som avser neutrer

neutralisera /nˈeːʉtrˌaliːsˌeːra/ (v)
neutralisieren

neutralitet /nˈeːʉtrˌaliːtˌeːt/ (n)
Neutralität
  opartiskhet

neutrino /nˈeːʉtrˌiːnuː/ (n)
Neutrino

neutron /nˈeːʉtrˌuːn/ (n)
Neutron

neutrum /nˈeːʉtrˌɵːm/ (n)
Neutrum, sächliches Geschlecht, neutrales Geschlecht, neutrisches Geschlecht
Neutrum
  klass
  ord

nevö /nˈeːvøː/ (n)
Neffe

newton /nˈɛvtuːn/ (n)
Newton

ni /nˈiː/ (pronoun)
Sie, ihr
  (formellt, artigt) andra person singular nominativ
ihr, Sie
  andra person plural nominativ

nia /nˈiːa/ (n)
Neunklässler, Neunklässlerin
  elev som går i årskurs nio
Neunzimmerwohnung
  lägenhet med nio rum och kök
Neunte, Neunter
  nionde plats i en tävling
Neun
  siffran 9
  spelkort med värdet nio
Neunte, neunte Klasse
  skolklass i årskurs nio

nia /nˈiːa/ (v)
siezen
  tilltala någon med ni

nick /nˈɪk/ (n)
Nicken
  huvudrörelse upp och ner
Kopfball
  tillstötning av boll

nicka /nˈɪkːa/ (v)
nicken
  röra huvudet upp och ner
köpfen
  stöta till boll

nickad /nˈɪkːad/ (adj)
genickt
  perfektparticip av nicka
geköpft
  perfektparticip av nicka (betydelse i fotboll)

nickel /nˈɪkːəl/ (n)
Nickel
  grundämne

nickelbromid /nˈɪkːəlbrˌuːmiːd/ (n)
Nickelbromid
  kemisk förening av nickel och brom

nickelklorid /nˈɪkːəlklˌuːriːd/ (n)
Nickelchlorid, Nickeldichlorid
  kemisk förening av nickel och klor, NiCl2

nickelnitrat /nˈɪkːəlnˌɪtrɑːt/ (n)
Nickelnitrat
  kemisk förening av nickel, kväve och syre

nickeloxidul /nˈɪkːəlˌuːksiːdˌʉl/ (n)
Nickelmonoxid, Nickeloxydul
  kemisk förening av nickel och syre

nickelsulfat /nˈɪkːəlsˌɵlfat/ (n)
Nickelsulfat
  kemisk förening av nickel, svavel och syre

nickelsulfid /nˈɪkːəlsˌɵlfiːd/ (n)
Nickelsulfid
  kemisk förening av nickel och svavel, NiS

nickmål /nˈɪkmoːl/ (n)
Kopfballtor
  mål gjort genom att nicka

niece /nˈiːəsə/ (n)
Nichte

niga /nˈiːɡa/ (v)
knicksen

nigerer /nˈiːjərər/ (n)
Nigrer, Nigrerin
  person från Niger

nigerian /nˈiːjərˌiːan/ (n)
Nigerianer
  person från Nigeria eller med nigerianska rötter

nigerianska /nˈiːjərˌiːanskˌa/ (n)
Nigerianerin

nigerisk /nˈiːjərˌɪsk/ (adj)
nigrisch

nigeriska /nˈiːjərˌɪska/ (n)
Nigrerin
  kvinna från Niger

nihilism /nˈiːhiːlˌɪsm/ (n)
Nihilismus
  det att inte tro på något, extrem form av skepticism
  filosofi som förkastar existensen av objektiva moraliska värden och att livet har någon mening

nihilist /nˈiːhiːlˌɪst/ (n)
Nihilist, Nihilistin
  person som ej tror på moraliska värden eller på att människan har någon mening med livet

nihonium /niːhˈoːniːˌʉm/ (n)
Nihonium
  grundämne med atomnummer 113

nikotin /nˌiːkuːtˈiːn/ (n)
Nikotin, Nicotin
  den giftiga vätska som ingår i tobak

nikotinfri /nˈiːkuːtɪnfrˌiː/ (adj)
nikotinfrei
  som inte innehåller eller innefattar nikotin

nikotingul /nˈiːkuːtˌɪŋʉl/ (adj)
nikotingelb
  ljus nyans av gult som påminner om den blekgula nyans tänder får av rökning

nikotinreceptor /nˈiːkuːtˌɪnrəsˌɛptɔr/ (n)
Nikotinrezeptor
  acetylkolinreceptor med affinitet för nikotin

nilgås /nˈɪlɡoːs/ (n)
Nilgans

nilkrokodil /nˈɪlkruːkˌoːdiːl/ (n)
Nilkrokodil
  en djurart inom familjen krokodiler som lever i Afrika

nimbus /nˈɪmbʉs/ (n)
Nimbus
  en sorts regnmoln
  glans, skimmer

nimrod /nˈɪmruːd/ (n)
Nimrod
  jägare

ninja /nˈɪnja/ (n)
Ninja
  krigare som verkar i det fördolda

niob /nˈiːuːb/ (n)
Niob

niohörning /nˌiːuːhˈœrnɪŋ/ (n)
Neuneck
  nonagon, en månghörning

niondeklassare /nˈiːɔndˌɛklasˌarə/ (n)
Neuntklässler, Neuntklässlerin
  elev som går i nionde klass

niqab /nˈiːkab/ (n)
Niqab
  muslimsk slöja

nirvana /nˈɪrvanˌa/ (n)
Nirvana
  tillstånd av fullständig frihet

nisch /nˈɪʃ/ (n)
Nische
  fördjupning eller inbuktning i en mur eller vägg
  levnadsområde där en enskild art kan överleva och reproducera sig
  mindre specialområde att verka inom

nisse /nˈɪsə/ (n)
Wichtel, Zwerg
  tomte, dvärg

nitisk /nˈiːtɪsk/ (adj)
eifrig, fleißig
  plikttrogen

nitrat /nˈɪtrɑːt/ (n)
Nitrat
  salt av salpetersyra

nitrit /nˈɪtriːt/ (n)
Nitrit
  salt av salpetersyrlighet

nitro- /nˈɪtruː/ (affix)
Nitro-
  i sammansättningar beteckning för kemikalier som innehåller en nitrogrupp

nitrobensen /nˈɪtruːbˌɛnsən/ (n)
Benzalin, Mirbanessenz, Mirbanöl, Mononitrobenzol, Nitrobenzen, Nitrobenzol
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

nitroglycerin /nˌɪtrɔɡlˌyːseːrˈiːn/ (n)
Nitroglycerin
  en färglös, oljig och mycket explosiv kemikalie

nittiofemårig /nˈɪtːiːˌuːfəmˌoːrɪɡ/ (adj)
fünfundneunzigjährig

nittiotal /nˌɪtːiːuːtˈɑːl/ (n)
Neunziger, neunziger Jahre
  åren 90–99 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (t.ex. 1990-talet, omfattande åren 1990–1999)

nittioåring /nˈɪtːiːˌuːoːrˌɪŋ/ (n)
Neunzigjährige, Neunzigjähriger
  person som är nittio år gammal

nivellera /nˈiːvəlˌeːra/ (v)
nivellieren, vermessen
  utföra höjdmätning
einebnen, nivellieren, planieren
  utjämna

nivellering /nˈiːvəlˌeːrɪŋ/ (n)
Nivellierung
  mätning av höjdskillnader från en känd höjd med avvägningsinstrument

nivå /nˈiːvoː/ (n)
Niveau, Stufe
  datorspel
  grad av svårighet, kunskap etc.
Niveau, Stufe, Ebene
  hierarki o dyl
Level, Niveau, Stufe
  höjd över yta

nja /njˈa/ (interjection)
jein

njure /njˈʉrə/ (n)
Niere
  organ i människokroppen
  njure (inom matlagning)

njursten /njˈɵʂtən/ (n)
Nierenstein
  stelnad ansamling av salter från urinen i njurekalkarna och njurbäckenet

njuta /njˈʉta/ (v)
genießen

njutbar /njˈʉtbɑːr/ (adj)
genießbar
  som man njuter av

njutning /njˈʉtnɪŋ/ (n)
Genuss
  det att njuta

njutningsmänniska /njˌʉtnɪŋsmˈɛnɪsxˌa/ (n)
Genießer, Genießerin, Genussmensch
  person som unnar sig

nobelium /nˈuːbəlˌiːʉm/ (n)
Nobelium

nobelpristagare /nˈuːbəlprˌɪstɑːɡˌarə/ (n)
Nobelpreisträger, Nobelpreisträgerin
  person som tilldelats Nobelpriset

nociceptor /nˈuːsɪsˌɛptɔr/ (n)
Nozisensor, Nozizeptor
  sinnescell (eller membranprotein eller receptormembran) som reagerar på smärtsimuli

nod /nˈuːd/ (n)
Knoten

nog /nˈuːɡ/ (adv)
genug
  tillräckligt
wohl, noch
  troligen
gewiss
  visst

noga /nˈuːɡa/ (adj)
genau, sorgfältig

noga /nˈuːɡa/ (adv)
ausführlich, detailliert, gründlich

noggrann /nˈʊɡran/ (adj)
gründlich, sorgfältig, gewissenhaft
  grundlig
genau
  sträng

noggrannhet /nˈʊɡranhˌeːt/ (n)
Genauigkeit
  precision

nogräknad /nˈɔɡrɛːknˌad/ (adj)
wählerisch
  som fordrar mycket, svår att tillfredsställa

nojig /nˈuːjɪɡ/ (adj)
panisch
  paranoid, rädd, orolig

nolla /nˈɔla/ (n)
Null
  fullständigt obetydlig och oviktig person
  siffertecknet 0, betecknande avsaknad av
Nichtigkeit
  obetydlighet

nollmatris /nˈɔlmatrˌiːs/ (n)
Nullmatrix

nollnolltal /nˌɔlnɔltˈɑːl/ (n)
Nullerjahre
  en tidsperiod

nollpunktsenergi /nˈɔlpɵŋktsənˌɛrjiː/ (n)
Nullpunktenergie, Vakuumenergie
  fysik

nollrum /nˈɔlrɵːm/ (n)
Nullraum

nollställa /nˈɔlstəlˌa/ (v)
nullen
  sätta /någots/ (ofta en funktions) värde till noll

nolltolerans /nˌɔltuːleːrˈans/ (n)
Nulltoleranz, Null-Toleranz
  strikt tolkat förbud

nomad /nˈuːmad/ (n)
Nomade, Nomadin
  folk som lever av sin boskap och med den flyttar omkring till olika betesmarker

nomen /nˈuːmən/ (n)
Nomen, Namenwort, Nennwort

nomenklatur /nˈuːməŋklˌatʉr/ (n)
Nomenklatur
  begreppsamling

nominalfras /nˈuːmiːnˌalfras/ (n)
Nominalphrase

nominativ /nˈuːmiːnatˌiːv/ (n)
Nominativ
  kasus

nominativform /nˌuːmiːnatɪvfˈɔrm/ (n)
Nominativform
  böjningsform i nominativ av ett ord

nominera /nuːmˈiːneːrˌa/ (v)
nominieren
  egentligen nämna

nominering /nuːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n)
Nominierung
  det att utse en kandidat (till ett val, ett ämbete eller en tilldelning av en utmärkelse eller ära)

nomofobi /nˈuːmuːfˌuːbiː/ (n)
Nomophobie
  rädsla för att inte vara anträffbar via mobiltelefon

nomotetisk /nuːmˈuːtətˌɪsk/ (adj)
nomothetisch
  som berör forskning som söker efter allmänna lagar

nonaggressionspakt /nˌuːnaɡrəsxˈuːnspakt/ (n)
Nichtangriffspakt
  avtal mellan två stater att inte angripa varandra

nonchalans /nˌɔnʃalˈans/ (n)
Nonchalance, Nachlässigkeit, Unbekümmertheit
  vårdslöshet, självsvåld

nonchalant /nˈɔnʃalˌant/ (adj)
nonchalant

nonsens /nˈʊnsəns/ (n)
Unsinn, Nonsens
  något vars innehåll är meningslöst eller grovt felaktigt

noob /nˈuːuːb/ (n)
Neuling, Noob
  nybörjare (som också är dålig)

noradrenalin /nˈuːradrənˌalɪn/ (n)
Noradrenalin
  katekolamin, neurotransmittor och hormon

nord /nˈuːrd/ (n)
Nord

nordamerikansk /nˌuːrdamˌɛrɪkˈɑːnsk/ (adj)
nordamerikanisch
  som rör Nordamerika

nordanvind /nˈuːrdanvˌɪnd/ (n)
Nordwind
  vind från norr

nordbo /nˈuːrdbuː/ (n)
Nordländer, Nordländerin
  person som bor i Norden

nordeuropeisk /nˈoːrdəˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
nordeuropäisch

nordeuropeiska /nˈoːrdəˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Nordeuropäerin
  kvinna från Nordeuropa

nordeuropé /nˌoːrdəˌʉruːpˈeː/ (n)
Nordeuropäer
  person från Nordeuropa

nordfrisiska /nˈuːrdfriːsˌɪska/ (n)
Nordfriesisch
  språk

nordhavsräka /nˈuːrdhɑːvsrˌɛːka/ (n)
Eismeergarnele
  räka

nordirländsk /nˈuːrdɪrlˌɛndsk/ (adj)
nordirisch
  som rör Nordirland eller dess innevånare

nordisk /nˈuːrdɪsk/ (adj)
nordisch

nordisk kombination /nˈuːrdɪsk kˌɔmbiːnasxˈuːn/ (n)
nordische Kombination

nordiskt guld /nˈuːrdɪskt ɡˈɵld/ (n)
Nordisches Gold

nordkorean /nˈuːrdkuːrəˌan/ (n)
Nordkoreaner, Nordkoreanerin
  person, speciellt man från Nordkorea

nordkoreanska /nˈuːrdkuːrəˌanska/ (n)
Nordkoreanerin
  kvinna från Nordkorea

nordlig /nˈuːrdlɪɡ/ (adj)
nördlich

nordlig näbbval /nˈuːrdlɪɡ nˈɛbval/ (n)
Dögling, Nördliche Entenwal

nordmannsgran /nˈuːrdmansɡrˌan/ (n)
Kaukasus-Tanne, Nordmann-Tanne, Nordmanntanne
  en trädart inom familjen tallväxter

nordosset /nˈuːrdɔsət/ (n)
Nordossete, Nordossetin
  person som bor i ryska Nordossetien eller som kommer därifrån

nordossetisk /nˈuːrdɔsətˌɪsk/ (adj)
nordossetisch
  som rör Nordossetien

nordost /nˈuːrdɔst/ (adj)
nordöstlich
  åt eller från nordost

nordost /nˈuːrdɔst/ (n)
Nordosten
  väderstreck mellan nord och öster

nordostlig /nˈuːrdɔstlˌɪɡ/ (adj)
nordöstlich

nordpol /nˈuːrdpuːl/ (n)
Nordpol

nordsamiska /nˈuːrdsamˌɪska/ (n)
Nordsamisch

nordsångare /nˈuːrdsɔŋˌarə/ (n)
Nordischer Laubsänger
  fågelart

nordtopp /nˈuːrdtɔp/ (n)
Nordgipfel
  nordligaste topp om en berg har flera toppar

nordvästlig /nˈuːrdvəstlˌɪɡ/ (adj)
nordwestlich

norfuk /nˈuːrfʉk/ (n)
Norfolk, Norfuk
  ett kreolspråk som talas av lokalbefolkningen på Norfolkön i Stilla havet, och är en blandning av 1700-talsengelska och tahitiska

norm /nˈɔrm/ (n)
Norm
  det som anses normalt

normal /nˈɔrmɑːl/ (adj)
normal, gewöhnlich
  bruklig
normal
  vinkelrät

normal /nˈɔrmɑːl/ (n)
Normal
  vinkelrät

normalfördelning /nˌɔrmɑːlfˈøːrdeːlnˌɪŋ/ (n)
Gauß-Verteilung, Normalverteilung
  gaussisk fördelning

normalisering /nˈɔrmɑːlˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Normierung
  relationsdatabaslära

normalitet /nˈɔrmɑːlˌiːteːt/ (n)
Normalität
  det att vara normal

normalkraft /nˈɔrmɑːlkrˌaft/ (n)
Normalkraft
  mot ytan vinkelrät kraft

normalpris /nˈɔrmɑːlprˌiːs/ (n)
Normalpreis
  vanligt pris för en ska eller en tjänst

normalspår /nˈɔrmɑːlspˌoːr/ (n)
Normalspur, Regelspur

normalton /nˈɔrmɑːltˌuːn/ (n)
Kammerton
  ton med frekvensen 440 hertz som används vid stämning av musikinstrument

normandisk /nˈɔrmandˌɪsk/ (adj)
normannisch
  det som rör Normandie eller normand

normandiska /nˈɔrmandˌɪska/ (n)
Normannisch
  ett romanskt språk som talas i Normandie i nödra Frankrike

normering /nˈɔrmeːrˌɪŋ/ (n)
Normierung, Normung
  det att normera

norn /nˈuːrn/ (n)
Norn
  västnordiskt språk

norna /nˈuːrna/ (n)
Norne
  ödesgudinna i fornnordisk mytologi

norpa /nˈuːrpa/ (v)
mopsen
  (vardagligt) plocka på sig

norr /nˈɔr/ (adv)
nördlich

norr /nˈɔr/ (n)
Norden, Nord

norra /nˈɔra/ (adj)
nördlich

norrifrån /nˈɔrɪfrˌoːn/ (adv)
von Norden
  från norr

norrman /nˈɔrman/ (n)
Norweger, Norwegerin
  man från Norge

norrsken /nˈɔrʂkən/ (n)
Nordlicht, Polarlicht

norrut /nˈɔrʉt/ (adv)
nach Norden, nordwärts

nors /nˈɔʂ/ (n)
Stint
  fisk

norsk /nˈɔʂk/ (adj)
norwegisch
  som rör Norge, det norska språket eller folket

norsk lundehund /nˈɔʂk lˈɵndəhˌɵnd/ (n)
Lundehund, Norwegische Lundehund

norska /nˈɔʂka/ (n)
Norwegerin
  kvinna
Norwegisch
  språk

norvagism /nˈuːrvaɡˌɪsm/ (n)
Norvagismus

nos /nˈuːs/ (n)
Nase
  näsa

nosa /nˈuːsa/ (v)
schnuppern, schnüffeln
  använda nosen
schnuppern
  pröva på

noshörning /nɔshˈœrnɪŋ/ (n)
Nashorn
  däggdjur

nostalgi /nˈɔstɑːljˌiː/ (n)
Nostalgie

nostalgiker /nˈɔstɑːljˌiːkər/ (n)
Nostalgiker
  nostalgisk person, drömmare, bakåtsträvare

nostalgisk /nˈɔstɑːljˌɪsk/ (adj)
nostalgisch
  längtande till eller påminnande om förflydda tider

not /nˈuːt/ (n)
Note
  musikaliskt tecken
  formellt meddelande

nota /nˈuːta/ (n)
Rechnung
  räkning (för någon typ av service)

notarie /nˈuːtarˌiːə/ (n)
Assessor, Referendar
  titel för vissa tjänstemän

notarius publicus /nˈuːtarˌiːʉs pˈɵblɪkˌʉs/ (n)
Notar, Notarin

notera /nˈuːteːrˌa/ (v)
bemerken, Notiz nehmen
  bli medveten
aufschreiben, notieren, vermerken
  skriva en anteckning

notering /nˈuːteːrˌɪŋ/ (n)
Notiz
  anteckning
Kursnotierung
  dagspris på värdepapper och valutor

notis /nˈuːtɪs/ (n)
Notiz
  kort nyhetstext eller omnämnande av en händelse i en tidning

notorisk /nˈuːtuːrˌɪsk/ (adj)
notorisch, offenkundig
  veterlig, allmänt känd, ökänd

notställ /nˈɔtstəl/ (n)
Notenständer

novell /nɔvˈɛl/ (n)
Novelle, Kurzgeschichte
  skönlitterär text

novellsamling /nɔvˈɛlsamlˌɪŋ/ (n)
Novellensammlung

november /nuːvˈɛmbər/ (n)
November, Nebelung
  årets elfte (11.) månad

novis /nˈuːviːs/ (n)
Novize, Novizin

nu /nˈʉ/ (adv)
jetzt, nun

nu /nˈʉ/ (n)
Gegenwart, Jetzt

nu för tiden /nˈʉ føːr tˈiːdən/ (adv)
heutzutage
  i våra dagar

nubb /nˈɵb/ (n)
Nägelchen, Stift, Zwecke
  kortare spik med platt huvud

nubba /nˈɵba/ (v)
anheften
  fästa med nubb

nubbe /nˈɵbə/ (n)
Kurzer, Schnaps, Schnäpschen
  glas brännvin

nubisk /nˈʉbɪsk/ (adj)
nubisch
  som rör Nubien

nudel /nˈʉdəl/ (n)
Nudel
  strå av pasta

nudism /nˈʉdɪsm/ (n)
Nudismus

nudist /nˈʉdɪst/ (n)
FKKler, FKKlerin

nukleinsyra /nˈɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n)
Nukleinsäure
  polymer av nukleotider, antingen en DNA-molekyl eller en RNA-molekyl

nukleon /nˈɵkləˌuːn/ (n)
Nukleon
  partikel i atomkärna

nukleosid /nˈɵkləˌuːsiːd/ (n)
Nukleosid

nukleotid /nˈɵkləˌuːtiːd/ (n)
Nukleotid

nukleär /nˈɵkləˌɛːr/ (adj)
nuklear
  som avser atomkärna

nuklid /nˈɵkliːd/ (n)
Nuklid
  bestämd isotop av ett grundämne

numera /nˈʉmeːrˌa/ (adv)
zur Zeit, zurzeit, heutzutage, nunmehr

numerisk /nˈʉmərˌɪsk/ (adj)
numerisch

numerus /nˈʉmərˌʉs/ (n)
Numerus
  antalsform

numismatik /nˈʉmɪsmˌatiːk/ (n)
Numismatik
  läran om mynt, sedlar, polletter och medaljer

nummer /nˈɵmər/ (n)
Nummer
  plats i ordningen
  sifferkod för identifiering

numrera /nˈɵmreːrˌa/ (v)
nummerieren
  förse med nummer

nunna /nˈɵna/ (n)
Nonne, Klosterschwester

nutid /nˈʉtiːd/ (n)
Gegenwart, Jetztzeit
  innevarande tidsperiod

nutida /nˈʉtiːdˌa/ (adj)
modern, heutig, jetzig

nuvarande /nˈʉvɑːrˌandə/ (adj)
gegenwärtig, jetzig, heutig

ny /nˈyː/ (adj)
neu
  nyligen skapad
  oanvänd

nya tid /nˈyːa tˈiːd/ (n)
Neuzeit
  modern tid

nyans /nyːˈans/ (n)
Farbton, Nuance, Farbnuance
  färgens grundläggande egenskap
Nuance
  liten skillnad

nybliven /nˈybliːvən/ (adj)
frischgebacken
  som nyligen blivit någonting

nybyggare /nˈyːbyɡˌarə/ (n)
Siedler, Siedlerin
  kolonist
  person som bosätter sig på och uppodlar ett förut icke bebyggt och uppodlat område

nybygge /nˈyːbyɡə/ (n)
Neubausiedlung, Siedlung
  nyligen anlagt samhälle eller jordbruk, koloni, bosättning
Neubau
  nyligen uppförd byggnad

nybörjare /nyːbˈœrjarə/ (n)
Anfänger, Neuling, Anfängerin
  någon som just börjat med något

nybörjarkurs /nyːbˈœrjarkˌɵʂ/ (n)
Anfängerkurs
  kurs för nybörjare

nyckel /nˈykːəl/ (n)
Taste
  knapp på musikinstrument eller dylikt
Schlüssel
  redskap för att öppna mekaniskt lås
Schlüssel, Schraubenschlüssel, Gabelschlüssel, Ringschlüssel
  verktyg

nyckelben /nˈykːəlbən/ (n)
Schlüsselbein
  clavicula

nyckelfaktor /nˈykːəlfˌaktɔr/ (n)
Knackpunkt, Schlüsselfaktor
  avgörande faktor vid beslutfattning

nyckelharpa /nˈykːəlhˌarpa/ (n)
Nyckelharpa, Tastenfidel

nyckelhål /nˈykːəlhˌoːl/ (n)
Schlüsselloch
  hålighet i lås där nyckel kan anbringas för att låsa upp något

nyckelknippa /nˈykːəlknˌɪpa/ (n)
Schlüsselbund
  samling nycklar

nyckelord /nˈykːəlˌuːrd/ (n)
Stichwort, Schlüsselwort, Schlagwort

nyckelpiga /nˈykːəlpˌiːɡa/ (n)
Marienkäfer, Herrgottskäfer
  skalbagge

nyckfull /nˈykfɵl/ (adj)
launenhaft, launisch, unberechenbar
  full av nycker

nyengelska /nˈyːəŋˌɛlska/ (n)
Modernes Englisch, Neuenglisch
  det engelska språket såsom det sett ut i nyare tid, från sent 1400-tal och fram till idag

nyfiken /nˈyːfiːkən/ (adj)
neugierig
  som är angelägen att veta

nyfikenhet /nˈyːfiːkˌeːnheːt/ (n)
Neugier, Neugierde
  egenskapen att vara nyfiken

nyfödd /nyːfˈœd/ (adj)
neugeboren
  som nyss blivit född

nyförvärv /nyːfˈœrvərv/ (n)
Neuerwerbung
  någon nyligen värvad (t.ex. spelare till en sportklubb) eller något nyligen införskaffat eller köpt

nygift /nˈyːjɪft/ (adj)
neuvermählt, jungverheiratet, jungvermählt
  som nyligen gift sig

nyhet /nˈyːheːt/ (n)
Nachricht, Neuigkeit, Neuheit
  bit ny information

nyhetsbrev /nˈyːheːtsbrˌeːv/ (n)
Newsletter

nyhetsbyrå /nˈyːheːtsbˌyːroː/ (n)
Nachrichtenagentur, Presseagentur

nyhetsprogram /nˈyːheːtsprˌɔɡram/ (n)
Nachrichtensendung
  TV-program som sänder nyheter vanligen upplästa av människa i studio

nyhetsuppläsare /nˈyːheːtsˌɵplɛːsˌarə/ (n)
Nachrichtensprecher, Nachrichtensprecherin
  person som presentera nyheterna i radio eller teve

nyinstallerad /nˈyːɪnstˌaleːrˌad/ (adj)
neu installiert
  som nyligen installerats

nykomling /nˈyːkɔmlˌɪŋ/ (n)
Ankömmling, Neuankömmling, Newcomer, Newcomerin
  person som alldeles nyligen ankommit

nykter /nˈyktər/ (adj)
nüchtern
  ej påverkad av alkohol
  sansad, realistisk

nykterhet /nˈyktərhˌeːt/ (n)
Nüchternheit
  nyktert tillstånd, det att vara nykter

nykterist /nˈyktərˌɪst/ (n)
Abstinenzler, Abstinenzlerin, Antialkoholiker, Antialkoholikerin
  person som avstår alkohol

nyligen /nˈyːlɪɡˌɛn/ (adv)
kürzlich, neulich, unlängst, vor Kurzem, vor kurzem, vor kurzer Zeit
  för inte länge sedan

nymfeum /nˈymfəˌʉm/ (n)
Nymphäum
  helgedom

nymfomani /nˈymfuːmˌaniː/ (n)
Nymphomanie
  starkt stegrad könsdrift hos kvinnor

nymålad /nˈyːmoːlˌad/ (adj)
frisch gestrichen
  nyligen täckt med målarfärg

nymåne /nˈyːmoːnə/ (n)
Neumond

nynazism /nˈyːnasˌɪsm/ (n)
Neonazismus
  nazism praktiserad efter andra världskrigets slut

nynna /nˈyna/ (v)
summen
  (små-) sjunga (glatt för sig själv), särskilt endast en melodi utan text

nynorsk /nˈyːnɔʂk/ (n)
Neunorwegisch, Nynorsk
  ett norskt (skrift)språk byggt på norska dialekter (tidigare kallat landsmål)

nynorska /nˈyːnɔʂkˌa/ (n)
Nynorsk, Neunorwegisch
  skriftspråk baserat västnorska dialekter

nyord /nˈyːuːrd/ (n)
Neologismus, Wortneubildung
  ord som uppkommit nyligen, eller som fått en ny betydelse

nypa /nˈyːpa/ (n)
Prise
  kvantitet av något lösmaterial som kan hållas fast med fingrarna

nypa /nˈyːpa/ (v)
klemmen, stibitzen
  gripa eller fånga; lägga beslag på något; stjäla, knycka, sno
kneifen, zwicken
  klämma till med fingrarna

nypon /nˈyːpuːn/ (n)
Hagebutte, Hiefe, Häge, Mehlbeere, Rosenapfel
  frukt

nyponsoppa /nˈyːpʊnsˌɔpa/ (n)
Hagebuttensuppe

nypotatis /nˌyːpɔtˈɑːtɪs/ (n)
Frühkartoffel, neue Kartoffel
  första potatis av årets skörd

nyrenoverad /nˈyːrənˌuːvərˌad/ (adj)
frisch renoviert
  som nyligen renoverats

nyrik /nˈyːriːk/ (adj)
neureich
  som nyligen blivit rik

nysa /nˈyːsa/ (v)
niesen

nysilver /nˈyːsɪlvər/ (n)
Neusilber
  legering

nysilverbricka /nˈyːsɪlvˌɛrbrɪkːˌa/ (n)
Neusilbertablett
  bricka tillverkat av nysilver

nysnö /nˈysnøː/ (n)
Neuschnee
  snö som nyss har fallit

nyss /nˈys/ (adv)
soeben, vorhin
  alldeles nyligen, för en mycket kort tid sedan

nystan /nˈystan/ (n)
Knäuel
  klot av lindat garn

nysvensk /nˈysvənsk/ (n)
Neuschwede, Neuschwedin
  invandrare i Sverige

nytta /nˈytːa/ (n)
Nutzen

nyttig /nˈytːɪɡ/ (adj)
gesund
  1. hälsosam
nützlich
  3. användbar
  2.

nyttja /nˈytja/ (v)
nutzen
  använda

nyttjande /nˈytjandə/ (n)
Benutzung
  det att nyttja

nyttjanderätt /nˈytjandərˌɛt/ (n)
Nutzungsrecht
  rättighet att begagna något som ägs av någon annan

nyutkommen /nˈyːɵtkˌɔmən/ (adj)
neu herausgekommen
  som nyligen har kommit ut

nyval /nˈyːval/ (n)
Neuwahl

nyzeeländare /nˈyːsəəlˌɛndarə/ (n)
Neuseeländer, Neuseeländerin
  invånare i Nya Zeeland

nyzeeländsk /nˈyːsəəlˌɛndsk/ (adj)
neuseeländisch
  som rör Nya Zeeland

nyzeeländska /nˈyːsəəlˌɛndska/ (n)
Neuseeländerin
  kvinna från Nya Zeeland

nyår /nˈyːoːr/ (n)
Neujahr

nyårsafton /nˈyːoːʂˌaftuːn/ (n)
Silvester, Altjahrsabend
  den 31 december

nyårsbal /nˈyːoːʂbˌal/ (n)
Silvesterball
  evenemang med dans på nyårsafton

nyårsdag /nˈyːoːʂdˌɑːɡ/ (n)
Neujahr, Neujahrstag
  den 1 januari

nyårskonsert /nˈyːoːʂkˌɔnsət/ (n)
Neujahrskonzert
  konsert som hålls vid nyår (på nyårsafton eller nyårsdagen)

nyårslöfte /nˈyːoːʂlˌøːftə/ (n)
Neujahrsvorsatz, Vorsatz für das neue Jahr
  löfte avlagt vid nyår

nyårsmeny /nˌyːoːʂmənˈyː/ (n)
Silvestermenü
  festlig middag som äts på nyårsafton

näbb /nˈɛb/ (n)
Schnabel
  käkpartiet hos fåglarna
  människans mun

näbbdjur /nəbjˈʉr/ (n)
Schnabeltier
  ett äggläggande däggdjur (Ornithorhynchus anatinus) i ordningen kloakdjur (Monotremata)

näbbig /nˈɛbɪɡ/ (adj)
-schnäbelig, -schnäblig
  som har näbb
naseweis, schnippisch
  som uttrycker sig eller beter sig på ett näsvist, impertinent eller respektlöst vis

näbbmus /nˈɛbmʉs/ (n)
Spitzmaus
  musliknande djur som tillhör ordningen äkta insektsätare

näck /nˈɛk/ (n)
Wassermann
  vattenväsen

näckros /nˈɛkruːs/ (n)
Seerose
  näckros (alla betydelser)

näktergal /nˈɛktərɡˌal/ (n)
Sprosser
  fågelarten Luscinia luscinia
Nachtigall
  individ av flera arter inom släktet Luscinia

nämligen /nˈɛmlɪɡˌɛn/ (adv)
nämlich

nämna /nˈɛmna/ (v)
nennen
  namnge
erwähnen
  omtala

nämnare /nˈɛmnarə/ (n)
Nenner

nämndeman /nˈɛmndəmˌan/ (n)
Geschworene, Geschworener, Laienrichter, Laienrichterin, Schöffe, Schöffin

nämnvärd /nˈɛmnvɛːrd/ (adj)
erwähnenswert, nennenswert
  som är värd att tala om

nännas /nˈɛnas/ (v)
nicht über das Herz bringen
  ha hjärta att förstöra något eller att skada någon

näpen /nˈɛːpən/ (adj)
niedlich
  söt och rar, älsklig, barnslig, liten och täck

näppeligen /nˈɛpəlˌɪɡən/ (adv)
schwerlich
  knappast, sannolikt inte, svårligen

när /nˈɛːr/ (adv)
wann, als
  frågeord: vid vilken tid; vid vilket tillfälle

när /nˈɛːr/ (conjunction)
als, wenn
  vid viss tid; vid visst tillfälle

nära /nˈɛːra/ (adj)
nah
  som befinner sig på kort avstånd

nära /nˈɛːra/ (adv)
nahe
  på kort avstånd

nära /nˈɛːra/ (v)
ernähren, füttern
  ge näring

närapå /nˈɛːrapˌoː/ (adv)
beinahe, fast, nahezu

närbelägen /nˈɛrbəlˌɛːɡən/ (adj)
benachbart, nahe gelegen, nahegelegen
  som har ett visst läge i närheten

närdemokrati /nˈɛːrdəmˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
Bürgerbeteiligung, Mitbestimmung
  om medborgarna inblandas i politiska beslut

närhet /nˈɛrheːt/ (n)
Nähe

näring /nˈɛːrɪŋ/ (n)
Nahrung
  1. näringsämne
Gewerbe, Erwerbszweig
  2. värdeskapande verksamhet

näringsgren /nˈɛːrɪŋsɡrən/ (n)
Erwerbszweig, Wirtschaftszweig

näringsliv /nˈɛːrɪŋslˌiːv/ (n)
Wirtschaft
  värdeskapande verksamheter

näringsmedel /nˈɛːrɪŋsmˌeːdəl/ (n)
Nahrungsmittel
  livsmedel

näringsminister /nˈɛːrɪŋsmˌiːnɪstər/ (n)
Wirtschaftsminister
  minister (ledamot av regeringen) med ansvar för näringslivets frågor

näringsrik /nˈɛːrɪŋsrˌiːk/ (adj)
nahrhaft
  som innehåller nyttiga näringsämnen

näringsämne /nˈɛːrɪŋsˌɛmnə/ (n)
Nährstoff
  nyttigt ämne i mat

närma /nˈɛrma/ (v)
annähern, nähern
  1. förflytta sig mot
  2. modifiera sina idéer

närmare /nˈɛrmarə/ (adv)
annähernd, fast

närmevärde /nˈɛrməvˌɛːrdə/ (n)
Näherungswert
  en uppskattning av ett tal

närområde /nˈɛːrɔmrˌoːdə/ (n)
Nahbereich
  om­råde på kort av­stånd

närstående /nˈɛʂtoːˌɛndə/ (adj)
nahestehend
  som är en nära familjemedlem eller nära vän

närstående /nˈɛʂtoːˌɛndə/ (n)
Nahestehende, Nahestehender
  person som är en nära familjemedlem eller nära vän

närsynt /nˈɛʂynt/ (adj)
kurzsichtig
  som lider av närsynthet (myopi), och därför utan hjälpmedel ser suddigt på långt håll

närvarande /nˈɛrvɑːrˌandə/ (adj)
anwesend, zugegen

närvaro /nˈɛrvarˌuː/ (n)
Anwesenheit, Gegenwart

näs /nˈɛːs/ (n)
Isthmus, Landenge, Landbrücke
  landbrygga
Landzunge
  lång och smal halvö

näsa /nˈɛːsa/ (n)
Nase
  del av ansikte

näsapa /nˈɛːsapˌa/ (n)
Nasenaffe
  apa

näsblod /nəsblˈuːd/ (n)
Nasenbluten

näsborre /nˈɛsbɔrə/ (n)
Nasenloch, Nüster
  en öppning i näsan

näsduk /nˈɛsdʉk/ (n)
Taschentuch

nässla /nˈɛsla/ (n)
Nessel

nässprej /nˈɛsprəj/ (n)
Nasenspray
  sprej som används i näsborrarna

näst störst /nˈɛst stˈœʂt/ (adj)
zweitgrößte
  som kommer på andra platsen i storheten

nästa /nˈɛsta/ (adj)
nächster, nächst, nächste, nächstes
  följande

nästa /nˈɛsta/ (n)
Nächste, Nächster
  medmänniska

nästan /nˈɛstan/ (adv)
beinahe, fast, ungefähr, gegen

näste /nˈɛːstə/ (n)
Nest
  fågelbo

nästipp /nˈɛstɪp/ (n)
Nasenspitze

näsvinge /nˈɛsvɪŋə/ (n)
Nasenflügel
  sidan av näsan

näsvis /nˈɛsviːs/ (adj)
naseweis
  påflugen, uppnosig, småfräck, uppkäftig, snorkig, trotsig

nät /nˈɛːt/ (n)
Netz, Internet, Web
  Internet
Netz
  ordnade trådar
  system av förbindelser, linjer, ledningar

nätboll /nˈɛːtbɔl/ (n)
Netzball
  boll som träffar nätet men går över ändå och därmed blir svår att ta för motståndaren (i sporter som spelas över nät)

nätfiske /nˈɛːtfɪskə/ (n)
Phishing
  sändandet av e-post i syfte att tillskansa sig personlig information

näthandel /nˈɛːthandəl/ (n)
Internethandel
  handel med varor via Internet

nätmelon /nˈɛːtməlˌɔn/ (n)
Cantaloup, Cantaloupe-Melone
  frukt av underarten nätmelon (1)

nätneutralitet /nˈɛːtnəˌʉtralˌiːteːt/ (n)
Netzneutralität
  en internetleverantörs likabehandling av all data på internet

nätutgåva /nˈɛːtʉtɡˌoːva/ (n)
Internet-Ausgabe
  variant (utgåva) för webben (nätet) av en publikation

nätverk /nˈɛːtvərk/ (n)
Netzwerk
  en mängd datorer som är kopplade till varandra
  en mängd människor, föremål eller organisationer

nätverkskabel /nˈɛːtvərkskˌabəl/ (n)
Netzwerkkabel
  kabel

näve /nˈɛːvə/ (n)
Faust
  (knuten) hand
Handvoll
  handfull

näver /nˈɛːvər/ (n)
Birkenrinde
  bark
  stycke bark

näverdokument /nˈɛːvərdˌɔkʉmˌɛnt/ (n)
Birkenrindentext
  brev skrivet på näver

nävrätt /nˈɛvrət/ (n)
Faustrecht

nå /nˈoː/ (interjection)
na
  anger att någon förväntas svara på något

nå /nˈoː/ (v)
erreichen
  vara tillräckligt nära för att kunna vidröra något
  komma fram till något

nåbar /nˈoːbɑːr/ (adj)
erreichbar, zugänglich

nåd /nˈoːd/ (n)
Gnade
  givmildhet

nådastöt /nˈoːdastˌøːt/ (n)
Gnadenschuss, Gnadenstoß
  en avslutande stöt för att döda ett skadat djur eller människa

nåderik /nˈoːdərˌiːk/ (adj)
gütig
  förmögen

nådig /nˈoːdɪɡ/ (adj)
gnädig
  full av nåd

någon /nˈoːɡɔn/ (pronoun)
jemand, irgendwer

någonsin /nˌoːɡɔnsˈiːn/ (adv)
je, jemals

någonstans /nˌoːɡɔnstˈans/ (adv)
irgendwo
  på något ställe
irgendwohin, irgendwo
  till något ställe

någonting /nˈoːɡɔntˌɪŋ/ (pronoun)
etwas, irgendetwas
  något

någorlunda /nˈoːɡʊrlˌɵnda/ (adv)
einigermaßen
  ganska; till viss del

något /nˈoːɡɔt/ (pronoun)
etwas

några /nˈoːɡra/ (pronoun)
einige

nåja /nˈoːja/ (interjection)
naja

nål /nˈoːl/ (n)
Nadel
  spetsigt, smalt, avlångt föremål

nålsöga /nˈoːlsøːɡˌa/ (n)
Nadelöhr
  hål i nål
  trång passage

nåt /nˈoːt/ (pronoun)
etwas

nåväl /nˈoːvɛːl/ (interjection)
nun denn

nöd /nˈøːd/ (n)
Not
  armod eller utblottat tillstånd
  nödställd belägenhet, livshotande förhållanden
  trängande behov av något, tvingande anledning till något

nödgas /nˈœdɡas/ (v)
sich genötigt sehen
  vara tvungen att

nödig /nˈøːdɪɡ/ (adj)
nötig
  nödvändig

nödsituation /nˈœdsɪtˌʉasxˈuːn/ (n)
Notfall
  kritisk situation, nödläge, kris

nödtorftig /nˈœdtuːrftˌɪɡ/ (adj)
notdürftig
  knapp

nödvändig /nˈœdvəndˌɪɡ/ (adj)
notwendig, erforderlich

nödvändighet /nˈœdvəndˌɪɡheːt/ (n)
Notwendigkeit
  något som är nödvändigt

nödvändighetsartikel /nˈœdvəndˌɪɡheːtsˌatiːkəl/ (n)
Bedarfsartikel
  en vara eller drog som man är beroende av, basvara, grundbehov

nödvändigtvis /nˈœdvəndˌɪktviːs/ (adv)
notwendigerweise, zwangsläufig, notgedrungen, unbedingt
  med nödvändighet

nödvärn /nˈœdvərn/ (n)
Notwehr

nöff /nˈœf/ (interjection)
grunz
  lätet från gris

nöja /nˈøːja/ (v)
/mit etwas/ Vorlieb nehmen, sich /mit etwas/ begnügen
  nöja sig

nöjd /nˈœjd/ (adj)
zufrieden
  som anser situationen godtagbar, ofta som känner välmående och glädje

nöje /nˈøːjə/ (n)
Vergnügen, Spaß
  något som är tänkt att eller som ger välmående och gör människor glada

nöjespark /nˈøːjəspˌark/ (n)
Vergnügungspark, Rummelplatz
  område

nörd /nˈœrd/ (n)
Nerd
  enkelspårig inställning till ett visst ämne

nöt /nˈøːt/ (n)
Rind
  däggdjur, nötkreatur
Hornochse
  idiot
Nuss
  torr frukt som inte öppnas
  torr, ätbar kärna eller frukt

nöta in /nˈøːta ˈɪn/ (v)
einpauken, pauken
  inpränta, plugga in genom upprepad inlärning

nötfärs /nˈœtfəʂ/ (n)
Rinderhack, Rinderhackfleisch
  köttfärs baserad på nötkött

nötkaka /nˈœtkɑːkˌa/ (n)
Nusskuchen
  kaka bakad på nötter

nötknäppare /nˈœtknəpˌarə/ (n)
Nussknacker
  tångliknande föremål som används för knäppa nötter

nötkreatur /nˈœtkrəˌatʉr/ (n)
Rindvieh, Hausrind, Rind

nötkråka /nˈœtkroːkˌa/ (n)
Tannenhäher

nötkött /nˈœtkˈœt/ (n)
Rindfleisch
  kött

nötskal /nˈœtskal/ (n)
Nussschale
  skal på en nöt

nötskrika /nˈœtskriːka/ (n)
Eichelhäher

nött /nˈœt/ (adj)
abgenutzt
  utsatt för nötning

nötväcka /nˈœtvəkːˌa/ (n)
Kleiber

o- /ˈuː/ (affix)
un-
  inte
  dålig

oacceptabel /ˈuːaksˌɛptabˌɛl/ (adj)
inakzeptabel, unannehmbar, unakzeptabel
  som ej kan accepteras, ej acceptabel, oantaglig

oaktat /ˈuːaktˌat/ (conjunction)
trotz, ungeachtet
  trots att

oaktsam /ˈuːaktsˌam/ (adj)
achtlos, unachtsam
  oförsiktig /på ett sätt som betraktas som slarvigt eller oansvarigt/

oaktsamhet /ˈuːaktsˌamheːt/ (n)
Unachtsamkeit
  egenskapen, eller det att vara, oaktsam

oanad /ˈuːanˌad/ (adj)
ungeahnt
  som man tidigare eller till en början (nästan) inte kände till eller kunde ana, eller till och med inte trodde fanns eller var möjlig

oangenäm /ˈuːaŋənˌɛːm/ (adj)
unangenehm
  inte angenäm

oanständig /ˈuːanstˌɛndɪɡ/ (adj)
unanständig
  som bryter mot god sed
  som gör eller innehåller anspelningar på sexualitet och könsumgänge

oanvänd /ˈuːanvˌɛnd/ (adj)
unangewendet, unbenutzt, ungebraucht

oanvändbar /ˈuːanvˌɛndbɑːr/ (adj)
unbrauchbar, unverwendbar

oaptitlig /ˈuːaptˌɪtlɪɡ/ (adj)
unappetitlich
  som väcker fysiskt o­behag på grund av sin lukt eller sitt ut­seende

oaptitligt /ˈuːaptˌɪtlɪkt/ (adv)
unappetitlich
  avledning till adjektivet oaptitlig

oartig /ˈuːatˌɪɡ/ (adj)
unhöflich

oartighet /ˈuːatˌɪɡheːt/ (n)
Unhöflichkeit
  det att vara oartig

oas /ˈuːas/ (n)
Oase
  fruktbar plats i öknen
  i överförd bemärkelse

oavbruten /ˈuːɑːvbrˌʉtən/ (adj)
unaufhörlich, ununterbrochen
  som (under viss tid) fortsätter viss aktivitet utan att sluta, särskilt då någon närvarande skulle önska att aktiviteten avslutas

oavbrutet /ˈuːɑːvbrˌʉtət/ (adv)
kontinuierlich,
  fortsättande, utan att sluta

oavgjord /ˈuːɑːvjˌuːrd/ (adj)
unentschieden
  inte avgjord, given eller beslutad, särskilt om resultat

oavhängig /ˈuːavhˌɛŋɪɡ/ (adj)
unabhängig

oavhängighet /ˈuːavhˌɛŋɪɡhˌeːt/ (n)
Unabhängigkeit

oavkortad /ˈuːavkˌɔtad/ (adj)
ungekürzt, unverkürzt
  utan att något tas bort

oavlåtlig /ˈuːavlˌoːtlɪɡ/ (adj)
unablässig
  oupphörlig

oavsedd /ˈuːɑːvsˌɛd/ (adj)
ohne Rücksicht auf, unbeabsichtigt, ungeachtet
  som man inte hade för avsikt att åstadkomma, och som man inte hade förutsett skulle inträffa

oavsett /ˈuːɑːvsˌɛt/ (preposition)
ohne Rücksicht auf, ungeachtet
  oberoende av

oavsiktlig /ˈuːɑːvsˌɪktlɪɡ/ (adj)
unabsichtlich
  som man inte hade för avsikt att åstadkomma

oavsiktligen /ˈuːɑːvsˌɪktlɪɡˌɛn/ (adv)
unabsichtlich

oavsiktligt /ˈuːɑːvsˌɪktlɪkt/ (adv)
unabsichtlich, ungewollt

obalans /ˌuːbalˈans/ (n)
Ungleichgewicht
  avsaknad av balans

obarmhärtig /ˈuːbɑːrmhˌɛtɪɡ/ (adj)
unbarmherzig
  inte barmhärtig

obarmhärtighet /ˈuːbɑːrmhˌɛtɪɡhˌeːt/ (n)
Unbarmherzigkeit
  det att vara obarmhärtig

obducera /ˈɔbdʉsˌeːra/ (v)
obduzieren
  rättsmedicinskt undersöka död kropp

obduktion /ˌɔbdɵksxˈuːn/ (n)
Nekropsie, Obduktion
  liköppning, likundersökning

obebodd /ˈuːbəbˌɔd/ (adj)
unbewohnt
  där ingen bor

obebyggd /ˈuːbəbˌyɡd/ (adj)
unbebaut
  inte bebyggd

obefintlig /ˈuːbəfˌɪntlɪɡ/ (adj)
nicht vorhanden
  som inte existerar eller inte är verklig

obegriplig /ˌuːbəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
unbegreiflich

obegränsad /ˈuːbəɡrˌɛnsad/ (adj)
unbeschränkt, unbegrenzt, uneingeschränkt

obegåvad /ˈuːbəɡˌoːvad/ (adj)
unbegabt
  inte begåvad

obehag /ˈuːbəhˌaɡ/ (n)
Unbehagen

obehaglig /ˈuːbəhˌaɡlɪɡ/ (adj)
unangenehm, unbehaglich

obehandlad /ˈuːbəhˌandlad/ (adj)
unbehandelt
  inte behandlad, som inte har genomgått någon behandling eller bearbetning

obehindrad /ˈuːbəhˌɪndrad/ (adj)
unbehindert, ungehindert
  som inte hindras, som inte är hindrad

obehörig /ˈuːbəhˌøːrɪɡ/ (adj)
unbefugt
  ej berättigad

obehövlig /ˌuːbəhˈœvlɪɡ/ (adj)
unnötig

obekant /ˈuːbəkˌant/ (adj)
unbekannt
  okänd, som inte setts förut eller som inte känns igen

obekant /ˈuːbəkˌant/ (n)
Unbekannte
  (matematik) kort för obekant variabel

obekväm /ˈuːbəkvˌɛːm/ (adj)
unbequem
  som inger fysiskt obehag
  som inger obehaglig känsla

obekymrad /ˈuːbəkˌymrad/ (adj)
unbekümmert
  inte bekymrad

obemannad /ˈuːbəmˌanad/ (adj)
unbemannt
  inte bemannad, förarlös, utan personal, automatisk, automatiserad

obemärkt /ˈuːbəmˌɛrkt/ (adj)
unbemerkt
  som inte syns, märks eller upptäcks

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (adj)
unabhängig
  fristående gentemot något

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (n)
Unabhängigkeit
  det att inte vara beroende av någon eller något

oberäknelig /ˈuːbərˌɛːknəlˌɪɡ/ (adj)
unberechenbar
  vars agerande är svårt eller omöjligt att förutspå

oberörd /ˌuːbərˈœrd/ (adj)
unberührt
  som inte är (känslomässigt) påverkad (av något specifikt)

obeskrivlig /ˈuːbəskrˌiːvlɪɡ/ (adj)
unbeschreiblich
  mycket svår eller omöjlig att beskriva

obeslutsam /ˈuːbəslˌʉtsam/ (adj)
unentschlossen, unschlüssig
  som har svårt att fatta beslut

obeslutsamhet /ˈuːbəslˌʉtsamhˌeːt/ (n)
Unentschlossenheit
  det att vara obeslutsam

obesprutad /ˈuːbəsprˌʉtad/ (adj)
ungespritzt
  inte besprutad

obestridlig /ˈuːbəstrˌɪdlɪɡ/ (adj)
unbestreitbar
  som inte kan bestridas, som inte kan hävdas annat

obestämd /ˈuːbəstˌɛmd/ (adj)
unbestimmt
  ännu ej bestämd

obesvärad /ˈuːbəsvˌɛːrad/ (adj)
unbelästigt
  inte besvärad
unbefangen, ungeniert
  som inte ger sken av att störas av något (ofta specifikt), skämmas för något (ofta specifikt) etc.

obetald /ˌuːbətˈɑːld/ (adj)
unbezahlt
  som inte betalats
  som inte erhållit (tänkbar eller förväntad) betalning
unbezahlt, ehrenamtlich
  som inte görs mot (ekonomisk) ersättning

obetydlig /ˌuːbətˈyːdlɪɡ/ (adj)
unbedeutend
  oviktig

obetänksamhet /ˈuːbətˌɛŋksamhˌeːt/ (n)
Unbedachtsamkeit, Unbesonnenheit

obevakad /ˈuːbəvˌakad/ (adj)
unbewacht
  inte bevakad

obeveklig /ˈuːbəvˌeːklɪɡ/ (adj)
unnachgiebig, unbeugsam
  som inte låter sig bevekas

obildad /ˈuːbɪldˌad/ (adj)
ungebildet
  som saknar eller har mindre än förväntad eller önskad allmän kunskap i flera områden

objekt /ˈɔbjəkt/ (n)
Objekt
  fysiskt föremål
  programmering
  satsdel

objektglas /ˈɔbjəktɡlˌas/ (n)
Objektträger
  skiva av glas på vilken ett preparat (objekt) läggs som ska studeras i mikroskop

objektiv /ˈɔbjəktˌiːv/ (adj)
objektiv
  saklig, neutral, opartisk

objektiv /ˈɔbjəktˌiːv/ (n)
Objektiv

objektivitet /ˈɔbjəktˌiːviːtˌeːt/ (n)
Objektivität
  betecknar ett sakligt och opartiskt förhållningssätt inför något och har sin motsats i subjektivitet

objuden /ˈɔbjʉdən/ (adj)
ungeladen
  inte bjuden, kanske till och med ovälkommen

oblandad /ˈɔblandˌad/ (adj)
ungemischt
  som inte har blandats

obligation /ˌɔbliːɡasxˈuːn/ (n)
Obligation
  skuldförbindelse som kan köpas eller säljas

obligatorisk /ˈɔbliːɡˌatuːrˌɪsk/ (adj)
obligatorisch, verpflichtend, verbindlich
  inte frivillig

oboe /ˈuːbuːə/ (n)
Oboe

oboist /ˈuːbuːˌɪst/ (n)
Oboist, Oboistin

oborstad /ˈuːbɔʂtˌad/ (adj)
ungepflegt
  förfallen, sjabbig
ungebürstet
  som inte har borstat sitt hår

obotfärdig /ˈuːbɔtfˌɛːrdɪɡ/ (adj)
unbußfertig

obotlig /ˈuːbɔtlˌɪɡ/ (adj)
unheilbar
  obotlig

obrukbar /ˈɔbrɵkbˌɑːr/ (adj)
unbrauchbar
  omöjlig att använda
unbebaubar
  omöjlig att odla

obruklig /ˈɔbrɵklˌɪɡ/ (adj)
ungebräuchlich
  ovanlig, som används inte

obruten /ˈɔbrʉtən/ (adj)
ungebrochen
  inte öppnad

obs /ˈɔbs/ (interjection)
Achtung
  observera

obscen /ˈɔbssən/ (adj)
obszön

observation /ˌɔbsərvasxˈuːn/ (n)
Beobachtung, Observation

observator /ˈɔbsərvˌatɔr/ (n)
Observator
  titel för högre befattningshavare vid astronomiskt observatorium

observatorium /ˈɔbsərvˌatuːrˌiːʉm/ (n)
Observatorium, Sternwarte

observatör /ˈɔbsərvˌatøːr/ (n)
Beobachter, Beobachterin
  person som observerar något, särskilt i omgivningen

observera /ˈɔbsərvərˌa/ (v)
bemerken, merken
  bli medveten om något viktigt
beobachten, observieren
  noga titta på eller studera något

obsidian /ˈɔbsiːdˌiːan/ (n)
Obsidian
  en bergart som bildas av lava som stelnat så hastigt att någon kristallin struktur inte hinner bildas, och därför får en amorf struktur, med ett ogenomskinligt, vanligen mörkgrönt, mörkbrunt eller svart glas

obskyr /ˈɔbsxyːr/ (adj)
obskur

obsolet /ˈɔbsuːlət/ (adj)
obsolet
  föråldrad

obstetrik /ˈɔbstətrˌiːk/ (n)
Geburtshilfe, Tokologie
  förlossningskonst

obstinat /ˈɔbstiːnˌat/ (adj)
halsstarrig, obstinat, widerspenstig

obunden /ˈuːbɵndən/ (adj)
ungebunden
  fri, oberoende, inte bunden (av löften eller villkor), otvungen, lössläppt, otyglad
nicht gebunden
  häftad (och med mjuka pärmar), inte inbunden (i hårda pärmar)

occidental /ˌʊksɪdəntˈɑːl/ (adj)
abendländisch
  västerländsk

occitanska /ˈʊksɪtˌanska/ (n)
Okzitanisch
  romanskt språk

ocean /ˈuːsəˌan/ (n)
Ozean, Weltmeer

oceanografi /ˈuːsəˌanɔɡrˌafiː/ (n)
Ozeanografie, Ozeanographie
  havsforskning

oceanångare /ˈuːsəˌanɔŋˌarə/ (n)
Linienschiff, Ozeandampfer
  ångfartyg för att transportera människor över en ocean

och /ˈɔk/ (conjunction)
und
  samordnar språkliga enheter (ord, fraser, satsdelar och satser)

ociviliserad /ˈuːsɪvˌiːliːsˌeːrad/ (adj)
unzivilisiert
  inte civiliserad

ocker /ˈɔkːər/ (n)
Wucher
  krav på oskäligt hög ränta

ockerpris /ˈɔkːərprˌiːs/ (n)
Wucherpreis
  högt pris som begärs för någon vara, tjänst, lån etc, där säljaren utnyttjar sin dominerande position för att driva upp priset till oskäliga nivåer

ockra /ˈɔkra/ (n)
Ocker
  en järnförening som används i färg med gula, röda och bruna nyanser

ockragult nejlikfly /ˈɔkraɡˌɵlt nˈɛjlɪkflˌyː/ (n)
Gipskraut-Kapseleule, Gipskraut-Nelkeneule
  en insektsart inom familjen nattflyn

ockrare /ˈɔkrarə/ (n)
Halsabschneider, Halsabschneiderin
  person som bedriver ocker

också /ˈɔksoː/ (adv)
auch

ockupation /ˌɔkːʉpasxˈuːn/ (n)
Besetzung
  olagligt tillstånd
  olagligt besättande av annans egendom
Besetzung, Okkupation
  period

ockupera /ˈɔkːʉpərˌa/ (v)
besetzen, okkupieren
  ta i besittning

ode /ˈuːdə/ (n)
Ode

odefinierbar /ˈuːdəfˌiːniːˌɛrbɑːr/ (adj)
unbestimmbar, undefinierbar

odelad /ˈuːdəlˌad/ (adj)
ungeteilt

odelbar /ˈuːdəlbˌɑːr/ (adj)
unteilbar
  omöjlig att dela

odemokratisk /ˈuːdəmˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
undemokratisch
  inte demokratisk

odiskad /ˈuːdɪskˌad/ (adj)
ungespült
  inte diskad

odiskutabel /ˈuːdɪskˌʉtabˌɛl/ (adj)
indiskutabel
  obestridlig, odisputabel

odisputabel /ˈuːdɪspˌʉtabˌɛl/ (adj)
indiskutabel
  obestridlig, odiskutabel

odjur /ɔjˈʉr/ (n)
Ungeheuer, Scheusal, Untier
  stort och farligt (otäckt) djur

odla /ˈɔdla/ (v)
kultivieren, anbauen, züchten, bestellen, Pflanzen
  få att växa
pflegen
  utveckla

odla sin kål /ˈɔdla sɪn kˈoːl/ (v)
sich seinen privaten Interessen widmen
  ägna sig åt privata intressen

odlare /ˈɔdlarə/ (n)
Pflanzer, Pflanzerin
  person som odlar

odling /ˈɔdlɪŋ/ (n)
Anbau, Pflanzung
  område där man driver upp växter
Kultur
  sätt att föröka mikroorganismer eller celler
Anbau, Pflanzenzucht, Züchtung
  uppdrivning av växter
Aquakultur, Fischzucht
  uppfödning av fisk eller skaldjur

odon /ˈuːdɔn/ (n)
Rauschbeere

odontolog /ˌuːdɔntuːlˈoːɡ/ (n)
Odontologe, Odontologin
  person som sysslar med odontologi

odontologi /ˌuːdɔntuːlˈoːɡiː/ (n)
Odontologie

odrickbar /ˈɔdrɪkbˌɑːr/ (adj)
untrinkbar
  inte drickbar

oduglig /ˈuːdɵɡlˌɪɡ/ (adj)
unfähig
  inkompetent
unbrauchbar, untauglich
  som icke duger

odugling /ˈuːdɵɡlˌɪŋ/ (n)
Nichtsnutz, Taugenichts
  oduglig person

odåga /ˈuːdoːɡˌa/ (n)
Taugenichts
  person som inte duger till något vettigt, någon som är oduglig till arbete
Nichtsnutz, Taugenichts
  person som väcker förargelse

odödlig /uːdˈœdlɪɡ/ (adj)
unsterblich
  inte dödlig, som aldrig kommer att dö

oegentlighet /ˈuːəjəntlˌɪɡheːt/ (n)
Unregelmäßigkeiten, Unrichtigkeit
  fusk, bedrägeri

oenig /ˈuːənˌɪɡ/ (adj)
uneinig
  inte eniga, inte överens, som har olika uppfattningar eller önskningar

oenighet /ˈuːənˌɪɡheːt/ (n)
Uneinigkeit, Zwietracht
  det att två (eller fler) parter inte är överens, d.v.s. det att två (eller fler) parter har olika, icke-förenliga, uppfattningar om hur något är eller bör vara

oerfaren /ˈuːərfˌɑːrən/ (adj)
unerfahren

oerhörd /ˌuːərhˈœrd/ (adj)
unerhört, ungeheuer

oerhört /ˌuːərhˈœt/ (adv)
unerhört

oetisk /ˈuːətˌɪsk/ (adj)
unethisch
  icke etisk

ofantlig /ˈuːfantlˌɪɡ/ (adj)
unermesslich, ungeheuer
  ofattbart stor

ofarlig /uːfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
gefahrlos, ungefährlich
  som svårligen leder till...
harmlos, ungefährlich
  som svårligen orsakar...

ofattbar /ˈuːfatbˌɑːr/ (adj)
unfassbar
  mycket svår att förstå

ofelbar /ˈuːfəlbˌɑːr/ (adj)
unfehlbar
  som aldrig gör misstag eller fel
fehlerfrei
  utan fel

ofelbarhet /ˈuːfəlbˌɑːrheːt/ (n)
Unfehlbarkeit
  egenskapen att vara ofelbar

offensiv /ˈɔfənsˌiːv/ (adj)
offensiv
  anfallande

offensiv /ˈɔfənsˌiːv/ (n)
Offensive
  anfall

offentlig /ˈɔfəntlˌɪɡ/ (adj)
öffentlich
  tillgänglig för alla
  som avser statlig och kommunal verksamhet

offentliggöra /ˈɔfəntlˌɪɡøːrˌa/ (v)
veröffentlichen
  göra allmänt känd

offer /ˈɔfər/ (n)
Opfer
  någon som offras
  någon som råkar ut för något

offert /ˈɔfət/ (n)
Angebot, Offerte

offervilja /ˈɔfərvˌɪlja/ (n)
Opferbereitschaft
  beredskap att ge ett offer

officer /ˈɔfiːsər/ (n)
Offizier, Offizierin

officiell /ˈɔfiːsˌɪəl/ (adj)
offiziell
  anordnat, skapat eller publicerat av organisationen själv
amtlich, offiziell
  som är fastslaget av en myndighet eller någon annan auktoritet

offra /ˈɔfra/ (v)
opfern

offside /ˈɔfsiːdə/ (adv)
abseits
  utan rätt att spela i vissa lägen vid fotbolls- eller ishockeymatch

offside /ˈɔfsiːdə/ (n)
Abseits
  avblåsning för offside

offsidefälla /ˈɔfsiːdəfˌɛla/ (n)
Abseitsfalle
  det att ställa anfallare offside

ofikleid /ˈuːfɪkləˌiːd/ (n)
Ophikleide
  betecknar de största medlemmarna i familjen av klaffhorn

ofog /ˈuːfuːɡ/ (n)
Unfug
  aktivitet som person utför i syfte att roa sig själv men som orsakar (måttlig) irritation hos eller skada för annan part (och där det senare är en väsentlig eller ofrånkomlig del av det förra)
  beteende som anses vara respektlöst eller på annat sätt dåligt i ett socialt sammanhang

oframkomlig /ˈɔframkˌɔmlɪɡ/ (adj)
unbefahrbar, ungangbar, unwegsam
  som det till fots eller med avsett fordon är omöjligt eller ytterst svårt att ta sig fram på på grund av trafikledens aktuella tillstånd

ofred /ˈɔfrəd/ (n)
Unfriede
  läge då det inte är fred (d.v.s. krig)

ofreda /ˈɔfrədˌa/ (v)
belästigen
  antasta

ofredande /ˈɔfrədˌandə/ (adj)
belästigend
  presensparticip av ofreda

ofredande /ˈɔfrədˌandə/ (n)
Belästigung
  som ofredar

ofri /ˈɔfriː/ (adj)
unfrei
  inte fri (i någon mening)

ofrihet /ˈɔfriːhˌeːt/ (n)
Unfreiheit
  det att inte vara fri (i någon mening)

ofrivillig /ˈɔfriːvˌɪlɪɡ/ (adj)
unfreiwillig
  inte frivillig (om företeelse)
  inte frivillig (om person)

ofruktbar /ˈɔfrɵktbˌɑːr/ (adj)
unfruchtbar
  inte fruktbar, ofruktsam

ofruktbarhet /ˈɔfrɵktbˌɑːrheːt/ (n)
Unfruchtbarkeit
  det att inte vara fruktbar

ofruktsam /ˈɔfrɵktsˌam/ (adj)
steril, unfruchtbar
  steril, barnlös, ofruktbar, infertil

ofrånkomlig /ˈɔfroːŋkˌɔmlɪɡ/ (adj)
unvermeidlich
  som inte kan slippas

ofta /ˈɔfta/ (adv)
oft, häufig
  vid många tillfällen

oftalmolog /ˌɔftɑːlmuːlˈoːɡ/ (n)
Ophthalmologe, Ophthalmologin
  ögonläkare

oftalmologi /ˌɔftɑːlmuːlˈoːɡiː/ (n)
Augenheilkunde
  läran om ögat och dess sjukdomar

oftast /ˈɔftast/ (adv)
meistens
  vanligen, för det mesta

ofullkomlig /ˈuːfɵlkˌɔmlɪɡ/ (adj)
unvollkommen
  ofullständig, felaktig

ofullständig /ˈuːfɵlstˌɛndɪɡ/ (adj)
unvollständig
  inte fullständig

ofärdig /ˈuːfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
unfertig
  inte färdig
verkrüppelt, lahm
  lytt

oför /ˈuːføːr/ (adj)
arbeitsunfähig
  oförmögen att arbeta, fysiskt funktionshindrad

oförarglig /ˈuːføːrˌarɡlɪɡ/ (adj)
harmlos, unschuldig
  som inte orsakar någon irritation trots att det kunde förväntas

oförberedd /uːfˈœrbərˌɛd/ (adj)
unvorbereitet
  inte förberedd

ofördelaktig /uːfˈøːrdəlˌaktɪɡ/ (adj)
unvorteilhaft
  inte fördelaktig

ofördröjligen /uːfˈøːrdrˈœjlɪɡˌɛn/ (adv)
unverzüglich
  omgående, på direkten, genast

oförenlig /ˈuːføːrˌeːnlɪɡ/ (adj)
unvereinbar, inkompatibel
  som inte kan förenas

oföretagsam /ˈuːføːrˌeːtɑːɡsˌam/ (adj)
passiv, träge
  inte företagsam

oförglömlig /uːfˈœrɡlœmlˌɪɡ/ (adj)
unvergesslich
  som är så intressant, ovanlig eller känslomässigt gripande att den sätter sig hårt i minnet

oförklarlig /ˈuːfœrklˌɑːrlɪɡ/ (adj)
unerklärlich
  som inte kan förklaras

oförmedlad /uːfˈœrmˈeːdlad/ (adj)
unvermittelt
  (överfört) som inte förvarnats
  som inte förmedlats

oförmärkt /uːfˈœrmərkt/ (adv)
insgeheim, unmerklich

oförmåga /uːfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Unvermögen
  brist på förmåga

oförmögen /uːfˈœrmøːjən/ (adj)
unfähig

oförrätt /uːfˈœrət/ (n)
Unrecht
  oförrätt

oförrättad /uːfˈœrətːˌad/ (adj)
unverrichtet
  som inte har slutförts med framgång

oförsagd /uːfˈœʂaɡd/ (adj)
unverzagt

oförsiktig /uːfˈœʂɪktˌɪɡ/ (adj)
unvorsichtig

oförsiktighet /uːfˈœʂɪktˌɪɡheːt/ (n)
Unvorsichtigkeit
  det att vara oförsiktig, det att inte vara försiktig

oförskylld /uːfˈœʂkyld/ (adj)
unverdient, unverschuldet
  oförtjänt

oförskämd /uːfˈœʂkəmd/ (adj)
unverschämt

oförskämdhet /uːfˈœʂkəmdhˌeːt/ (n)
Unverschämtheit
  det att vara oförskämd
  oförskämd handling

oförstående /uːfˈœʂtoːˌɛndə/ (adj)
verständnislos
  inte förstående

oförstånd /uːfˈœʂtoːnd/ (n)
Unverstand
  dåligt omdöme

oförståndig /uːfˈœʂtoːndˌɪɡ/ (adj)
unvernünftig, unverständig
  inte förståndig

oförstörd /uːfˈœʂtˈœrd/ (adj)
unzerstört
  som inte har förstörts

oförtjänt /uːfˈœɕənt/ (adj)
unverdient
  som någon inte ”förtjänat” (antyder att subjektet är värt antingen något bättre eller något sämre)

oförtjänt /uːfˈœɕənt/ (adv)
unverdient
  i högre grad än vad företeelsen egentligen ”förtjänar”

oförtruten /uːfˈœtrʉtən/ (adj)
unverdrossen
  som inte tröttnar

oförtröttlig /uːfˈœtrˈœtlɪɡ/ (adj)
unermüdlich
  som aldrig tröttnar, utan alltid orkar fortsätta (med något arbete)

oförutsebar /ˈuːføːrˌʉtsəbˌɑːr/ (adj)
unvorhersehbar

oförutsedd /ˈuːføːrˌʉtsəd/ (adj)
unvorhergesehen

oförutsägbar /ˈuːføːrˌʉtsəjbˌɑːr/ (adj)
unvoraussagbar
  som är svår eller omöjlig att förutsäga
unberechenbar
  vars beteende är svårt eller omöjligt att förutsäga

oförädlad /ˈuːføːrˌɛdlad/ (adj)
unveredelt
  inte förädlad

oföränderlig /ˈuːføːrˌɛndərlˌɪɡ/ (adj)
unveränderlich, unabänderlich
  som inte förändras med tiden

oförändrad /ˈuːføːrˌɛndrad/ (adj)
unverändert
  inte förändrad

oganesson /ˈuːɡanˌɛsɔn/ (n)
Oganesson
  grundämne med atomnummer 118

ogenerad /ˈuːjənˌeːrad/ (adj)
ungeniert
  obesvärad, oblyg, fräck

ogenomförbar /ˌuːjeːnɔmfˈœrbɑːr/ (adj)
undurchführbar
  inte genomförbar

ogenomförbarhet /ˌuːjeːnɔmfˈœrbɑːrhˌeːt/ (n)
Undurchführbarkeit
  något som är ogenomförbart

ogift /ˈuːjɪft/ (adj)
ledig, unverheiratet

ogiftig /ˈuːjɪftˌɪɡ/ (adj)
ungiftig
  inte giftig

ogilla /ˈuːjɪlˌa/ (v)
abweisen, zurückweisen
  förklara ogiltig
ablehnen, missbilligen
  tycka illa om

ogiltig /ˈuːjɪltˌɪɡ/ (adj)
ungültig

ogin /uːjˈiːn/ (adj)
unfreundlich, ungefällig

ogjord /ˈɔjuːrd/ (adj)
unerledigt, ungeschehen, ungetan
  som (ännu) inte har utförts, d.v.s. som aldrig ägt rum (i synnerhet om någon handling som borde utföras)

ogrundad /ˈɔɡrɵndˌad/ (adj)
unbegründet, grundlos, haltlos
  som det saknas goda skäl, argument eller bevis för

ogräs /ˈɔɡrɛːs/ (n)
Unkraut
  växt som växer på ett oönskat ställe

ogärna /ˈuːjərnˌa/ (adv)
ungern
  inte gärna

ogästvänlig /ˈuːjəstvˌɛnlɪɡ/ (adj)
ungastlich, unwirtlich
  farlig att vara på, obeboelig eller otrevlig att gästa
ungastfreundlich
  som inte tycker om att ha gäster

ohederlig /ˈuːhədˌɛrlɪɡ/ (adj)
unehrlich, unredlich
  inte hederlig

ohm /ˈɔhm/ (n)
Ohm
  SI-enhet för elektriskt motstånd (resistans, reaktans och impedans)

ohotad /ˈuːhuːtˌad/ (adj)
unbedroht, ungefährdet
  som är inte utsatt hot

ohyfsad /ˈuːhyfsˌad/ (adj)
unerzogen, ungeschliffen
  ouppfostrad, oartig

ohygglig /ˈuːhyɡlˌɪɡ/ (adj)
scheußlich, schrecklich

ohyra /ˈuːhyːrˌa/ (n)
Ungeziefer
  skadedjur

ohälsosam /ˈuːhəlsˌuːsam/ (adj)
ungesund
  som kan skada hälsan

ohämmad /ˈuːhəmˌad/ (adj)
ungehemmt
  utan hämningar

ohållbar /ˈuːhɔlbˌɑːr/ (adj)
unhaltbar
  som inte kommer att fungera någon längre tid

ohörbar /uːhˈœrbɑːr/ (adj)
unhörbar
  som inte kan höras

ohövlig /uːhˈœvlɪɡ/ (adj)
unhöflich

oidentifierad /ˈuːiːdˌɛntiːfˌiːərˌad/ (adj)
unidentifiziert
  inte identifierad

oidentifierbar /ˈuːiːdˌɛntiːfˌiːərbˌɑːr/ (adj)
unidentifizierbar
  inte identifierbar

oidipuskomplex /ˈuːiːdˌiːpɵskˌɔmpləks/ (n)
Ödi­pus­kom­plex
  begrepp inom Sigmund Freuds psykoanalys

oigenkännlig /ˈuːiːjəŋɕˌɛnlɪɡ/ (adj)
unerkennbar, unkenntlich
  inte igenkännlig, som inte går att känna igen

oigenkännlighet /ˈuːiːjəŋɕˌɛnlɪɡhˌeːt/ (adj)
Unkenntlichkeit
  det att vara o­igenkännlig

oinskränkt /ˈuːɪnskrˌɛŋkt/ (adj)
unbegrenzt, unbeschränkt, uneingeschränkt

ointelligent /ˈuːɪntˌɛlɪɡˌɛnt/ (adj)
unintelligent

ointressant /ˈuːɪntrˌɛsant/ (adj)
uninteressant

ointresserad /ˈuːɪntrˌɛseːrˌad/ (adj)
uninteressiert

ojdå /ˈɔjdoː/ (interjection)
oje
  uttrycker förvåning

ojordad /ˈɔjuːrdˌad/ (adj)
nicht geerdet, ungeerdet
  inte jordad, utan anslutning för jord

ojust /ˈɔjɵst/ (adj)
inkorrekt, unfair
  oärlig eller orättvis; inkorrekt eller otillåten

ojämförbar /ˌɔjəmfˈœrbɑːr/ (adj)
unvergleichbar
  ej jämförbar

ojämn /ˈɔjəmn/ (adj)
uneben, holprig, ungleichmäßig
  som inte är jämn

ojämnhet /ˈɔjəmnhˌeːt/ (n)
Unebenheit
  det att någon yta är ojämn eller en specifik utbuktning eller nedsänkning på ytan (som, eventuellt tillsammans med andra sådana ojämnheter, gör att ytan är ojämn)

ok /ˈuːk/ (n)
Joch
  börda

okammad /ˈuːkamˌad/ (adj)
ungekämmt
  rufsigt, oordnat (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)
ungepflegt
  som har rufsigt hår på huvudet (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)

okapi /ˈuːkapˌiː/ (n)
Okapi
  en djurart (Okapia johnstoni) inom familjen giraffdjur (Giraffidae)

okarina /ˈuːkarˌiːna/ (n)
Okarina
  blåsinstrument oftast gjort av keramik

okaritokivi /ˈuːkarˌiːtuːkˌiːviː/ (n)
Okaritokiwi, Rowi
  en fågelart (Apteryx rowi) inom familjen kivier (Apterygidae)

okej /ˈuːkəj/ (interjection)
okay, einverstanden

oklanderlig /ˈɔklandˌɛrlɪɡ/ (adj)
einwandfrei, tadellos, untadelig
  som man inte kan anmärka på

oklar /ˈɔklɑːr/ (adj)
unklar, trüb, trübe
  obestämd, otydlig, ej klar

oklädd /ˈɔkləd/ (adj)
unbekleidet
  som är utan kläder, som inte har klätts

oknäppt /ˈɔknəpt/ (adj)
nicht zugeknöpft
  som inte är knäppt

okomplicerad /ˈuːkɔmplˌɪseːrˌad/ (adj)
unkompliziert
  lätt, enkel, som inte innebär svårigheter

okonstlad /ˈuːkɔnstlˌad/ (adj)
natürlich, ungekünstelt
  icke konstlad, naturlig

okontrollerbar /ˈuːkɔntrˌɔlərbˌɑːr/ (adj)
unkontrollierbar

okonventionell /ˌuːkɔnvənsxˈuːnəl/ (adj)
unkonventionell
  inte konventionell

oktagon /ˈɔktɑːɡˌɔn/ (n)
Achteck, Oktagon, Oktogon

oktal /ɔktˈɑːl/ (adj)
oktal
  som grundar sig på talbasen åtta, som använder siffrorna 0-7, förkortas okt.

oktober /ˈɔktuːbər/ (n)
Oktober
  årets tionde (10.) månad

okulering /ˈuːkʉlˌeːrɪŋ/ (n)
Okulation
  inympning av okulage (ofta bark med grenanlag, så kallat meristem) innanför barken på annan växt av annan art eller sort, i syfte att förädla plantan

okulär /ˈuːkʉlˌɛːr/ (adj)
mit bloßem Auge
  som utföres med ögonen

okunnig /ˈuːkɵnˌɪɡ/ (adj)
unkundig, unwissend
  som saknar eller har dålig kunskap inom visst område

okunnighet /ˈuːkɵnˌɪɡheːt/ (n)
Unwissenheit
  brist på kunskap

okväda /ˈɔkvɛːdˌa/ (v)
schmähen, verunglimpfen
  tala nedsättande till någon, förolämpa

okänd /ˈuːɕənd/ (adj)
unbekannt
  ej känd

okänslig /ˈuːɕənslˌɪɡ/ (adj)
unempfindlich
  som inte känner av något (speciellt)
gefühllos
  som inte lägger märke till eller tar hänsyn till andras känslor och sårbarhet

okänslighet /ˈuːɕənslˌɪɡheːt/ (n)
Gefühllosigkeit, Unempfindlichkeit
  det att vara okänslig (i någon betydelse av ordet)

oladdad /ˈuːladˌad/ (adj)
ungeladen
  inte (elektriskt) laddad
  som inte har laddats

olaglig /ˈuːlɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
illegal, gesetzeswidrig, gesetzwidrig, ungesetzlich

olaglighet /ˈuːlɑːɡlˌɪɡheːt/ (n)
Gesetzwidrigkeit
  olaglig gärning

olidlig /ˈuːlɪdlˌɪɡ/ (adj)
unausstehlich, unerträglich, unleidlich

olifant /ˈuːliːfˌant/ (n)
Olifant
  signalhorn snidade av elefantbetar

oligark /ˈuːliːɡˌark/ (n)
Oligarch, Oligarchin
  ledande person i ett fåmannavälde, det vill säga då ett fåtal personer styr genom att ha tillgång till kapital eller ärvd titel

oligarki /ˈuːliːɡˌarkiː/ (n)
Oligarchie
  fåvälde, regering av få personer

oligarkisk /ˈuːliːɡˌarkɪsk/ (adj)
oligarchisch
  som avser oligarki

oligopol /ˈuːliːɡˌuːpuːl/ (n)
Oligopol
  situation där ett litet antal företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

olik /ˈuːliːk/ (adj)
verschieden, unterschiedlich, ungleich
  inte lik; annorlunda

olikformig /ˌuːlɪkfˈɔrmɪɡ/ (adj)
ungleichförmig
  som ändrar sig hela tiden

olikfärgad /ˈuːlɪkfˌɛrɡad/ (adj)
ungleichfarbig
  som har annan färg

olikhet /ˈuːlɪkhˌeːt/ (n)
Ungleichheit

olingobjörn /ˌuːlɪŋɔbjˈœrn/ (n)
Makibär
  individ av i familjen halvbjörnar

olinguito /ˈuːlɪŋˌʉiːtˌuː/ (n)
Anden-Makibär
  individ av björnarten Bassaricyon neblina

oliv /ˈuːliːv/ (n)
Olive
  frukt

olivgrön /ˈuːlɪvɡrˌøːn/ (adj)
olivgrün

olivolja /ˈuːliːvˌɔlja/ (n)
Olivenöl

olivträd /ˈuːlɪvtrˌɛːd/ (n)
Olivenbaum, Ölbaum
  träd som det växer oliver på

olja /ˈɔlja/ (n)
Öl
  (generellt)
Öl, Speiseöl
  matolja, fettolja
Öl, Erdöl
  petroleum, mineralolja

olja /ˈɔlja/ (v)
ölen, schmieren
  applicera olja

oljeeldad /ˈɔljəˌɛldad/ (adj)
ölgefeuert
  eldad genom förbränning av olja

oljeeldning /ˈɔljəˌɛldnɪŋ/ (n)
Ölfeuerung
  eldning av en panna med olja
Ölheizung
  värmeledning med en oljeeldad panna

oljefat /ˈɔljəfˌat/ (n)
Ölfass
  behållare (tunna, fat) av stålplåt för olja (petroleum)
Steeldrum
  slaginstrument, som ursprungligen i Jamaica tillverkades av gavlarna till oljefat

oljefläck /ˈɔljəflˌɛk/ (n)
Ölfleck
  fläck (på någon yta) bestående av olja

oljefrö /ˈɔljəfrˌøː/ (n)
Ölsaat, Ölsame, Ölsamen
  frö som innehåller vegetabilisk olja

oljefält /ˈɔljəfˌɛlt/ (n)
Ölfeld

oljehaltig /ˈɔljəhˌaltɪɡ/ (adj)
ölhaltig
  som innehåller olja

oljepump /ˈɔljəpˌɵmp/ (n)
Ölpumpe
  pump som används för att förflytta olja

oljeslageri /ˈɔljəslˌɑːɡərˌiː/ (n)
Ölmühle
  fabrik där man utvinner vegetabilisk olja

oljesyra /ˈɔljəsˌyːra/ (n)
Oleinsäure, Ölsäure
  fettsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C18H34O2

oljetanker /ˈɔljətˌaŋkər/ (n)
Öltanker
  tankfartyg för transport av råolja

oljig /ˈɔljɪɡ/ (adj)
schmierig
  hal person
ölig
  har egenskaper som olja
  insmord med olja

oljud /ɔjˈʉd/ (n)
Krach, Lärm, Radau
  oönskat ljud

ollon /ˈɔlɔn/ (n)
Klitoris-Eichel
  översta delen på klitoris
Eichel
  översta delen på penis
  nöt

olovandes /uːlˈoːvandəs/ (adv)
unerlaubt, unerlaubterweise
  utan tillstånd

olovligen /uːlˈoːvlɪɡˌɛn/ (adv)
unerlaubt, unerlaubterweise

olust /ˈuːlɵst/ (n)
Unlust, Überdruss
  brist på lust eller håg

olustig /ˈuːlɵstˌɪɡ/ (adj)
unglücklich
  inte glad
unlustig
  som inte känner lust

olvon /ˈɔlvuːn/ (n)
Schneeball
  buske av släktet Viburnum

olycka /ˈuːlykːˌa/ (n)
Unfall, Unglück
  negativ händelse
Unglück, Pech
  otur

olycklig /ˈuːlyklˌɪɡ/ (adj)
unglücklich

olyckligtvis /ˈuːlyklˌɪktviːs/ (adv)
unglücklicherweise
  olyckligt nog

olycksalig /ˈuːlyksˌalɪɡ/ (adj)
unglückselig
  i hög grad olycklig

olycksfall /ˈuːlyksfˌal/ (n)
Unfall, Unglücksfall
  händelse (fall) där någon skadar sig

olycksfågel /ˈuːlyksfˌoːjəl/ (n)
Pechvogel, Unglücksrabe

olyckshändelse /ˈuːlykshˌɛndəlsə/ (n)
Unfall
  negativ händelse som inträffar utan att någon inblandad aktivt arbetat för det

olydig /ˈuːlyːdˌɪɡ/ (adj)
ungehorsam

olympiad /ˈuːlympˌiːad/ (n)
Olympiade
  en upplaga av de olympiska spelen, världens största idrottsevenemang med idrottstävlingar som arrangeras i vinter- och sommarform med tävlande från länder världen över

olympisk /ˈuːlympˌɪsk/ (adj)
olympisch
  som rör Olympen
  som rör de olympiska spelen

olägenhet /ˈuːlɛːɡˌeːnheːt/ (n)
Unannehmlichkeit
  oönskad omständighet, besvär

olämplig /ˈuːləmplˌɪɡ/ (adj)
unangebracht, unangemessen, ungeeignet, ungelegen
  inte lämplig

oländig /ˈuːləndˌɪɡ/ (adj)
unwegsam, unzugänglich
  olämplig för odling, trafik e.dyl.

oläst /ˈuːlɛːst/ (adj)
ungelesen
  inte läst

olåst /uːlˈoːst/ (adj)
unverschlossen
  inte låst

olönsam /uːlˈœnsam/ (adj)
unrentabel
  inte lönsam

olösbar /uːlˈœsbɑːr/ (adj)
unlösbar
  som inte går att lösa, som det inte går att hitta en lösning till

olöslig /uːlˈœslɪɡ/ (adj)
unlöslich
  som inte kan lösas (i något specifikt lösningsmedel, t.ex. vatten)
unlösbar
  som inte kan lösas, som saknar lösning

olöst /uːlˈøːst/ (adj)
ungelöst
  inte löst, som ingen har funnit en lösning på

om /ˈɔm/ (conjunction)
falls, wenn, ob
  markerar villkor

om svar anhålles /ɔm svˈɑːr ˈanhɔləs/ (interjection)
um Antwort wird gebeten
  skrivs på en inbjudan

omak /ˈuːmak/ (n)
Unannehmlichkeit, Ungemach, Unmuß
  det att ens lugn eller bekvämlighet rubbas eller störs

omanier /ˈuːmanˌiːər/ (n)
Omaner
  invånare i Oman eller person med omansk härkomst

omanlig /ˈuːmanlˌɪɡ/ (adj)
unmännlich
  som ej beter sig som normens män

omanska /ˈuːmanskˌa/ (n)
Omanerin
  kvinna från Oman

ombilda /ˈɔmbɪldˌa/ (v)
umbilden
  ändra form, bilda (forma) på nytt, riva upp och grunda igen, börja om från början, reformera, reorganisera, omgestalta

ombonad /ˈɔmbuːnˌad/ (adj)
wohnlich
  hemtrevlig och mysig

ombord /ˈɔmbuːrd/ (adv)
an Bord

ombrytning /ˈɔmbrytnˌɪŋ/ (n)
Umbruch
  uppdelning i sidor eller tidningsspalter av en text som är satt i löpande följd

ombudsman /ˈɔmbɵdsmˌan/ (n)
Ombudsmann, Ombudsfrau
  person med uppdrag att representera en annan person eller grupp i rättsliga sammanhang

ombyggnad /ˈɔmbyɡnˌad/ (n)
Umbau
  det att bygga om

ombyte /ˈɔmbyːtə/ (n)
Umtausch, Veränderung, Wechsel
  det att ersätta något med något annat av samma slag, särskilt om kläder

ombytlig /ˈɔmbytlˌɪɡ/ (adj)
launisch, unbeständig, veränderlisch, wechselhaft
  som är olika vid olika tillfällen, varierande, växlande

ombytlighet /ˈɔmbytlˌɪɡheːt/ (n)
Unbeständigkeit, Veränderlichkeit
  det att vara ombytlig

omdana /ˈɔmdanˌa/ (v)
umgestalten
  förändra, ombilda, omskapa

omdaning /ˈɔmdanˌɪŋ/ (n)
Umgestaltung
  förändring, ombildning, omformning, omgestaltning

omdöme /ˈɔmdøːmə/ (n)
Urteilsvermögen
  urskillningsförmåga
Gutachten, Beurteilung
  utlåtande

omedelbar /ˈuːmeːdˌɛlbɑːr/ (adj)
unmittelbar
  som händer genast

omedelbart /ˈuːmeːdˌɛlbɑːt/ (adv)
sofort

omedgörlig /ˌuːmədjˈœrlɪɡ/ (adj)
unnachgiebig
  som är envis och inte vill anpassa sig efter andra personer

omedveten /ˌuːmeːdvˈeːtən/ (adj)
unbewusst
  (i psykoanalytisk mening) föreställningar och önskningar m.m. som trängts bort från medvetandet
  okunnig

omega /ˈuːməɡˌa/ (n)
Omega
  bokstav

omelett /ˈuːməlˌɛt/ (n)
Omelett, Eierkuchen
  äggrätt

omen /ˈuːmən/ (n)
Omen
  järtecken

omfamna /ˈɔmfamnˌa/ (v)
umarmen, umslingen

omfamning /ˈɔmfamnˌɪŋ/ (n)
Umarmung
  handlingen att ta någon i sin famn, det att omfamna (även bildligt)

omfatta /ˈɔmfatːˌa/ (v)
umfassen, beinhalten, takpan
  innehålla, inkludera

omfattande /ˈɔmfatːˌandə/ (adj)
umfassend, weitreichend
  med stort omfång eller av stor betydelse

omfattning /ˈɔmfatnˌɪŋ/ (n)
Umfassung
  militär manöver
Ausmaß, Umfang, Ausdehnung
  omfång

omformare /ɔmfˈɔrmarə/ (n)
Umformer
  elektrisk maskin som omvandlar likström till växelström

omformarstation /ɔmfˈɔrmaʂtasxˈuːn/ (n)
Umformerstation
  ställe där en omformare är uppställt

omformulera /ɔmfˈɔrmʉlˌeːra/ (v)
umformulieren

omfång /ˈɔmfɔŋ/ (n)
Umfang
  allmän: område, omfattning
  matematik: längd av en omfattning

omgivande /ˈɔmjiːvˌandə/ (adj)
umgebend
  presensparticip av omgiva

omgivning /ˈɔmjɪvnˌɪŋ/ (n)
Umgebung
  det som finns nära
  bekantskapskrets

omgivningstemperatur /ˌɔmjɪvnɪŋstˈeːmpərˌatʉr/ (n)
Umgebungstemperatur
  temperatur som råder i omgivning

omgärda /ˈɔmjɛːrdˌa/ (v)
einzäunen, umgeben, umzäunen
  kringgärda, omge med stängsel

omgående /ˈɔmɡoːˌɛndə/ (adv)
sofort, sogleich, umgehend

omgörning /ɔmjˈœrnɪŋ/ (n)
Veränderung
  processen i vilket något görs om

omhulda /ˈɔmhɵldˌa/ (v)
hegen, beschützen
  kärleksfullt vårda sig om någon

omhänderta /ˈɔmhəndˌɛta/ (v)
betreuen
  ta hand om

omigen /ˈuːmiːjən/ (adv)
noch einmal
  ännu en gång

omisskännlig /ˈuːmɪsɕˌɛnlɪɡ/ (adj)
unverkennbar
  o­möjlig att inte upp­fatta

omklädning /ˈɔmklədnˌɪŋ/ (n)
Umkleiden
  det att byta kläder

omklädningsrum /ˈɔmklədnˌɪŋsrɵːm/ (n)
Umkleideraum
  rum för klädombyte

omkomma /ˈɔmkɔmˌa/ (v)
umkommen
  dö

omkrets /ˈɔmkrəts/ (n)
Umkreis, Umfang
  geometri
Umkreis
  området runt en plats

omkring /ˈɔmkrɪŋ/ (adv)
um ... herum
  i närheten av tidpunkt
ungefähr, um
  ungefär

omljud /ɔmjˈʉd/ (n)
Umlaut

omlopp /ˈɔmlɔp/ (n)
Kreislauf
  kretslopp
Umlauf
  mekanisk rörelse där ett föremål kontinuerligt cirkulerar runt ett annat

omloppsbana /ˈɔmlɔpsbˌana/ (n)
Orbit
  den väg eller bana ett föremål färdas utmed i samband med omlopp kring ett annat föremål

omloppstid /ˈɔmlɔpstˌiːd/ (n)
Umlaufzeit
  den tid det tar för ett föremål att tillryggalägga ett varv kring ett annat föremål, kring vilket det befinner sig i omloppsbana

omnämna /ˈɔmnəmnˌa/ (v)
erwähnen
  nämna, omtala

omnämnande /ˈɔmnəmnˌandə/ (n)
Erwähnung
  det att omnämna

omodern /ˈuːmuːdˌɛrn/ (adj)
unmodern

omogen /ˈuːmuːjən/ (adj)
unreif
  1. + 2.

omoralisk /ˈuːmuːrˌalɪsk/ (adj)
unmoralisch, amoralisch
  ej i enlighet med god moral

omotiverad /uːmˈuːtiːvərˌad/ (adj)
unmotiviert
  som saknar motivering

omprogrammera /ˈɔmprɔɡrˌameːrˌa/ (v)
umprogrammieren

ompröva /ˈɔmprøːvˌa/ (v)
nachprüfen, überprüfen
  pröva på nytt

omprövning /ɔmprˈœvnɪŋ/ (n)
Nachprüfung, Revision, Überprüfung
  ändringssökande i vilken en myndighet prövar sitt eget beslut på nytt

omringa /ˈɔmrɪŋˌa/ (v)
umzingeln, umstellen
  1.

område /ˈɔmroːdə/ (n)
Gebiet, Bereich, Region
  avgränsad plats
Gebiet
  en sfär av verkligheten
Bezirk
  stadsdel, kvarter

omröstning /ɔmrˈœstnɪŋ/ (n)
Abstimmung
  besluts- och undersökningssätt

omskolning /ˈɔmskɔlnˌɪŋ/ (n)
Umschulung
  utbildning (och praktik) inom område man tidigare inte var utbildad i

omskrivning /ˈɔmskriːvnˌɪŋ/ (n)
Umschreibung
  det att skriva om en hel text eller en del av en text (vilket mycket väl kan innebära att budskapet ändras)
  text som med andra ord säger samma sak som en annan (tidigare) text
  uttryck i text vilket åtminstone i tanken har ersatt ett i någon mening mer uppenbart eller direkt uttryck för samma sak, speciellt om det nya uttrycket i mindre omfattning än det andra kan tänkas väcka anstöt hos någon läsare (i så fall en förskönande omskrivning, eufemism)
  ändring av en formulering i en text (utan förändring i det avsedda budskapet)

omskuren /ˈɔmskʉrən/ (adj)
beschnitten
  som genomgått omskärelse

omskärelse /ˈɔmsxɛːrˌɛlsə/ (n)
Beschneidung
  ingrepp på de yttre manliga könsorganen

omslag /ˈɔmslɑːɡ/ (n)
Umschlag
  ytterhölje

omslagsflicka /ˈɔmslɑːɡsflˌɪkːa/ (n)
Covergirl
  (ung) kvinna som fotograferats för att hamna på framsidan av ett magasin

omslagspapper /ˈɔmslɑːɡspˌapər/ (n)
Geschenkpapier, Packpapier, Einschlagpapier, Einwickelpapier

omsluta /ˈɔmslʉtˌa/ (v)
umschließen

omsorg /ɔmsˈɔrj/ (n)
Betreuung, Fürsorge
  aktivitet att vårda
Sorgfalt
  noggrannhet, sorgfällighet

omsorgsfull /ɔmsˈɔrɡsfɵl/ (adj)
gewissenhaft, sorgfältig
  som handlar med noggrannhet och eftertänksmahet

omstridd /ˈɔmstrɪd/ (adj)
umstritten
  kontroversiell

omställning /ˈɔmstəlnˌɪŋ/ (n)
Umstellung
  övergripande förändring

omständighet /ˈɔmstəndˌɪɡheːt/ (n)
Umstand
  faktiskt tillstånd

omständlig /ˈɔmstəndlˌɪɡ/ (adj)
weitläufig, ausführlich, umständlich
  alltför utförlig eller detaljerad
umständlich
  som utför något på ett onödigt komplicerat vis

omsvärmad /ˈɔmsvərmˌad/ (adj)
umschwärmt
  perfektparticip av omsvärma

omsätta /ˈɔmsətːˌa/ (v)
umsetzen
  omvandla till annan form

omsättning /ˈɔmsətnˌɪŋ/ (n)
Umsatz
  total försäljning under en period
Umsetzung
  utförandet av planerad handling

omtala /ˈɔmtalˌa/ (v)
erzählen

omtyckt /ˈɔmtykt/ (adj)
beliebt, populär

omtänksam /ˈɔmtəŋksˌam/ (adj)
aufmerksam, sorgsam, umsichtig

omtänksamhet /ˈɔmtəŋksˌamheːt/ (n)
Aufmerksamkeit
  det att vara omtänksam

omtöcknad /ɔmtˈœknad/ (adj)
benebelt, benommen
  perfektparticip av omtöckna

omvandla /ˈɔmvandlˌa/ (v)
umwandeln

omväg /ˈɔmvɛːɡ/ (n)
Umweg
  inte kortaste eller snabbaste vägen

omvälvande /ˈɔmvəlvˌandə/ (adj)
umwälzend
  presensparticip av omvälva

omvälvning /ˈɔmvəlvnˌɪŋ/ (n)
Umwälzung, Umbruch, Umsturz
  radikal förändring eller omvandling, revolution, omstörtning

omvänd /ˈɔmvənd/ (adj)
umgekehrt
  vänd åt annat håll

omvända /ˈɔmvəndˌa/ (v)
bekehren
  påverka någon till att bli anhängare av ens egna religion, vanligen samtidigt som den gamla religionen vänds ryggen

omvänt snedstreck /ˈɔmvənt snˈeːdstrək/ (n)
Backslash

omvärld /ɔmvˈɛːrd/ (n)
Umwelt
  omgivning med dess sociala, materiella och miljömässiga organisation

omväxlande /ˈɔmvəkslˌandə/ (adj)
abwechselnd, abwechslungsreich
  som omväxlar

omväxling /ˈɔmvəkslˌɪŋ/ (n)
Abwechslung, Abwechselung
  ombyte, förändring, det att omväxla

omvårdnad /ɔmvˈoːrdnad/ (n)
Fürsorge
  att ta hand om, vårda, sköta, bekymra sig för (både vad gäller människor, djur, byggnader och saker)

omyndig /ˈuːmyndˌɪɡ/ (adj)
unmündig
  inte myndig

omänsklig /ˈuːmənsklˌɪɡ/ (adj)
inhuman, unmenschlich
  inhuman
nichtmenschlich
  som inte är typisk för människan

omättad /ˈuːmətːˌad/ (adj)
ungesättigt
  som består av minst en omättad fettsyra
  som har minst en dubbelbindning i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)

omättlig /ˈuːmətlˌɪɡ/ (adj)
unersättlich

omåttlig /ˈuːmɔtlˌɪɡ/ (adj)
maßlos, übermäßig
  som överskrider rimliga gränser

omöjlig /uːmˈœjlɪɡ/ (adj)
unmöglich
  som inte kan inträffa eller existera
  (om person)

omöjligen /uːmˈœjlɪɡˌɛn/ (adv)
unmöglich

omöjliggöra /uːmˈœjlɪɡˌøːra/ (v)
unmöglich, vereiteln

omöjlighet /uːmˈœjlɪɡhˌeːt/ (n)
Unmöglichkeit
  något som är omöjligt

onanera /ˈuːnanˌeːra/ (v)
masturbieren, onanieren

onani /ˈuːnanˌiː/ (n)
Masturbation, Onanie

onaturlig /uːnˈatˈʉrlɪɡ/ (adj)
unnatürlich

ond /ˈɔnd/ (adj)
böse
  elak i sinnet
bösartig
  elakartad
schmerzend
  smärtsam

ondsint /ˈɔndsɪnt/ (adj)
bösartig, böswillig, tückisch
  elak, ond, som menar illa

ondska /ˈɔndska/ (n)
Boshaftigkeit, Bosheit, Schlechtheit, Schlechtigkeit

ondskefull /ˈɔndsxəfˌɵl/ (adj)
boshaft, hämisch, tückisch
  som besitter ondska

one-night-stand /(en)wˈɒn(sv)nˈɪɡhtstˈand/ (n)
One-Night-Stand

onekligen /ˈuːnəklˌɪɡən/ (adv)
unbestreitbar, unleugbar, zweifellos
  utan tvivel och som svårligen kan bestridas

oniomani /ˈoːniːˌuːmanˌiː/ (n)
Oniomanie
  köpberoende

onkel /ˈɔŋkəl/ (n)
Onkel

onkogen /ˈɔŋkuːjən/ (n)
Onkogen
  normal gen som genom introducerade genetiska avvikelser ger malign transformation av cellen

onkologi /ˌɔŋkuːlˈoːɡiː/ (n)
Onkologie

online /(en)ˈɒnlaɪn(sv)/ (adj)
online
  ansluten till internet

onomastik /ˈuːnuːmˌastiːk/ (n)
Namenkunde, Onomastik, Onomatologie, Namensforschung
  undersöker betydelse, härledning och spridning av namn

onomatopoesi /ˈuːnuːmˌɑːtuːpˌuːəsˌiː/ (n)
Onomatopoesi

onormal /ˈuːnɔrmˌɑːl/ (adj)
unnormal, abnormal, anormal
  inte normal

onsdag /ˈʊnsdɑːɡ/ (n)
Mittwoch

onsdagseftermiddag /ˈʊnsdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Mittwochnachmittag
  eftermiddag på en onsdag

onsdagsförmiddag /ˌʊnsdɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Mittwochvormittag
  förmiddag på en onsdag

onsdagskväll /ˈʊnsdɑːɡskvˌɛl/ (n)
Mittwochabend

onsdagsmorgon /ˈʊnsdɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Mittwochmorgen

ont /ˈʊnt/ (n)
Schmerz

ontologi /ˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n)
Ontologie
  läran om tillvaron, gällande hur världen eller tingen är beskaffade

ontologisk /ˌɔntuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ontologisch
  som rör eller avser ontologi

onykter /ˈuːnyktər/ (adj)
alkoholisiert
  ej nykter

onykterhet /ˈuːnyktˌɛrheːt/ (n)
Betrunkenheit, Trunkenheit
  om man har druckit alkohol

onyttig /ˈuːnytːˌɪɡ/ (adj)
nutzlos, unnütz, ungesund
  inte nyttig

onyx /ˈuːnyːks/ (n)
Onyx

onödig /ˈuːnøːdˌɪɡ/ (adj)
unnötig

oombedd /ˈuːɔmbˌɛd/ (adj)
unaufgefordert, ungebeten
  som utförs utan uttalad önskan

oomtvistlig /ˈuːɔmtvˌɪstlɪɡ/ (adj)
unbestreitbar, unstreitig
  inte omtvistlig

oordentlig /ˈuːoːrdˌɛntlɪɡ/ (adj)
unordentlich, unsauber
  inte ordentlig, misskötsam, ovårdad, slarvig, vårdslös

oordning /ˈuːuːrdnˌɪŋ/ (n)
Unordnung
  brist på ordning

oorganisk /ˌuːɔrɡanˈɪsk/ (adj)
anorganisch, unorganisch
  död materia
anorganisch
  gren inom kemi

ooriginell /ˈuːuːrˌiːɡiːnˌɛl/ (adj)
einfallslos, unkreativ, unoriginell
  inte originell

opal /ˈuːpal/ (n)
Opal
  ett ädelstensskimrande mineral

opartisk /ˈuːpatˌɪsk/ (adj)
unparteiisch, unparteilich
  inte partisk

opastöriserad /ˈuːpastˌøːriːsˌeːrad/ (adj)
unpasteurisiert
  inte pastöriserad

opera /ˈuːpərˌa/ (n)
Opernhaus
  byggnad
Oper
  musikteaterform
  verk

operabesök /ˈuːpərˌabəsˌøːk/ (n)
Opernbesuch
  besök av en föreställning på operan

operahus /ˈuːpərˌahʉs/ (n)
Oper, Opernhaus
  byggnad för scenkonst med traditionellt operarepertoar

operasångare /ˈuːpərˌasɔŋˌarə/ (n)
Opernsänger
  person som sjunger opera

operasångerska /ˈuːpərˌasɔŋˌɛʂka/ (n)
Opernsängerin

operation /ˈɔpərˌatiːˌuːn/ (n)
Operation, Betrieb
  komplicerad handling
Operation
  matematisk procedur

operativsystem /ˈɔpərˌatɪvsystˌeːm/ (n)
Betriebssystem
  datorprogram

operativsystemskärna /ˈɔpərˌatɪvsystˌeːmsxərnˌa/ (n)
Betriebssystemkern, Kernel
  central del av operativsystem

operator /ˈɔpərˌatɔr/ (n)
Operator
  förenklat noterad funktion

operatör /ˈɔpərˌatøːr/ (n)
Bediener
  den som utför viss operation

operera /ˈuːpərˌeːra/ (v)
operieren
  utföra viss operation

operett /ˈuːpərˌɛt/ (n)
Operette
  pjäs med musik och talad dialog

operettsångare /ˈuːpərˌɛtsɔŋˌarə/ (n)
Operettensänger
  sångare som sjunger i operetter

operettsångerska /ˈuːpərˌɛtsɔŋˌɛʂka/ (n)
Operettensängerin

opinion /ˈuːpiːnˌiːuːn/ (n)
öffenliche Meinung

opinionsundersökning /ˌuːpiːnˌiːʊnsˌɵndəʂˈœknɪŋ/ (n)
Meinungsumfrage, Meinungsforschung
  undersökning av allmänhetens åsikter

opium /ˈuːpiːˌʉm/ (n)
Opium

oplanerad /ˈɔplanˌeːrad/ (adj)
ungeplant
  inte planerad, d.v.s. inte i förväg bestämd

opponent /ˈɔpuːnˌɛnt/ (n)
Gegner, Gegnerin, Opponent, Opponentin, Widersacher, Widersacherin

opponera /ˈɔpuːnˌeːra/ (v)
opponieren, widersprechen
  göra invändningar, säga emot

opportun /ˈɔpɔtˌɵn/ (adj)
opportun
  läglig

opportunism /ˈɔpɔtˌɵnɪsm/ (n)
Opportunismus

opportunist /ˈɔpɔtˌɵnɪst/ (n)
Opportunist
  person som anpassar sig efter omständigheter och maktförhållanden

opportunistisk /ˈɔpɔtˌɵnɪstˌɪsk/ (adj)
opportunistisch
  som utnyttjar oväntade möjligheter

opportunitet /ˈɔpɔtˌɵniːtˌeːt/ (n)
Möglichkeit
  möjlighet

opportunitetskostnad /ˈɔpɔtˌɵniːtˌeːtskɔstnˌad/ (n)
Opportunitätskosten
  alternativkostnad

opposition /ˌɔpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Opposition
  politik
  astronomi
  spelställning i schack

oppositionsparti /ˌɔpuːsɪsxˈʊnspatˌiː/ (n)
Oppositionspartei
  parti som inte ingår i eller stödjer regeringen/styrelsen utan står i opposition till den

oppositionspolitiker /ˌɔpuːsɪsxˈʊnspuːlˌiːtiːkər/ (n)
Oppositionspolitiker
  politiker som befinner sig i opposition till den styrande makten

opretentiös /ˈɔprətˌɛntiːˌøːs/ (adj)
anspruchslos, bescheiden
  ej pretentiös

opsonisering /ɔpsˈoːniːsˌeːrɪŋ/ (n)
Opsonisierung
  det att en patogen (eller annan struktur) får immunförsvarets proteiner, främst antikroppar och komplementproteiner (främst C3b), bundna på sin yta i syfte att göra det lättare för immunförsvarets fagocyter att fagocytera patogenen

optik /ˈɔptiːk/ (n)
Optik
  halv=|läran om ljuset

optimering /ˈɔptiːmˌeːrɪŋ/ (n)
Optimierung
  det att optimera

optimism /ˈɔptiːmˌɪsm/ (n)
Optimismus, Zuversicht

optimist /ˈɔptiːmˌɪst/ (n)
Optimist, Optimistin

optimistisk /ˈɔptiːmˌɪstɪsk/ (adj)
optimistisch

optimum /ˈɔptiːmˌʉm/ (n)
Optimum
  tillstånd i en process som ger gynnsammast resultat

optisk /ˈɔptɪsk/ (adj)
optisch

opublicerad /ˈuːpɵblˌɪseːrˌad/ (adj)
unveröffentlicht
  som inte publicerats

opus /ˈuːpʉs/ (n)
Opus
  skrift

opålitlig /ˈuːpoːlˌɪtlɪɡ/ (adj)
unzuverlässig
  inte pålitlig

opåverkad /ˈuːpoːvˌɛrkad/ (adj)
unbeeinflusst
  inte påverkad

orakad /ˈuːrakˌad/ (adj)
unrasiert
  inte rakad, d.v.s. med bibehållen behåring på huden (i synnerhet i ansiktet hos man)

oral /ˈuːral/ (adj)
oral

oralsex /ˈuːralsˌɛks/ (n)
Oralsex, Oralverkehr, Fellatio
  sexuell aktivitet

orange /ˈuːraŋə/ (adj)
orange
  färg

orange /ˈuːraŋə/ (n)
Orange
  färg

orangeri /ˈuːraŋərˌiː/ (n)
Orangerie
  stort växthus

orangutang /ˈuːraŋˌʉtaŋ/ (n)
Orang-Utan

oratorium /ˈuːrɑːtˌuːriːˌʉm/ (n)
Oratorium
  stort musikverk med sång och orkester över religiöst ämne

ord /ˈuːrd/ (n)
Wort, Ehrenwort
  språklig enhet

ordagrann /ˈuːrdɑːɡrˌan/ (adj)
wortgetreu, wortwörtlich
  exakt

ordalag /ˈuːrdalˌɑːɡ/ (n)
Ausdrücke, Worte
  uttryckssätt

ordbehandlare /ˈuːrdbəhˌandlarə/ (n)
Textverarbeitungsprogramm, Texteditor, Textverarbeitung
  datorprogram

ordbehandling /ˈuːrdbəhˌandlɪŋ/ (n)
Textverarbeitung
  det att använda en ordbehandlare för att redigera textbaserade dokument

ordbok /ˈuːrdbuːk/ (n)
Wörterbuch, Diktionär

orden /ˈoːrdən/ (n)
Orden
  slutet samfund
  utmärkelse

ordensregn /ˈoːrdənsrəŋn/ (n)
Ordensregen
  ymnigt utdelande av ordnar

ordentlig /ˈoːrdəntlˌɪɡ/ (adj)
aufgeräumt, ordentlich
  som sköter sig
ordentlich
  stor

order /ˈoːrdər/ (n)
Befehl, Order
  befallning
Bestellung, Order, Auftrag
  beställning

orderbok /ˈoːrdərbˌuːk/ (n)
Befehlsbuch, Parolebuch
  förteckning (bok) över utfärdade order (befallningar)
Auftragsbuch, Bestellbuch, Kommissionsbuch, Orderbuch
  lista (bok) över beställningar (order från kunder) som ett företag arbetar med att fullgöra och leverera

ordform /uːrdfˈɔrm/ (n)
Wortform
  form av ord (särskild i relation till flexion)

ordföljd /uːrdfˈœljd/ (n)
Wortfolge
  ordningen för orden i en sats

ordförande /ˈuːrdføːrˌandə/ (n)
Vorsitzender, Vorsitzende, Vorstand

ordförandeskap /ˈuːrdføːrˌandəskˌɑːp/ (n)
Vorsitz

ordförklaring /ˈuːrdfœrklˌɑːrɪŋ/ (n)
Worterklärung
  förklaring av ett ords betydelse, består vanligen av en definition eller omskrivning, ibland även synonymer

ordförråd /uːrdfˈœroːd/ (n)
Wortschatz
  ord som en person kan

ordinata /ˈuːrdiːnˌata/ (n)
Ordinate

ordinera /uːrdˈiːneːrˌa/ (v)
verschreiben, verordnen
  föreskriva läkemedel eller kur till patient
ordinieren, weihen
  viga till präst eller biskop

ordinär /ˈuːrdiːnˌɛːr/ (adj)
gewöhnlich, ordinär
  vanlig

ordkarg /ˈuːrdkarj/ (adj)
wortkarg
  fåordig

ordklass /ˈuːrdklas/ (n)
Wortart, Redeteil, Sprachteil
  grammatiskt särdragen kategori av ord

ordlista /ˈuːrdlɪstˌa/ (n)
Wortliste, Wörterliste

ordna /ˈuːrdna/ (v)
arrangieren, erledigen, organisieren
  se till att något blir gjort
ordnen
  ställa i ordning

ordning /ˈuːrdnɪŋ/ (n)
Ordnung
  hierarkisk grupp inom den biologiska systematiken
  lämpligt skick för användning
Ordnung, Reihenfolge
  regelbundet inbördes förhållande mellan olika föremål

ordningsföljd /ˌuːrdnɪŋsfˈœljd/ (n)
Reihenfolge
  ordning i vilken olika saker följer varandra, eller ska eller brukar följa varandra

ordningstal /ˌuːrdnɪŋstˈɑːl/ (n)
Ordinalzahl, Ordnungszahl

ordningsvakt /ˈuːrdnɪŋsvˌakt/ (n)
Wächter, Wächterin
  person som arbetar med att upprätthålla allmän ordning

ordrik /ˈuːrdriːk/ (adj)
wortreich
  som innehåller förhållandevis många ord

ordspråk /ˈuːrdsproːk/ (n)
Sprichwort

ordstam /ˈuːrdstam/ (n)
Stamm, Wortstamm
  del av ord

ordval /ˈuːrdval/ (n)
Wortwahl
  det att välja vissa ord bland flera alternativ

ordvits /ˈuːrdvɪts/ (n)
Wortspiel
  skämt

orealistisk /ˈuːrəˌalɪstˌɪsk/ (adj)
unrealistisch
  inte realistisk

oreda /ˈuːrədˌa/ (n)
Durcheinander, Unordnung, Wirrwarr

oregano /ˈuːrəɡˌanuː/ (n)
Oregano, Echter Dost, Dorst, Dost, Gemeiner Dost, Wilder Majoran
  krydda

oregelbunden /ˈuːreːɡˌɛlbɵndən/ (adj)
unregelmäßig
  icke regelbunden

oregelbundenhet /ˈuːreːɡˌɛlbɵndˌeːnheːt/ (n)
Unregelmäßigkeit

oregerlig /ˈuːrəjˌɛrlɪɡ/ (adj)
unbändig, unfügsam
  som inte kan hållas i styr

orenhet /ˈuːreːnhˌeːt/ (n)
Unreinheit
  det att vara oren, speciellt i religiös bemärkelse

orfism /ˈuːrfɪsm/ (n)
Orphismus
  en kulturell riktning inom modernismen

organ /ˈɔrɡan/ (n)
Organ
  kroppsdel
  institution
  tidskrift, publikation

organisation /ˌɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n)
Organisation

organisatör /ˌɔrɡanˈɪsatˌøːr/ (n)
Organisator, Veranstalter, Organisatorin, Veranstalterin
  person som har till uppgift att organisera

organisera /ˌɔrɡanˈɪseːrˌa/ (v)
organisieren
  skapa struktur

organiserad /ˌɔrɡanˈɪseːrˌad/ (adj)
organisiert
  organiserad

organisk /ˌɔrɡanˈɪsk/ (adj)
organisch
  (biologi) levande
  som rör ett organ
  (kemi)

organisk kemi /ˌɔrɡanˈɪsk ɕˈeːmiː/ (n)
organische Chemie

organism /ˌɔrɡanˈɪsm/ (n)
Organismus, Lebewesen
  levande varelse

organist /ˌɔrɡanˈɪst/ (n)
Organistin, Organist, Orgelspieler, Orgelspielerin
  orgelspelare, kyrkomusiker

organolog /ˌɔrɡanuːlˈoːɡ/ (n)
Organolog
  person som ägnar sig åt organologi, musikinstrumentforskare

organologi /ˌɔrɡanuːlˈoːɡiː/ (n)
Musikinstrumentenkunde, Organologie
  läran om musikinstrument

orgasm /ˈɔrɡasm/ (n)
Orgasmus, Höhepunkt

orgel /ˈɔrjəl/ (n)
Orgel
  blåsinstrument med pipor

orgie /ˈɔrjiːə/ (n)
Orgie
  (ursprungligen forngrekiskt mysteriefirande) vilt dryckeslag, sexuella utsvävningar

orientalistik /ˈuːriːˌɛntalˌɪstiːk/ (n)
Orientalistik
  vetenskap som studerar språk, humaniora som samhällsvetenskap av Orient

orientera /ˈuːriːˌɛnteːrˌa/ (v)
orientieren
  med karta och kompass ta sig fram i okänd terräng
  ta reda på var man befinner sig
  upplysa om förhållandena på något område

orientering /ˈuːriːˌɛnteːrˌɪŋ/ (n)
Orientierung
  mental förmåga
Orientierungslauf
  sport

orientseglare /ˈuːriːˌɛntseːɡlˌarə/ (n)
Pazifiksegler

orienttalgoxe /ˈuːriːˌɛntːɑːlɡˌuːksə/ (n)
Bergkohlmeise
  en art inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae)

original /ˌuːriːɡiːnˈɑːl/ (n)
Original
  ursprungligt verk

originalitet /ˈuːriːɡˌiːnalˌɪteːt/ (n)
Originalität

originell /ˈuːriːɡˌiːnəl/ (adj)
originell
  ursprunglig, nyskapande, egenartad, olik alla andra, besynnerlig

oriktig /ˈuːrɪktˌɪɡ/ (adj)
falsch, unrichtig
  inte korrekt

orimlig /ˈuːrɪmlˌɪɡ/ (adj)
unvernünftig, unangemessen, unsinnig
  inte rimlig

orimlighet /ˈuːrɪmlˌɪɡheːt/ (n)
Sinnlosigkeit, Unsinn
  det att vara orimlig
Sinnlosigkeit, Ungereimtheit, Unsinn
  något som är orimligt

oriya /ˈuːriːˌyːa/ (n)
Oriya
  ett indoariskt språk med cirka 35 miljoner modersmålstalare i den indiska delstaten Orissa

ork /ˈɔrk/ (n)
Energie, Kraft
  det att orka med något

orka /ˈɔrka/ (v)
können, schaffen, bewältigen
  kunna förmå sig att göra någonting

orkan /ˈɔrkan/ (n)
Orkan, Hurrikan
  väder med vindhastighet över 32,7 mps

orkanby /ˈɔrkanbˌyː/ (n)
Orkanbö, Orkanböe
  vindstöt av orkanstyrka

orkanstyrka /ˈɔrkanstˌyrka/ (n)
Orkanstärke
  vindhastighet högre än 118 km/h eller 12 på Beauforts skala

orkeslös /ˈɔrkəslˌøːs/ (adj)
kraftlos, schwach, altersschwach

orkester /ˈɔrkəstər/ (n)
Orchester

orkestrera /ˈɔrkəstrˌeːra/ (v)
orchestrieren
  bearbeta och arrangera (musik) för de olika stämmorna och instrumenten i en orkester

orkidé /ˌɔrkiːdˈeː/ (n)
Orchidee
  individ

orm /ˈuːrm/ (n)
Schlange
  reptil

ormbunke /ˈuːrmbɵŋkə/ (n)
Farn, Farnkraut
  växt

ormtjusare /ˈuːrmɕʉsˌarə/ (n)
Schlangenbeschwörer
  artist som uppträder med orm

ormvråk /ˈuːrmvroːk/ (n)
Mäusebussard

ormörn /uːrmˈœrn/ (n)
Schlangenadler

ornament /ˈuːrnamˌɛnt/ (n)
Ornament, Verzierung
  utsmyckning

ornitolog /ˌuːrniːtuːlˈoːɡ/ (n)
Ornithologe, Ornithologin, Vogelkundler, Vogelkundlerin
  person med expertkunskap inom ornitologi

ornitologi /ˌuːrniːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Ornithologie, Vogelkunde
  läran om fåglar

oro /ˈuːruː/ (n)
Unruh
  balansvikt i klockan
Unruhe, Besorgnis
  ängslan

oroa /ˈuːruːˌa/ (v)
beunruhigen
  göra orolig
beunruhigen, sorgen
  känna sig orolig

oroande /ˈuːruːˌandə/ (adj)
beunruhigend
  som väcker oro

orografi /ˈuːrɔɡrˌafiː/ (n)
Orographie
  läran om formerna samt fördelningen av hög- och lågland, berg, dalar och slätter

orolig /ˈuːruːlˌɪɡ/ (adj)
besorgt, ängstlich, unruhig, nervös
  som mår dåligt
unruhig, bewegt, turbulent
  uppstressad

oromantisk /ˈuːruːmˌantɪsk/ (adj)
unromantisch
  inte (alls) romantisk

oromo /ˈuːruːmˌuː/ (n)
Oromo
  ett kushitiskt språk som talas av cirka 35 miljoner främst i Eritrea

oroväckande /ˈuːruːvˌɛkːandə/ (adj)
besorgniserregend, beunruhigend
  som väcker oro

orre /ˈɔrə/ (n)
Birkhuhn
  en fågelart
Ohrfeige
  örfil

orsak /ˈuːʂak/ (n)
Ursache, Grund, Anlass

orsak och verkan /ˈuːʂak ɔk vˈɛrkan/ (n)
Ursache und Wirkung
  två händelser där den ena orsakar den andra

orsaka /ˈuːʂakˌa/ (v)
verursachen

ort /ˈuːt/ (n)
Ort
  samhälle
  horisontell gruvgång

ortnamn /ˈuːtnamn/ (n)
Ortsname

ortodonti /ˈuːtuːdˌɔntiː/ (n)
Kieferorthopädie
  specialitet inom tandvården inriktad på behandling av fel i positioneringen av tänderna

ortodontist /ˈuːtuːdˌɔntɪst/ (n)
Kieferorthopäde, Kieferorthopädin

ortodox /ˈuːtuːdˌuːks/ (adj)
orthodox
  renlärig

ortodoxi /ˈuːtuːdˌuːksiː/ (n)
Orthodoxie
  en gren inoms flera religioner b.la. kristendom och judendom
  renlärighet

ortofoto /ˈuːtuːfˌuːtuː/ (n)
Orthofoto
  geometriskt korrigerat flygfoto

ortogonal /ˌuːtuːɡɔnˈɑːl/ (adj)
orthogonal, rechtwinklig
  vinkelrät

ortografi /ˈuːtɔɡrˌafiː/ (n)
Rechtschreibung, Orthographie

ortoped /ˈuːtuːpəd/ (n)
Orthopäde, Orthopädin
  läkare som specialiserat sig på ortopedi

ortopedi /ˈuːtuːpədˌiː/ (n)
Orthopädie
  en medicinsk specialitet som omfattar behandling av frakturer och andra skador på rörelseapparaten samt medfödda och förvärvade deformiteter i rörelseapparaten

ortsvektor /ˈuːtsveːktˌɔr/ (n)
Ortsvektor
  vektor

orubblig /ˈuːrɵblˌɪɡ/ (adj)
unerschütterlich
  bestämd
  oflyttbar

orutinerad /ˌuːrʉtˈiːneːrˌad/ (adj)
unerfahren, unroutiniert
  inte rutinerad

orv /ˈuːrv/ (n)
Sensenstiel
  lieskaft

oräknebar /ˈuːrɛːknəbˌɑːr/ (adj)
unzählbar

oräknelig /ˈuːrɛːknəlˌɪɡ/ (adj)
unzählig, zahllos

orätt /ˈuːrət/ (adj)
falsch, unrecht, unrichtig, verkehrt

orätt /ˈuːrət/ (adv)
falsch, unrecht, unrichtig, verkehrt
  avledning till adjektivet orädd

orätt /ˈuːrət/ (n)
Unrecht
  något som inte är (särskilt moraliskt) rätt

orättvis /ˈuːrətvˌiːs/ (adj)
ungerecht

orättvisa /ˈuːrətvˌiːsa/ (n)
Ungerechtigkeit, Unrecht
  något som är orättvist

orörd /uːrˈœrd/ (adj)
unberührt
  som ej har påverkats av människor
  som ej har vidrörts av någon

orörlig /uːrˈœrlɪɡ/ (adj)
unbeweglich, regungslos
  som inte kan röra sig

os /ˈuːs/ (n)
Dunst, Qualm
  ånga

osa /ˈuːsa/ (v)
riechen
  lukta; avge os

osa katt /ˈuːsa kˈat/ (v)
brenzlig werden
  börja verka riskabelt

osaltad /ˈuːsaltˌad/ (adj)
ungesalzen
  utan salt

osammanhängande /ˈuːsamˌanhəŋˌandə/ (adj)
unzusammenhängend
  utan sammanhang

osams /ˈuːsams/ (adj)
uneinig, uneins

osann /ˈuːsan/ (adj)
falsch, unwahr
  som inte är sann, som inte stämmer överens med verkligheten

osanning /ˈuːsanˌɪŋ/ (n)
Unwahrheit, Lüge

osannolik /ˈuːsanˌuːliːk/ (adj)
unwahrscheinlich

oscillation /ˌɔssɪlasxˈuːn/ (n)
Oszillation, Schwingung

oscillera /ˈɔssɪlˌeːra/ (v)
schwingen

osedd /ˈuːsəd/ (adj)
ungesehen
  som någon inte har sett

osedlig /ˈuːsədlˌɪɡ/ (adj)
unsittlich
  omoralisk, sedeslös

osedlighet /ˈuːsədlˌɪɡheːt/ (n)
Unsittlichkeit
  det att vara osedlig

oseriös /ˈuːsərˌiːøːs/ (adj)
unseriös
  inte seriös

osjälvisk /ˈɔsxəlvˌɪsk/ (adj)
selbstlos, uneigennützig
  inte självisk

osjälviskhet /ˈɔsxəlvˌɪskheːt/ (n)
Selbstlosigkeit, Uneigennützigkeit
  det att vara osjälvisk

oskadd /ˈɔskad/ (adj)
unverletzt, unversehrt
  inte skadad efter olycka
unbeschädigt
  utan skada

oskadlig /ˈɔskadlˌɪɡ/ (adj)
unschädlich
  som inte vållar skador

oskadliggöra /ˈɔskadlˌɪɡøːrˌa/ (v)
unschädlich machen
  göra så att något eller någon inte längre kan orsaka skada

oskarp /ˈɔskarp/ (adj)
unscharf
  inte skarp

oskattbar /ˈɔskatbˌɑːr/ (adj)
unschätzbar
  som inte kan uppskattas, ovärderlig

oskiljaktig /ˈɔsxɪljˌaktɪɡ/ (adj)
unzertrennlich
  som inte går att sära på/separera

oskiska /ˈɔsxɪskˌa/ (n)
Oskisch
  historiskt språk som talades i södra Italien

oskriven /ˈɔskriːvən/ (adj)
ungeschrieben
  som (ännu) aldrig skrivits
  som inte skrivits ut i klartext men som är gängse praxis

oskuld /ˈɔskɵld/ (n)
Jungfräulichkeit, Unschuld
  egenskap
Unschuld
  oskyldighet
  person

oskuldsfull /ˈɔskɵldsfˌɵl/ (adj)
unschuldsvoll
  som (likt ett litet barn) inte (någonsin) begått några brott eller några hemska, elaka eller själviska handlingar (eller, kanske, sexuella handlingar) eller ens haft några sådana tankar, eller som för tankarna till en sådan personlighet

oskyddad /ˈɔsxydˌad/ (adj)
ungeschützt
  inte skyddad (i någon mening)

oskyldig /ˈɔsxyldˌɪɡ/ (adj)
unschuldig
  som är utan skuld
  (alltför) snäll, försvarslös

oskälig /ˈɔsxɛːlˌɪɡ/ (adj)
unvernünftig
  som saknar förnuft
übermäßig, übertrieben
  som saknar skäl eller giltig anledning

oskärpa /ˈɔsxərpˌa/ (n)
Unschärfe
  ett fenomen där en fotograferad bild blir suddig

oskön /ˈɔsxøːn/ (adj)
unschön
  inte skön

oslagbar /ˈɔslɑːɡbˌɑːr/ (adj)
unschlagbar
  som är så bra, skicklig (e.d.) så att ingen annan eller inget annat kan vara bättre, skickligare (e.d.)

osmaklig /ˈɔsmaklˌɪɡ/ (adj)
unappetitlich
  inte smaklig, som man inte vill stoppa i munnen på grund av dåligt utseende, dålig lukt eller dålig smak
abgeschmackt, geschmacklos
  som vittnar om dålig smak och dåligt omdöme, i synnerhet i en fråga om etik och moral

osminkad /ˈɔsmɪŋkˌad/ (adj)
ungeschminkt
  inte förskönad eller censurerad
  inte sminkad, d.v.s. utan utseendemodifierande kosmetika i ansiktet

osmium /ˈɔsmiːˌʉm/ (n)
Osmium

osmiumtetroxid /ˈɔsmiːˌɵmtətrˌuːksiːd/ (n)
Osmiumtetroxid
  en kemisk förening av syre och osmium

osmos /ˈɔsmuːs/ (n)
Osmose
  diffusion av vatten

osmotisk /ɔsmˈuːtɪsk/ (adj)
osmotisch
  som har med osmos att göra

osmotiskt /ɔsmˈuːtɪskt/ (adv)
osmotisch
  avledning till adjektivet osmotisk

osmotiskt tryck /ɔsmˈuːtɪskt trˈyk/ (n)
osmotischer Druck

osockrad /ˈuːsɔkrˌad/ (adj)
ungezuckert
  utan socker

osset /ˈɔsət/ (n)
Ossete, Ossetin
  medlem av ett folk i Kaukasus, huvudsakligen i Ossetien

ossetisk /ˈɔsətˌɪsk/ (adj)
ossetisch
  som rör osseterna, ossetiska språket eller Ossetien

ossetiska /ˈɔsətˌɪska/ (n)
Ossetisch
  indoiranskt språk hos osseterna i Kaukasus, främst i Ossetien

ossifiera /ˈɔsiːfˌiːərˌa/ (v)
verknöchern
  förbena, förvandla till ben

ossifikation /ˌɔsiːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Ossifikation
  process då ben bildas av brosk och andra benliknande vävnader

ost /ˈʊst/ (n)
Ost
  huvudväderstreck
Käse
  mjölkprodukt

ostadig /ˈɔstadˌɪɡ/ (adj)
unbeständig, unsicher, unstet
  som har benägenhet att fela eller brista i sin funktion eller konstruktion

ostan /ˈɔstan/ (n)
Ostwind

ostanvind /ˈɔstanvˌɪnd/ (n)
Ostwind
  vind från ost

ostbricka /ˈɔstbrɪkːˌa/ (n)
Käseplatte
  bricka (uppläggningsfat, serveringsfat) på vilken en rad (olika sorters) ostar serveras

ostburgare /ˈɔstbɵrɡˌarə/ (n)
Cheeseburger
  hamburgare med ost

ostekt /ˈɔsteːkt/ (adj)
ungebraten
  inte stekt

ostentativ /ˈɔstəntatˌiːv/ (adj)
ostentativ
  utmanande, skrytsam

osteoklast /ˈɔstəˌɔklast/ (n)
Osteoklast
  enskild cell av en typ av celler som finns i benvävnad och bryter ner denna

osteologi /ˌɔstəuːlˈoːɡiː/ (n)
Osteologie
  vetenskapen om benbyggnad

osthyvel /ˈɔsthyːvəl/ (n)
Käsehobel
  verktyg för att skära ost

ostkaka /ˈɔstkɑːkˌa/ (n)
Käsekuchen
  svensk dessert baserad på ostmassa

ostlig /ˈɔstlɪɡ/ (adj)
östlich

ostron /ˈɔstruːn/ (n)
Auster
  skalbeklätt vattenlevande blötdjur, ofta ansett som en delikatess inom mat

ostskiva /ˈɔstsxiːvˌa/ (n)
Käsescheibe
  skiva av ost

ostsmörgås /ɔstsmˈœrɡoːs/ (n)
Käsebrot

ostyrig /ˈɔstyːrˌɪɡ/ (adj)
unbändig, widerspenstig
  svår eller omöjlig att styra eller tygla
ausgelassen, unbändig, wild
  yr, yster, full av upptåg, svår att hålla i styr, ystert lekfull, "vild"

osund /ˈuːsɵnd/ (adj)
ungesund
  inte frisk, inte sund; sjuklig, sjuk
  ohälsosam, skadlig

osympatisk /ˈuːsympˌatɪsk/ (adj)
unsympathisch
  inte sympatisk

osynlig /ˈuːsynlˌɪɡ/ (adj)
unsichtbar
  som inte syns

osynlighet /ˈuːsynlˌɪɡheːt/ (n)
Unsichtbarkeit
  det att vara osynlig

osäker /ˈuːsɛːkər/ (adj)
unsicher, ungewiss
  som det råder tvivel om
unsicher
  som inte har gott självförtroende
  som inte är övertygad
  som lätt orsakar eller leder till olyckor
  lätt att bryta sig in i eller missbruka
ungewiss, unsicher
  som inte har hög sannolikhet

osäkerhet /uːsˈɛːkərhˌeːt/ (n)
Unsicherheit, Ungewissheit

osällskaplig /ˈuːsəlskˌɑːplɪɡ/ (adj)
ungesellig
  som inte är (särskilt) social

osämja /ˈuːsəmjˌa/ (n)
Uneinigkeit
  det att vara osams, brist på enighet

osårbar /ˈuːsoːrbˌɑːr/ (adj)
unverwundbar
  som inte kan skadas eller dör

otacksam /ˈuːtaksˌam/ (adj)
undankbar
  känner uppskattning

otacksamhet /ˈuːtaksˌamheːt/ (n)
Undankbarkeit
  det att vara otacksam

otal /uːtˈɑːl/ (n)
Unzahl
  mycket stort antal

otalig /ˈuːtalˌɪɡ/ (adj)
unzählig, zahllos
  som förekommer i mycket stort antal

oteknisk /ˈuːtəknˌɪsk/ (adj)
untechnisch
  inte kunnig inom tekniska områden

otidsenlig /ˈuːtiːdsˌeːnlɪɡ/ (adj)
anachronistisch
  som avviker från det vanliga under en tidsperiod

otillbörlig /ˌuːtɪlbˈœrlɪɡ/ (adj)
inakzeptabel, ungebührlich, ungehörig, unziemlich

otillfredsställande /ˈuːtɪlfrˌɛdstəlˌandə/ (adj)
unbefriedigend, unzufriedenstellend
  inte tillfredsställande, d.v.s. som inte uppfyller de rationellt uppsatta eller känslomässiga (minimi)krav som någon (rimligtvis) har på den

otillförlitlig /ˌuːtɪlfˈœrlɪtlˌɪɡ/ (adj)
unzuverlässig
  som inte är tillförlitlig (utan som ofta säger eller visar fel eller ger fel resultat)

otillgänglig /ˈuːtɪljˌɛŋlɪɡ/ (adj)
unerreichbar, unzugänglich
  inte tillgänglig

otillräcklig /ˈuːtɪlrˌɛklɪɡ/ (adj)
unzureichend
  inte tillräcklig

otjänlig /ˈɔɕənlˌɪɡ/ (adj)
ungeeignet
  inte lämplig

otorhinolaryngolog /ˌuːtuːrhˌiːnuːlˌaryŋuːlˈoːɡ/ (n)
HNO-Arzt, HNO-Ärztin, Otorhinolaryngologe
  öron-, näs- och halsläkare (öronläkare)

otrevlig /ˈɔtrəvlˌɪɡ/ (adj)
unangenehm, unbehaglich, unfreundlich
  inte trevlig

otrogen /ˈɔtruːjən/ (adj)
ungläubig
  med avvikande tro
untreu
  som har annan partner

otrohet /ˈɔtruːhˌeːt/ (n)
Untreue

otrolig /ˈɔtruːlˌɪɡ/ (adj)
unglaublich
  inte trolig

otrygg /ˈɔtryɡ/ (adj)
unsicher
  som inte är trygg

otrygghet /ˈɔtryɡhˌeːt/ (n)
Unsicherheit
  det att sakna trygghet
  något som ger saknad av trygghet

otta /ˈɔtːa/ (n)
Mette
  morgongudstjänst
Frühe, Morgengrauen, Morgenstunde
  tidig morgonstund

ottomansk /ˈɔtːuːmˌansk/ (adj)
osmanisch
  som avser Turkiet under sultanernas tid

ottomotor /ˌɔtːuːmˈuːtɔr/ (n)
Ottomotor
  förbränningsmotor av kolvtyp

otur /ˈuːtʉr/ (n)
Pech, Unglück

otursdag /ˈuːtɵʂdˌɑːɡ/ (n)
Unglückstag

otvetydig /ˌɔtvətˈyːdɪɡ/ (adj)
unzweideutig
  som bara kan tolkas på ett enda sätt

otvivelaktig /ˈɔtviːvəlˌaktɪɡ/ (adj)
unzweifelhaft, zweifellos
  som icke kan betvivlas, icke underkastad tvivel, icke tvivelaktig

otvungenhet /ˈɔtvɵŋˌeːnheːt/ (n)
Ungezwungenheit
  lättsamhet, präglad av frihet

otvättad /ˈɔtvətːˌad/ (adj)
ungewaschen
  inte tvättad

otydlig /uːtˈyːdlɪɡ/ (adj)
undeutlich
  inte tydlig

otydlighet /uːtˈyːdlɪɡhˌeːt/ (n)
Undeutlichkeit
  det att vara otydlig
Unklarheit
  något som är otydligt

otyg /uːtˈyːɡ/ (n)
Schund, Teufelszeug, Unding
  något (eller någon) som är otrevligt, otäckt, obehagligt eller på annat sätt inte önskvärt
Unfug
  rackartyg

otyglad /uːtˈyːɡlɑːd/ (adj)
ungezügelt
  som inte styrs eller kontrolleras

otyglat /uːtˈyːɡlat/ (adv)
ungezügelt
  obegränsat, okontrollerat

otymplig /ˈuːtymplˌɪɡ/ (adj)
plump, schwerfällig, unbeholfen, ungelenk
  som är svår att arbeta med /på grund av den stora storleken/

otäck /ˈuːtək/ (adj)
abscheulich, garstig
  dålig, särskilt om fysisk skada
gruselig, schaurig, unheimlich
  som orsakar rädsla

otänkbar /ˈuːtəŋkbˌɑːr/ (adj)
undenkbar
  som är svår att tänka sig

otålig /ˈuːtoːlˌɪɡ/ (adj)
ungeduldig

otålighet /ˈuːtoːlˌɪɡheːt/ (n)
Ungeduld

oumbärlig /ˈuːɵmbˌɛːrlɪɡ/ (adj)
unentbehrlich, unabkömmlich
  som /är så viktig att/ man inte kan vara utan /den/

oundgänglig /ˈuːɵndjˌɛŋlɪɡ/ (adj)
unumgänglich
  oumbärlig

oundviklig /ˈuːɵndvˌɪklɪɡ/ (adj)
unvermeidlich
  som inte kan undvikas

oupphörlig /ˌuːɵphˈœrlɪɡ/ (adj)
unaufhörlich, fortwährend, unablässig
  som fortgår utan uppehåll eller utan att avstanna
  som ständigt inträffar eller återkommer, ständigt och jämt upprepad

outbildad /ˈuːʉtbˌɪldad/ (adj)
unausgebildet
  inte utbildad

outförbar /ˌuːʉtfˈœrbɑːr/ (adj)
unausführbar
  som inte kan utföras

outgrundlig /ˈuːʉtɡrˌɵndlɪɡ/ (adj)
unergründlich
  svår eller "omöjlig" att förstå

outhärdlig /ˈuːɵthˌɛːrdlɪɡ/ (adj)
unausstehlich, unerträglich
  olidlig

outsagd /ˈuːʉtsˌaɡd/ (adj)
unausgesprochen, ungesagt
  som inte sagts

outsider /ˈuːʉtsˌiːdər/ (n)
Außenseiter, Außenseiterin, Outsider, Outsiderin
  utomstående

outsourcing /ˈuːʉtsˌuːɵrsˌɪŋ/ (n)
Outsourcing

outtröttlig /ˌuːɵtrˈœtlɪɡ/ (adj)
unermüdlich
  som inte går att trötta ut, som är ihärdig och ständigt på gång

outvecklad /ˈuːʉtvˌɛklad/ (adj)
unentwickelt
  inte utvecklad

oval /ˈuːval/ (adj)
oval

oval /ˈuːval/ (n)
Oval
  ellips

ovalhjulsmätare /ˈuːvaljˌʉlsmɛːtˌarə/ (n)
Ovalradzähler

ovan /ˈuːvan/ (adj)
ungewohnt
  inte van

ovan /ˈuːvan/ (preposition)
über
  i ett läge som är högre än en angiven punkt

ovana /ˈuːvanˌa/ (n)
Ungewohntheit
  det att inte vara van
Unsitte
  en dålig vana

ovanför /ˈuːvanfˌøːr/ (preposition)
oberhalb

ovanlig /ˈuːvanlˌɪɡ/ (adj)
ungewöhnlich, außergewöhnlich, ungebräuchlich
  inte vanlig

ovannämnd /ˈuːvanˌɛmnd/ (adj)
oben erwähnt, oben genannt, besagt
  som nämnts ovan

ovanpå /ˈuːvanpˌoː/ (preposition)
auf, oberhalb, zuoberst

ovanstående /ˈuːvanstˌoːəndə/ (adj)
oben erwähnt, oben genannt, oben stehend
  som står ovanför (längre upp, bokstavligt) något

ovation /ˌuːvasxˈuːn/ (n)
Ovation
  hyllning, stormande bifall

overall /ˈuːvərˌal/ (n)
Overall
  klädesplagg

overheadprojektor /ˌuːvərhəˌadprɔsxˈɛktɔr/ (n)
Overheadprojektor
  arbetsprojektor

overklig /ˈuːvərklˌɪɡ/ (adj)
unwirklich
  inte verklig

overksam /ˈuːvərksˌam/ (adj)
unwirksam
  icke verksam

ovetande /ˈuːveːtˌandə/ (adj)
unwissentlich
  som saknar vetskap

ovetenskaplig /ˈuːvətˌɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
unwissenschaftlich
  inte vetenskaplig

ovett /ˈuːvət/ (n)
Schelte, Vorwürfe
  förebråelser

oviktig /ˈuːvɪktˌɪɡ/ (adj)
unwichtig

ovilja /ˈuːvɪljˌa/ (n)
Unwille, Widerwille
  det att inte vilja något

ovillkorlig /ˈuːvɪlkˌoːrlɪɡ/ (adj)
bedingungslos, unbedingt
  absolut, nödvändig, självklar, tvungen, undantagslös, instinktiv, omedveten

oviss /ˈuːvɪs/ (adj)
unsicher, ungewiss
  inte säker, inte viss

ovisshet /ˈuːvɪshˌeːt/ (n)
Unsicherheit, Ungewissheit
  det att vara oviss

oväder /ˈuːvɛːdər/ (n)
Unwetter
  dåligt väder

ovälkommen /ˈuːvɛːlkˌɔmən/ (adj)
unwillkommen

ovän /ˈuːvɛːn/ (n)
Feind
  fiende

ovänlig /ˈuːvənlˌɪɡ/ (adj)
unfreundlich

oväntad /ˈuːvəntˌad/ (adj)
unerwartet, unvermutet
  som man inte trodde skulle vara fallet eller inträffa

ovärderlig /ˈuːvɛːrdˌɛrlɪɡ/ (adj)
unschätzbar

oväsen /ˈuːvɛːsən/ (n)
Lärm, Radau
  oljud

oväsentlig /ˈuːvɛːsˌɛntlɪɡ/ (adj)
unwesentlich
  inte väsentlig, betydelselös

oxalsyra /ˈuːksalsˌyːra/ (n)
Ethandisäure, Kleesäure, Oxalsäure
  karboxylsyra som består kol, syre och väte med formeln C2O2(OH)2

oxalylklorid /ˈuːksalˌylkluːrˌiːd/ (n)
Oxalsäuredichlorid, Oxalylchlorid, Oxalyldichlorid
  kemisk förening av kol, klor och syre, C2Cl2O2

oxalättiksyra /ˈuːksalˌɛtːɪksˌyːra/ (n)
Oxalessigsäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C4H2O3(OH)2

oxe /ˈuːksə/ (n)
Ochse
  fullvuxen, kastrerad tjur
  envis och fysiskt mycket stark person (nedsättande)
Stier
  hanne av arten bos taurus

oxfilé /ˌɔksfiːlˈeː/ (n)
Rinderfilet

oxgroda /ˈɔksɡruːdˌa/ (n)
Ochsenfrosch
  art

oxid /ˈuːksiːd/ (n)
Oxid, Oxyd

oxidation /ˌuːksiːdasxˈuːn/ (n)
Oxidation

oxidationsmedel /ˌuːksiːdasxˈʊnsmeːdˌɛl/ (n)
Oxidationsmittel

oxlar /ˈɔkslar/ (n)
Mehlbeere
  ett släkte i familjen rosväxter

oxoniumjon /uːksˈoːniːˌɵmjuːn/ (n)
Oxoniumion
  jonen H3O+

oxosyra /ˈuːksuːsˌyːra/ (n)
Oxosäure
  syra som innehåller minst en syreatom

oxstek /ˈɔkssteːk/ (n)
Rinderbraten
  stek av nötkött

oxymoron /ˈuːksyːmˌuːruːn/ (n)
Oxymoron
  självmotsägelse

oxytocin /ˌuːksyːtuːsˈiːn/ (n)
Oxytocin
  hormon

ozelot /ˈuːsəlˌuːt/ (n)
Ozelot

ozon /ˈuːsuːn/ (n)
Ozon

ozonlager /ˈuːsɔnlˌɑːɡər/ (n)
Ozonschicht

ozonmolekyl /ˈuːsɔnmˌuːləkˌyːl/ (n)
Ozonmolekül
  molekyl

oäkta /ˈuːəktˌa/ (adj)
falsch, illegitim, unecht

oäkting /ˈuːəktˌɪŋ/ (n)
Bastard
  barn som fötts utom äktenskap

oändlig /ˈuːəndlˌɪɡ/ (adj)
unendlich, endlos
  utan slut

oändlighet /ˈuːəndlˌɪɡheːt/ (n)
Unendlichkeit

oärlig /ˈuːərlˌɪɡ/ (adj)
unehrlich
  inte ärlig

oätlig /ˈuːətlˌɪɡ/ (adj)
ungenießbar, nicht eßbar
  som inte går att äta

oår /ˈuːoːr/ (n)
Notjahr
  år med dålig skörd

oåterkallelig /ˈuːoːtˌɛrkaləlˌɪɡ/ (adj)
unwiderruflich
  som ej går att göra ogjord

oåtkomlig /ˈuːoːtkˌɔmlɪɡ/ (adj)
unerreichbar, unzugänglich

oönskad /uːˈœnskad/ (adj)
unerwünscht, ungewollt
  som ingen har velat ha

oöverskådlig /ˈuːøːvˌɛʂkoːdlˌɪɡ/ (adj)
unübersichtlich
  ej överskådlig

oöversättlig /ˈuːøːvˌeːʂətlˌɪɡ/ (adj)
unübersetzbar
  som inte går att översätta

oövervinnelig /ˈuːøːvˌɛrvɪnəlˌɪɡ/ (adj)
unbezwingbar, unüberwindbar, unüberwindlich
  som inte kan övervinnas eller besegras

p-piller /pˈeːpˈɪlər/ (n)
Antibabypille
  preventivmedel för kvinnor, innehållandes hormoner, som intas oralt

pH-värde /pˈeː hˈoːvˈɛːrdə/ (n)
pH-Wert
  ett mått som anger hur sur en lösning är

pacemaker /pˈɑːsəmˌakər/ (n)
Schrittmacher, Tempomacher
  farthållare i löpning
Herzschrittmacher, Schrittmacher
  hjärtstimulator

pacificera /pˈɑːsɪfˌiːseːrˌa/ (v)
befrieden
  egentligen göra fredlig

pacifism /pˈɑːsɪfˌɪsm/ (n)
Pazifismus
  fördömande av krig och militärväsende

pacifist /pˈɑːsɪfˌɪst/ (n)
Kriegsgegner, Kriegsgegnerin, Pazifist, Pazifistin
  anhängare av pacifism

pacifistisk /pˈɑːsɪfˌɪstɪsk/ (adj)
pazifistisch
  fredsälskande

pack /pˈak/ (n)
Gesindel, Pack

packa /pˈakːa/ (v)
packen
  lägga in viss mängd varor i behållare
packen, zusammenpferchen
  trycka ihop

packad /pˈakːad/ (adj)
berauscht, betrunken, blau, voll
  kraftigt berusad
bepackt, gepackt
  perfektparticip av packa

packe /pˈakːə/ (n)
Ballen, Pack, Packen

packning /pˈaknɪŋ/ (n)
Packen
  det att packa
Gepäck
  förnödenheter som tas med på en resa, utflykt e.l.
Dichtung
  tunn, mjuk skiva som placeras mellan andra delar för att hålla tätt

padda /pˈada/ (n)
Kröte
  djur

paddel /pˈadəl/ (n)
Paddel
  åra till kajaker, kanadensare, drakbåtar

paddla /pˈadla/ (v)
paddeln
  med muskelkraft ta sig fram i en kanot i vatten (t.ex. i en sjö) genom att med periodiska armrörelser föra en paddel genom vattnet

paddling /pˈadlɪŋ/ (n)
Paddeln
  aktiviteten (eller sporten) att ta sig fram genom vatten i kanot med hjälp av muskelkraft och paddel

page /(en)pˈeɪdʒ(sv)/ (n)
Pagenfrisur
  frisyr med rakt, tillplattat hår
Page
  tjänare för hov eller adelfamilj under medeltiden

paginera /pɑːɡˈiːneːrˌa/ (v)
paginieren
  förse en sida med ett sidnummer

pagod /pˈɑːɡuːd/ (n)
Pagode
  (rikt smyckad) tornliknande tempelbyggnad i Östasien

pagodträd /pˈɑːɡuːdtrˌɛːd/ (n)
Honigbaum, Japanischer Schnurbaum, Perlschnurbaum, Schnurbaum
  en växtart (Sophora japonicum/Styphnolobium japonicum) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

paintball /pˈɑːɪntbˌal/ (n)
Paintball
  spel

paj /pˈɑːj/ (n)
Tarte, Quiche
  mjölbaserad bakad maträtt

paja /pˈɑːja/ (v)
kaputtgehen
  gå ur funktion
kaputtmachen
  ha sönder, förstöra

pajas /pˈɑːjas/ (n)
Clown, Hanswurst, Ba­jaz­zo
  person som roar andra genom att förnedra sig själv, även benämning på löjlig person

pajdeg /pˈajdəɡ/ (n)
Mürbeteig
  deg avsedd för pajskal

paket /pakˈeːt/ (n)
Paket
  1. försändelse skickad med post
Paket, Datenpaket
  3. data som skickas över ett nätverk

paketera /pakˈeːteːrˌa/ (v)
paketieren, verpacken
  slå in något i paket eller förpackning

pakethållare /pakˈeːthɔlˌarə/ (n)
Gepäckträger
  del av cykel

pakistanier /pˈɑːkɪstˌaniːər/ (n)
Pakistaner, Pakistanerin
  person från Pakistan eller med pakistanska rötter

pakistansk /pˈɑːkɪstˌansk/ (adj)
pakistanisch
  som rör Pakistan

pakistanska /pˈɑːkɪstˌanska/ (n)
Pakistanerin
  kvinna från Pakistan

pakt /pˈakt/ (n)
Pakt
  sammanslutning

palats /pˈɑːlats/ (n)
Palast

palauiska /pˈɑːlaˌʉɪskˌa/ (n)
Palauisch
  ett malajo-polynesiskt språk i den central-östliga språkgruppen talat i Palau

paleogen /pˈɑːləˌuːjən/ (n)
Paläogen
  geologisk period som sträcker sig mellan 65,5 ± 0,3 och 23,03 ± 0,05 miljoner år sedan

paleografi /pˈɑːləˌɔɡrafˌiː/ (n)
Paläografie
  vetenskapen om äldre (särsk medeltida) skrifttyper

paleontologi /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n)
Paläontologe
  vetenskapen om utdöda växter och djur

paleontologisk /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
paläontologisch
  som avser paleontologi

paleoproterozoikum /pˈɑːləˌɔpruːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Paläoproterozoikum
  geologisk era som sträckte sig från för 2500 till för 1600 miljoner år sedan

paleozoikum /pˈɑːləˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Paläozoikum
  geologisk era

paleozoologi /pˌɑːləˌuːsuːuːlˈoːɡiː/ (n)
Paläozoologie
  vetenskap som studerar fossila djur

palestinier /pˈɑːləstˌiːniːər/ (n)
Palästinenser, Palästinenserin

palestinsk /pˈɑːləstˌɪnsk/ (adj)
palästinensisch

palestinska /pˈɑːləstˌɪnska/ (n)
Palästinenserin

palimpsest /pˈɑːlɪmpsˌɛst/ (n)
Palimpsest
  handskrift, vanligtvis på pergament, ibland på papyrus, vars text skrapats och tvättats bort och ersatts med en ny

palindrom /pˈɑːlɪndrˌɔm/ (n)
Palindrom
  (sekvens) ord vars bokstäver som läses likadant framlänges som baklänges

palindromtal /pˌɑːlɪndrɔmtˈɑːl/ (n)
Palindromzahl
  tal som läses lika fram- som baklänges

palissad /pˈɑːlɪsˌad/ (n)
Palisade
  pålverk som förskansning

paljett /pˈaljət/ (n)
Paillette
  liten glittrande skiva som prydnad på tyg

pall /pˈal/ (n)
Palette
  godsställning
  mängd varor lämplig för en pall (godsställning)
Hocker, Schemel
  sittdon
Pall
  sjöfart, broms i spel
Treppchen
  upphöjning där vinnarna står

palla /pˈala/ (v)
Obst klauen
  stjäla (frukt)

palladium /pˈaladˌiːʉm/ (n)
Palladium

palm /pˈalm/ (n)
Palme
  träd i familjen palmer

palmitinsyra /pˈalmiːtˌɪnsyːrˌa/ (n)
Palmitinsäure, Hexadecansäure
  trivialnamn för hexadekansyra

palmsöndag /palmsˈœndɑːɡ/ (n)
Palmsonntag
  söndagen före stilla veckan

palmtop /pˈalmtuːp/ (n)
Palmtop
  typ av handdator

palsternacka /pˈalstərnˌakːa/ (n)
Pastinak, Pastinake
  arten Pastinaca sativa

palt /pˈalt/ (n)
Kartoffelknödel
  en maträtt av bullar av deg eller potatis, mest vanlig i Norrland

pamflett /pˈamflət/ (n)
Pamphlet, Schmähschrift
  1. mindre skrift eller broschyr innehållande skarpa och ofta smädliga angrepp

pampig /pˈampɪɡ/ (adj)
pompös, prächtig

panama /pˈɑːnamˌa/ (n)
Panama, Panamahut
  hatt av bastfibrer

panarabism /pˈɑːnarˌabɪsm/ (n)
Panarabismus
  en politisk rörelse som varit mycket politiskt betydelsefull under 1900-talet med en strävan att politiskt och kulturellt förena araberna

panda /pˈanda/ (n)
Panda, Pandabär
  björnliknande djur

pandeism /pˈandəˌɪsm/ (n)
Pandeismus

pandeist /pˈandəˌɪst/ (n)
Pandeist

pandemi /pˈandəmˌiː/ (n)
Pandemie
  farsot som sprider sig över stora områden

panel /pˈanəl/ (n)
Paneel
  brädbeklädnad
Podiumsrunde
  deltagare i en paneldebatt
Armaturenbrett
  instrumentbräda

panelhöna /pˈanəlhˌøːna/ (n)
Mauerblümchen
  kvinna

panera /pˈɑːneːrˌa/ (v)
panieren

panflöjt /panflˈœjt/ (n)
Panflöte
  ett slags träblåsinstrument där tonerna bildas ur en rad olika långa rör

pang /pˈaŋ/ (interjection)
peng
  uttryck för smäll

pang på rödbetan /pˈaŋ poː rˈœdbətˌan/ (adj)
direkt zur Sache
  direkt på saken

panik /pˈɑːniːk/ (n)
Panik
  en plötslig och intensiv känsla av skräck och besinningslös oro

panikattack /pˈɑːniːkatːˌak/ (n)
Panikattacke
  stark, plötslig ångest som varar åtminstone i några minuter

panikslagen /pˈɑːnɪkslˌɑːɡən/ (adj)
von Panik ergriffen
  som (akut) drabbats av panik

panikångest /pˈɑːniːkˌɔŋəst/ (n)
Panikstörung
  psykisk störning som kännetecknas av återkommande, oförutsedda panikattacker

panini /pˈɑːniːnˌiː/ (n)
Panino
  smörgås på italienskt vis, vanligen av uppskuren ciabatta fylld med exempelvis salami, ost, skinka, tomat, spenat och/eller ruccolasallad

panisk /pˈɑːnɪsk/ (adj)
panisch
  med panik

pank /pˈaŋk/ (adj)
pleite

pankreas /pˈaŋkrəˌas/ (n)
Bauchspeicheldrüse, Pankreas
  organ

pankreatit /pˈaŋkrəˌatiːt/ (n)
Bauchspeicheldrüsenentzündung, Pankreatitis
  inflammation i bukspottkörteln

panna /pˈana/ (n)
Stirn
  1. del av huvudet
Pfanne
  2. köksredskap
Kessel, Heizkessel
  3. teknisk anordning

pannacotta /pˈanakˌɔtːa/ (n)
Panna cotta, Pannacotta
  dessert av italienskt ursprung, baserad på grädde, vanilj och gelatin

pannben /pˈanbən/ (n)
Stirnbein
  ett ben på kraniets framsida

pannkaka /pˈaŋkɑːkˌa/ (n)
Pfannkuchen, Eierkuchen
  maträtt

pannkakssmet /pˈaŋkɑːksmət/ (n)
Eierpfannkuchenteig, Pfannkuchenteig
  smet bestående av ägg, vetemjöl och mjölk samt matfett och salt som vid stekning i stekpanna ger upphov till pannkaka

pannlampa /pˈanlampˌa/ (n)
Stirnlampe
  batteridriven ljuskälla som kan fästas på huvudet

pannrum /pˈanrɵːm/ (n)
Kesselraum, Heizkeller
  rum där vatten värms i en panna (för ångmaskin, varmvattenledning, fjärrvärme)

pannå /pˈanoː/ (n)
Panneau

panoptikon /pˌɑːnɔptɪkˈoːn/ (n)
Kuriositätenkabinett, Panoptikum
  kuriosakabinett
Panopticon, Panoptikum
  typ av fängelse
Panoptikum, Wachsfigurenkabinett
  vaxkabinett

panorama /pˈɑːnuːrˌama/ (n)
Panorama, Rundblick
  bild över bred vy

pansar /pˈansar/ (n)
Panzerung
  hårt skyddande material

pansexualitet /pˈansəksˌʉalˌiːteːt/ (n)
Pansexualität

pansexuell /pˈansəksˌʉəl/ (adj)
pansexuell
  sexuellt eller känslomässigt kapabel att bli kär i alla könsidentiteter

panslavism /pˈanslavˌɪsm/ (n)
Panslawismus
  rörelse som syftar till att närma de slaviska folken till varandra

panslavist /pˈanslavˌɪst/ (n)
Panslawist, Panslawistin
  sympatisör till panslavismen

pant /pˈant/ (n)
Pfand
  säkerhet, något som överlämnas tills förpliktelse uppfyllt

panta /pˈanta/ (v)
verpfänden
  pantsätta en sak
Pfandflasche zurückgeben
  återlämna ett föremål till ett försäljningsställe

pantalonger /pˈantalˌɔŋər/ (n)
Hose
  långbyxor (efter Pantalone en komisk figur från commedia dell'arte)

pantbank /pˈantbaŋk/ (n)
Leihhaus, Pfandleihe
  butik som lånar ut pengar (bank) med föremål (lösöre, antikviteter) som säkerhet (pant)

panteism /pˈantəˌɪsm/ (n)
Pantheismus

pantomim /pˈantuːmˌiːm/ (n)
Pantomime

pantsätta /pˈantsətːˌa/ (v)
verpfänden, versetzen
  ge något som pant

papegoja /pˈɑːpəɡˌuːja/ (n)
Papagei
  fågel

papegojalka /pˈɑːpəɡˌuːjalkˌa/ (n)
Rotschnabelalk

papiamento /pˈɑːpiːˌaməntˌuː/ (n)
Papiamento
  språk

papier-maché /pˈɑːpiːərmaʃˈeː/ (n)
Pappmaschee, Pappmasché
  en sorts formpressad pappersmassa

papiljott /pˈɑːpɪljˌɔt/ (n)
Lockenwickler
  rulle att linda upp håret på för att göra det lockigt

papism /pˈɑːpɪsm/ (n)
Papismus
  (av papa påve) protestantisk beteckning för romersk-katolsk lära

papp /pˈap/ (n)
Pappe
  kraftigt papper som bland annant används i förpackningar och i konst
Tausender
  tusen kronor

pappa /pˈapa/ (n)
Papa, Vati, Papi, Vater
  manlig förälder

pappaledighet /pˈapalədˌɪɡheːt/ (n)
Elternzeit, Erziehungsurlaub
  den föräldraledighet som pappor beviljas

papper /pˈapər/ (n)
Papier
  material
  dokument

pappersbit /pˈapəʂbˌiːt/ (n)
Papierschnipsel, Papierstück
  liten (ibland avriven) del av ett papper

pappersblock /pˈapəʂblˌɔk/ (n)
Papierblock
  blanka, linjerade eller rutade papper sammanfogade till ett block

pappersbröllop /pˌapəʂbrˈœluːp/ (n)
Papierhochzeit
  pappersbröllop firas då man varit gift i 2 år

pappersbunt /pˈapəʂbˌɵnt/ (n)
Papierbündel, Papierstapel
  samling pappersark som ligger på varandra (d.v.s. en bunt med papper)

pappersflygplan /pˈapəʂflˌyɡplan/ (n)
Papierflieger, Papierschwalbe
  leksaksflygplan

pappersform /pˌapəʂfˈɔrm/ (n)
Papierform
  används endast i uttrycket i pappersform
Papierform, Papierförmchen
  vanligtvis öppen behållare gjord av papper, använd vid bakning eller gjutning

pappersförpackning /pˌapəʂfˈœrpaknˌɪŋ/ (n)
Papierverpackung
  förpackning gjord av (hårt) papper eller kartong

pappershandduk /pˈapəʂhˌandʉk/ (n)
Papierhandtuch
  engångshandduk gjord av papper

pappersindustri /pˈapəʂˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Papierindustrie
  industri för tillverkning av papper

papperskorg /pˈapəʂkˌɔrj/ (n)
Papierkorb

papperslapp /pˈapəʂlˌap/ (n)
Zettel

papperslykta /pˈapəʂlˌykta/ (n)
Lampion, Papierlaterne
  lykta med väggar av tunt papper

papperslös /pˈapəʂlˌøːs/ (adj)
papierlos
  som lagrar information elektroniskt
ohne Papiere
  som saknar identitetshandlingar

pappersmassa /pˈapəʂmˌasa/ (n)
Zellstoff
  fibermaterial som används vid framställning av papper, papp och kartong

pappersmugg /pˈapəʂmˌɵɡ/ (n)
Pappbecher
  mugg gjord av papper

papperspåse /pˈapəʂpˌoːsə/ (n)
Papiertüte
  påse tillverkad i papper

pappersremsa /pˈapəʂrˌɛmsa/ (n)
Papierstreifen

pappersrulle /pˈapəʂrˌɵlə/ (n)
Papierrolle
  rulle av papper

papperstallrik /pˈapəʂtˌalriːk/ (n)
Pappteller
  tallrik gjord av hårt papper

papperstidning /pˈapəʂtˌiːdnɪŋ/ (n)
Papierzeitung
  retronym för tryckt tidning (i motsats till nättidning)

papperstrassel /pˈapəʂtrˌasəl/ (n)
Papierstau

papperstunn /pˈapəʂtˌɵn/ (adj)
papierdünn
  lika tunn som ett pappersark

pappig /pˈapɪɡ/ (adj)
Papakind sein
  som tyr sig (för) mycket till sin pappa

pappkartong /pˈapkatˌɔŋ/ (n)
Pappkarton
  kartong tillverkad av papp

paprika /pˈapriːka/ (n)
Paprika
  krydda
  paprika

paprikapulver /pˈapriːkapˌɵlvər/ (n)
Paprikapulver
  krydda

papuan /pˈɑːpʉˌan/ (n)
Papua-Neuguineer
  invånare i Papua Nya Guinea eller person med papuansk härkomst

papuansk /pˈɑːpʉˌansk/ (adj)
papua-neuguineisch
  som rör Papua Nya Guinea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

papuanska /pˈɑːpʉˌanska/ (n)
Papua-Neuguineerin
  kvinna från Papua Nya Guinea

papyross /pˈɑːpyːrˌɔs/ (n)
Papirossa
  cigarett med pappersmunstycke

par /pˈɑːr/ (n)
Paar
  1. två personer eller saker som hör ihop
  2. två människor i ett förhållande
paar
  3. några (få), fåtal
Par
  4. golfresultat

para /pˈɑːra/ (v)
paaren

parabel /pˈɑːrabˌɛl/ (n)
Parabel
  kurva
  liknelse

parabolisk /pˈɑːrabˌuːlɪsk/ (adj)
parabolisch
  som har formen av en paraboloid

parad /pˈɑːrad/ (adj)
gepaart
  perfektparticip av para

parad /pˈɑːrad/ (n)
Aufmarsch, Parade
  procession

paradera /pˌɑːradˈeːra/ (v)
paradieren
  gå, stå eller medverka i parad

paradigm /pˈɑːradˌɪɡm/ (n)
Paradigma
  mönster, gängse eller typiskt förfarande
  böjningsmönster

paradis /pˈɑːradˌiːs/ (n)
Paradies

paradox /pˈɑːradˌuːks/ (n)
Paradox, Paradoxon

paradoxal /pˈɑːradˌuːksal/ (adj)
paradox

paraffin /pˌɑːrafˈiːn/ (n)
Paraffin
  blandning av vissa kolväten i fast form (t ex för ljustillverkning och för lufttät förpackning)

parafras /pˈɑːrafrˌas/ (n)
Paraphrase
  omskrivning, omdiktning eller bearbetning av en text, bild eller målning (utan ändring av faktiskt innehåll)

paragraf /pˈɑːraɡrˌaf/ (n)
Paragraf, Paragraph
  avdelning av text

paragrafryttare /pˈɑːraɡrˌafrytːˌarə/ (n)
Paragraphenreiter
  person som omedgörligt förlitar sig på regler

paragrafrytteri /pˈɑːraɡrˌafrytːərˌiː/ (n)
Amtsschimmel, Pa­ra­gra­phen­rei­terei

paragraftecken /pˈɑːraɡrˌaftəkːən/ (n)
Paragraphenzeichen, Paragrafenzeichen
  tecknet § (som bland annat anger avsnitt i lagtexter, stadgar och protokoll)

paraguayan /pˈɑːraɡˌʉaˌyːan/ (n)
Paraguayer, Paraguayaner

paraguayansk /pˈɑːraɡˌʉaˌyːansk/ (adj)
paraguayisch
  halv=

paraguaysk /pˈɑːraɡˌʉaˌysk/ (adj)
paraguayisch
  halv=|som rör Paraguay

parakit /pˈɑːrakˌiːt/ (n)
Sittich
  namn för olika långsvansade papegojor

paraldehyd /pˈɑːraldəhˌyːd/ (n)
Paraldehyd
  kemisk förening av kol, väte och syre

parallell /pˈɑːralˌɛl/ (adj)
parallel

parallellitet /pˈɑːralˌɛliːtˌeːt/ (n)
Parallelität
  det att vara parallell

parallellogram /pˌɑːraləlˈoːɡram/ (n)
Parallelogramm

paranoia /pˈɑːranˌuːiːˌa/ (n)
Paranoia, Verfolgungswahn

paranoid /pˈɑːranˌuːiːd/ (adj)
paranoid

paranoiker /pˈɑːranˌuːiːkər/ (n)
Paranoiker, Paranoikerin
  person som lider av förföljelse- eller storhetsidéer

paranoisk /pˈɑːranˌuːɪsk/ (adj)
paranoisch
  som har drag av paranoia

paranöt /pˈɑːranˌøːt/ (n)
Paranuss, Amazonenmandel, Brasilnuss, Marahonkastanie, Rahmnuss, Steinnuss
  nöt
Paranussbaum
  växt

paraply /pˈɑːraplˌyː/ (n)
Regenschirm, Schirm

parasit /pˈɑːrasˌɪt/ (n)
Parasit, Schmarotzer
  1. organism som livnär sig på bekostnad av en annan individ
Schmarotzer
  2. snyltgäst

parasitera /pˈɑːrasˌɪteːrˌa/ (v)
schmarotzen

parasitisk /pˈɑːrasˌɪtɪsk/ (adj)
parasitisch, schmarotzerisch
  som parasiterar

parasitoid /pˈɑːrasˌɪtuːˌiːd/ (n)
Parasitoid
  organism som till skillnad från en parasit alltid till slut steriliserar eller dödar sitt värddjur eller sin värdväxt

parasoll /pˈɑːrasˌɔl/ (n)
Sonnenschirm

parasympatisk /pˈɑːrasˌympatˌɪsk/ (adj)
parasympathisch
  som har med det parasympatiska nervsystemet att göra

parasympatiska nervsystemet /pˈɑːrasˌympatˌɪska nˈɛrvsystˌeːmət/ (n)
parasympathischisches Nervensystem
  en av de två delarna av det autonoma nervsystemet, vilken förknippas med autonoma funktioner i vila (t.ex. matspjälkning)

paratyreoideahormon /pˈɑːrɑːtˌyːrəˌuːiːdəˌahuːrmˌuːn/ (n)
Parathormon
  ett hormon som produceras och insöndras av paratyreoidea

parcell /pˈarsəl/ (n)
Parzelle
  litet jordstycke (t ex för försöksodling)

parcellera /pˈarsəlˌeːra/ (v)
parzellieren
  indela eller stycka (skifta) jord i små stycken (parceller)

pardans /pardˈans/ (n)
Paartanz

parentestecken /pˈarəntˌeːstəkːən/ (n)
Klammerzeichen
  tecken som inleder eller avslutar en parentes

parfym /pˈarfyːm/ (n)
Parfüm
  vätska framställd för att skänka väldoft eller dölja annan odör

parfymavdelning /pˈarfyːmˌɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n)
Parfümabteilung
  avdelning i t.ex. varuhus vilken säljer parfymer

parfymeri /pˈarfyːmərˌiː/ (n)
Parfümerie
  butik där man kan köpa parfymer, parfymerade toalettartikel osv

parhus /pˈarhʉs/ (n)
Doppelhaus

parhäst /pˈarhəst/ (n)
Gespann
  person, föremål eller omständighet som är starkt sammanflätad med en annan och från denne upplevs oskiljaktig

parisare /pˈɑːriːsˌarə/ (n)
Pariser
  man från Paris

pariserhjul /pˈɑːriːsˌɛrjʉl/ (n)
Riesenrad
  vertikalt hjul som sakta roterar i luften

parisiska /pˈɑːriːsˌɪska/ (n)
Pariserin
  kvinna från Paris

park /pˈark/ (n)
Park
  anläggning med växtlighet

parka /pˈarka/ (v)
parken
  parkera

parkbänk /pˈarkbəŋk/ (n)
Parkbank
  bänk i park

parkera /pˈarkərˌa/ (v)
parken

parkering /pˈarkeːrˌɪŋ/ (n)
Parken
  det att parkera
Parkplatz
  område för bilparkering

parkeringsautomat /pˈarkeːrˌɪŋsaˌʉtuːmˌɑːt/ (n)
Parkautomat, Parkraumbewirtschaftung, Parkscheinautomat
  digital automat

parkeringsavgift /pˈarkeːrˌɪŋsɑːvjˌɪft/ (n)
Parkgebühr
  avgift som måste betalas för man skall få nyttja en parkeringsplats

parkeringsbiljett /pˈarkeːrˌɪŋsbɪljˌɛt/ (n)
Parkschein

parkeringsbot /pˈarkeːrˌɪŋsbuːt/ (n)
gebührenpflichtige Verwarnung wegen Falschparken
  straffavgift som utfärdas av polisman eller parkeringsvakt för felaktig parkering av fordon (t.ex. bil)

parkeringsbroms /pˈarkeːrˌɪŋsbrɔms/ (n)
Handbremse
  broms på bil som används när bilen står stilla

parkeringsficka /pˈarkeːrˌɪŋsfɪkːˌa/ (n)
Parktasche
  parkeringsruta i kanten på väg där bilarna parkeras på rad efter varandra

parkeringsförbud /pˌarkeːrɪŋsfˈœrbʉd/ (n)
Parkverbot
  förbud mot att parkera ett fordon (vanligen en bil) på en viss plats eller sträckning av gata

parkeringshus /pˈarkeːrˌɪŋshʉs/ (n)
Parkhaus

parkeringsljus /pˌarkeːrɪŋsjˈʉs/ (n)
Standlicht
  svag ljus på bilen som tänds vid parkering under natten om det finns ingen gatubelysning

parkeringsplats /pˈarkeːrˌɪŋsplats/ (n)
Parkplatz

parkeringsskiva /pˈarkeːrˌɪŋskiːvˌa/ (n)
Parkscheibe
  skiva som sätts under vindrutan på parkeringsplatser med tidsbegränsad parkering med en klocka där man kan indikera när man kom

parkeringstillstånd /pˈarkeːrˌɪŋstɪlstˌoːnd/ (n)
Parkgenehmigung
  tillstånd att bruka en speciell parkeringsplats

parklind /pˈarklɪnd/ (n)
Holländische Linde
  en hybrid mellan skogslind och bohuslind i släktet lindar

parlament /pˈarlamˌɛnt/ (n)
Parlament

parlamentarisk /pˈarlamˌɛntɑːrˌɪsk/ (adj)
parlamentarisch
  som hör samman med parlament eller parlamentarism

parlamentarism /pˈarlamˌɛntɑːrˌɪsm/ (n)
Parlamentarismus
  statsskick där en vald folkrepresentation har ett avgörande inflytande på regeringsmakten

parlamentsbeslut /pˈarlamˌɛntsbəslˌʉt/ (n)
Parlamentsbeschluss

parlamentsledamot /pˌarlamˌɛntsleːdamˈuːt/ (n)
Abgeordneter, Abgeordnete, Parlamentarier, Parlamentarierin, Parlamentsmitglied
  parlamentariker

parlamentsval /pˈarlamˌɛntsval/ (n)
Parlamentswahl
  val till ett parlament

parlör /pˈarløːr/ (n)
Sprachführer

parning /pˈɑːrnɪŋ/ (n)
Paarung

parodi /pˈɑːruːdˌiː/ (n)
Parodie

parodisk /pˈɑːruːdˌɪsk/ (adj)
parodistisch

paroll /pˈɑːrɔl/ (n)
Parole
  (militärt) lösen, fältrop
  fras som används för att beskriva sina åsikter på ett eggande sätt

part /pˈɑːt/ (n)
Partei
  (juridik)
Anteil, Teil
  andel

parterapi /pˈateːrˌapiː/ (n)
Paartherapie
  terapi (psykoterapi, rådgivning) för par (gifta eller sambor)

parti /pˈatiː/ (n)
Partie
  del av något
  match eller spelomgång
  större mängd varor
Partei
  politiskt parti
Seite, Partei
  sida i en argumentation

particip /pˈatiːsˌɪp/ (n)
Partizip

partiell /pˈatiːˌɛl/ (adj)
partiell

partigräns /pˈatɪɡrˌɛns/ (n)
Parteigrenze
  ideologisk gräns mellan olika politiska partier

partikel /pˈatiːkəl/ (n)
Partikel, Redeteilchen
  mindre än atom del av materia
  småord med en viss grammatisk funktion

partikelfysik /pˈatiːkˌɛlfyːsˌiːk/ (n)
Teilchenphysik

partikongress /pˌatɪkˈoːnɡrəs/ (n)
Parteikongress, Parteitag
  högsta beslutande organ i vissa politiska partier där företrädare för partiet deltar och beslutar om partiets linje i olika frågor

partikularism /pˈatiːkˌʉlarˌɪsm/ (n)
Partikularismus
  obenägenhet att förena sig med andra

partiledare /pˈatiːlˌeːdarə/ (n)
Parteiführer, Parteiführerin

partiledning /pˈatiːlˌeːdnɪŋ/ (n)
Parteiführung
  ledning i ett parti

partilös /pˈatiːlˌøːs/ (adj)
parteilos
  inte vara medlem i ett politiskt parti

partiordförande /pˈatiːˌuːrdføːrˌandə/ (n)
Parteivorsitzende, Parteivorsitzender
  parti­ledare

partipolitik /pˈatiːpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Parteipolitik
  politik i frågor där olika partier skiljer sig åt

partipolitisk /pˈatiːpˌuːliːtˌɪsk/ (adj)
parteipolitisch
  som rör partipolitik

partisan /pˈatɪsˌan/ (n)
Partisan, Partisane, Partisanin

partisk /pˈatɪsk/ (adj)
parteiisch

partiskhet /pˈatɪskhˌeːt/ (n)
Parteilichkeit, Voreingenommenheit
  det att vara partisk

partisymbol /pˈatɪsˌymbuːl/ (n)
Parteisymbol
  grafisk representation som används som signet för ett politisk parti

partitur /pˈatiːtˌʉr/ (n)
Partitur
  notblad som innehåller alla stämmor i ett musikaliskt verk

partner /pˈatnər/ (n)
Partner, Partnerin

partnerskap /pˈatnəʂkˌɑːp/ (n)
Partnerschaft
  det att vara partner

party /pˈatyː/ (n)
Party
  fest

partydrog /patˈyːdruːɡ/ (n)
Partydroge
  illegal drog som konsumeras på fest (party)

partyorgel /pˈatyːˌɔrjəl/ (n)
Partyorgel
  hammondorgel för hemmabruk

parvis /pˈarviːs/ (adv)
paarweise
  i par

pascal /pˈaskal/ (n)
Pascal

pascha /pˈaʃa/ (n)
Pascha
  ämbetstitel

pashto /pˈashtuː/ (n)
Paschto, Paschtu
  ett iranskt språk som har officiell språkstatus i Afghanistan och Pakistan med cirka 40-60 miljoner talare

pass /pˈas/ (n)
Reisepass, Pass
  1 dokument
Gebirgspass, Pass
  2 passage
Ansitz, Anstand
  3 jägarspråk
Schicht, Runde
  4 tidsperiod

passa /pˈasa/ (v)
weitergeben
  ge
passen
  ha rätt egenskap
  inte satsa i poker
  stå över
abspielen
  sport
aufpassen
  ta hand om

passa på /pˈasa poː/ (v)
aufpassen
  akta sig
wahrnehmen
  ta chansen

passabel /pˈasabˌɛl/ (adj)
leidlich, passabel
  något så när, som går an

passad /pˈasad/ (n)
Passat
  passadvind

passadvind /pˈasadvˌɪnd/ (n)
Passatwind
  tropisk vind

passagerare /pˈasaɡˌeːrarə/ (n)
Passagier, Fahrgast, Passagierin, Fluggast

passagerarfärja /pˈasaɡˌeːrarfˌɛrja/ (n)
Personenfähre
  färja som enbart transporterar personer

passande /pˈasandə/ (adj)
passend
  som passar, som är lämplig, som har rätt egenskaper

passare /pˈasarə/ (n)
Zirkel
  verktyg som används för att rita cirklar

passera /pˈaseːrˌa/ (v)
passieren, vorübergehen, überschreiten
  gå eller åka förbi eller igenom
passieren
  pressa livsmedel genom en sil

passerkort /pˈasərkˌɔt/ (n)
Zugangskarte
  kort som används i ett passersystem

passform /pasfˈɔrm/ (n)
Passform
  hur ett klädesplagg följer kroppens form

passglas /pˈasɡlas/ (n)
Passglas
  högt och smalt glas för öl med markerade pass (våningar, mått), vanligt på 1600-talet

passion /pasxˈuːn/ (n)
Passion
  Kristi lidande och död på korset
Leidenschaft, Passion
  stark eller nästan okontrollerbar känsla, tillstånd eller uttryck av sådan känsla, intensiv sexuell kärlek, intensiv åtrå eller entusiasm för någonting

passionerad /pasxˈuːneːrˌad/ (adj)
leidenschaftlich, passioniert
  lidelsefull, häftig, intensiv

passionsfrukt /pasxˈuːnsfrɵkt/ (n)
Passionsfrucht, Maracuja
  frukt

passiv /pˈasiːv/ (adj)
passiv

passiva /pˈasiːvˌa/ (n)
Passiva
  samlade skulder

passivitet /pˈasiːvˌiːteːt/ (n)
Passivität, Untätigkeit
  overksamhet, liknöjdhet

passivsida /pˈasɪvsˌiːda/ (n)
Passivseite
  den sidan i en balansräkning som visar skulder

passkontroll /pˈaskɔntrˌɔl/ (n)
Passkontrolle
  kontroll av pass

passning /pˈasnɪŋ/ (n)
Zuspiel
  det att förflytta en boll eller puck från en spelare till en annan
Beaufsichtigung, Betreuung
  det att se efter någon eller något åt någon annan (t.ex. så att ingen olycka av något slag inträffar)

passé /pasˈeː/ (adj)
passé, unmodern
  passerad

pasta /pˈasta/ (n)
Paste
  deglik massa; salva av fastare konsistens
Pasta, Nudeln
  mat på formad durumvetedeg

pastor /pˈastɔr/ (n)
Pastor, Pastorin
  präst

pastoral /pˈastuːrˌal/ (adj)
idyllisch, ländlich
  som hör till herdelivet, fårvaktarens eller herdens liv på landet

pastörisera /pˈastøːrˌiːseːrˌa/ (v)
pasteurisieren
  upphetta till viss temperatur för att döda bakterier

pastöriserad /pˈastøːrˌiːseːrˌad/ (adj)
pasteurisiert
  perfektparticip av pastörisera

pastörisering /pˈastøːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Pasteurisierung, Pasteurisation
  att göra livsmedel hållbart

patella /pˈɑːtəlˌa/ (n)
Kniescheibe, Patella
  knäskål

patent /pˈɑːtənt/ (n)
Patent

patentera /pˈɑːtəntˌeːra/ (v)
patentieren
  ta patent

patetisk /pˈɑːtətˌɪsk/ (adj)
pathetisch

patient /pˈɑːtiːˌɛnt/ (n)
Patient, Patientin

patientbricka /pˈɑːtiːˌɛntbrɪkːˌa/ (n)
Krankenversichertenkarte, Versichertenkarte

patientjournal /pˌɑːtiːˌɛnɕuːɵrnˈɑːl/ (n)
Krankenakte, Krankenblatt, Krankengeschichte, Patientenakte
  samlad historisk information (journal, dagbok) om en patient

patofysiologi /pˌɑːtuːfˌyːsiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Pathophysiologie

patologi /pˌɑːtuːlˈoːɡiː/ (n)
Pathologie

patologisk /pˌɑːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
pathologisch

patrask /pˈatrask/ (n)
Gesindel, Pack
  slödder, pack, avskum

patriark /pˈatriːˌark/ (n)
Patriarch
  ortodoxa kyrka

patriarkat /pˈatriːˌarkat/ (n)
Patriarchat
  fadersvälde

patriot /pˈatriːˌuːt/ (n)
Patriot

patriotisk /pˈatriːˌuːtɪsk/ (adj)
patriotisch
  halv=

patron /pˈatruːn/ (n)
Patrone
  ammunition
Tintenpatrone
  behållare
Patron
  godsherre

patronatsrätt /pˈatruːnˌatsrət/ (n)
Patronatsrecht
  i äldre tid rätten av en godsägare att utse prästen i församlingen

patrull /pˈatrɵl/ (n)
Patrouille, Streife, Wache
  mindre trupp

patt /pˈat/ (n)
Patt
  ställning i schackparti

pattställning /pˈatstəlnˌɪŋ/ (n)
Pattstellung
  ställning där den spelare som är i tur inte kan utföra ett giltigt drag

patwa /pˈatva/ (n)
Patois

paus /pˈɑːʉs/ (n)
Pause
  intervall av tystnad i musikaliskt stycke
Pause, Rast
  tidsmässigt uppehåll

pausa /pˈɑːʉsˌa/ (v)
rasten
  ta en paus

paviljong /pˈɑːvɪljˌɔŋ/ (n)
Pavillon
  ett slags byggnad med tältliknande tak eller för ett mera tillfälligt ändamål, särskilt avsedd för behagliga aktiviter och fritidssysslor

paviljongsystem /pˈɑːvɪljˌɔŋsystˌeːm/ (n)
Pavillonsystem
  ett antal mindre byggnader (t ex i en sjukhusanläggning) i st f en stor byggnad

pebibyte /pˈeːbiːbˌyːtə/ (n)
Pebibyte
  250 bytes

pecorino /pˈeːkuːrˌiːnuː/ (n)
Pecorino
  italiensk fårost

pedagog /pˈɛdɑːɡˌuːɡ/ (n)
Erzieher, Erzieherin, Pädagoge, Pädagogin
  (skicklig) undervisare, uppfostrare

pedagogik /pˈɛdɑːɡˌuːjiːk/ (n)
Pädagogik

pedagogisk /pˈɛdɑːɡˌuːjɪsk/ (adj)
pädagogisch, erzieherisch
  som rör pedagogik

pedal /pˈɛdal/ (n)
Pedal
  föremål att sätta foten på vid drivning av (ben-) muskeldriven mekanisk anordning, t ex vid cykling

pedant /pˈɛdant/ (n)
Pedant, Pedantin
  överdrivet noggrann

pedanteri /pˈɛdantərˌiː/ (n)
Pedanterie
  överdriven noggrannhet, det att vara pedantisk

pedantisk /pˈɛdantˌɪsk/ (adj)
pedantisch, pingelig
  överdrivet noggrann

pediatrik /pˈeːdiːˌatriːk/ (n)
Pädiatrie
  vetenskapen om barnsjukdomar

pedikyr /pˈeːdiːkˌyːr/ (n)
Pediküre, Fußpflege
  kosmetisk fotvård

pedofili /pˈeːduːfˌiːliː/ (n)
Pädophilie

pegas /pˈeːɡas/ (n)
Pegasos, Pegasus
  ett mytologiskt djur, oftast avbildat som ett hästliknande djur med vingar

pejorativ /pˈɛjuːrˌɑːtiːv/ (adj)
pejorativ

peka /pˈeːka/ (v)
zeigen, deuten
  rikta ett finger

pekannöt /pˈeːkanˌøːt/ (n)
Pekannuss
  ätbar stenfrukt från växtarten pekanhickory

pekfinger /pˈɛkfɪŋər/ (n)
Zeigefinger
  fingret bredvid tummen

pekpinne /pˈɛkpɪnə/ (n)
Zeigestock
  förlängd arm

pekskärm /pəksxˈɛrm/ (n)
Touchscreen
  tryckkänslig bildskärm

pektin /pəktˈiːn/ (n)
Pektin
  en sorts gelébildande ämne

pelare /pˈeːlarə/ (n)
Pfeiler, Säule
  upprättstående byggelement

pelargonia /pˈeːlarɡˌɔniːˌa/ (n)
Geranie, Pelargonie

pelargång /pˈeːlarɡˌɔŋ/ (n)
Kolonnade, Säulengang
  kolonnad, gång kantad av pelare

pelikan /pˈeːliːkˌan/ (n)
Pelikan
  fågel av släktet Pelecanus

pellagra /pˈɛlɑːɡrˌa/ (n)
Pellagra
  bristsjukdom som uppstår vid brist på vitaminen niacin

pen /pˈeːn/ (n)
Finne

pendel /pˈɛndəl/ (n)
Pendel
  svängande kropp

pendelbuss /pˈɛndəlbˌɵs/ (n)
Pendelbus
  buss som pendlar mellan två hållplatser

pendeltåg /pˈɛndeːltˌoːɡ/ (n)
Pendelzug, Vorortzug
  tåg i pendeltrafik

pendelur /pˈɛndəlˌʉr/ (n)
Pendeluhr
  ur där en pendel reglerar urets gång

pendla /pˈɛndla/ (v)
pendeln
  köra regelbundet tur och retur
  resa regelbundet mellan två platser
  utföra pendelrörelser

pendlare /pˈɛndlarə/ (n)
Pendler, Pendlerin
  person som pendlar

penetrera /pˈeːnətrˌeːra/ (v)
eindringen, penetrieren, durchdringen
  tränga igenom, tränga in i

peng /pˈɛŋ/ (n)
Geld, Zahlungsmittel
  betalningsmedel, pengar
Geldstück, Münze
  mynt, penning, slant

pengar /pˈɛŋar/ (n)
Geld
  allmänt accepterat betalningsmedel

penibel /pˈeːniːbˌɛl/ (adj)
penibel
  omständligt att reda upp, speciellt om yttre omständigheter förvärrar

penicillin /pˌeːniːsɪlˈiːn/ (n)
Penicillin, Penizillin

penis /pˈeːniːs/ (n)
Penis, Glied
  det manliga könsorganet

penisring /pˈeːnɪsrˌɪŋ/ (n)
Cockring, Penisring
  sexhjälpmedel

penna /pˈɛna/ (n)
Stift, Schreiber
  verktyg som används för att måla tecken och figurer

penning /pˈɛnɪŋ/ (n)
Geld, Geldstück, Münze

penningbelopp /pˈɛnɪŋbəlˌɔp/ (n)
Geldbetrag
  summa pengar

penningpolitik /pˈɛnɪŋpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Geldmarktpolitik, Geldpolitik
  delområde inom politiken som rör pengar

penningtvätt /pˈɛnɪŋtvˌɛt/ (n)
Geldwäsche
  handling för att överskyla olagligt ursprung av pengar

penningvärde /pˈɛnɪŋvˌɛːrdə/ (n)
Geldwert

pennkniv /pˈɛŋkniːv/ (n)
Taschenmesser, Federmesser
  kniv för att vässa en penna (ursprungligen fjäderpenna, senare även blyertspenna), oftast i form av en fällkniv (fickkniv)

pennvässare /pˈɛnvəsˌarə/ (n)
Bleistiftspitzer, Spitzer

pensel /pˈɛnsəl/ (n)
Pinsel
  målarredskap

pension /pənsxˈuːn/ (n)
Rente, Pension
  1. att vara pensionär
  2. pengar man får som pensionär

pensionat /pənsxˈuːnat/ (n)
Pension

pensionatsgäst /pənsxˈuːnatsjˌɛst/ (n)
Pensionsgast
  gäst som vistas i pensionat

pensionera /pənsxˈuːneːrˌa/ (v)
in Rente schicken, in den Ruhestand versetzen, pensionieren
  låta någon gå i pension

pensionerad /pənsxˈuːneːrˌad/ (adj)
pensioniert
  perfektparticip av pensionera

pensionär /pənsxˈuːnˈɛːr/ (n)
Rentner, Rentnerin, Pensionär, Pensionärin
  person som har gått i pension
Senior, Seniorin
  äldre människor

pensla /pˈɛnsla/ (v)
bepinseln, pinseln
  använda en pensel

pensum /pˈɛnsʉm/ (n)
Pensum
  (plur pensa) en viss mängd arbete som skall utföras

pensé /pənsˈeː/ (n)
Stiefmütterchen
  blomma

pentagram /pˈɛntɑːɡrˌam/ (n)
Pentagramm
  femuddig stjärna eller formen av sådan stjärna
  symbol av en femuddig stjärna med magisk eller religiös symbolik, använd i många kulturer historiskt och idag

pentan /pˈɛntan/ (n)
Pentan
  kolväte

pentod /pˈɛntuːd/ (n)
Pentode
  elektronrör med fem elektroder

pentos /pˈɛntuːs/ (n)
Pentose
  monosackarid med fem kolatomer

pentry /pˈɛntryː/ (n)
Kochnische, Teeküche
  kokvrå, litet kök
Pantry
  serveringsrum på båt

peppar /pˈɛpar/ (n)
Pfeffer

pepparkaka /pˈɛparkˌɑːka/ (n)
Pfefferkuchen
  småkaka
Lebkuchen, Pfefferkuchen
  utvidgat om bakverk

pepparkaksdeg /pˈɛparkˌɑːksdəɡ/ (n)
Pfefferkuchenteig

pepparkaksgubbe /pˈɛparkˌɑːksɡɵbə/ (n)
Pfefferkuchenmann
  pepparkaka formad som en gubbe

pepparkakssmet /pˈɛparkˌɑːksmət/ (n)
Pfefferkuchenbrei

pepparmynta /pˈɛparmˌynta/ (n)
Pfefferminze
  ört

pepparrot /pˈɛparˌuːt/ (n)
Meerrettich
  art inom växtfamiljen korsblommiga växter
  rot från växten pepparrot

peppra /pˈɛpra/ (v)
pfeffern
  krydda med peppar

pepsin /pəpsˈiːn/ (n)
Pepsin
  proteinspjälkande enzym som produceras och frisätts (som proenzymet pepsinogen) av huvudceller i magsäcken

peptidhormon /pˈɛptiːdhˌuːrmuːn/ (n)
Peptidhormon
  hormon som är en peptid (eller ett protein eller ett glykoprotein)

per /pˈɛːr/ (preposition)
pro, per
  anger kvot
per
  med hjälp av

percentil /pˈɛrsəntˌiːl/ (n)
Perzentil
  mått

perception /pˌɛrsəpsxˈuːn/ (n)
Perzeption, Wahrnehmung

perfekt /pˈɛrfəkt/ (adj)
perfekt

perfekt /pˈɛrfəkt/ (n)
Perfekt

perfekt tal /pˈɛrfəkt tˈɑːl/ (n)
perfekte Zahl, vollkommene Zahl, ideale Zahl

perfektion /pˌɛrfəksxˈuːn/ (n)
Perfektion
  fulländning

perfektionism /pˌɛrfəksxˈoːnɪsm/ (n)
Perfektionismus

perfektionist /pˌɛrfəksxˈoːnɪst/ (n)
Perfektionist, Perfektionistin

perfid /pˈɛrfiːd/ (adj)
perfid
  nedrig, gemen

perforera /pˈɛrfuːrˌeːra/ (v)
perforieren, lochen

pergament /pˈɛrɡamˌɛnt/ (n)
Pergament

perifer /pˈɛriːfər/ (adj)
peripher

periferi /pˈɛriːfərˌiː/ (n)
Umkreis
  omkrets
Peripherie
  ytterkant

perigeum /pˈɛriːjəˌʉm/ (n)
Perigäum

perihelium /pˈɛriːhəlˌiːʉm/ (n)
Perihel

period /pˈɛriːˌuːd/ (n)
Periode
  tidsintervall
  mått på tidsintervall

periodicitet /pˈɛriːˌuːdiːsˌɪteːt/ (n)
Periodizität
  egenskapen att återkomma med jämna mellanrum

periodisk /pˈɛriːˌuːdɪsk/ (adj)
periodisch

periodiska systemet /pˈɛriːˌuːdɪskˌa systˈeːmət/ (n)
Periodensystem
  tabell över grundämnen

periodvis /pˈɛriːˌɔdviːs/ (adv)
periodenweise, periodisch, zeitweise
  under vissa perioder

peripeti /pˈɛriːpətˌiː/ (n)
Peripetie
  plötslig förändring

periskop /pˈɛrɪskˌuːp/ (n)
Periskop
  optiskt instrument som gör det möjligt att se från skyddad miljö via ett par vinklade speglar

perjodsyra /pˈɛrjɔdsˌyːra/ (n)
Perjodsäure
  syra som består av väte, syre och jod, H5IO6

perklorat /pˈɛrkluːrˌɑːt/ (n)
Perchlorat
  salt av perklorsyran

perklorsyra /pˈɛrklɔʂˌyːra/ (n)
Perchlorsäure, Überchlorsäure
  färglös, vattenlöslig vätska med mycket starkt sur reaktion, med formeln HClO4

perm /pˈɛrm/ (n)
Perm
  geologisk period 299-251 miljoner år sedan under eran paleozoikum

permafrost /pˈɛrmafrˌɔst/ (n)
Permafrost
  tjäle som inte går ur

permanent /pˈɛrmanˌɛnt/ (adj)
ständig, dauernd, permanent

permanent /pˈɛrmanˌɛnt/ (n)
Dauerwelle

permission /pˌɛrmɪsxˈuːn/ (n)
Hafturlaub, Urlaub
  ledighet från arbete, militärtjänstgöring eller fängelsestraff

permittera /pˈɛrmɪtːˌeːra/ (v)
beurlauben, freistellen, kündigen
  ge ledighet

permutation /pˌɛrmʉtasxˈuːn/ (n)
Permutation

perniciös /pˈɛrniːsˌɪøːs/ (adj)
bösartig

perovskit /pˈeːrɔvsxˌiːt/ (n)
Perowskit
  medelhårt oxidmineral

perplex /pˈɛrpləks/ (adj)
perplex
  förbluffad, djupt förvånad

perrong /pˈɛrɔŋ/ (n)
Bahnsteig

perser /pˈɛʂər/ (n)
Perser
  person, vanligen man, från Persien

persienn /pˈɛʂiːˌɛn/ (n)
Jalousie
  rörlig spjälgardin (i ett fönster)

persika /pˈɛʂiːka/ (n)
Pfirsich
  frukt
Pfirsichbaum
  träd

persilja /pˈɛʂɪljˌa/ (n)
Petersilie
  arten Petroselinum crispum

persiska /pˈɛʂɪskˌa/ (n)
Perserin
  kvinna
Persisch
  språk

person /pˈɛʂuːn/ (n)
Person
  människa
  grammatisk term

personal /pˌɛʂuːnˈɑːl/ (n)
Personal, Belegschaft

personalavdelning /pˈɛʂuːnˌalɑːvdˌeːlnɪŋ/ (n)
Personalabteilung
  avdelning i större företag eller myndigheter som sysslar med personal­ärenden

personalbostad /pˈɛʂuːnˌalbuːstˌad/ (n)
Betriebswohnung, Werkswohnung
  bostad, ofta ägd av företag, avsedd för företagets anställda att leva i under anställningstiden

personalism /pˈɛʂuːnˌalɪsm/ (n)
Personalismus
  filosofisk riktning som betraktar personen som en oreducerbar realitet och framhäver personens moraliska värde och att personen har en fri vilja

personalmatsal /pˈɛʂuːnˌalmatsˌal/ (n)
Kantine, Personalspeisesaal
  matsal på arbetsplats, avsedd att brukas av arbetsplatsens personal (t.ex. för lunch och kaffepaus)

personalrestaurang /pˈɛʂuːnˌalrəstˌaʉrˌaŋ/ (n)
Kantine, Mensa, Personalrestaurant
  restaurang som är till för personalen på en viss arbetsplats, d.v.s. där personalen kan äta mat

personalärende /pˈɛʂuːnˌalɛːrˌɛndə/ (n)
Personalangelegenheit
  administrativ verksamhet att förvalta personal

personbil /pˈɛʂɔnbˌiːl/ (n)
PKW, Personenwagen
  bil avsedd för transport av ett fåtal personer

persondator /pˈɛʂɔndˌɑːtɔr/ (n)
Personalcomputer, PC, Personal Computer

personifiera /pəʂˈoːniːfˌiːərˌa/ (v)
personifizieren

personifikation /pəʂˈoːniːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Personifikation
  föreställning om något opersonligt i personlig form

personkult /pˈɛʂɔŋkˌɵlt/ (n)
Personenkult
  dyrkan (vördnadsfull upphöjelse) av en person, exempelvis en diktator

personlig /pˈɛʂɔnlˌɪɡ/ (adj)
persönlich
  om pronomen
  privat
  rörande privatlivet

personliga pronomen /pˈɛʂɔnlˌiːɡa prˈuːnuːmən/ (n)
Personalpronomen

personlighet /pˈɛʂɔnlˌɪɡheːt/ (n)
Persönlichkeit
  en persons samlade egenskaper
  person med framstående individualitet

personligt brev /pˈɛʂɔnlˌɪkt brˈeːv/ (n)
Anschreiben
  introducerande brev till ett medföljande dokument, oftast tillsammans med ett cv

personligt pronomen /pˈɛʂɔnlˌɪkt prˈuːnuːmən/ (n)
Personalpronomen

personnummer /pˈɛʂʊnˌɵmər/ (n)
Personenkennzeichen
  beteckning (normalt bestående av siffror) som tilldelas personer för att identifiera dem hos myndigheter och i andra sammanhang

personsökare /pˈɛʂʊnsˌøːkarə/ (n)
Funkmeldeempfänger, Pager, Funkrufempfänger, Personenrufempfänger
  bärbar elektrisk apparat

persontrafik /pˌɛʂɔntrafˈiːk/ (n)
Personenverkehr

persontåg /pˈɛʂɔntˌoːɡ/ (n)
Personenzug
  tåg för transport av passagerare

personvagn /pˈɛʂɔnvˌaŋn/ (n)
Personenwagen, Reisezugwagen
  järnvägsvagn

perspektiv /pˈɛʂpəktˌiːv/ (n)
Perspektive
  system för att avbilda tredimensionell objekt
  synvinkel

peruan /pˈeːrʉˌan/ (n)
Peruaner

peruansk /pˈeːrʉˌansk/ (adj)
peruanisch
  som rör Peru

peruanska /pˈeːrʉˌanska/ (n)
Peruanerin

peruk /pˈeːrʉk/ (n)
Perücke
  en lös frisyr

perukmakare /pˈeːrɵkmˌakarə/ (n)
Perückenmacher
  person som tillverkar peruker

perukmakerska /pˈeːrɵkmˌakəʂkˌa/ (n)
Perückenmacherin
  kvinnlig perukmakare

pervers /pˈɛrvəʂ/ (adj)
abartig, pervers, widernatürlich

perversion /pˌɛrvərsxˈuːn/ (n)
Perversion
  allmänt
  sexuellt

pervertera /pˈɛrvətˌeːra/ (v)
pervertieren
  sjukligt förvrida eller förvränga

pervertering /pˈɛrvətˌeːrɪŋ/ (n)
Pervertierung
  sjuklig förvridning eller förvrängning

peso /pˈeːsuː/ (n)
Peso
  namn på valutan i ett antal olika länder

pessar /pˈɛsar/ (n)
Diaphragma, Pessar

pessimism /pˈɛsiːmˌɪsm/ (n)
Pessimismus

pessimist /pˈɛsiːmˌɪst/ (n)
Pessimist, Pessimistin
  person som har en negativ inställning

pessimistisk /pˈɛsiːmˌɪstɪsk/ (adj)
pessimistisch

pest /pˈɛst/ (n)
Pest
  samlingsnamn för infektionsjukdomar

pesto /pˈɛstuː/ (n)
Pesto
  slags italiensk röra av riven pecorino, vitlök, basilika, pinjenötter och olivolja

peta /pˈɛta/ (v)
befummeln, berühren, betatschen
  vidröra med fingrarna

petabyte /pˈɛtabˌyːtə/ (n)
Petabyte
  1015 bytes

petig /pˈeːtɪɡ/ (adj)
kleinlich, pedantisch

petitess /pˈeːtiːtˌɛs/ (n)
Kleinigkeit, Lappalie
  småsak

petition /pˌeːtiːsxˈuːn/ (n)
Petition

petrifiera /pˈɛtriːfˌiːərˌa/ (v)
versteinern

petrografi /pˈɛtrɔɡrˌafiː/ (n)
Petrografie
  vetenskapen om bergarterna

petrokemi /pˈɛtruːkəmˌiː/ (n)
Petrochemie
  kemi som sysslar med petroleumprodukter (bl a plaster och läkemedel)

petrokemisk /pˈɛtruːkəmˌɪsk/ (n)
petrochemisch
  som har att göra med raffineringen av petroleum och naturgas

petting /pˈɛtːɪŋ/ (n)
Petting
  sexuella smekningar, grovhångel

pi /pˈiː/ (n)
Pi
  irrationell konstant som uttrycker kvoten mellan en cirkels omkrets och dess diameter

pianist /pˈiːanˌɪst/ (n)
Pianist, Klavierspieler, Klavierspielerin, Pianistin
  någon som spelar piano

piano /pˈiːanˌuː/ (n)
Klavier, Piano
  musikinstrument

pianolektion /pˌiːanˌuːləksxˈuːn/ (n)
Klavierstunde
  enskild lektion (med pianolärare) i pianospelande

pianolärare /pˈiːanˌuːlɛːrˌarə/ (n)
Klavierlehrer, Klavierlehrerin, Pianolehrer, Pianolehrerin
  person som undervisar i pianospel

pianospelare /pˈiːanˌɔspeːlˌarə/ (n)
Klavierspieler, Klavierspielerin, Pianospieler, Pianospielerin
  person som spelar (musikinstrumentet) piano

piccolaflöjt /pˌɪksuːlaflˈœjt/ (n)
Piccoloflöte
  ett träblåsinstrument

piccolo /pˈɪksuːlˌuː/ (n)
Hotelpage, Hoteldiener, Page
  uniformerad hotellpojke som tar en utbildning på hotellet

picka /pˈɪkːa/ (v)
picken
  plocka upp föda med näbb

picknick /pˈɪknɪk/ (n)
Picknick
  utflykt i naturen med matsäckskorg

picknickfilt /pˈɪknɪkfˌɪlt/ (n)
Picknickdecke
  filt du sitter på när du picknickar.

piedmontesiska /pˈiːədmˌɔntəsˌɪska/ (n)
Piemontesisch
  språk

piemontesiska /pˈiːəmˌɔntəsˌɪska/ (n)
Piemontesisch
  språk som talas bland annat i Piemonte

pietetsfull /pˈiːətˌɛtsfɵl/ (adj)
pietätvoll

pietism /pˈiːətˌɪsm/ (n)
Pietismus
  en protestantisk fromhetsriktning (fr o m 1600-talets senare del)

piffa upp /pˈɪfa ˈɵp/ (v)
aufmotzen, herausputzen, pimpen
  förfina, ge någon eller något ett finare eller mer smakfullt utseende

piga /pˈiːɡa/ (n)
Magd
  hembiträde, kvinnlig arbetskraft i hushållsnära tjänst

pigg /pˈɪɡ/ (adj)
munter, aufgeweckt
  som inte känner ett behov av att vila

pigg /pˈɪɡ/ (n)
Spitze, Stachel, Zinke
  tagg

piggvar /pˈɪɡvar/ (n)
Steinbutt
  fiskart

pigment /pˈɪɡmənt/ (n)
Pigment
  1+2. färgämne

pik /pˈiːk/ (n)
Pike, Spieß
  långt, spjutliknande stångvapen

pikant /pˈiːkant/ (adj)
pikant

pikardiska /pˈiːkardˌɪska/ (n)
Picardisch
  språk som talas i Picardie i Frankrike

piket /pˈiːkət/ (n)
Einsatzfahrzeug, Einsatzwagen
  polisbil för utryckning
Einsatztrupp, Überfallkommando
  utryckningsavdelning av brandmän eller poliser

pikrinsyra /pˈɪkrɪnsˌyːra/ (n)
Pikrinsäure, Trinitrophenol
  kemiska föreningen som består av kol, väte, syre och kväve med formeln C6H2OH(NO2)3

pil /pˈiːl/ (n)
Weide
  individ av vissa arter inom växtsläktet Salix
Pfeil
  projektil
  symbol

pilaster /pˈiːlastər/ (n)
Pilaster
  svagt utskjutande kolonnformad väggpelare med bas och kapitäl

pilbåge /pˈɪlboːjə/ (n)
Bogen
  vapen som består av en böjd elastisk stav och en sträng

pilfink /pˈɪlfɪŋk/ (n)
Feldsperling

pilgrimsfalk /pˈɪlɡrɪmsfˌalk/ (n)
Wanderfalke

pilgrimsfärd /pˈɪlɡrɪmsfˌɛːrd/ (n)
Pilgerfahrt
  vallfärd till helig plats

pilla /pˈɪla/ (v)
fingern, fummeln
  lätt vidröra, småpyssla

piller /pˈɪlər/ (n)
Pille

pilot /pˈiːluːt/ (n)
Pilot, Pilotin
  1. (luftfart) person som styr ett flygplan
Pilotfilm
  2. (TV) utkast till en ny serie
Prototyp
  3. (industri) utkast, ej färdig produkt
Lotse, Lotsin
  4. (sjöfart) lots

pilotbåge /pˈiːlɔtbˌoːjə/ (n)
Pilotenbrillen
  typ av solglasögon som används av piloter

pilsner /pˈɪlsnər/ (n)
Pils, Pilsner
  ljust öl

pilspets /pˈɪlspəts/ (n)
Pfeilspitze
  den (vassa) yttersta änden av en pil

pilt /pˈɪlt/ (n)
Knirps
  litet barn

pimpa /pˈɪmpa/ (n)
aufmotzen, pimpen
  snygga till

pimpelfiske /pˈɪmpəlfˌɪskə/ (n)
Eisfischen
  fiske genom ett hål i isen

pimpsten /pˈɪmpstən/ (n)
Bimsstein
  vulkanisk bergart

pina /pˈiːna/ (n)
Qual, Pein
  plågsamt lidande

pina /pˈiːna/ (v)
quälen, peinigen
  orsaka lidande

pincett /pˈɪnsət/ (n)
Pinzette
  ett gripverktyg (för små föremål)

pindrowgran /pˈɪndrɔvɡrˌan/ (n)
Pindrow-Tanne
  en trädart inom den taxonomiska familjen tallväxter

pingis /pˈɪŋiːs/ (n)
Tischtennis

pingisboll /pˈɪŋɪsbˌɔl/ (n)
Tischtennisball
  boll som används i sporten pingis

pingla /pˈɪŋla/ (n)
Bimmel, Glöckchen, Schelle
  liten bjällra
Süße, hübsches Mädchen
  ung kvinna med ett inte oävet utseende

pingla /pˈɪŋla/ (v)
bimmeln, klingeln
  producera ett ljud med en pingla

pingst /pˈɪŋst/ (n)
Pfingsten
  högtid

pingstlilja /pˈɪŋstlɪljˌa/ (n)
Dichter-Narzisse, Echte Narzisse, Montreux-Narzisse, Weiße Narzisse
  en växtart inom familjen amaryllisväxter

pingströrelse /pˈɪŋstrøːrˌɛlsə/ (n)
Pfingstbewegung
  frikyrklig rörelse, pentekostalism

pingvin /pɪŋvˈiːn/ (n)
Pinguin

pinnbröd /pˈɪnbrøːd/ (n)
Stockbrot
  bröd bakat på pinne över brasa

pinne /pˈɪnə/ (n)
Stock, Sprosse, Stöckchen
  tunn, långsmal träbit
Ess-stäbchen, Essstäbchen
  ätpinne

pinnglass /pˈɪŋlas/ (n)
Eis am Stiel
  glass på pinne

pinnhål /pˈɪnhoːl/ (n)
Rangstufe
  steg på en värde- eller rangskala

pinsam /pˈɪnsam/ (adj)
peinlich
  som får en att skämmas

pinsamhet /pˈɪnsamhˌeːt/ (n)
Peinlichkeit
  det att vara pinsam
  pinsamt yttrande, händelse eller situation

pion /pɪˈuːn/ (n)
Pion
  partikel
Pfingstrose, Päonie
  växter

pionjär /pɪˈuːnjɛːr/ (n)
Pionier
  medlem i ingenjörstrupper
  medlem i undomsrörelse
Pionier, Wegbereiter
  person verksam i nytt område

pip /pˈiːp/ (n)
Pfiff
  pipande ljud
Tülle
  rör på kanna

pipa /pˈiːpa/ (n)
Pfeife
  anordning för tobaksrökning
Röhre, Rohrleitung
  ihåligt föremål för gas och vätskor
Rohr
  ihåligt föremål för projektiler

pipa /pˈiːpa/ (v)
piepsen, pfeifen, piepen, quieken, winseln
  tjuta

piparsnäppa /pˈiːpaʂnˌɛpa/ (n)
Prärieläufer

piperidin /pˌiːpəriːdˈiːn/ (n)
Azinan, Hexahydropyridin, Pentamethylenimin, Piperidin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

pipett /pˈiːpət/ (n)
Pipette
  glasrör (med utbuktning) för uppsugning eller mätning av vätskor

pipig /pˈiːpɪɡ/ (adj)
löchrig, porös
  ihålig, porös
piepsig
  som har en sådan röst
  som påminner om pip

pir /pˈiːr/ (n)
Mole, Pier
  bred brygga från en kaj (med lyftkranar, skjul m m)

piraya /pˈiːraˌyːa/ (n)
Piranha

pirog /pˈiːruːɡ/ (n)
Pirogge
  maträtt

pirra /pˈɪra/ (v)
kribbeln
  sticka i kroppen till följd av nervositet e.d.

pirrig /pˈɪrɪɡ/ (adj)
aufgeregt, nervös
  nervös

pisk /pˈɪsk/ (n)
Prügel
  kroppslig bestraffning

piska /pˈɪska/ (n)
Peitsche

piska /pˈɪska/ (v)
peitschen
  slå något som med snärt
peitschen, ausklopfen
  snärta till med piska

piska och morot /pˈɪska ɔk mˈuːruːt/ (n)
Zuckerbrot und Peitsche
  en blandad påverkningsstrategi som innehåller både belöning och bestraffning

piskande /pˈɪskandə/ (adj)
peitschend
  presensparticip av piska

pissa /pˈɪsa/ (v)
pissen, pinkeln
  urinera

pissoar /pˈɪsuːˌar/ (n)
Pissoir, Urinal
  utrymme där manliga personer kan urinera

pistasch /pˈɪstaʃ/ (n)
Pistazie
  nöt
Pistazienbaum
  träd

pistill /pˈɪstɪl/ (n)
Stempel, Pistill
  kvinnligt könsorgan (honorgan) i en blomma
Pistill, Stößel
  stav avsedd för att stöta, pulverisera och röra om med i en mortel

pistmaskin /pˌɪstmasxˈiːn/ (n)
Pistenraupe, Pistenfahrzeug, Pistengerät, Pistenwalze
  maskin som används för att platta till skidpister

pistol /pˈɪstuːl/ (n)
Pistole
  ett slags till storleken mindre skjutvapen

pistolskytt /pˈɪstɔlsxˌyt/ (n)
Pistolenschütze

pitesamiska /pˈiːtəsˌamɪskˌa/ (n)
Pitesamisch
  ett västsamisk varietet av de samiska språken med färre än 50 talare

pittoresk /pˈɪtːuːrˌɛsk/ (adj)
malerisch, pittoresk
  bildskön

pivåfönster /pˌiːvoːfˈœnstər/ (n)
Kippfenster
  perspektivfönster (fönster som kan vridas kring två vågräta tappar på ungefär halva fönsterhöjden)

pixel /pˈiːksəl/ (n)
Pixel
  bildpunkt

pizza /pˈɪza/ (n)
Pizza
  rätt

pizzakrydda /pˈɪzakrˌyda/ (n)
Pizzagewürz
  blandning av olika kryddor såsom oregano och timjan som används bland annat på pizzor

pizzeria /pˈɪzərˌiːa/ (n)
Pizzeria
  restaurang

pizzicato /pˈɪziːkˌatuː/ (adv)
pizzicato
  med fingerknäppning på stråkinstrument

pizzicato /pˈɪziːkˌatuː/ (n)
Pizzikato
  knäppning av strängen på ett stränginstrument (inte spel med stråke)

pjäs /pjˈɛːs/ (n)
Schachfigur
  schack
Schauspiel, Theaterstück, Stück
  skådespel
Spielfigur
  spelpjäs

pjäxa /pjˈɛːksa/ (n)
Skistiefel, Skischuh
  ett slags kraftigare skor

placebo /plˈɑːsəbˌuː/ (n)
Placebo
  skenläkemedel

placeboeffekt /plˈɑːsəbˌuːəfˌɛkt/ (n)
Placeboeffekt
  en rent psykologiskt betingad effekt

placenta /plˈɑːsəntˌa/ (n)
Mutterkuchen, Plazenta
  moderkaka

placera /plˈɑːseːrˌa/ (v)
platzieren, hinlegen, hinsetzen, hinstellen

placering /plˈɑːseːrˌɪŋ/ (n)
Platzierung
  den plats eller position på vilken någon eller något har placerats

pladask /plˈɑːdask/ (adv)
plumps
  utan kontroll

pladask /plˈɑːdask/ (interjection)
plumps
  ljud som uppkommer vid hastigt slag

pladask /plˈɑːdask/ (n)
Plumps
  ljud som uppkommer vid hastigt slag

pladder /plˈadər/ (n)
Geplapper, Geschwätz
  det att pladdra

pladdra /plˈadra/ (v)
plappern, quasseln, schnattern, schwatzen
  prata oavbrutet, men inte säga något särskilt viktigt

plafond /plɑːfˈoːnd/ (n)
Decke, Plafond, Zimmerdecke
  innertak

plagg /plˈaɡ/ (n)
Kleidungsstück

plagiat /plˈɑːɡiːˌat/ (n)
Plagiat
  litterärt eller konstnärligt verk som är identiskt med eller för likartat ett tidigare verk

plagiator /plˈɑːɡiːˌatɔr/ (n)
Plagiator, Plagiatorin
  person som plagierar, litterär tjuv

plakat /plˈɑːkat/ (n)
Plakat, Poster
  skylt med text

plan /plˈɑːn/ (adj)
eben, glatt, plan
  1. jämn
eben
  2. vågrät

plan /plˈɑːn/ (n)
Plan
  1. uppsättning planerad kedja
Ebene
  2. platt yta
Etage, Stockwerk, Geschoss
  3. våning
Flugzeug, Maschine
  4. flygplan

plana /plˈɑːna/ (v)
ebnen, planieren
  göra slät

planekonomi /plɑːnˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n)
Planwirtschaft

planenlig /plˈɑːneːnlˌɪɡ/ (adj)
planmäßig
  som sker enligt förutbestämd plan

planera /planˈeːra/ (v)
planen, vorhaben, beabsichtigen

planerande /planˈeːrandə/ (adj)
planend
  presensparticip av planera

planerande /planˈeːrandə/ (n)
Planen
  det att planera

planering /plˈɑːneːrˌɪŋ/ (n)
Planung

planet /plˈɑːnət/ (n)
Planet, Wandelstern
  himlakropp

planetarium /plˈɑːnətˌariːˌʉm/ (n)
Planetarium
  byggnad där himlakroppens rörelser kan projiceras
  modell av solsystemet

planetsystem /plˈɑːnətsystˌeːm/ (n)
Planetensystem
  typ av planeter som kretsar kring samma stjärna

plank /plˈaŋk/ (n)
Holzbrett
  (kollektivt) plankor, sågat trävirke
Bretterzaun
  tätt och ofta högt staket, vanligtvis byggt av träplankor

planka /plˈaŋka/ (n)
Planke, Bohle, Brett
  träskiva

planka /plˈaŋka/ (v)
schwarzfahren
  ta sig in utan giltig biljett

plankton /plˈaŋktuːn/ (n)
Plankton
  små organismer

planmässig /plˈanməsˌɪɡ/ (adj)
planmäßig
  planelig, enligt plan

planmässigt /plˈanməsˌɪkt/ (adv)
planmäßig
  avledning till adjektivet planmässig

planskild korsning /plˈansxɪld kˈɔʂnɪŋ/ (n)
kreuzungsfrei, Übergang

planta /plˈanta/ (n)
Pflanze
  växt som planteras

planta /plˈanta/ (v)
pflanzen
  plantera

plantage /plˈantɑːɡə/ (n)
Plantage
  jordbruksenhet för odling av grödor (i större skala)

plantera /plˈanteːrˌa/ (v)
pflanzen
  sätta plantor
aufpflanzen
  sätta upp flaggan

plantskola /plˈantskuːlˌa/ (n)
Baumschule
  anläggning där man drar (driver) upp och sätter om plantor före slutlig utplantering

plask /plˈask/ (n)
Platscher
  ljud som uppstår när något träffar mot vattenytan

plaska /plˈaska/ (v)
planschen
  skvätta i vatten

plaskdamm /plˈaskdam/ (n)
Planschbecken
  grund bassäng för ännu inte simkunniga småbarn

plasma /plˈasma/ (n)
Plasma, Blutplasma
  blodplasma
Plasma
  ett av materiens aggregationstillstånd (en joniserad gas)
Plasma, Protoplasma
  protoplasma

plast /plˈast/ (n)
Plastik, Kunststoff, Plast

plastbestick /plˈastbəstˌɪk/ (n)
Plastikbesteck
  bestick tillverkat av plast

plastfolie /plˈastfuːlˌiːə/ (n)
Frischhaltefolie, Plastikfolie, Klarsichtfolie
  folie av genomskinlig plast för köksbruk

plastföremål /plˈastføːrəmˌoːl/ (n)
Plastikgegenstand
  föremål gjort av plast

plasthandske /plˈasthandsxə/ (n)
Plastikhandschuh
  handske av plast

plastikkirurgi /plˈastɪkkˌiːrɵrjˌiː/ (n)
plastische Chirurgie
  operationer

plastindustri /plˈastɪndˌɵstriː/ (n)
Kunststoffindustrie
  industi som tillverkar och bearbetar plast

plastkasse /plˈastkasə/ (n)
Plastiktragetasche
  bärkasse av plast (polyeten)

plastkniv /plˈastkniːv/ (n)
Plastikmesser
  kniv av plast

plastlock /plˈastlɔk/ (n)
Plastikdeckel
  ett lock (till en burk) tillverkat av plast

plastmugg /plˈastmɵɡ/ (n)
Plastikbecher
  mugg gjord av tunn hårdplast

plastpåse /plˈastpoːsə/ (n)
Plastiksack, Plastiktüte
  påse av mjukplast

plastsked /plˈastsxəd/ (n)
Plastiklöffel
  sked av plast, vanligen för engångsbruk

platina /plˈɑːtiːnˌa/ (n)
Platin, platinum
  platina

platonism /plɑːtˈoːnɪsm/ (n)
Platonismus
  den grekiske filosofen Platons läror (särsk om idévärlden av vilken sinnevärlden är en matt skugga)

platonsk /plˈɑːtʊnsk/ (adj)
platonisch
  som har att göra med Platon

plats /plˈats/ (n)
Platz
  område

platsannons /plˈatsanˌɔns/ (n)
Stellenanzeige, Stellengesuch
  annons från ett företag eller en organisation

platshållartext /plˈatshɔlˌatəkst/ (n)
Blindtext
  text som används som utfyllnad

platt /plˈat/ (adj)
flach, platt
  platt

platt som en pannkaka /plˈat sɔm ɛn pˈaŋkɑːkˌa/ (adj)
flach wie ein Pfannkuchen
  väldigt platt

platt-tv /plˈattˌeːvˈeː/ (n)
Flachbildfernseher
  platt tv-apparat (t.ex. med LCD-skärm)

platta /plˈatːa/ (n)
Platte, Schallplatte
  musikalbum
Platte
  skiva
Herdplatte
  spisplatta

platta /plˈatːa/ (v)
abplatten, breitschlagen, plattdrücken
  göra platt

plattform /platfˈɔrm/ (n)
Bahnsteig
  perrong för på- och avstigning vid spårfordon
Wahlplattform
  valprogram
Plattform
  yta som utgör visst underlag
  system av maskinvara och operativsystem som används för att köra tillämpningsprogram

platthuvudkatt /plˈathʉvˌɵdkat/ (n)
Flachkopfkatze
  kattdjur

plattjärn /plˈatjərn/ (n)
Flacheisen
  valsat järn som säljs i platta stänger, tjockare variant av bandjärn

plattskärm /platsxˈɛrm/ (n)
Flachbildschirm

plattvårtkaktus /platvˈoːtkɑːktˌʉs/ (n)
Mammillaria heyderi

plattysk /plˈatːysk/ (adj)
plattdeutsch
  som rör det plattyska (lågtyska) språket

platå /plˈɑːtoː/ (n)
Hochebene, Plateau, Ebene

platåsko /plˈɑːtoːskˌuː/ (n)
Plateauschuh
  sko med platåsula

platåsula /plˈɑːtoːsˌʉla/ (n)
Plateausohle
  påfallande tjock skosula

plektrum /plˈɛktrɵːm/ (n)
Plektron, Plektrum
  halv=|

plenarsammanträde /plˈeːnaʂˌamantrˌɛːdə/ (n)
Plenarversammlung, Vollversammlung
  allmänt sammanträde i en församling

pleonasm /plˈeːuːnˌasm/ (n)
Pleonasmus

pleuravätska /plˈeːʉrˌavətskˌa/ (n)
Pleuraerguss
  normal vätska i pleuran

plikt /plˈɪkt/ (n)
Pflicht

pliktmedveten /plˌɪktmeːdvˈeːtən/ (adj)
pflichtbewusst, pflichtgetreu

plikttrogen /plˈɪktruːjən/ (adj)
pflichtbewusst, pflichtgetreu
  fullgöra sina plikter

plinga /plˈɪŋa/ (v)
bimmeln
  producera ett pling

plocka /plˈɔkːa/ (v)
rupfen
  avlägsna fjädrarna från en fågel
sammeln
  samla in vad som helst
pflücken, sammeln
  skörda

plockepinn /plˈɔkːəpˌɪn/ (n)
Mikado
  1.

plog /plˈoːɡ/ (n)
Keilformation, V-Formation
  fågelformation
Pflug
  jordbruksredskap
Pflug, Schneepflug
  snöröjningsredskap

plogbill /plˈoːɡbɪl/ (n)
Pflugschar
  skärbladet på en plog

plombera /plˈɔmbərˌa/ (v)
füllen, plombieren
  fylla en tand
plombieren
  försegla med plomb

plommon /plˈɔmuːn/ (n)
Pflaume, Mirabelle
  frukt

plommonträd /plˈɔmɔntrˌɛːd/ (n)
Pflaumenbaum
  träd

pluderhosor /plˈʉdərhˌuːsɔr/ (n)
Plu­der­ho­se
  hosor av rikliga mängder tyg avsedda för män som användes under 1500-talet

plugg /plˈɵɡ/ (n)
Dübel
  1. propp
Penne
  3. skolan

plugga /plˈɵɡa/ (v)
büffeln, pauken
  1. studera intensivt
studieren
  2. studera
dübeln, verschließen, zustopfen
  3. sätta en plugg

plugghäst /plˈɵɡhəst/ (n)
Streber
  elev som studerar intensivt

plump /plˈɵmp/ (adj)
plump

plumsa /plˈɵmsa/ (v)
plumpsen
  åstadkomma eller frambringa det ljud som återgives med interjektionen plums

plundra /plˈɵndra/ (v)
plündern
  bortröva någons ägodelar

plural /plˈʉral/ (n)
Plural, Mehrzahl

plurale tantum /plˈʉralə tˈantʉm/ (n)
Pluraletantum

pluralform /plˌʉralfˈɔrm/ (n)
Pluralform
  böjningsform (av t.ex. substantiv, adjektiv eller verb) i plural

pluralis /plˈʉralˌiːs/ (n)
Plural, Mehrzahl

pluralism /plˈʉralˌɪsm/ (n)
Pluralismus
  filosofisk eller politisk åskådning

pluraländelse /plˈʉralˌɛndəlsə/ (n)
Pluralendung
  ändelse som läggs till på ett ords stam för att bilda plural

plus /plˈʉs/ (adv)
plus
  större än noll
  ökat med

plus /plˈʉs/ (n)
Plus
  fördel
  om tal större än noll
  överskott
Plus, Pluszeichen
  plustecknet +

plusgrad /plˈɵsɡrad/ (n)
Plusgrad
  temperatur över frys­punkten

pluskvamperfektum /plˈɵskvampˌɛrfəktˌʉm/ (n)
Plusquamperfekt
  ett tempus i verbböjningen

plustecken /plˈɵstəkːən/ (n)
Pluszeichen
  tecknet +

pluta /plˈʉta/ (v)
schmollen
  sticka ut läpparna (så att ansiktet får en ledsen eller surmulen grimasch)

plutokrati /plˈʉtɔkrˌɑːtiː/ (n)
Plutokratie
  penningvälde

plutonium /plʉtˈoːniːˌʉm/ (n)
Plutonium

plysch /plˈyʃ/ (n)
Plüsch

pläd /plˈɛːd/ (n)
Decke, Plaid, Reisedecke, karierte
  resfilt

plädera /plˈɛːdeːrˌa/ (v)
plädieren
  tala för något, försvara

plädering /plˈɛːdeːrˌɪŋ/ (n)
Plädoyer
  längre yttrande, oftast men inte enbart inför domstol

plätt /plˈɛt/ (n)
Minieierkuchen
  liten pannkaka som tillagas i plättjärn
Fleck
  litet markområde
Eierkuchen, Pfannkuchen
  pannkaka (oavsett storlek)

plåga /plˈoːɡa/ (n)
Qual, Plage, Schmerz
  en ihållande smärta, besvär

plåga /plˈoːɡa/ (v)
quälen, plagen
  tillfoga smärta eller lidande

plågoande /plˈoːɡuːˌandə/ (n)
Nervensäge, Plagegeist, Quälgeist
  djävul

plågsam /plˈoːɡsam/ (adj)
leidsam, qualvoll, quälend, schmerzhaft, schmerzlich

plånbok /plˈoːnbuːk/ (n)
Brieftasche, Portemonnaie
  mindre väska

plåster /plˈoːstər/ (n)
Pflaster
  självlimmande skydd

plåstra /plˈoːstra/ (v)
pflastern
  att sätta plåster på eller allmänt vårda

plåt /plˈoːt/ (n)
Blech
  metallskiva

plåta /plˈoːta/ (v)
fotografieren, knipsen

plåtlåda /plˈoːtloːdˌa/ (n)
Blechkiste, Container
  container
Blechkiste
  låda

plåtning /plˈoːtnɪŋ/ (n)
Fotosession
  fotografering, tillfälle då kamera tar fotografier

plåttak /plˈɔtːak/ (n)
Blechdach
  tak som är byggt av plåt

plöja /plˈøːja/ (v)
pflügen
  bearbeta med plog

plöjning /plˈœjnɪŋ/ (n)
Pflügen
  det att plöja, vändning av översta jordlagret medelst plog

plös /plˈøːs/ (n)
Zunge
  plös

plötslig /plˈœtslɪɡ/ (adj)
plötzlich, jäh
  som inträffar snabbt och/eller oväntat

plötsligt /plˈœtslɪkt/ (adv)
plötzlich

pneumatik /pnˈeːʉmˌatiːk/ (n)
Pneumatik
  användningen av gaser, vanligtvis luft, för att överföra, lagra och styra energi

pneumatisk /pnˈeːʉmˌatɪsk/ (adj)
pneumatisch

pocket /pˈɔkət/ (n)
Taschenbuch

podium /pˈuːdiːˌʉm/ (n)
Podium

poesi /pˈuːəsˌiː/ (n)
Poesie, Dichtkunst
  lyrisk diktning

poet /pˈuːət/ (n)
Dichter, Poet, Dichterin, Poetin
  poesiskrivare

poetinna /pˈuːətˌɪna/ (n)
Poetin
  kvinnlig poet

poetisk /pˈuːətˌɪsk/ (adj)
poetisch
  som har att göra med poesi

poetissa /pˈuːətˌɪsa/ (n)
Poetin
  kvinnlig poet

pointillism /pˈuːɪntˌɪlɪsm/ (n)
Pointillismus
  målning med färgerna oblandade direkt på duken i små punkter eller streck

pojkaktig /pˈɔjkɑːktˌɪɡ/ (adj)
jungenhaft
  som ser ut som eller beter sig som en (typisk, ung) pojke

pojke /pˈɔjkə/ (n)
Junge, Knabe
  barn av manligt kön

pojknamn /pˈɔjknamn/ (n)
Jungenname, Männername

pojkvän /pˈɔjkvɛːn/ (n)
Freund
  man som ingår i en partnerrelation

poker /pˈuːkər/ (n)
Poker
  kortspelsfamilj

pol /pˈuːl/ (n)
Pol
  geografisk
  magnetisk
  matematisk

polack /pˈuːlak/ (n)
Pole

polar /pˈuːlar/ (adj)
polar
  som avser någon av jordens poler

polar- /pˈuːlar/ (affix)
polar-
  som hör till en av jordens poler

polarisera /pˈuːlarˌiːseːrˌa/ (v)
polarisieren
  göra magnetisk
  skärpa motsatser

polarisering /pˈuːlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Polarisierung
  tendens i en konflikt då alla parter grupperar sig i två läger

polaritet /pˈuːlarˌiːteːt/ (n)
Polarität

polcirkel /pˈɔlsɪrkəl/ (n)
Polarkreis

polemisera /pˈuːləmˌiːseːrˌa/ (v)
polemisieren
  skriva mot någon, angripa i skrift eller offentligt tal

polera /pˈuːleːrˌa/ (v)
polieren, glätten, putzen
  göra viss yta på föremål glänsande, skinande och slät

policy /pˈuːlɪsˌyː/ (n)
Politik

polis /pɔlˈiːs/ (n)
Police, Versicherungsschein
  försäkringsbrev
Polizist, Polizistin
  person som arbetar i samhällsorganisation
Polizei
  samhällsorganisation

polisanmäla /pɔlˈiːsanmˌɛːla/ (v)
anzeigen
  anmäla för polisen

polisbil /pɔlˈɪsbiːl/ (n)
Streifenwagen, Polizeiauto

polisförhör /pɔlɪsfˈœrhøːr/ (n)
Vernehmung
  utfrågning hos polisen i samband med brott

polishelikopter /pɔlˈɪshəlˌiːkɔptər/ (n)
Polizeihubschrauber
  helikopter som används för polisiära ändamål

polishund /pɔlˈɪshɵnd/ (n)
Polizeihund, Diensthund
  specialtränad hund som används av polisen i fältarbete

polisiär /pɔlˈiːsiːˌɛːr/ (adj)
polizeilich

poliskvinna /pɔlˈɪskvɪnˌa/ (n)
Polizistin
  kvinna som arbetar inom polisen

polisman /pɔlˈɪsman/ (n)
Polizeibeamter, Polizist
  polis, person med polisutbildning som är anställd (som polis) hos polisen

polisong /pɔlˈiːsɔŋ/ (n)
Backenbart, Koteletten
  kindskägg från tinningen och ned mot käkbenet

polisrazzia /pɔlˈɪsrazˌiːa/ (n)
Polizeirazzia, Razzia
  omfattande och ofta överraskande polisingripande för att avslöja brott, gripa brottslingar eller säkra bevismaterial

polisstat /pɔlˈɪstat/ (n)
Polizeistaat
  stat där polisen har så stora befogenheter att den medborgerliga friheten och rättssäkerheten är starkt inskränkta

polisstation /pɔlˌɪstasxˈuːn/ (n)
Polizeiwache, Polizeidienststelle, Polizeistation

politik /pˈuːliːtˌiːk/ (n)
Politik
  den process som bestämmer hur den offentliga makten utövas
  idéer eller visioner om hur samhället ska styras

politiker /pˈuːliːtˌiːkər/ (n)
Politiker, Politikerin
  någon som arbetar med politik

politisera /pˈuːliːtˌɪseːrˌa/ (v)
politisieren
  göra politisk

politisk /pˈuːliːtˌɪsk/ (adj)
politisch
  som rör politik

politiskt korrekt /pˈuːliːtˌɪskt kˈɔrəkt/ (adj)
politisch korrekt
  i linje med rådande åsikter
  som undviker att exkludera eller förolämpa vissa grupper

polka /pˈɔlka/ (n)
Polka
  (musik till) en livlig dans i 2/4 takt

polkagris /pˈɔlkaɡrˌiːs/ (n)
Zuckerstange
  sötsak

polkakäpp /pˈɔlkɑːkˌɛp/ (n)
Zuckerstock
  polkagris som är böjd i ena änden

pollen /pˈɔlən/ (n)
Pollen
  frömjöl som växterna använder när de förökar sig

pollenallergi /pˈɔlənˌalərjˌiː/ (n)
Pollenallergie
  allergi mot pollen

pollenallergiker /pˈɔlənˌalərjˌiːkər/ (n)
Pollenallergiker, Pollenallergikerin
  person som har pollenallergi

pollett /pˈɔlət/ (n)
Jeton
  värdehandling, oftast myntliknande, som används för betalning av förutbeställda varor och tjänster

pollettera /pˈɔlətːˌeːra/ (v)
aufgeben, einliefern
  lämna in resgods för transport

pollinera /pɔlˈiːneːrˌa/ (v)
bestäuben
  överföra frömjöl

pollinering /pɔlˈiːneːrˌɪŋ/ (n)
Bestäubung
  aktiviteten av att pollinera

polonium /pˈuːlɔnˌiːʉm/ (n)
Polonium

polsk /pˈɔlsk/ (adj)
polnisch
  rörande Polen
  rörande det polska språket
  rörande polacker

polska /pˈɔlska/ (n)
Polin
  kvinna från Polen
Polnisch
  språket som talas i Polen

polyamori /pˈuːlyːˌamuːrˌiː/ (n)
Polyamorie
  det att vara polyamorös

polydaktyli /pˈuːlyːdˌaktyːlˌiː/ (n)
Polydaktylie
  en anatomisk variation som innebär att man föds med övertaliga fingrar och/eller tår

polyeder /pˈuːlyːədər/ (n)
Polyeder

polyester /pˈuːlyːˌɛstər/ (n)
Polyester
  en sorts plast

polyfenylensulfid /pˈuːlyːfənˌyːlənsˌɵlfiːd/ (n)
Polyphenylensulfid
  kemisk förening av svavel, kol och väte

polyfon /pˌuːlyːfˈoːn/ (adj)
polyfon, polyphon, mehrstimmig
  flerstämmig

polyfyli /pˈuːlyːfˌyːliː/ (n)
Polyphylie
  ett taxonomiskt klassifikationsbegrepp som innebär att olika representanter för en grupp inte är varandras närmaste släktingar

polygam /pˈuːlyːɡˌam/ (adj)
polygam

polygami /pˈuːlyːɡˌamiː/ (n)
Polygamie
  partnerskap med flera

polyglott /pˈuːlyɡlˌɔt/ (adj)
mehrsprachig, polyglott
  som talar många språk

polyglott /pˈuːlyɡlˌɔt/ (n)
Polyglotte, Sprachenkundige, Sprachenkundiger, Polyglotter
  person som pratar flera språk

polygon /pˈuːlyːɡˌɔn/ (n)
Vieleck, Polygon

polygrip /pˈuːlyɡrˌiːp/ (n)
Wasserpumpenzange
  tång

polymer /pˈuːlyːmər/ (n)
Polymer

polymerisation /pˌuːlyːmərˌiːsasxˈuːn/ (n)
Polymerisation

polymerkemi /pˈuːlyːmˌɛrkəmˌiː/ (n)
Polymerchemie
  läran om utvinning och syntes av polymerer

polynom /pˈuːlyːnˌɔm/ (n)
Polynom

polynukleotid /pˈuːlyːnˌɵkləˌuːtiːd/ (n)
Polynukleotid
  polymer bestående av många (t.ex. minst 13) nukleotider (som monomerer)

polyp /pˈuːlyːp/ (n)
Polyp
  utväxt på stjälk (till exempel i näshålan)

polypol /pˈuːlyːpˌuːl/ (n)
Polypol
  marknad utan monopol, speciellt om tillstånd där det finns alltför många aktörer

polypropen /pˈuːlyprˌuːpən/ (n)
Polypropen, Polypropylen

polysackarid /pˈuːlyːsˌakːarˌiːd/ (n)
Polysaccharid, Mehrfachzucker, Vielfachzucker
  polymerisk kolhydrat som består av många (~hundratals eller tusentals) monosackarider, t.ex. stärkelse, glykogen och cellulosa

polysorbat /pˌuːlyːsˈɔrbat/ (n)
Polysorbate

polyteism /pˈuːlyːtəˌɪsm/ (n)
Polytheismus, Vielgötterei
  religionsåsikt

polyteistisk /pˈuːlyːtəˌɪstɪsk/ (adj)
polytheistisch
  som kännetecknas av polyteism, som har fler än en gudom

polytop /pˈuːlyːtˌuːp/ (n)
Polytop

polyvinylklorid /pˈuːlyːvˌiːnylklˌuːriːd/ (n)
Polyvinylchlorid

pomerans /pˌuːmeːrˈans/ (n)
Bitterorange
  en sorts apelsinliknande sydfrukt

pommes frites /pˈɔməs frˈiːtəs/ (n)
Pommes frites, Pommes
  friterade potatisstrimlor

pomologi /pˌuːmuːlˈoːɡiː/ (n)
Pomologie
  läran om fruktodling

pompös /pˈɔmpøːs/ (adj)
pompös
  praktfull, prunkande
  uppblåst

ponera /pˈuːneːrˌa/ (v)
annehmen, voraussetzen
  anta

ponny /pˈʊnyː/ (n)
Pony

ponton /pˈɔntuːn/ (n)
Ponton
  fartyg som utgör underlag för broslagning

pontonbro /pˈɔntɔnbrˌuː/ (n)
Pontonbrücke
  bro som vilar på pontoner

pool /pˈuːuːl/ (n)
Poolbillard
  amerikansk biljard
Pool
  simbassäng, badbassäng

pop /pˈuːp/ (n)
Pop
  en musikstil, ett lättare alternativ till rock'n'roll
Pope
  präst i grekisk-ortodoxa kyrkan

popcorn /pˈɔpkuːrn/ (n)
Popcorn, Puffmais
  majskorn

popduo /pˈɔpdʉˌuː/ (n)
Popduo
  popgrupp av två personer

popgrupp /pˈɔpɡrɵp/ (n)
Popgruppe
  grupp musiker som sjunger pop

popkonst /pˈɔpkɔnst/ (n)
Popkunst
  en kulturell riktning inom modernismen

popmusik /pˌɔpmʉsˈiːk/ (n)
Popmusik
  ursprungligen populärmusik, numera en speciell inriktning inom populärmusik

poppel /pˈɔpəl/ (n)
Pappel
  (Populus)

popularitet /pˈɔpʉlˌariːtˌeːt/ (n)
Popularität, Beliebtheit

populism /pˈɔpʉlˌɪsm/ (n)
Populismus

populist /pˈɔpʉlˌɪst/ (n)
Populist
  person som ansluter sig till populismen

populär /pˈɔpʉlˌɛːr/ (adj)
populär, beliebt
  som många tycker om

por /pˈuːr/ (n)
Pore
  liten öppning

porfyr /pˈuːrfyːr/ (n)
Porphyr
  en röd(brun) vulkanisk bergart

porla /pˈuːrla/ (v)
rauschen
  låta som en rinnande bäck

pornografi /pˈuːrnɔɡrˌafiː/ (n)
Pornografie
  avbildandet av sexuella aktiviteter

pornografisk /pˈuːrnɔɡrˌafɪsk/ (adj)
pornographisch, pornografisch
  som rör pornografi

porr /pˈɔr/ (n)
Pornografie
  pornografi
Porno
  pornografiska medier

porrgömma /pɔrjˈœma/ (n)
Pornolager
  gömställe för pornografi

porrsajt /pˈɔrʂajt/ (n)
Pornoseite
  webbplats med pornografiskt innehåll

porrstjärna /pˈɔrʂɕərnˌa/ (n)
Pornostar
  framgångsrik porrskådis

pors /pˈɔʂ/ (n)
Gagel, Gagelstrauch, Moor-Gagel
  växtart

porslin /pɔʂlˈiːn/ (n)
Geschirr
  husgeråd
Porzellan
  keramiskt material

porslinstallrik /pˈɔʂlɪnstˌalriːk/ (n)
Porzellanteller
  tallrik av porslin

port /pˈuːt/ (n)
Port
  2. dataport
  kortform av portvin
Portierung
  3. datorprogram som avses att köras på en dator med annat operativsystem
Tor
  4.+5. (sport) linje mellan två punkter som ska passeras
Tor, Haustür, Pforte
  större öppning i byggnad

portabel /pˈuːtabˌɛl/ (adj)
portabel
  bärbar, medtagbar

portabilitet /pˈuːtabˌiːliːtˌeːt/ (n)
Portabilität
  det att vara portabel

portal /puːtˈɑːl/ (n)
Portal
  en port eller dörr med omgivande utsmyckning

portalaxel /pˈuːtalˌaksəl/ (n)
Portalachse

portfölj /puːtfˈœlj/ (n)
Portfolio
  samling av värdepapper
Aktentasche, Aktenmappe
  väska för böcker eller handlingar

portier /pˈuːtiːər/ (n)
Portier
  (1)

portion /puːsxˈuːn/ (n)
Portion

portmonnä /pˈuːtmʊnˌɛː/ (n)
Geldbeutel, Geldbörse, Portemonnaie, Portmonee
  liten behållare för pengar

porto /pˈuːtuː/ (n)
Porto
  befordringsavgift

porträtt /pˈuːtrət/ (n)
Porträt, Bildnis
  avbildning av en människa

porträttera /pˈuːtrətːˌeːra/ (v)
porträtieren
  göra porträtt av

porträttmålare /pˈuːtrətmˌoːlarə/ (n)
Porträtmaler, Porträtmalerin
  målare av porträtt

porträttmålarinna /pˈuːtrətmˌoːlarˌɪna/ (n)
Porträtmalerin
  kvinnlig porträttmålare

porträttör /pˈuːtrətːˌøːr/ (n)
Porträtist
  porträttmålare

porttelefon /pˌuːtːələfˈoːn/ (n)
Wechselsprechanlage
  speciell sorts telefon som sitter vid ingången till en byggnad

portugis /pˈuːtʉjˌiːs/ (n)
Portugiese
  person från Portugal

portugisisk /pˈuːtʉjˌiːsɪsk/ (adj)
portugiesisch
  som har med Portugal etc. att göra

portugisiska /pˈuːtʉjˌiːsɪskˌa/ (n)
Portugiesin
  kvinna
Portugiesisch
  språk

portvin /puːtvˈiːn/ (n)
Portwein
  slags rödvin

porös /pˈuːrøːs/ (adj)
porös, durchlässig

posera /pˈuːseːrˌa/ (v)
posieren, posen

position /pˌuːsɪsxˈuːn/ (n)
Position
  (militärt) ställning i terräng där styrkorna tagit plats
  en persons status, rang eller uppgift i ett vanligtvis hierarkiskt system
  läge, plats

positiv /pˈuːsɪtˌiːv/ (adj)
positiv, Positiv
  hoppfull
  fysik
  matematik
  om test (medicin)

positiv /pˈuːsɪtˌiːv/ (n)
Positiv
  adjektivets grundform
Drehorgel, Leierkasten
  speldosa

positivhalare /pˈuːsɪtˌɪvhalˌarə/ (n)
Leierkastenmann
  person (gatumusikant) som spelar (vevar, halar) positiv (vevorgel)

positron /pˈuːsɪtrˌuːn/ (n)
Positron
  anti-elektron

positronium /pˌuːsɪtrˈoːniːˌʉm/ (n)
Positronium

post /pˈɔst/ (n)
Post
  brevförmedling
Pfosten
  lodrät dörrstolpe
Posten
  position
  bokfört belopp

posta /pˈɔsta/ (v)
posten
  publicera en text i internet
abschicken, in den Briefkasten werfen, zur Post bringen
  skicka iväg ett brev

postbox /pɔstbˈɔks/ (n)
Postfach
  slags låda

postera /pˈɔsteːrˌa/ (v)
postieren
  person som vaktar

postförskott /pɔstfˈœʂkɔt/ (n)
Nachnahme
  postförsändelse som av adressaten skall lösas ut med visst angivet belopp

posthorn /pˈɔsthuːrn/ (n)
Posthorn
  bleckblåsinstrument
  logotyp för posten

postis /pˈɔstɪs/ (n)
Postangestellte, Postangestellter, Postbote
  posttjänsteman, brevbärare

postkontor /pˌɔstkɔntˈuːr/ (n)
Postamt

postnummer /pˈɔstnɵmər/ (n)
Postleitzahl
  serie siffror och bokstäver

postorder /pˈɔstoːrdər/ (n)
Versandkauf
  försäljningsform

postposition /pˌɔstpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Postposition
  ord som genom att sättas efter en nominalfras uttrycker någon sorts relation mellan denna och en annan del av satsen

postsekulär /pˈɔstsəkˌʉlɛːr/ (adj)
postsäkular
  avseende postsekularismen och tiden efter det sekulära 1900-talet

postsynaptisk /pˈɔstsyːnˌaptɪsk/ (adj)
postsynaptisch
  som tillhör eller har att göra med den mottagande cellen i en kemisk synaps

postulat /pˈɔstʉlˌat/ (n)
Postulat
  antagande

postulera /pˈɔstʉlˌeːra/ (v)
postulieren, voraussetzen

postum /pˈɔstʉm/ (adj)
postum

postutdelning /pˈɔstɵtdˌeːlnɪŋ/ (n)
Postzustellung
  utdelning av post, d.v.s. det att skickade brev och paket levereras hos mottagaren (t.ex. av en brevbärare)

postvagn /pˈɔstvaŋn/ (n)
Postwagen

potatis /pɔtˈɑːtɪs/ (n)
Kartoffel
  sydamerikansk ört
Kartoffel, Erdapfel
  ätbara knölar

potatischips /pɔtˈɑːtɪsʃˌɪps/ (n)
Kartoffelchip
  tunna, saltade, flottyrkokta potatisskivor, en sorts mellanting mellan snask och föda

potatisgratäng /pɔtˈɑːtɪsɡrˌɑːtəŋ/ (n)
Kartoffelauflauf, Kartoffelgratin
  gratäng som görs med potatis

potatisgryta /pɔtˈɑːtɪsɡrˌyːta/ (n)
Kartoffeltopf
  gryta som används att tillreda t. ex. skalpotatis

potatismjöl /pɔtˈɑːtɪsmjˌøːl/ (n)
Kartoffelstärke, Kartoffelmehl
  mjöl av stärkelse som utvinns ur potatis

potatismos /pɔtˈɑːtɪsmˌuːs/ (n)
Kartoffelpüree, Kartoffelbrei
  mos av potatis

potatisnäsa /pɔtˈɑːtɪsnˌɛːsa/ (n)
Knollennase
  storvuxen knöl till näsa

potatisodlare /pɔtˈɑːtɪsˌɔdlarə/ (n)
Kartoffelzüchter, Kartoffelzüchterin
  person som odlar potatis

potatisplätt /pɔtˈɑːtɪsplˌɛt/ (n)
Kartoffelpfannkuchen, Kartoffelpuffer, Reibekuchen
  plätt med kokt riven potatis inblandad i vanlig plättsmet

potatissallad /pɔtˈɑːtɪssˌalad/ (n)
Kartoffelsalat

potatisskal /pɔtˈɑːtɪsskˌal/ (n)
Kartoffelschale

potatisskalare /pɔtˈɑːtɪsskˌalarə/ (n)
Kartoffelschäler
  köksredskap

potatisskörd /pɔtˈɑːtɪssxˈœrd/ (n)
Kartoffelernte
  insamling av potatis

potatisstöt /pɔtˈɑːtɪsstˌøːt/ (n)
Kartoffelstampfer
  ett redskap som används för att mosa potatis

potatissäck /pɔtˈɑːtɪssˌɛk/ (n)
Kartoffelsack
  säck fylld med (eller avsedd att fyllas med) potatis

potatisåker /pɔtˈɑːtɪsˌoːkər/ (n)
Kartoffelacker, Kartoffelfeld
  åker där man odlar potatis

potensmängd /pˈuːtənsmˌɛŋd/ (n)
Potenzmenge
  mängden av delmängder

potentat /pˈuːtəntˌat/ (n)
Potentat, Potentatin
  person med stor makt, som har stort inflytande

potentiometer /pˈuːtəntˌiːuːmətər/ (n)
Potentiometer
  komponent med variabelt motstånd

potta /pˈɔtːa/ (n)
Nachttopf
  kärl för urin och avföring, särskilt för småbarn

poäng /pˈuːəŋ/ (n)
Pointe
  det som innehåller humorn i en vits
Punkt
  enhet av värde i ett spel
Zweck
  syftet med något
Punkt, Score
  värde som anger framgång i ett spel

poängsätta /pˈuːəŋsˌɛtːa/ (v)
bewerten

poängtera /pˈuːəŋtˌeːra/ (v)
betonen, hervorheben
  särskilt betona poängen eller en viktig punkt i ett argument eller resonemang

pragmatik /prˈaɡmatˌiːk/ (n)
Pragmatik
  ämne inom språkvetenskapen som studerar hur ett språk används

pragmatisk /prˈaɡmatˌɪsk/ (adj)
pragmatisch

pragmatism /prˈaɡmatˌɪsm/ (n)
Pragmatismus
  filosofisk åskådning som anser sanningen vara detsamma som praktiskt värde (fruktbarhet)

praktblåsmyg /praktblˈoːsmyːɡ/ (n)
Türkisstaffelschwanz
  en liten långstjärtad art av tättingar (Malurus splendens) familjen blåsmygar (Maluridae)

praktejder /prˈaktəjdər/ (n)
Prachteiderente

praktexempel /prˈaktəksˌɛmpəl/ (n)
Paradebeispiel
  tydligt exempel på viss företeelse

praktfull /prˈaktfɵl/ (adj)
prachtvoll
  ståtlig

praktgran /prˈaktɡran/ (n)
Gold-Tanne, Pracht-Tanne
  en trädart inom familjen tallväxter

praktik /prˈaktiːk/ (n)
Praxis
  mottagning
Praktikum
  övning i att utföra ett yrke

praktikant /prˈaktiːkˌant/ (n)
Praktikant, Praktikantin
  person som praktikerar

praktisera /prˈaktɪsˌeːra/ (v)
ausüben, praktizieren

praktisk /prˈaktɪsk/ (adj)
praktisch

praktlyrfågel /prˈaktlyrfˌoːjəl/ (n)
Graurücken-Leierschwanz, Prachtleierschwanz
  arten Menura novaehollandiae i familjen lyrfåglar (Menuridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

pralin /prɑːlˈiːn/ (n)
Praline
  en sorts chokladbit med fyllning

praseodym /prˈɑːsəˌuːdyːm/ (n)
Praseodym

prassla /prˈasla/ (v)
prasseln, rascheln
  avge lätt frasande eller knastrande ljud
fremdgehen
  ha en kärleksaffär i hemlighet

prat /prˈɑːt/ (n)
Plauderei
  företeelsen att prata
Geplauder
  ljud
Gerede, Geschwätz
  nonsens

prata /prˈɑːta/ (v)
sprechen
  kunna tala
reden, sprechen, plaudern, unterhalten
  producera ljud av ord

prata i nattmössan /prˈɑːta iː natmˈœsan/ (v)
Unsinn reden
  prata strunt

prata persilja /prˈɑːta pˈɛʂɪljˌa/ (v)
Unsinn reden
  prata strunt

pratande /prˈɑːtandə/ (adj)
redend
  presensparticip av prata

pratande /prˈɑːtandə/ (n)
Reden
  det att prata

pratglad /prˈɑːtɡlɑːd/ (adj)
gesprächig, redselig, geschwätzig

pratig /prˈɑːtɪɡ/ (adj)
geschwätzig

pratmakare /prˈɑːtmakˌarə/ (n)
Schwätzer, Schwätzerin

pratsam /prˈɑːtsam/ (adj)
geschwätzig, gesprächig, redselig

pratsjuk /prˈɑːtsxʉk/ (adj)
geschwätzig
  som känner ett stort behov av att prata (i största allmänhet)

pratstund /prˈɑːtstɵnd/ (n)
Plauderstunde, Plauderstündchen

precedensfall /prəsˈeːdənsfˌal/ (n)
Präzedenzfall, Präjudiz
  rättsfall där domen blir avgörande för dom i likartade fall

precis /prəsˈiːs/ (adj)
präzise, genau
  exakt
pünktlich
  punktlig

precis /prəsˈiːs/ (adv)
gerade
  nyligen, just

precis /prəsˈiːs/ (interjection)
genau

predika /prˈeːdiːka/ (v)
predigen
  föreläsa, hålla predikan

predikan /prˈeːdiːkˌan/ (n)
Predigt

predikant /prˈeːdiːkˌant/ (n)
Prediger, Predigerin
  den som predikar

predikare /prˈeːdiːkarə/ (n)
Prediger, Predigerin
  person som förkunnar religiösa budskap genom predikan

predikat /prˈeːdiːkat/ (n)
Prädikat
  satsdel som betecknar handling eller aktion i en sats

predikstol /prˈeːdɪkstˌuːl/ (n)
Kanzel
  talarstol i en kyrka

prediktion /prˌeːdɪksxˈuːn/ (n)
Voraussage
  förutspått framtida händelseförlopp

prefektur /prˈeːfəktˌʉr/ (n)
Präfektur
  administrativt område i vissa länder

prefix /prˈeːfiːks/ (n)
Vorsilbe, Präfix
  1. förstavelse
Vorsatz
  2. faktor som läggs till före en enhet

prejudikat /prˈɛjʉdˌiːkat/ (n)
Präzedenzfall, Präjudiz
  tidigare dom som utgör norm för hur en rättsregel ska tolkas framöver

prekambrium /prˈeːkambrˌiːʉm/ (n)
Präkambrium
  en uråldrig supereon i jordens historia som omfattar eonerna hadeikum, arkeikum och proterozoikum

prekariat /prˈeːkarˌiːat/ (n)
Prekariat
  samhälleligt kollektiv

prekär /prˈeːkɛːr/ (adj)
prekär, heikel
  bekymmersam

prelat /prˈeːlat/ (n)
Prälat
  högt uppsatt (och maktmedveten) präst

preliminär /prˈeːliːmˌiːnɛːr/ (adj)
vorläufig
  som ej är slutligt avgjord, i synnerhet om tidpunkter

prematur /prˈeːmatˌʉr/ (adj)
frühgeboren

premiss /prˈeːmɪs/ (n)
Prämisse

premiär /prˈeːmiːˌɛːr/ (n)
Premiere, Erstaufführung

premiärminister /prˈeːmiːˌɛrmiːnˌɪstər/ (n)
Premierminister
  regeringschef

prenumerant /prənˈʉmeːrˌant/ (n)
Abonnent, Abonnentin

prenumeration /prənˌʉmeːrasxˈuːn/ (n)
Abonnement

prenumerera /prənˈʉmərˌeːra/ (v)
abonnieren
  2. beställa regelbundet och betala i förväg

preparat /prˈeːparˌɑːt/ (n)
Präparat
  särskilt berett ämne, kroppsdel, djur e.dyl.

preparera /prˈeːparˌeːra/ (v)
präparieren, vorbereiten
  förbereda

preposition /prˌeːpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Präposition, Verhältniswort

prepositionalis /prˌeːpuːsɪsxˈuːnalˌɪs/ (n)
Präpositional, Präpositionalfall, Präpositionalkasus
  kasus för uttryck med preposition

presenning /prˈeːsənˌɪŋ/ (n)
Plane, Abdeckplane
  stor, impregnerad duk som används utomhus för att skydda varor

presens /prˈeːsəns/ (n)
Präsens, Gegenwart
  grammatik

present /prəsˈɛnt/ (n)
Geschenk

presentaffär /prəsˈɛntafˈɛːr/ (n)
Geschenkartikelgeschäft, Geschenkartikelladen
  affär där man kan köpa saker som kan används som present

presentartikel /prəsˈɛntɑːtˌiːkəl/ (n)
Geschenkartikel
  liten sak som man ta med sig som present när man är bjuden

presentation /prəsˈɛntasxˈuːn/ (n)
Präsentation
  av presentera

presentera /prəsˈɛnteːrˌa/ (v)
präsentieren, vorstellen
  ge presentation

presentism /prəsˈɛntɪsm/ (n)
Präsentismus
  användandet av nutida begrepp på historiska händelser

presentpapper /prəsˈɛntpapər/ (n)
Geschenkpapier

president /prˈeːsiːdˌɛnt/ (n)
Präsident, Präsidentin, Vereinspräsident, Vereinspräsidentin
  ordförande i vissa föreningar
Gerichtspräsident, Gerichtspräsidentin, Präsident, Präsidentin
  ordförande över vissa typer av domstolar
Präsident, Präsidentin, Staatspräsident, Staatspräsidentin
  statschef, statsöverhuvud

presidentkandidat /prˈeːsiːdˌɛntkandˌiːdat/ (n)
Präsidentschaftskandidat, Präsidentschaftskandidatin
  person som ställer upp i ett presidentval

presidentval /prˈeːsiːdˌɛntval/ (n)
Präsidentschaftswahl
  val av president

presidera /prˈeːsiːdˌeːra/ (v)
Vorsitz führen, präsidieren
  sitta som ordförande

preskribera /prˈɛskriːbərˌa/ (v)
verschreiben
  skriva ut
verjähren
  upphöra att gälla eller vara relevant

preskriberad /prˈɛskriːbərˌad/ (adj)
verjährt
  straffri eller ogiltig därför att något inte har skett inom föreskriven tid

preskription /prˌɛskrɪpsxˈuːn/ (n)
Verjährung
  juridisk princip

preskriptionstid /prˌɛskrɪpsxˈʊnstiːd/ (n)
Verjährungsfrist
  den tid efter vilken ett brott preskriberas

press /prˈɛs/ (n)
Presse
  kollektivt namn på tidningsmediet
  maskin som utövar tryck
Druck
  stress
Drücken
  tävlingsmoment inom tyngdlyftning

pressa /prˈɛsa/ (v)
pressen
  1. applicera en stor kraft mot en yta
bedrängen, nötigen
  2. stressa en annan person

pressfrihet /prˈɛsfriːhˌeːt/ (n)
Pressefreiheit
  tryckfrihet för tidningar

presskonferens /prˌɛskɔnfərˈans/ (n)
Pressekonferenz, Medienkonferenz
  möte

pressmeddelande /prˈɛsmeːdəlˌandə/ (n)
Pressemitteilung
  text som görs tillgänglig för media i syfte att skapa PR

pressning /prˈɛsnɪŋ/ (n)
Pressung
  det att pressa
Bügeln
  det att stryka

prestation /prˌɛstasxˈuːn/ (n)
Leistung

prestera /prˈɛsteːrˌa/ (v)
Leistung erbringen, leisten

presumtiv /prˈeːsɵmtˌiːv/ (adj)
präsumtiv
  förmodad

pretendent /prˈeːtəndˌɛnt/ (n)
Prätendent, Prätendentin
  person som gör anspråk på något

pretentiös /prˈeːtəntˌiːøːs/ (adj)
prätentiös, protzig
  överdrivet anspråksfull

preteritum /prˈeːtərˌiːtʉm/ (n)
Präteritum, Imperfekt
  enkelt tempus som anger dåtid

preussisk /prˈeːɵsˌɪsk/ (adj)
preußisch
  som har att göra med Preussen

preussiska /prˈeːɵsˌɪska/ (n)
Altpreußisch, Prußisch
  ett sedan 1600-talet utdött språk i den baltiska språkfamiljen

prevalens /prˈeːvaləns/ (n)
Prävalenz
  inom epidemiologi den andel individer i en population som har en given sjukdom eller ett givet tillstånd

prevention /prˌɛvənsxˈuːn/ (n)
Verhütung
  förebyggande åtgärd

preventiv /prˈɛvəntˌiːv/ (adj)
präventiv, verhütend, vorbeugend
  (generellt)
  (medicin)

preventivmedel /prˈɛvəntˌɪvmeːdˌɛl/ (n)
Empfängnisverhütungsmittel, Kontrazeptivum, Verhütungsmittel

prick /prˈɪk/ (adv)
genau, Punkt, auf den Punkt genau, exakt, pünktlich
  exakt

prick /prˈɪk/ (n)
Minuspunkt
  anmärkning
Typ
  person
Punkt, Tupfen, Tüpfelchen, das Schwarze
  punkt, märke
Spierentonne
  sjömärke

prickig /prˈɪkːɪɡ/ (adj)
gepunktet, getupft, getüpfelt
  halv=|

prilla /prˈɪla/ (n)
Prise
  liten hoptryckt klump av snus

primadonna /prˈiːmadˌɔna/ (n)
Primadonna
  särskilt framstående sångerska eller skådespelerska

primitiv /prˈiːmiːtˌiːv/ (adj)
primitiv, einfach

primitiv funktion /prˈiːmiːtˌiːv fɵŋksxˈuːn/ (n)
Stammfunktion

primitivism /prˈiːmiːtˌiːvɪsm/ (n)
Primitivismus
  en kulturell riktning inom modernismen

primtal /prɪmtˈɑːl/ (n)
Primzahl

primtalsfaktorisering /prˈɪmtɑːlsfˌaktuːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Primfaktorzerlegung
  faktorisering i primtal

primtalstest /prˈɪmtɑːlstˌɛst/ (n)
Primzahltest
  algoritm som avgör huruvida ett givet heltal är ett primtal

primär /prˈiːmɛːr/ (adj)
primär

primärlindning /prˈiːmərlˌɪndnɪŋ/ (n)
Primärwicklung
  lindning på primärsidan av transformatorn

princip /prˈɪnsɪp/ (n)
Grundsatz, Prinzip
  allmän regel
  teoretiska grundvalen
Prinzip, Grundsatz
  grundläggande sats eller regel

principiell /prˈɪnsɪpˌiːəl/ (adj)
prinzipiell
  som sammanhänger med en princip

principryttare /prˈɪnsɪprˌytːarə/ (n)
Prinzipienreiter, Prinzipienreiterin
  person som hårdnackat håller fast vid vissa principer (utan att bry sig om konsekvenserna)

prins /prˈɪns/ (n)
Prinz
  titel

prinsessa /prˈɪnsəsˌa/ (n)
Prinzessin
  monarks dotter

prinskorv /prˈɪnskɔrv/ (n)
Coktailwürstchen
  en smal och kort korv som är populär i Sverige (t.ex. på julbordet)

prioritera /prˈiːuːrˌiːteːrˌa/ (v)
priorisieren

prioritet /prˈiːuːrˌiːteːt/ (n)
Priorität
  grad av vikt som läggs vid något
  något som har mycket hög prioritet (1)

pris /prˈiːs/ (n)
Preis
  kostnad
  belöning för prestation
Lobpreis
  lov
Prise
  portion av snus

prisa /prˈiːsa/ (v)
preisen, loben
  hylla

prisindex /prˈiːsɪndˌɛks/ (n)
Preisindex
  rikttal som behövs för att jämföra priser

prisjägare /prˈɪsxɛːɡˌarə/ (n)
Kopfgeldjäger
  person som tillfångatar kriminella och för dem till polisen mot betalning

prisklass /prˈɪsklas/ (n)
Preisklasse
  kategori av saluförd vara eller tjänst som kännetecknas av sitt (lägre eller högre) pris

priskrig /prˈɪskrɪɡ/ (n)
Preiskrieg

prislapp /prˈɪslap/ (n)
Preisschild
  liten lapp som visar varas pris

prisma /prˈɪsma/ (n)
Prisma
  kropp med två likformiga basytor och minst tre rektangelformiga sidoytor
  genomskinligt (och därför ljusbrytande) prisma med triangelformig genomskärning

prisnedsättning /prˈɪsneːdsˌɛtnɪŋ/ (n)
Preisermäßigung, Preisnachlass
  sänkning av ett pris på en vara, tjänst eller liknande

prispengar /prˈɪspəŋˌar/ (n)
Preisgeld
  pengar som segern av en tävling får

prissänkning /prˈɪsəŋknˌɪŋ/ (n)
Preissenkung
  sänkning av ett pris på en vara, tjänst eller liknande

pristagare /prˈɪstɑːɡˌarə/ (n)
Preisträger, Preisträgerin

prisutdelning /prˈiːsɵtdˌeːlnɪŋ/ (n)
Preisverleihung
  tillställning

prisvärd /prˈɪsvɛːrd/ (adj)
preiswert
  mycket kvalitet, lågt pris
lobenswert, preiswürdig
  värd att prisas

privat /prˈɪvɑːt/ (adj)
privat

privatbil /prˈɪvɑːtbˌiːl/ (n)
Privatauto
  bil som ägs av en privatperson

privatisera /prˈɪvɑːtˌɪseːrˌa/ (v)
privatisieren

privatliv /prˈɪvɑːtlˌiːv/ (n)
Privatleben
  del av en persons liv

privatperson /prˈɪvɑːtpˌɛʂuːn/ (n)
Privatperson
  enskild person, som inte representerar något företag eller någon organisation eller förening, utan bara representerar sig själv som individ

privatsamling /prˈɪvɑːtsˌamlɪŋ/ (n)
Privatsammlung
  samling som ägs av en privat person

privatskola /prˈɪvɑːtskˌuːla/ (n)
Privatschule
  skola som inte drivs av staten

privilegium /prˈiːviːləjˌiːʉm/ (n)
Privileg, Vergünstigung
  förmån

proaktiv /prˈuːaktˌiːv/ (adj)
proaktiv
  som på förhand förhindrar en förutsebar (oönskad) framtida situation, aktivt förebyggande

probera /prɔbərˈa/ (v)
probieren
  pröva, prova
auf Gehalt an Edelmetall untersuchen
  undersöka halt av ädelmetall

problem /prɔblˈeːm/ (n)
Problem
  tillstånd som bör åtgärdas
  övningsuppgift
  intellektuell frågeställning

problematik /prɔblˈeːmatˌiːk/ (n)
Problematik
  problemkomplex

problematisera /prɔblˈeːmatˌɪseːrˌa/ (v)
problematisieren
  framställa i form av problem för att skärpa tänkandet

problematisk /prɔblˈeːmatˌɪsk/ (adj)
problematisch

problemlösning /prɔbləmlˈøːsnɪŋ/ (n)
Fehlerbehebung, Problemlösen, Problemlösung
  den tankeprocess som en intelligent varelse använder för att lösa problem

procedur /prʊsˈeːdʉr/ (n)
Prozedur, Prozedere
  förfarande, sätt att gå tillväga

procent /prɔsˈɛnt/ (n)
Prozent
  hundradel

procentare /prɔsˈɛntɑːrə/ (n)
Wucherer
  person som sysslar med pengautlåning mot ockerränta

procentenhet /prɔsˈɛnteːnhˌeːt/ (n)
Prozentpunkt
  skillnad mellan procenttal

procenttecken /prɔsˈɛntːəkːən/ (n)
Prozentzeichen
  tecknet % (som betyder procent, d.v.s. hundradel)

process /prʊsˈɛs/ (n)
Prozess
  rättegång
Prozess, Ablauf, Vorgang
  serie händelser

processa /prʊsˈɛsa/ (v)
prozessieren
  föra rättegång mot
einen chemischen Prozess durchführen
  låta genomgå en kemisk, eller teknisk, process

processande /prʊsˈɛsandə/ (n)
Prozessieren
  Substantivering av presensparticip av processa

procession /prʊsəsxˈuːn/ (n)
Prozession, Umzug
  rad av marscherande människor

processor /prʊsˈɛsɔr/ (n)
Prozessor

producent /prɔdˈʉsənt/ (n)
Produzent, Produzentin
  någon som skapar och säljer en produkt

producera /prɔdˈʉseːrˌa/ (v)
herstellen, produzieren, erzeugen

produkt /prɔdˈɵkt/ (n)
Produkt
  multiplikationsresultat
  resultat av en kemisk reaktion
Produkt, Erzeugnis
  producerad vara

produktion /prɔdɵksxˈuːn/ (n)
Produktion
  det att producera

produktionsledare /prɔdɵksxˈʊnsleːdˌarə/ (n)
Produktionsleiter, Produktionsleiterin
  person som har ansvar för produktion

produktiv /prɔdɵktˈiːv/ (adj)
produktiv
  som producerar mycket, aktiv, idog, verksam, arbetsduglig

produktivitet /prɔdɵktˈiːviːtˌeːt/ (n)
Produktivität
  skaparkraft

profan /prˈuːfan/ (adj)
profan
  världslig, som har med vardagsliv att göra, i kontrast till religion och kyrka

professionell /prˌuːfəsxˈuːnəl/ (adj)
berufsmäßig, professionell, fachmännisch, gewerbsmäßig
  som utför något yrkesmässigt
professionell, berufsmäßig, fachmännisch, gewerbsmäßig
  som utförs yrkesmässigt

professor /prˈuːfəsˌɔr/ (n)
Professor, Professorin

professorska /prˈuːfəsˌɔʂka/ (n)
Professorsgattin
  kvinna som är gift med en professor

professur /prˈuːfəsˌʉr/ (n)
Lehrstuhl, Professur
  tjänst som professor

profet /prˈuːfət/ (n)
Prophet, Prophetin
  person som anses förmedla ett budskap från Gud

proffs /prˈɔfs/ (n)
Profi

profil /prˈuːfiːl/ (n)
Längsschnitt, Querschnitt
  genomskärning (t ex genom en list), lodrätt tvärsnitt (till exempel genom en byggnad)
Profil
  person eller organisation med klart framträdande egna drag
Profil, Seitenansicht
  porträtt (av ett ansikte) från sidan

profilera /prˈuːfiːlˌeːra/ (v)
profilieren
  avbilda från sidan
  framtona sig

profit /prˈuːfiːt/ (n)
Profit
  förtjänst

profylaktisk /prˈuːfyːlˌaktɪsk/ (adj)
prophylaktisch
  förebyggande, skyddande

profylax /prˈuːfyːlˌaks/ (n)
Prophylaxe
  förebyggande åtgärd(er)

progesteron /prˈuːjəstərˌuːn/ (n)
Progesteron
  ett steroidhormon som räknas som ett kvinnligt könshormon

prognos /prˈɔŋnuːs/ (n)
Vorhersage, Prognose, Voraussage

prognosera /prˈɔŋnuːsˌeːra/ (v)
prognostizieren, voraussagen, voraussehen
  ställa prognos

prognostisera /prˈɔŋnɔstˌɪseːrˌa/ (v)
prognostizieren, voraussagen, voraussehen
  ställa prognos

program /prʊɡrˈam/ (n)
Programm
  lista med tidpunkter
  radio- eller TV-program
  datorprogram

programledare /prˈɔɡramlˌeːdarə/ (n)
Moderator, Moderatorin

programmera /prˈɔɡramˌeːra/ (v)
programmieren
  data
  teknik

programmerare /prˈɔɡramˌeːrarə/ (n)
Programmierer, Programmiererin

programmering /prˈɔɡramˌeːrɪŋ/ (n)
Programmierung
  det att konstruera ett datorprogram

programmeringsspråk /prˈɔɡramˌeːrɪŋsprˌoːk/ (n)
Programmiersprache

programvara /prˈɔɡramvˌara/ (n)
Software, Programmsoftware
  data

programvärd /prˈɔɡramvˌɛːrd/ (n)
Moderator
  programledare, person som leder ett program i framförallt radio eller tv

progression /prˌɔɡrəsxˈuːn/ (n)
Progression
  framåtskridande, tillväxt

progressiv /prˈɔɡrəsˌiːv/ (adj)
progressiv, fortschrittlich
  framstegsvänlig
progressiv
  gradvis ökande

projekt /prɔsxˈɛkt/ (n)
Projekt

projektil /prɔsxˈɛktiːl/ (n)
Projektil
  föremål som slungas eller skjuts i väg

projektion /prɔsxˈɛksxˈuːn/ (n)
Projektion
  avbildning
  förläggande

projektor /prɔsxˈɛktɔr/ (n)
Projektor

projicera /prɔsxˈiːseːrˌa/ (v)
projizieren
  utföra projektion

prokaryot /prˈuːkarˌyːuːt/ (n)
Prokaryot
  encellig organism som saknar cellkärna (och andra membranomslutna organeller, såsom mitokondrier)

proklamation /prˌɔklamasxˈuːn/ (n)
Proklamation
  högtidlig kungörelse

prokrastinera /prˌɔkrastˈiːneːrˌa/ (v)
aufschieben
  skjuta upp

prokura /prˈuːkʉrˌa/ (n)
Prokura
  bolagsrättslig fullmakt

prokurist /prˈuːkʉrˌɪst/ (n)
Prokurist, Prokuristin
  person som för en annans räkning sköter en firma och har fullmakt att teckna firman

proletariat /prˈuːleːtˌariːˌat/ (n)
Proletariat

proletär /prˌuːlətˈɛːr/ (adj)
proletarisch
  som har att göra med proletariatet

proletär /prˌuːlətˈɛːr/ (n)
Proletarier, Proletarierin, Prolet, Proletin
  medlem av proletariatet

prolin /pruːlˈiːn/ (n)
Prolin
  en aminosyra som ingår i den genetiska koden (Pro, P)

prolog /pruːlˈoːɡ/ (n)
Prolog, Vorspiel

prolongation /prˌuːlɔŋasxˈuːn/ (n)
Prolongation
  av prolongera

promenad /prˈuːmənˌad/ (n)
Spaziergang, Promenade

promenadstråk /prˈuːmənˌadstroːk/ (n)
Flaniermeile
  väg (i stad) avsedd att promenera på

promenera /prˈuːmənˌeːra/ (v)
promenieren, spazieren, spazieren gehen

promenerande /prˈuːmənˌeːrandə/ (n)
Spazierengehen
  handlingen att promenera
Spaziergänger, Spaziergängerin
  person som promenerar

prometium /prˈuːmətˌiːʉm/ (n)
Promethium

promettera /prˈuːmətːˌeːra/ (v)
versprechen, zusagen
  ge löfte om

promille /prˈuːmɪlə/ (n)
Promille

promilletecken /prˈuːmɪlətˌɛkːən/ (n)
Promillezeichen
  tecknet ‰ (som betyder promille, d.v.s. tusendel)

promiskuös /prˈuːmɪskˌʉøːs/ (adj)
promiskuitiv
  sexuellt frisläppt

promota /pruːmˈuːta/ (v)
promoten

promovera /prˈuːmuːvərˌa/ (v)
promovieren
  mottaga doktorsvärdighet

promulgera /prˈuːmɵljˌeːra/ (v)
erlassen
  offentliggöra, utfärda (en av riksdagen tidigare antagen lag)

pronation /prˌuːnasxˈuːn/ (n)
Pronation
  inåtrotation gentemot kroppens medellinje

pronomen /prˈuːnuːmən/ (n)
Pronomen, Fürwort

propaganda /prˈuːpaɡˌanda/ (n)
Propaganda

propagandistisk /prˈuːpaɡˌandɪstˌɪsk/ (adj)
propagandistisch
  hörande till eller utgörande propaganda, propagerande

propan /prˈuːpan/ (n)
Propan
  kolväte

propanon /prˈuːpanˌuːn/ (n)
Aceton, Azeton, Dimethylketon, Propan

propansyra /prˈuːpansˌyːra/ (n)
Propansäure
  karboxylsyra

propantriol /prˈuːpantrˌiːuːl/ (n)
Glycerin, Glycerol, Glyzerin, Propantriol
  den enklaste trevärda alkoholen

propeller /prˈuːpələr/ (n)
Propeller

proper /prˈuːpər/ (adj)
adrett, proper

proportion /prˌuːpuːsxˈuːn/ (n)
Proportion, Verhältnis
  förhållande

proportionell /prˌuːpuːsxˈuːnəl/ (adj)
proportional
  som står i riktigt förhållande

proposition /prˌuːpuːsɪsxˈuːn/ (n)
Proposition
  bevisat påstående
Gesetzentwurf, Gesetzesvorlage
  förslag

propp /prˈɔp/ (n)
Gerinnsel, Embolus
  blodpropp
Stöpsel, Stopfen
  som används för att försluta en öppning
Pfropf
  som blockerar flöde genom ett rör
Stecker
  stickkontakt
Sicherung
  säkring, skydd mot för hög elektrisk ström

proppfull /prˈɔpfɵl/ (adj)
proppenvoll
  så full med något att det inte går att lägga till mer av det

proppmätt /prˈɔpmət/ (adj)
proppenvoll, völlig satt
  mycket mätt

proppskåp /prˈɔpskoːp/ (n)
Sicherungskasten
  skåp där proppar finns

prosa /prˈuːsa/ (n)
Prosa
  språklig framställningsform

prosaisk /prˈuːsaˌɪsk/ (adj)
prosaisch
  skriven på prosa
prosaisch, nüchtern
  som präglas av vardaglighet

proselyt /prˈuːsəlˌyːt/ (n)
Proselyt

prosit /prˈuːsɪt/ (interjection)
Gesundheit
  utrop efter nysning

prospekt /prˈɔspəkt/ (n)
Prospekt
  tryckt häfte

prost /prˈɔst/ (n)
Propst
  präst

prostata /prˈɔstatˌa/ (n)
Prostata, Vorsteherdrüse
  körtel

prostatacancer /prˈɔstatˌakansər/ (n)
Prostatakarzinom, Prostatakrebs
  cancer i prostata

prostitution /prˌɔstiːtʉsxˈuːn/ (n)
Prostitution
  verksamhet

protagonist /prˈuːtɑːɡˌɔnɪst/ (n)
Protagonist
  skådespelare som spelade huvudrollen i ett forngrekiskt drama

protaktinium /prˈuːtaktˌiːniːˌʉm/ (n)
Protactinium

proteasom /prˈuːtəˌasɔm/ (n)
Proteasom
  organell (eg. proteinkomplex) som bryter ner proteiner märkta med ubiquitin

protegé /prˌuːtəɡˈeː/ (n)
Protegé, Schützling
  (yngre) person som protegeras av någon

protein /prˌuːtəˈiːn/ (n)
Protein, Eiweiß
  stor molekyl

proteinrik /prˈuːtəˌɪnriːk/ (adj)
proteinreich
  som innehåller en stor mängd proteiner

protektion /prˌuːtəksxˈuːn/ (n)
Protektion
  skydd

protektionism /prˌuːtəksxˈoːnɪsm/ (n)
Protektionismus
  (handels)politik som vill införa (eller behålla) skyddstullar

protektionist /prˌuːtəksxˈoːnɪst/ (n)
Protektionist
  tullvän

protektorat /prˈuːtəktˌuːrɑːt/ (n)
Protektorat, Schutzgebiet
  skyddat område

proterozoikum /prˈuːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n)
Proterozoikum
  geologisk eon som sträcker sig från arkeikums slut 2 500 miljoner år före nu till 542 miljoner år sedan

protes /prˈuːtəs/ (n)
Prothese

protest /prˈuːtəst/ (n)
Protest, Einspruch

protestant /prˈuːtəstˌant/ (n)
Protestant, Protestantin
  person som bekänner sig till protestantism, en inriktning inom kristendom

protestantisk /prˈuːtəstˌantɪsk/ (adj)
protestantisch
  hörande till protestantismen

protestantism /prˈuːtəstˌantɪsm/ (n)
Protestantismus
  en gren inom kristendomen

protestera /prˈuːtəstˌeːra/ (v)
protestieren, Einspruch erheben

protokoll /prˈuːtuːkˌɔl/ (n)
Protokoll
  nedtecknad beskrivning av ett sammanträde
  regler för uppförande och kommunikation i ett visst sammanhang
  uppsättning regler om hur två eller fler nätverksnoder eller datorprogram skall kommunicera med varandra

protolys /prˈuːtuːlˌyːs/ (n)
Protolyse
  protonövergång mellan substanser där två syra-baspar deltar

proton /prˈuːtuːn/ (n)
Proton

protoplasma /prˈuːtɔplˌasma/ (n)
Protoplasma
  en slemliknande substans i djur- och växtceller

prototyp /prˈuːtuːtˌyːp/ (n)
Prototyp
  urtyp, grundform

prov /prˈuːv/ (n)
Test, Prüfung
  examination
Prüfung, Test
  undersökning eller test
Probe, Prüfung
  utmaning
Muster, Probe, Warenprobe
  ämne, produkt e.d. som utgör del av undersökningsmaterial

prova /prˈuːva/ (v)
probieren, prüfen
  göra på prov, använda på prov
anprobieren
  prova kläder

provanställning /prˈuːvanstˌɛlnɪŋ/ (n)
Probeanstellung, Probearbeitsverhältnis
  en anställningsform i Sverige som under prövotiden kan avslutas eller vid prövotidens slut övergår i en tillsvidareanställning

provbit /prˈuːvbiːt/ (n)
Muster, Probe, Probestück
  bit som utgör prov

provbrytning /prˈuːvbrytnˌɪŋ/ (n)
Probeabbau
  plats där man på prov bryter

provdivision /prˌuːvdiːviːsxˈuːn/ (n)
Probedivision
  primtalstest

provensalska /prˈuːvənsˌalska/ (n)
Provenzalisch
  språk

proviant /prˈuːviːˌant/ (n)
Proviant
  (förråd av) mat

proviantera /prˈuːviːˌanteːrˌa/ (v)
verproviantieren
  anskaffa (förråd av) livsmedel

proviantering /prˈuːviːˌanteːrˌɪŋ/ (n)
Proviantierung, Verpflegung
  det att proviantera

provider /prˈuːviːdər/ (n)
Provider
  leverantör för internetuppkoppling

provins /prˈuːvɪns/ (n)
Provinz

provinsiell /prˈuːvɪnsˌiːəl/ (adj)
provinziell
  som utmärker viss landsdel

provision /prˌuːviːsxˈuːn/ (n)
Provision
  ersättning för förmedling av en affär, mäklararvode

provisorisk /prˌuːviːsˈɔrɪsk/ (adj)
provisorisch, vorläufig, einstweilig

provisorium /prˌuːviːsˈɔriːˌʉm/ (n)
Provisorium
  tillfällig anordning

provocera /prˈuːvuːsˌeːra/ (v)
provozieren
  reta

provocerande /prˈuːvuːsˌeːrandə/ (adj)
provozierend
  presensparticip av provocera

provocerande /prˈuːvuːsˌeːrandə/ (n)
Provozieren
  det att provocera

provokation /prˌuːvuːkasxˈuːn/ (n)
Provokation
  utmaning

provokatör /prˈuːvuːkˌatøːr/ (n)
Provokateur
  person som utför en provokation

provrum /prˈuːvrɵːm/ (n)
Umkleide, Umkleidekabine, Umkleideraum

provrör /prˈuːvrøːr/ (n)
Reagenzglas, Eprouvette, Probierglas

prunka /prˈɵŋka/ (v)
prangen, prunken
  vara prål, praktfull till överdrift

pruta /prˈʉta/ (v)
feilschen, markten
  förhandla

prutgås /prˈʉtɡoːs/ (n)
Ringelgans

prutt /prˈɵt/ (n)
Furz, Pups, Pup, Pupser

prutta /prˈɵtːa/ (v)
furzen, pupsen, pupen

pruttkudde /prˈɵtkɵdə/ (n)
Furzkissen
  skämtartikel som avger ett pruttljud då någon sätter sig på den

pryda /prˈyːda/ (v)
verzieren, schmücken
  göra något fint
schmücken, zieren
  tjäna till att utsmycka

prydd /prˈyd/ (adj)
geschmückt
  perfektparticip av pryda

prydlig /prˈydlɪɡ/ (adj)
gepflegt, ordentlich
  välvårdad

prygla /prˈyɡla/ (v)
prügeln, verprügeln
  slå

prägel /prˈɛːjəl/ (n)
Prägung, Stempel
  avtryck, stämpel
Gepräge, Prägung
  beskaffenhet

prägla /prˈɛɡla/ (v)
prägen
  tillverka mynt
  sätta sin prägel

präglad /prˈɛɡlɑːd/ (adj)
geprägt
  perfektparticip av prägla

prägling /prˈɛɡlɪŋ/ (n)
Prägen
  det att prägla
Prägung
  en snabb, instinktiv inlärningsprocess
  en tillverkningsmetod

präktig /prˈɛːktɪɡ/ (adj)
prächtig

prärie /prˈɛːriːə/ (n)
Prärie
  grässlätt i Amerika

prärielöpare /prˈɛːriːəlˌøːparə/ (n)
Grasläufer

prärietrana /prˈɛːriːˌɛtranˌa/ (n)
Kanadakranich
  arten Grus canadensis

prärieuggla /prˈɛːriːəˌɵɡla/ (n)
Kaninchen-Eule
  individ av arten Athene cunicularia inom familjen ugglor (Strigidae)

prärievarg /prˈɛːriːəvˌarj/ (n)
Kojote, Präriewolf
  arten Canis latrans

präst /prˈɛst/ (n)
Priester, Pfarrer, Pastor
  ledare inom religiöst samfund

prästerskap /prˈɛstəʂkˌɑːp/ (n)
Priesterschaft
  samling av alla präster inom ett samfund

prästfru /prˈɛstfrʉ/ (n)
Pfarrersfrau
  hustru till en präst

prästgård /prˈɛstɡoːrd/ (n)
Pfarrhaus, Pfarrhof
  bostad för präst

prästinna /prˈɛstɪnˌa/ (n)
Priesterin, Pfarrerin
  kvinnlig präst

prästkrage /prˈɛstkraɡə/ (n)
Margerite
  arten Leucanthemum vulgare
Beffchen, Kollar, Priesterkragen, Römerkragen
  särskild krage på prästkläder

pråla /prˈoːla/ (v)
protzen
  ståta

prålig /prˈoːlɪɡ/ (adj)
protzig
  alltför utsmyckad

pråm /prˈoːm/ (n)
Prahm, Lastkahn
  båt med flat botten, ofta utan egen motor

prång /prˈɔŋ/ (n)
Durchgang
  trång gång
Verschlag, Winkel
  trång vrå

pröjsa /prˈœjsa/ (v)
blechen
  betala

pröva /prˈøːva/ (v)
prüfen
  grundligt undersöka genom att utsätta för en granskning e.d.
versuchen
  testa, försöka, undersöka möjligheter

prövande /prˈøːvandə/ (adj)
prüfend
  presensparticip av pröva

psalm /psˈalm/ (n)
Psalm, Kirchenlied

psalmbok /psˈalmbuːk/ (n)
Hymnar, Hymnarium, Kirchengesangbuch
  Bok med text och musik till psalmer

pseudoanglicism /psˈeːʉdˌuːaŋlˌɪsɪsm/ (n)
Pseudoanglizismus, Scheinanglizismus
  ord som används i ett språk annat än engelskan och till synes har ett engelskt ursprung, men som i själva verket inte existerar inom engelskan eller där har en annan betydelse

pseudonym /psˈeːʉdˌɔnyːm/ (n)
Pseudonym
  antaget författarnamn

pseudovetenskap /psˈeːʉdˌuːvətˌɛnskɑːp/ (n)
Pseudowissenschaft

psyke /psˈyːkə/ (n)
Psyche
  en individs själ eller medvetande samt upplevelser, sinne och beteenden

psykiater /psˈyːkiːˌatər/ (n)
Psychiater, Psychiaterin

psykiatri /psˈyːkiːˌatriː/ (n)
Psychiatrie, Seelenheilkunde
  medicinsk disciplin

psykisk /psˈyːkɪsk/ (adj)
psychisch, seelisch

psyko- /psˈyːkuː/ (affix)
psycho-
  som rör själen

psykoanalys /psˈyːkuːˌanalˌyːs/ (n)
Psychoanalyse
  en gren inom psykologin med särskild inriktning på studiet av känsloladdade föreställningar (komplex) och driftsliv i det omedvetna
  en metod att böta psykiska störningar genom att leta sig fram till deras orsaker i det omedvetna

psykofarmaka /psˈyːkuːfˌarmakˌa/ (n)
Psychopharmakon
  läkemedel för psyket

psykolog /psˌyːkuːlˈoːɡ/ (n)
Psychologe, Psychologin
  1. person som ägnar sig yrkesmässigt åt psykologi

psykologi /psˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Psychologie

psykologisk /psˌyːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
psychologisch
  som rör psykologi

psykologisk krigföring /psˌyːkuːlˈoːɡɪsk krˈɪɡføːrˌɪŋ/ (n)
psychologische Kriegsführung
  det att försvaga försvarsviljan (moralen) hos ett fiendelands befolkning eller armé genom propaganda, ryktesspridning o.dyl.

psykopat /psˈyːkuːpˌat/ (n)
Psychopath, Psychopathin

psykos /psˈyːkuːs/ (n)
Psychose
  allvarlig psykisk oro och avvikande beteende, med en tydligt störd personlighet och rubbad verklighetsuppfattning, oftast av tillfällig natur

psykosomatisk /psˈyːkuːsˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
psychosomatisch
  (om sjukdom) kroppslig men med psykisk bakgrund

psykoterapeut /psˈyːkuːtˌeːrapəˌʉt/ (n)
Psychotherapeut, Psychotherapeutin
  terapeut som använder psykoterapi

psykoterapi /psˈyːkuːtˌeːrapˌiː/ (n)
Psychotherapie
  psykoterapi

pterosaurie /ptˈeːruːsˌaʉrˌiːə/ (n)
Flugsaurier
  kräldjur i ordningen Pterosauria

pub /pˈʉb/ (n)
Kneipe, Pub

pubertet /pˈʉbətət/ (n)
Pubertät
  tidsperiod då kroppen mognar till att bli förmögen till sexuell fortplantning

publicera /pˈɵblɪsˌeːra/ (v)
publizieren, veröffentlichen

publicerad /pˈɵblɪsˌeːrad/ (adj)
publiziert, veröffentlicht

publicering /pˈɵblɪsˌeːrɪŋ/ (n)
Publizierung, Veröffentlichung
  det att t.ex. text- eller bildmaterial publiceras

publicist /pˈɵblɪsˌɪst/ (n)
Publizist, Publizistin
  tidningsman

publicistik /pˈɵblɪsˌɪstiːk/ (n)
Publizistik
  tidningsväsen

publicitet /pˈɵblɪsˌɪteːt/ (n)
Publizität
  offentlighet

publik /pˈɵbliːk/ (adj)
öffentlich, publik

publik /pˈɵbliːk/ (n)
Publikum
  människor som upplever ett evenemang

publikation /pˌɵblɪkasxˈuːn/ (n)
Publikation
  resultatet, av i något sammanhang, publicerat ljud, text och/eller bild för allmänheten

puck /pˈɵk/ (n)
Puck
  svart rund skiva som man spelar med i ishockey

puckel /pˈɵkːəl/ (n)
Höcker, Buckel
  upphöjning, knöl, särskilt om utväxt på djur eller människa

pudding /pˈɵdɪŋ/ (n)
Pudding
  en efterrätt där exempelvis mjölk kokas med stärkelserikt mjöl, socker och en smaksättning och låts kallna
Auflauf
  maträtt som gräddas täckt med en stanning tills den stannat

pudel /pˈʉdəl/ (n)
Pudel
  hundras

pudelns kärna /pˈʉdeːlns ɕˈɛrna/ (n)
des Pudels Kern
  det väsentliga

puder /pˈʉdər/ (n)
Puder
  kosmetisk produkt bestående av färgad talk som används främst i ansiktet

puderdosa /pˈʉdərdˌuːsa/ (n)
Puderdose
  mindre behållare för förvaring av puder

pudersnö /pˈʉdəʂnˌøː/ (n)
Pulverschnee
  fin, nyfallen snö

pudra /pˈɵdra/ (v)
pudern
  applicera puder på

puka /pˈʉka/ (n)
Pauke
  slagverksinstrument

pulpet /pˈɵlpət/ (n)
Pult
  högre möbel för läsning och skrivning

puls /pˈɵls/ (n)
Puls
  signal med kortvarig variation
  växling av tryck i artär

pulsa /pˈɵlsa/ (v)
stapfen
  ta sig fram genom djup snö

pulsar /pˈɵlsar/ (n)
Pulsar
  roterande neutronstjärna

pulsera /pˈɵlseːrˌa/ (v)
pulsieren
  röra sig rytmiskt (som pulsen), leva och röra sig hetsigt

pulstryck /pˈɵlstryk/ (n)
Pulsdruck
  skillnaden mellan systoliskt och diastoliskt artärtryck

pulver /pˈɵlvər/ (n)
Pulver
  finfördelat ämne
  ålderdomligt för medicin

pulverkaffe /pˈɵlvərkˌafə/ (n)
Instantkaffee, Pulverkaffee, löslicher Kaffee
  snabbkaffe i form av pulver

puma /pˈʉma/ (n)
Puma

pump /pˈɵmp/ (n)
Pumpe
  apparat för förflyttning av gaser eller vätskor
Zapfsäule
  bensinpump

pumpa /pˈɵmpa/ (n)
Kürbis
  gurkväxt

pumpa /pˈɵmpa/ (v)
pumpen
  transportera en vätska eller gas

pumpasoppa /pˈɵmpasˌɔpa/ (n)
Kürbissuppe
  soppa, i vilken pumpa är en mycket viktigt ingrediens

pumpkraftverk /pˈɵmpkraftvˌɛrk/ (n)
Pumpspeicherkraftwerk, Pumpspeicherwerk, Umwälzwerk
  vattenkraftverk som också kan pumpa tillbaka vatten för senare användning

pund /pˈɵnd/ (n)
Pfund
  valuta
  viktenhet

punda /pˈɵnda/ (v)
fixen
  inta narkotika

pundare /pˈɵndarə/ (n)
Junkie, Fixer
  person som nyttjar narkotika

pung /pˈɵŋ/ (n)
Hodensack, Skrotum
  hudpåse (under penis) där testiklarna finns

pungdjur /pɵŋjˈʉr/ (n)
Beutelsäuger, Beuteltier
  individ av någon art inom infraklassen Marsupialia

pungmes /pˈɵŋməs/ (n)
Beutelmeise

pungråtta /pˈɵŋrɔtːˌa/ (n)
Beutelratte, Opossum, Beutelratze
  pungdjur

punk /pˈɵŋk/ (n)
Punk
  subkultur från 1970-talet
  punkrock

punkt /pˈɵŋkt/ (n)
Tagesordnungspunkt
  rubrik på dagordning

punktering /pɵŋktˈeːrɪŋ/ (n)
Reifenpanne, Platten, Plattfuß
  det att läcka gas
Leck
  läcka
Punktierung
  musiknotation

punktion /pɵŋksxˈuːn/ (n)
Punktion
  instick i ett organ eller en kroppshålighet med ihålig nål för att tömma ut vätska eller ta prov

punktlig /pɵŋktlˈɪɡ/ (adj)
pünktlich

punktlighet /pɵŋktlˈɪɡheːt/ (n)
Pünktlichkeit

pupill /pˈʉpɪl/ (n)
Pupille
  den runda öppningen i ögats regnbågshinna

puppa /pˈɵpa/ (n)
Puppe
  insektsstadiet mellan larv och färdig insekt

pur /pˈʉr/ (adj)
pur
  ren, äkta, oblandad, gedigen

puritanism /pˈʉriːtˌanɪsm/ (n)
Puritanismus
  en reformatorisk (kyrklig) och politisk rörelse i England under 1600-talet

puritansk /pˈʉriːtˌansk/ (adj)
puritanisch
  som är i enighet med puritanernas värdegrund, särskilt vad gäller njutning, nakenhet och sex; sträng livsföring med enkla seder och sund moral

purjolök /pˈɵrjuːlˌøːk/ (n)
Lauch, Porree
  köksväxt

purpurblad /pˈɵrpɵrblˌɑːd/ (n)
Mexikanische Dreimasterblume
  en växtart (Tradescantia pallida) i familjen himmelsblomsväxter (Commelinaceae)

purpurhäger /pˈɵrpɵrhˌɛːjər/ (n)
Purpurreiher

purser /pˈɵʂər/ (n)
Proviantmeister
  värd för passagerarna på båt eller trafikflygplan

purépress /pʉrˈeːprəs/ (n)
Kartoffelpresse
  pressa med vilken man pressar potatis till potatismos

puss /pˈɵs/ (n)
Kuss, Küsschen
  1. ömhetsbevis
Pfütze
  2. vattensamling

pussa /pˈɵsa/ (v)
küssen

pussel /pˈɵsəl/ (n)
Puzzle
  bild uppskuren i delar

pusselbit /pˈɵsəlbˌiːt/ (n)
Puzzleteil

pussla /pˈɵsla/ (v)
puzzeln
  lägga ett pussel

pusta /pˈɵsta/ (n)
Puszta
  ungersk steppmark

puts /pˈʉts/ (n)
Aufpolieren
  förbättrande
Putzmittel
  rengöringsmedel
Putz
  ytskikt av bruk på mur, vägg, innertak
  rengöring

putsa /pˈʉtsa/ (v)
aufpolieren
  förbättra
verputzen
  rappa
polieren, putzen
  rengöra, göra blankt

putta /pˈɵtːa/ (v)
putten
  spela med putter i golf
schubsen, stoßen, stupsen
  trycka, knuffa

putto /pˈɵtːuː/ (n)
Putto
  (plur putti) naken barnfigur (ibland med vingar) i konsten

puttra /pˈɵtra/ (v)
brodeln, brutzeln, köcheln
  koka ljudligt

pygmé /pyɡmˈeː/ (n)
Pygmäe
  kortvuxna folkslag

pyjamas /pˈyːjamˌas/ (n)
Schlafanzug, Pyjama
  nattdräkt

pyjamasparty /pˈyːjamˌaspatˌyː/ (n)
Pyjamaparty
  fest där temat för klädsel (och eventuella aktiviteter) är pyjamas

pylon /pˈyːlɔn/ (n)
Pylon
  högt torn eller bärande pelare, exempelvis de torn som håller uppe en hängbro

pynta /pˈynta/ (v)
herausputzen, schmücken
  göra fin genom att dekorera eller utsmycka (särskilt inför jul)

pyra /pˈyːra/ (v)
schwelen
  brinna utan flammor

pyramid /pˈyːramˌiːd/ (n)
Pyramide
  byggnad
  geometrisk figur

pyridin /pˌyːriːdˈiːn/ (n)
Pyridin

pyrimidin /pˌyːriːmiːdˈiːn/ (n)
Pyrimidin

pyrodruvsyra /pˈyːrɔdrˌɵvsyːrˌa/ (n)
Brenztraubensäure, Acetylameisensäure, Pyruvat
  α-ketopropansyra, en organisk molekyl som spelar en central roll i djurens ämnesomsättning

pyrofobi /pˈyːruːfˌuːbiː/ (n)
Pyrophobie

pyroman /pˈyːruːmˌan/ (n)
Pyromane, Pyromanin
  person med sjuklig lust att anlägga eldsvådor

pyromani /pˈyːruːmˌaniː/ (n)
Pyromanie
  drift att anlägga eldsvådor

pyroteknik /pˌyːruːtəknˈiːk/ (n)
Pyrotechnik
  fyrverkeri(konst)

pyrrhusseger /pˈyrhɵsəjər/ (n)
Pyrrhussieg
  seger som har kostat segraren mycket, alltför dyrköpt framgång

pysa /pˈyːsa/ (v)
abzischen
  bege sig iväg från en plats
dampfen, kochen, zischen
  tränga ut genom en smal öppning

pyssla /pˈysla/ (v)
basteln
  i rekreationssyfte utföra huvudsakligen finmotoriskt skapande arbete med händerna
  utföra finmotoriskt arbete med händerna

pyssling /pˈyslɪŋ/ (n)
Wichtel
  1. mycket liten person

pyton /pˈyːtuːn/ (n)
Python, Pythonschlange
  en jätteorm

pytonorm /pˌyːtuːnˈɔrm/ (n)
Python, Pythonschlange
  individ inom ormfamiljen pytonormar

päls /pˈɛls/ (n)
Pelz, Fell
  hårbeklädnad av djur
Pelz, Pelzmantel
  klädesplagg

pälshandlare /pˈɛlshandlˌarə/ (n)
Pelzhändler, Pelzhändlerin
  person som till yrket handlar med pälsar och skinn från olika djur, eller kläder och pälsverk tillverkade av pälsar och skinn

pälskrage /pˈɛlskraɡə/ (n)
Pelzkragen
  krage av päls

pärla /pˈɛrla/ (n)
Perle
  kula av pärlemor

pärlemor /pˈɛrləmˌuːr/ (n)
Perlmutt
  det inre glänsande lagret i ett musselskal

pärlhalsband /pˈɛrlhalsbˌand/ (n)
Perlenkette
  halsband av pärlor uppträdda på ett snöre

pärlhöns /pərlhˈœns/ (n)
Perlhuhn
  fågel av familjen Numididae, pärlhöna

pärlsocker /pˈɛrlsɔkːər/ (n)
Hagelzucker
  socker i form av kantiga vita korn

pärluggla /pˈɛrlɵɡlˌa/ (n)
Raufußkauz

pärm /pˈɛrm/ (n)
Ordner, Aktenordner, Sammelmappe

päron /pˈɛːruːn/ (n)
Birne
  frukt

päronformad /pˈɛːrɔnfˌɔrmad/ (adj)
birnenförmig
  formad som ett päron

päronträd /pˈɛːrɔntrˌɛːd/ (n)
Birnbaum, Birne
  träd

pärs /pˈɛʂ/ (n)
Probe

på /pˈoː/ (preposition)
auf
  ovanpå

på bar gärning /poː bˈɑːr jˈɛrnɪŋ/ (adv)
auf frischer Tat
  mitt i akten

på en höft /poː ɛn hˈœft/ (adv)
frei nach Schnauze
  utan noggrannare bedömning eller beräkning

på fri fot /poː frˈiː fˈuːt/ (adj)
auf freiem Fuß
  som rymt från fängelset

på förhand /poː fˈœrhand/ (adv)
im Voraus

på grund av /poː ɡrˈɵnd ɑːv/ (preposition)
wegen, aufgrund, auf Grund
  som ett resultat av

på huk /poː hˈʉk/ (adv)
in der Hocke
  med böjda knän i en halvsittande position

på kornet /poː kˈuːrnət/ (adv)
treffend
  likt

på måfå /poː mˈoːfoː/ (adv)
aufs Geratewohl
  planlöst, på en slump

på pickalurven /poː pˈɪkːalˌɵrvən/ (adj)
betrunken
  onykter

på pin kiv /poː pˈiːn ɕˈiːv/ (adv)
aus reiner Bosheit
  bara för att retas eller trotsa, av ren illvilja

på rak arm /poː rˈɑːk ˈarm/ (adv)
aus dem Stegreif
  utan förberedelse

på sin höjd /poː sɪn hˈœjd/ (adv)
höchstens, bestenfalls
  absolut inte mer

på sistone /poː sˈɪstuːnə/ (adv)
in letzter Zeit
  på sista tiden

på stubinen /poː stʉbˈiːnən/ (adv)
augenblicklich, sofort
  omedelbart

på stående fot /poː stˈoːəndə fˈuːt/ (adv)
stehenden Fußes
  genast

på tok /poː tˈuːk/ (adv)
absolut
  alldeles

på tu man hand /poː tˈʉ man hˈand/ (adv)
zu zweit
  tillsammans (mellan två personer)

på återseende /poː ˈoːtəʂəˌɛndə/ (interjection)
auf Wiedersehen
  avslutande hälsningsfras som förklarar att man kommer eller vill träffa den tilltalade åter igen

påbörja /poːbˈœrja/ (v)
anfangen, beginnen, in Angriff nehmen

pådyvla /pˈoːdyvlˌa/ (v)
jemandem etwas zuschieben
  någon att ta emot något
jemandem etwas in die Schuhe schieben
  tvinga eller lura någon att stå för något eller ta ansvar för något

påfallande /pˈoːfalˌandə/ (adj)
auffallend, auffällig
  som man tydligt märker

påfart /poːfˈɑːt/ (n)
Auffahrt
  vägstycke på vilket man kan ansluta till en motorväg eller en motortrafikled

påfrestning /pˈoːfrəstnˌɪŋ/ (n)
Anstrengung, Beanspruchung, Belastung
  belastning, ansträngning

påfund /pˈoːfɵnd/ (n)
Einfall
  påhitt

påfyllning /pˈoːfylnˌɪŋ/ (n)
Nachfüllung
  det att, vanligen i restaurang, fylla på ett (sitt) dryckeskärl sedan man druckit ur det en eller flera gång tidigare vid samma måltid

påfågel /pˈoːfoːjəl/ (n)
Pfau
  en fågelart (Pavo cristatus)

påfågelöga /pˈoːfoːjəlˌøːɡa/ (n)
Tagpfauenauge
  fjärilsart

påföljd /poːfˈœljd/ (n)
Folge, Strafe

pågå /pˈoːɡoː/ (v)
in Gang sein
  hända
andauern, fortdauern
  hålla på

påhitt /pˈoːhɪt/ (n)
Einfall, Erfindung, Idee
  en idé
Erfindung
  någonting som inte är sant

påhittad /pˈoːhɪtːˌad/ (adj)
erfunden, erlogen, ersonnen
  som är uttänkt med hjälp av fantasin, särskilt om osanna påhitt

påhittig /pˈoːhɪtːˌɪɡ/ (adj)
einfallsreich, erfinderisch

påk /pˈoːk/ (n)
Knüppel
  tjock käpp, vanligtvis av trä

påkalla /pˈoːkalˌa/ (v)
herbeirufen
  efterfråga, be om

påklädning /pˈoːklədnˌɪŋ/ (n)
Ankleiden, Anziehen
  handlingen att sätta på sig klädesplagg

påkostad /pˈoːkɔstˌad/ (adj)
aufwendig, aufwändig, kostspielig

påle /pˈoːlə/ (n)
Pfahl
  stolpe i marken

pålitlig /pˈoːlɪtlˌɪɡ/ (adj)
verlässlich, zuverlässig

pålägg /pˈoːləɡ/ (n)
Aufschlag
  ekonomi: prispålägg
Aufschnitt, Belag, Brotbelag
  mat som läggs på smörgås

påminna /pˈoːmɪnˌa/ (v)
erinnern
  hjälpa någon att minnas

påminnelse /pˈoːmɪnˌɛlsə/ (n)
Mahnung, Erinnerung
  det att påminna någon om något

pånyttfödelse /pˈoːnytfˌøːdəlsə/ (n)
Wiedergeburt
  det att födas på nytt

påpassa /pˈoːpasˌa/ (v)
beaufsichtigen
  med uppmärksamhet följa eller vänta på någon/något

påpasslig /pˈoːpaslˌɪɡ/ (adj)
aufmerksam, umsichtig
  som uppmärksamt passar på och är beredd att handla vid rätt tillfälle

påpeka /pˈoːpəkˌa/ (v)
hinweisen
  göra uppmärksam på

påpekande /pˈoːpəkˌandə/ (n)
Andeutung, Hinweis

påse /pˈoːsə/ (n)
Tüte, Beutel

påsk /pˈoːsk/ (n)
Ostern
  kristen och judisk högtid som infaller under våren

påskafton /pˈoːskaftˌuːn/ (n)
Karsamstag

påskbrasa /pˈoːskbrasˌa/ (n)
Osterfeuer
  påskeld

påskdag /pˈoːskdɑːɡ/ (n)
Ostertag
  dag under påsk­helgen
Ostersonntag
  sön­dagen under påsk­helgen

påskeld /pˈoːsxəld/ (n)
Osterfeuer
  brasa som tänds på påskaftonskvällen, en tradition av hednisk ursprung

påskhare /pˈoːskharə/ (n)
Osterhase

påskhelg /pˈoːskhəlj/ (n)
Osterfest
  helg som inträffar efter långfredagen, som ibland även räknas som en av den här helgens dagar

påskkärring /pˈoːskkərˌɪŋ/ (n)
Osterhexe
  en häxa som flyger på kvast till Blåkulla

påsklilja /pˈoːsklɪljˌa/ (n)
Osterglocke
  lökväxt

påsklov /poːsklˈoːv/ (n)
Osterferien
  lov (från skola) under påsken

påskvaka /pˈoːskvakˌa/ (n)
Auferstehungsgottesdienst, Feier der Osternacht
  gudstjänst natten före påsk

påskveckan /pˈoːskvəkːˌan/ (n)
Karwoche, Osterwoche
  den vecka som börjar med påskdagen

påskynda /pˈoːsxyndˌa/ (v)
vorantreiben, beschleunigen, antreiben
  få något att ske snabbare

påskägg /pˈoːsxəɡ/ (n)
Osterei
  ätbart ägg
  behållare formad som ett ägg
  chokladägg
  gömd funktionalitet i programvara

påslakan /pˈoːslakˌan/ (n)
Bettbezug
  lakan

påssjuka /pˈɔsjʉkˌa/ (n)
Mumps, Ziegenpeter

påstå /pˈoːstoː/ (v)
behaupten
  påstå

påstående /pˈoːstoːˌɛndə/ (n)
Behauptung

påta /pˈoːta/ (v)
auf sich nehmehn, übernehmen
  frivilligen ta på sig, belasta sig med
wühlen, stochern
  röra eller gräva (smått) med fingrarna

påtaglig /pˈoːtɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
augenscheinlich, offenbar, offensichtlich
  tydligt märkbar

påtala /pˈoːtalˌa/ (v)
beanstanden

påtryckning /pˈoːtryknˌɪŋ/ (n)
Druck, Drängen
  kraftigt övertalningsförsök

påträffa /pˈoːtrəfˌa/ (v)
antreffen, vorfinden
  träffa på, stöta på

påträngande /pˈoːtrəŋˌandə/ (adj)
aufdringlich
  som oförsynt tränger sig på

påve /pˈoːvə/ (n)
Papst

påverka /pˈoːvərkˌa/ (v)
beeinflussen, einwirken
  få (någon) att ändra uppfattning
beeinflussen, auswirken
  inverka på

påverkan /pˈoːvərkˌan/ (n)
Beeinflussung

påvisa /pˈoːviːsˌa/ (v)
nachweisen
  bevisa förekomsten av

påvlig /pˈoːvlɪɡ/ (adj)
päpstlich
  som anstår en påve
  som rör eller avser påvar
  som sympatiserar med påven

pö om pö /pˈøː ɔm pˈøː/ (adv)
peu à peu
  lite i taget

pöbel /pˈøːbəl/ (n)
Pöbel, Gesindel, Canaille, Janhagel, Lumpenpack, Pack
  lägre samhällsskikt eller den obildade allmänheten

pöl /pˈøːl/ (n)
Pfütze, Lache
  vätskeansamling

qatarier /kˈɑːtarˌiːər/ (n)
Katarer, Katarerin
  invånare i Qatar eller med qatarisk härkomst

qatarisk /kˈɑːtarˌɪsk/ (adj)
katarisch
  som rör Qatar eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

qatariska /kˈɑːtarˌɪska/ (n)
Katarerin
  kvinna från Qatar

qi /kˈiː/ (n)
Qi
  livsenergi inom traditionell kinesisk medicin, kinesisk och japansk kampsport m.m

quechua /kwˈɛʃʉˌa/ (n)
Quechua
  ett språk eller språkfamilj

quinoa /kwˈiːnuːˌa/ (n)
Quinoa
  sydamerikansk ört (Chenopodium quinoa) vars näringsrika frön används i matlagning

quisling /kwˈɪslɪŋ/ (n)
Kollaborateur, Verräter, Kollaborateurin, Landesverräter, Landesverräterin, Verräterin

rabalder /rˈabaldər/ (n)
Radau
  oväsen, bråk

rabarber /rˈabɑːrbər/ (n)
Rhabarber
  grönsak

rabarberkompott /rˈabɑːrbərkˌɔmpɔt/ (n)
Rhabarberkompott
  kompott gjord på rabarber

rabarberpaj /rˈabɑːrbərpˌaj/ (n)
Rhabarberkuchen

rabarbersaft /rˈabɑːrbəʂˌaft/ (n)
Rhabarbersaft
  saft gjord på rabarber

rabatt /rˈabat/ (n)
Rabatt, Ermäßigung, Preisnachlass, Skonto
  prissänkning
Blumenbeet, Rabatte
  samling prydnadsväxter

rabattkupong /rˈabatkˌʉpɔŋ/ (n)
Rabattgutschein
  kupong som berättigar till rabatt vid inköp

rabbin /rabˈiːn/ (n)
Rabbiner
  religiös förkunnare och lärare inom judendomen

rabbla /rˈabla/ (v)
herunterleiern, leiern
  räkna upp utantill

rabiat /rˈɑːbiːˌat/ (adj)
rabiat

rabies /rˈɑːbiːəs/ (n)
Tollwut

race /rˈɑːsə/ (n)
Rennen
  lopp, tävling

racerbil /rˈɑːseːrbˌiːl/ (n)
Rennauto, Rennwagen

racerförare /rˈɑːseːrfˌøːrarə/ (n)
Rennfahrer, Rennfahrerin
  den som kör (framförallt) racerbil

racka ner /rˈakːa nˈeːr/ (v)
schlechtmachen
  skarpt och ovänligt kritisera

rackare /rˈakːarə/ (n)
Abdecker
  bödelns dräng
Schelm
  lymmelaktig person som gör ofog

rackartyg /rˌakːatˈyːɡ/ (n)
Unfug
  busiga påhitt med småelakt uppsåt

racket /rˈakət/ (n)
Rackett, Tennisschläger
  redskap som används i bollspel

rad /rˈɑːd/ (n)
Reihe, Zeile
  1+2 uppställning efter rak linje
Rad
  4 gammal måttenhet för absorberad strålningsdos

rada /rˈɑːda/ (v)
reihen
  placera i rader

radar /rˈɑːdar/ (n)
Radar
  apparatur för lokalisering och avståndsbestämning med radiovågor av föremål på långt avstånd i mörker eller dimma

radardiagram /rˈɑːdardˌiːaɡrˌam/ (n)
Kiviat-Diagramm, Netzdiagramm, Radardiagramm, Spinnennetzdiagramm, Sterndiagramm

radbrytning /rˈadbrytnˌɪŋ/ (n)
Umbruch, Zeilenumbruch

radera /radˈeːra/ (v)
radieren
  använda ett radergummi
löschen
  ta bort data

radergummi /rˈadərɡˌɵmiː/ (n)
Radiergummi
  föremål som används för att ta bort färg

radering /rˈadeːrˌɪŋ/ (n)
Löschung, Entfernung
  borttagning
Radierung
  etsning

radervatten /rˈadərvˌatːən/ (n)
Radierwasser
  vätska som avlägsnar (raderar) bläck från papper

radhus /rˈadhʉs/ (n)
Reihenhaus
  bostadshus som är sammanlänkade i ytterväggarna med andra likadana bostadshus

radian /rˈɑːdiːˌan/ (n)
Radiant

radiator /rˈɑːdiːˌatɔr/ (n)
Radiator, Heizkörper
  värmeelement

radie /rˈɑːdiːə/ (n)
Radius

radiera /rˈɑːdiːərˌa/ (v)
ausstrahlen

radikal /rˈɑːdiːkal/ (adj)
fundamentalistisch, radikal
  förändra samhället från grunden
radikal
  grundläggande förändringar

radikal /rˈɑːdiːkal/ (n)
Radikal
  kemi
Radikale, Radikaler
  person

radikalisera /rˈɑːdiːkalˌiːseːrˌa/ (v)
radikalisieren
  göra radikal(are)

radikalism /rˈɑːdiːkalˌɪsm/ (n)
Radikalismus
  radikala åsikter

radio /rˈɑːdiːˌuː/ (n)
Radio, Radioapparat
  apparat
Funk, Rundfunk
  teknik
Radiosender, Sender
  tekniskt system

radioaktiv /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːv/ (adj)
radioaktiv

radioaktivitet /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːviːtˌeːt/ (n)
Radioaktivität
  atomkärnornas spontan omvandling

radioapparat /rˈɑːdiːˌuːapˌarɑːt/ (n)
Radio, Radioapparat, Rundfunkgerät
  apparat för mottagande av radiovågor

radiobil /rˈɑːdiːˌuːbiːl/ (n)
Autoscooter, Autoskooter
  elektrisk bil på nöjesfält
Funkstreifenwagen
  polisbil (med utrustning för radiokommunikation)

radiobiologi /rˌɑːdiːˌuːbiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Radiobiologie, Strahlenbiologie
  vetenskap vari effekterna av strålning på levande organismer avhandlas

radiofyr /rˈɑːdiːˌuːfyːr/ (n)
Funkfeuer
  fyr med radioutsändare som avger pejlingssignaler för sjöfart eller flygtrafik

radiokaka /rˈɑːdiːˌuːkɑːkˌa/ (n)
Kalter Hund
  ett bakverk av lika delar Mariekex och chokladsmet med kokosfett som läggs i en bakform för att sedan kylas tills den stelnat

radiolog /rˌɑːdiːuːlˈoːɡ/ (n)
Radiologe, Radiologin
  läkare specialiserad inom radiologi

radiologi /rˌɑːdiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Radiologie
  vetenskapen om medicinsk användning av strålning för diagnos och (i mindre grad) terapi

radiomottagare /rˌɑːdiːuːmˈuːtːɑːɡˌarə/ (n)
Rundfunkempfänger
  apparat för mottagning (ej sändning) (= mottagare) av radiosignaler (radiovågor), trådlös kommunikation (telegrafi eller telefoni)

radiopjäs /rˈɑːdiːˌɔpjɛːs/ (n)
Hörspiel
  teaterpjäs för radioteater

radioprogram /rˈɑːdiːˌɔprɔɡrˌam/ (n)
Rundfunkprogramm
  programpunkt i en sådan tablå, utsändning
  tablå över (program för) utsändningar i radio

radioreklam /rˈɑːdiːˌuːrəklˌam/ (n)
Radiowerbung, Rundfunkwerbung
  reklaminslag som sänds för att finansiera en del av radioprogrammets kostnader

radiosignal /rˌɑːdiːˌuːsɪŋnˈɑːl/ (n)
Funksignal
  signal som överförs trådlöst genom elektromagnetiska radiovågor

radiostyrd /rˈɑːdiːˌɔstyrd/ (adj)
funkgesteuert
  det att vara fjärrstyrd med hjälp av radiovågor

radiosändning /rˈɑːdiːˌuːsəndnˌɪŋ/ (n)
Radiosendung, Rundfunksendung
  program på en radiostation

radioteater /rˈɑːdiːˌuːtəˌatər/ (n)
Hörspiel
  teater (dramatiserad skildring) som framförs i radio (med enbart ljud)

radioteleskop /rˈɑːdiːˌuːtəlˌɛskuːp/ (n)
Radioteleskop
  anläggning för att avlyssna radiosignaler från rymden

radiovåg /rˈɑːdiːˌuːvoːɡ/ (n)
Radiowelle
  elektromagnetisk våg

radium /rˈɑːdiːˌʉm/ (n)
Radium

radiumbromid /rˈɑːdiːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
Radiumbromid
  kemisk förening av radium och bromid

radon /rˈɑːdɔn/ (n)
Radon

raffinad /rˈafiːnˌad/ (n)
Raffinade, Raffinat
  renat ämne som framställs i en raffinaderi

raffinaderi /rˈafiːnˌadərˌiː/ (n)
Raffinerie
  anläggning för utvinning

raffinera /rafˈiːneːrˌa/ (v)
raffinieren
  förädla

raffinering /rafˈiːneːrˌɪŋ/ (n)
Raffination, Raffinierung
  generell beteckning för kemisk-tekniska reningsprocesser

rafsa /rˈafsa/ (v)
raffen
  snabbt och slarvigt riva, krafsa eller rota bland föremål

ragga /rˈaɡa/ (n)
Ragga

raggare /rˈaɡarə/ (n)
Rocker
  person som tillhör viss motorburen subkultur

raggig /rˈaɡɪɡ/ (adj)
zerzaust
  ragghårig, rufsig

raggmunk /rˈaɡmɵŋk/ (n)
Kartoffelpuffer, Reibekuchen
  plätt av råriven potatis

ragla /rˈaɡla/ (v)
torkeln, taumeln
  gå vingligt

ragnarök /rˈaŋnarˌøːk/ (n)
Ragnarök

ragu /rˈɑːɡʉ/ (n)
Ragout

rak /rˈɑːk/ (adj)
besoffen, blau, stramm, voll
  berusad
gerade
  ej vinklad
glatt
  inte vågigt eller krulligt
aufrichtig
  uppriktig

raka /rˈɑːka/ (v)
rasieren
  skära bort hår

rakad /rˈɑːkad/ (adj)
rasiert
  som har rakats

rakapparat /rˈɑːkapˌarɑːt/ (n)
Elektrorasierer, Rasierapparat, Rasierer

rakblad /rˈakblɑːd/ (n)
Rasierklinge
  tunt stycke av stål med vass kant som används vid rakning

raklång /rˈaklɔŋ/ (adj)
der Länge nach
  rak och sträckt

rakning /rˈaknɪŋ/ (n)
Rasur, Rasieren

rakryggad /rˈakryɡˌad/ (adj)
aufrecht
  rak i ryggen
aufrecht, aufrichtig
  ärlig och karaktärsfast

raksträcka /rˈakstrəkːˌa/ (n)
Gerade
  vägsträcka som fortsätter framåt utan att svänga

rakvatten /rˈakvatːən/ (n)
Aftershave, Rasierwasser
  vätska efter rakning

raljera /rˈaljərˌa/ (v)
scherzen, spotten
  retsamt skämta, vara raljant

rall /rˈal/ (n)
ralle
  fågel inom familjen rallar (Rallidae)

rallare /rˈalarə/ (n)
Bahnarbeiter, Schienenleger
  person som arbetar med att lägga ut och underhålla tågräls

rallhäger /rˈalhɛːjər/ (n)
Rallenreiher

rally /rˈalyː/ (n)
Rallye
  en sorts motortävling på lång sträcka (ofta med olika startpunkter)

ram /rˈɑːm/ (n)
Bärentatze
  ram
Rahmen
  tavelram
  omslutande bård
  stomme

rama /rˈɑːma/ (v)
einrahmen, rahmen
  sätta en ram runt något

ramla /rˈamla/ (v)
fallen, hinfallen, stürzen

ramp /rˈamp/ (n)
Rampe
  rad av ljuspunkter på en scen
  sluttande uppfartsväg till en byggnad
  utskjutningsplats för raketer och robotar

rampfeber /rˈampfəbər/ (n)
Lampenfieber
  oro eller rädsla före offentligt framträdande

ramponera /rˈampuːnˌeːra/ (v)
ramponieren
  slå sönder, förstöra

ramponerad /rˈampuːnˌeːrad/ (adj)
ramponiert
  perfektparticip av ramponera

ramsa /rˈamsa/ (n)
Aufzählung, Kinderreim, Reim, Tirade

ranch /rˈanʃ/ (n)
Ranch
  boskapsfarm

rand /rˈand/ (n)
Rand, Kante
  kant
Rand
  valuta

randig /rˈandɪɡ/ (adj)
gestreift
  mönstrad med streck

rang /rˈaŋ/ (n)
Rang
  plats eller ställning

rangera /rˈaŋeːrˌa/ (v)
arrangieren
  gruppera, arrangera
rangieren
  ordna vagnar i tåg

rangerbangård /rˈaŋərbˌaŋoːrd/ (n)
Rangierbahnhof
  bangård där järnvägsvagnar ordnas till tågsätt

ranglig /rˈaŋlɪɡ/ (adj)
instabil, wacklig
  (om föremål) ostadig, svajig
schlaksig
  (om person) lång och smal

rangordning /rˈaŋʊrdnˌɪŋ/ (n)
Rangordnung
  ordning i vilken någon eller något behandlas eller placeras efter betydelse eller någon annan egenskap
  ordningsföljd av personer där de är placerade enligt sin högre eller lägre rang

ranka /rˈaŋka/ (n)
Ranke

ranka /rˈaŋka/ (v)
einstufen
  rangordna

rannsaka /rˈansakˌa/ (v)
prüfen, untersuchen
  noggrant granska och undersöka

rannsaka hjärtan och njurar /rˈansakˌa jˈɛtan ɔk njˈʉrar/ (v)
auf Herz und Nieren prüfen
  få reda på hur någon egentligen tycker och tänker

ranson /rˈansuːn/ (n)
Kontingent, Ration, Zuteilung
  andel, fastställd tilldelning

ransonera /rˈansuːnˌeːra/ (v)
rationieren
  fördela

ransonering /rˈansuːnˌeːrɪŋ/ (n)
Rationierung

rapa /rˈɑːpa/ (v)
rülpsen
  uppstöta gas

rapp /rˈap/ (adj)
rasch, flink, hurtig
  snabb

rapp /rˈap/ (n)
Rappe
  hästfärg
Rap
  musikstil
Hieb, Schlag
  slag

rappa /rˈapa/ (v)
verputzen
  revetera, täcka med murbruk (cement
beeilen
  skynda sig
rappen
  utöva musikstilen rapp

rappad /rˈapad/ (adj)
verputzt
  reveterad, täckt med murbruk

rappakalja /rˈapakˌalja/ (n)
Abrakadabra
  nonsens, ord utan innehåll

rappare /rˈaparə/ (n)
Rapper, Rapperin
  person som rappar

rapphöna /rˈaphøːnˌa/ (n)
Rebhuhn
  fågelart

rapport /rˈapɔt/ (n)
Bericht, Rapport
  redogörelse
Rapport
  upprepning av ett mönster

rapportera /rˈapɔtˌeːra/ (v)
berichten, melden
  meddela, avge rapport

rapportör /rˈapɔtˌøːr/ (n)
Berichterstatter, Berichterstatterin
  person som rapporterar

raps /rˈaps/ (n)
Raps
  arten Brassica napus
  underarten Brassica napus ssp. napus

rapsolja /rˈapsɔljˌa/ (n)
Rapsöl
  olja från raps

rar /rˈar/ (adj)
lieb, herzig, süß
  snäll
rar, selten
  sällsynt

raring /rˈɑːrɪŋ/ (n)
Liebling
  rar person, någon som är ömsint och vänlig (även söt och fin)

raritet /rˈɑːriːtˌeːt/ (n)
Rarität, Seltenheit
  sällsynthet

ras /rˈas/ (n)
Rasse
  gruppering av individer i en art
Erdrutsch, Rutsch
  okontrollerat fall

rasa /rˈɑːsa/ (v)
einstürzen, stürzen
  störta
rasen, toben, wüten
  vara rasande

rasande /rˈɑːsandə/ (adj)
wütend, rasend

raserande /rˈɑːseːrˌandə/ (n)
Rasieren
  det att rasera

raseri /rˈɑːsərˌiː/ (n)
Raserei
  tillståndet att vara rasande

raseriutbrott /rˈɑːsərˌiːʉtbrˌɔt/ (n)
Tobsuchtsanfall, Wutanfall
  utbrott av raseri

rasism /rˈɑːsɪsm/ (n)
Rassismus
  ideologi

rasist /rˈɑːsɪst/ (n)
Rassist, Rassistin

rasistisk /rˈɑːsɪstˌɪsk/ (adj)
rassistisch

rask /rˈask/ (adj)
flink, rasch
  som karaktäriseras av kvickhet och energifullhet

rasmärke /rˈasmərkə/ (n)
Rassenmerkmal
  märke (brännmärke) som sätts på djur (boskap) för att ange deras ras

rassel /rˈasəl/ (n)
Gerassel
  det att rassla

rassla /rˈasla/ (v)
rasseln
  frambringa ett metalliskt ljud

rast /rˈast/ (n)
Pause, Rast
  vila som utgör ett avbrott eller uppehåll

rasta /rˈasta/ (v)
Gassi gehen, ausführen
  1. gå ut med hunden
rasten
  2. ta en paus

rastergrafik /rˌastərɡrafˈiːk/ (n)
Rastergrafik

rastlös /rˈastløːs/ (adj)
rastlos, ruhelos
  som inte veta vad man ska göra, uttråkad

rastlöshet /rastlˈœsheːt/ (n)
Rastlosigkeit
  det att vara rastlös

rastplats /rˈastplats/ (n)
Rastplatz

rata /rˈɑːta/ (v)
verschmähen, verwerfen
  välja bort

ratatouille /rˈɑːtatˌuːʉˌɪlə/ (n)
Ratatouille
  traditionell fransk provencalsk grönsaksrätt som huvudsakligen består av tomater, squash och äggplanta, med flera ingredienser

ratificera /rˈɑːtiːfˌiːseːrˌa/ (v)
bestätigen, ratifizieren

ratifikation /rˌɑːtiːfˌiːkasxˈuːn/ (n)
Ratifikation
  högtidlig stadfästelse

ration /rɑːsxˈuːn/ (n)
Ration
  förhållande /mellan två tal/

rationalisera /rɑːsxˈuːnalˌɪseːrˌa/ (v)
rationalisieren
  (egentligen göra förnuftig) göra verksamheten inom ett företag mer effektiv

rationalism /rɑːsxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Rationalismus
  filosofisk uppfattning att förnuft (och inte sinnesförnimmelser) är den viktigaste kunskapskällan

rationalistisk /rɑːsxˈuːnalˌɪstɪsk/ (adj)
rationalistisch
  förnuftsmässig

rationell /rɑːsxˈuːnəl/ (adj)
rational
  förnuftig
  matematik
rationell, zweckmäßig
  ändamålsenlig

rationellt tal /rɑːsxˈuːnəlt tˈɑːl/ (n)
rationale Zahl
  tal som kan skrivas som p/q där p och q är heltal

ratt /rˈɑːt/ (n)
Lenkrad, Steuer, Steuerrad
  1. styrdon

ratta /rˈɑːtːa/ (v)
lenken, steuern
  styra eller köra bilen

rattfylleri /rˈɑːtfylərˌiː/ (n)
Trunkenheit am Steuer

ravin /rɑːvˈiːn/ (n)
Schlucht, Klamm

razzia /rˈaziːˌa/ (n)
Razzia
  polisingripande

rea /rˈeːa/ (n)
Ausverkauf, Schlussverkauf
  utförsäljning

reagera /rˈeːaɡˌeːra/ (v)
reagieren
  göra reaktion
  starta en kemisk reaktion

reaktans /rˌeːaktˈans/ (n)
Reaktanz

reaktant /rˈeːaktˌant/ (n)
Ausgangsstoff, Reaktant
  substans som reagerar i en kemisk reaktion

reaktion /rˌeːaksxˈuːn/ (n)
Reaktion
  kemisk process
  svar på något som inträffar
Reaktion, Rückwirkung
  kraft i Newtons lag

reaktionsformel /rˌeːaksxˈʊnsfˈɔrməl/ (n)
Reaktionsgleichung
  formel som beskriver en kemisk eller partikel- eller kärnfysikalisk reaktion

reaktionär /rˌeːaksxˈuːnˈɛːr/ (adj)
reaktionär

reaktionär /rˌeːaksxˈuːnˈɛːr/ (n)
Reaktionär, Reaktionärin

reaktor /rˈeːaktˌɔr/ (n)
Reaktor
  behållare för kemiska reaktioner
Reaktor, Kernreaktor
  behållare för kärnreaktioner

real /rˈeːal/ (n)
Real
  valuta i Brasilien

realexamen /rˈeːalˌɛksamən/ (n)
Mittlere Reife

realinkomst /rˈeːalˌɪŋkɔmst/ (n)
Realeinkommen
  reallön

realisation /rˌeːalˌiːsasxˈuːn/ (n)
Realisation, Realisierung, Verwirklichung
  förverkligande
Ausverkauf
  utförsäljning

realisationsvinst /rˌeːalˌiːsasxˈʊnsvɪnst/ (n)
Veräußerungsgewinn
  vinst vid försäljning av fastigheter, värdepapper, konstverk och liknande

realisera /rˈeːalˌiːseːrˌa/ (v)
realisieren, verwirklichen, ausführen, durchführen
  förverkliga, omsätta i praktiken, implementera
ausverkaufen
  sälja ut

realism /rˈeːalˌɪsm/ (n)
Realismus

realist /rˈeːalˌɪst/ (n)
Realist, Realistin

realistisk /rˈeːalˌɪstɪsk/ (adj)
realistisch

realitet /rˈeːalˌiːteːt/ (n)
Realität, Wirklichkeit

reallön /rˈeːalˌøːn/ (n)
Reallohn
  lön mätt i köpkraft (och inte i pengar)

realpolitik /rˈeːalpˌuːliːtˌiːk/ (n)
Realpolitik
  politik som anpassar sig efter rådande förhållanden (i viss motsats till idépolitik)

realskola /rˈeːalskˌuːla/ (n)
Mittelschule, Realschule
  skolform

realsocialism /rˈeːalsʊsˌɪalˌɪsm/ (n)
Realsozialismus
  en typ av socialism som försöker nå mål som uppfattas som genomförbara givet ett lands förutsättningar

realtid /rˈeːaltˌiːd/ (n)
Echtzeit

rebell /rˈeːbəl/ (n)
Rebell

rebellera /rˈeːbəlˌeːra/ (v)
rebellieren

rebus /rˈeːbʉs/ (n)
Rebus, Bilderrätsel
  bildgåta

recensent /rˈɛsənsˌɛnt/ (n)
Kritiker, Kritikerin, Rezensent, Rezensentin

recensera /rˈɛsənsˌeːra/ (v)
besprechen, rezensieren

recension /rˌɛsənsxˈuːn/ (n)
Rezension

recentior /rˈɛsəntˌiːuːr/ (n)
Fuchs
  förstaårsstudent

recept /rˈɛsəpt/ (n)
Rezept, Kochrezept
  ingrediensförteckning
Rezept, Verschreibung
  läkarintyg på medicin

receptbelagd /rˈɛsəptbəlˌɑːɡd/ (adj)
rezeptpflichtig, verschreibungspflichtig
  det behövs ett recept från en läkare att man kan få den i apoteket

receptfri /rˈɛsəptfrˌiː/ (adj)
rezeptfrei
  som kan hämtas av vem som helst utan att recept krävs

reception /rˌɛsəpsxˈuːn/ (n)
Empfang, Rezeption
  avdelning på ett hotell, ett kontor eller i någon annan inrättning som tar emot gäster och kunder

receptionist /rˌɛsəpsxˈoːnɪst/ (n)
Empfangsdame

recession /rˌɛsəsxˈuːn/ (n)
Rezession
  lågkonjunktur

reciprok /rˈeːsɪprˌuːk/ (adj)
reziprok

recitera /rˈeːsɪtˌeːra/ (v)
rezitieren

reda /rˈeːda/ (v)
eindicken
  göra sås tjockare

redaktion /rˌɛdaksxˈuːn/ (n)
Redaktion
  arbetet att redigera en text (oräkneligt)
  arbetsplats där texter skrivs och redigeras
  grupp av människor som skriver och redigerar texter, ger ut en tidning eller böcker

redaktionell /rˌɛdaksxˈuːnəl/ (adj)
redaktionell
  som återger redaktionens uppfattning

redaktör /rˈɛdaktˌøːr/ (n)
Redakteur, Redakteurin
  editor

redan /rˈeːdan/ (adv)
schon, bereits

redare /rˈeːdarə/ (n)
Reeder, Reederin
  person som äger fartyg och driver sjöfart

redd /rˈɛd/ (n)
Reede
  ankarplats utanför hamnen

rede /rˈeːdə/ (n)
Vogelnest

rederi /rˈeːdərˌiː/ (n)
Reederei
  företag som driver sjöfart

redig /rˈeːdɪɡ/ (adj)
ordentlich
  (om en person) ordentlig, rejäl, jordnära och äkta
deutlich, klar, ordentlich, wahr
  riktig
echt
  riktig (förstärkningsord)
reell
  riktig, verklig
echt, richtig
  som är på rätt sätt enligt vissa förutfattade meningar (om män underförstått manlig), jmf rejäl, riktig, äkta

redigera /rədɪsxˈeːra/ (v)
bearbeiten, editieren, redigieren

redigerare /rədɪsxˈeːrarə/ (n)
Editor, Editorin, Herausgeber, Herausgeberin
  person som redigerar

redigering /rədɪsxˈeːrɪŋ/ (n)
Bearbeitung
  arbetet att färdigställa en text eller ett helt verk, redaktörskap
  ändring i en text

redlös /rˈɛdløːs/ (adj)
betrunken, volltrunken
  kraftigt etanolpåverkad /så att vederbörande inte ens kan stå på benen/
manövrierunfähig
  manöveroduglig

redo /rˈeːduː/ (adj)
bereit

redogörelse /rˈeːduːjˌøːrəlsə/ (n)
Bericht, Rechenschaft, Schilderung

redovisa /rˈeːduːvˌiːsa/ (v)
Rechenschaft ablegen, erklären, vorlegen, vorzeigen
  noggrant förklara och berätta om något, särskilt i form av en rapport

redovisning /rˈeːduːvˌiːsnɪŋ/ (n)
Abrechnung, Rechenschaftsbericht

redoxreaktion /rˌeːdɔksrəaksxˈuːn/ (n)
Redoxreaktion
  sammansättning av en oxidation och en reduktion

redskap /rˈɛdskɑːp/ (n)
Gerät
  gymnastikredskap
Gerät, Gerätschaft, Utensil, Werkzeug
  verktyg

reducera /rˈeːdʉsˌeːra/ (v)
reduzieren, vermindern, verringern
  1. minska
reduzieren
  2. kemi: utföra en reduktion
verringern
  3. sport minska āterstod

reducerande /rˈeːdʉsˌeːrandə/ (adj)
reduzierend
  presensparticip av reducera

reducerande /rˈeːdʉsˌeːrandə/ (n)
Reduzieren
  det att reducera

reducering /rˈeːdʉsˌeːrɪŋ/ (n)
Reduzierung
  det att reducera

reduktionism /rˌeːdɵksxˈoːnɪsm/ (n)
Reduktionismus
  filosofisk lära enligt vilken ett system är helt bestämt av sina ingående komponenter

redundans /rˌeːdɵndˈans/ (n)
Redundanz
  överflödig information

reell /rˈeːəl/ (adj)
reell
  i mängden ℝ
reell, wirklich
  verklig

reellt tal /rˈeːəlt tˈɑːl/ (n)
reelle Zahl
  tal

refektorium /rˈeːfəktˌuːriːˌʉm/ (n)
Refektorium

referat /rˈeːfeːrˌat/ (n)
Bericht, Referat

referens /rˌeːfərˈans/ (n)
Referenz
  hänvisning till informationskällan
  information som anger varifrån en given informationsmängd kommer
Empfehlung, Referenz
  person som anges som en person som kan verifiera sanningshalten i ett dokument eller påstående
Referenz, Referenzwert
  värde som andra värden jämförs med eller anges i förhållande till

referent /rˈeːfərˌɛnt/ (n)
Referent, Referentin
  person som refererar något

referera /rˈeːfərˌeːra/ (v)
referenzieren
  hänvisa till
referieren
  redogöra för

reflektera /rˈɛfləktˌeːra/ (v)
reflektieren, wiedergeben
  avspegla, återge
reflektieren
  behöver kontrolleras
  absorbera och omedelbart återutsända
spiegeln, reflektieren
  spegla

reflektionsvinkel /rˌɛfləksxˈʊnsvɪŋkəl/ (n)
Ausfallswinkel, Ausfallwinkel, Reflexionswinkel

reflektor /rˈɛfləktˌɔr/ (n)
Reflektor
  en sorts spegel som i viss riktning reflekterar ljus- eller värmestrålar

reflex /rˈɛfləks/ (n)
Reflektor
  något som reflekterar ljus, buret för att synas bättre i mörker

reflexion /rˈɛfləksˌiːuːn/ (n)
Reflexion
  eftertanke
Reflexion, Abbild
  återkastande av våg

reflexionsvinkel /rˈɛfləksˌiːʊnsvˌɪŋkəl/ (n)
Ausfallswinkel, Ausfallwinkel, Reflexionswinkel

reflexiv /rˈɛfləksˌiːv/ (adj)
reflexiv
  som syftar tillbaka på subjektet i satsen

reflexväst /rˈɛfləksvˌɛst/ (n)
Reflektorweste
  väst med inbyggda reflexer som tydligt markerar fotgängare och cyklister med flera i trafiken

reform /reːfˈɔrm/ (n)
Reform
  ombildning, förändring av förhållanden

reformation /reːfˈɔrmasxˈuːn/ (n)
Reformation
  omdaning, förnyelse

reformator /reːfˈɔrmatˌɔr/ (n)
Reformator, Reformatorin, Reformer, Reformerin
  person som reformerar

reformera /reːfˈɔrmeːrˌa/ (v)
reformieren, verändern, erneuern, modernisieren

reformism /reːfˈɔrmɪsm/ (n)
Reformismus
  politik som vill verka för reformer i samhället och inte för revolutionär omstörtning

refraktion /rˌɛfraksxˈuːn/ (n)
Brechung
  fysikaliskt fenomen

refraktärperiod /rˌɛfraktˈɛːrpərˌiːuːd/ (n)
Refraktärperiode

refräng /rˈɛfrəŋ/ (n)
Refrain, Kehrreim, Kehrvers
  musik

refug /rˈeːfʉɡ/ (n)
Verkehrsinsel
  upphöjd plan som skyddsplats för fotgängare

refusera /rˈeːfʉsˌeːra/ (v)
ablehnen, verweigern, zurückweisen
  neka publicering

regatta /rəɡˈatːa/ (n)
Regatta
  stor roddtävling eller kappsegling

regel /rˈeːɡəl/ (n)
Riegel
  1. låsanordning
  2. trästycke
Regel
  3. lag

regelbunden /rˈeːɡəlbˌɵndən/ (adj)
regelmäßig
  grammatik
  som följer regel eller mönster
  geometri

regelverk /rˈeːɡəlvˌɛrk/ (n)
Regelwerk
  uppsättning regler

regelvidrig /rˈeːɡəlvˌɪdrɪɡ/ (adj)
regelwidrig
  som inte följer reglerna

regeländring /rˈeːɡəlˌɛndrɪŋ/ (n)
Regeländerung
  regel som ändras eller har ändrats eller själva processen när detta sker

regemente /rəjˈeːməntˌɛ/ (n)
Regiment
  militär administrativ enhet
  styrelse

regeneration /rəjənˌeːrasxˈuːn/ (n)
Regeneration
  återbildning (av förlorade eller skadade kroppsvävnader)

regenerera /rəjənˈeːreːrˌa/ (v)
regenerieren
  återbilda

regent /rˈɛjənt/ (n)
Regent, Regentin

regera /rəjˈeːra/ (v)
regieren
  inneha politisk makt

regering /rəjˈeːrɪŋ/ (n)
Regierung
  statsförvaltningens högsta ledningsorgan

regeringschef /rəjˈeːrɪŋʃˌɛːf/ (n)
Regierungschef, Regierungschefin
  person som är främsta medlemmen i en stats regering

regeringsparti /rəjˈeːrɪŋspˌatiː/ (n)
Regierungspartei
  politiskt parti som är del av regeringen

regeringsskifte /rəjˈeːrɪŋskˌiːftə/ (n)
Regierungswechsel
  händelsen att en regering avsätts eller avgår och ersätts av en annan

regeringstid /rəjˈeːrɪŋstˌiːd/ (n)
Regierungszeit
  tid för en viss regering eller regent

reggae /rəɡˈɑːə/ (n)
Reggae

regi /rəjˈiː/ (n)
Regie, Spielleitung

regim /rəjˈiːm/ (n)
Regime
  ledningen av ett land

region /rəjˈiːuːn/ (n)
Region

regional /rəjˌiːuːnˈɑːl/ (adj)
regional

regissera /rəjˈɪseːrˌa/ (v)
inszenieren
  vara regissör för

regissör /rəjˈɪsøːr/ (n)
Regisseur, Spielleiter, Regisseurin, Spielleiterin

register /rəjˈɪstər/ (n)
Register
  förteckning
  minnet i processorn
  nyckelordslista

registrator /rəjˈɪstratˌɔr/ (n)
Registrator, Registratorin
  person som registrerar, person som för register
  person vid en myndighet, institution eller företag med uppgift att ta emot och registrera inkommande och utgående handlingar

registrera /rəjˈɪstreːrˌa/ (v)
registrieren, verzeichnen
  föra in i register

registrering /rəjˈɪstreːrˌɪŋ/ (n)
Registrierung
  införande av uppgift i ett register

registreringsbevis /rəjˈɪstreːrˌɪŋsbəvˌiːs/ (n)
Zulassungsbescheinigung
  dokument som påvisar att ett fordon är registrerad

registreringsnummer /rəjˈɪstreːrˌɪŋsnɵmər/ (n)
Registriernummer
  nummer som identifierar en registrering (i visst system)
Autokennzeichen, Zulassungsnummer
  nummer som identifierar ett fordon och visas på dess registreringsskylt

registreringsskylt /rəjˈɪstreːrˌɪŋskylt/ (n)
Nummernschild
  nummerplåt på fordon med registreringsnumret

regla /rəɡlˈa/ (v)
verriegeln
  stänga med regel

reglage /rəɡlˈɑːɡə/ (n)
Regler
  regleringsanordning

reglementarisk /rəɡlˈeːməntˌɑːrɪsk/ (adj)
reglementarisch
  i överensstämmelse med gällande reglemente

reglemente /rəɡlˈeːməntˌɛ/ (n)
Reglement
  stadga

reglementera /rəɡlˈeːməntˌeːra/ (v)
reglementieren, vorschreiben

reglementerad /rəɡlˈeːməntˌeːrad/ (adj)
reglementiert

reglera /rəɡlˈeːra/ (v)
regeln
  1. styra, anpassa
regulieren
  2. kontrollera med regler
begleichen
  3. avsluta skuldförhållande

reglering /rəɡlˈeːrɪŋ/ (n)
Regulierung
  det att ändra/reglera/justera

reglerteknik /rəɡlˌɛtəknˈiːk/ (n)
Regelungstechnik

regn /rˈəŋn/ (n)
Regen
  Vilken översättning?
  nederbörd
  typ av väder
Regenwetter
  tidsperiod

regna /rəŋnˈa/ (v)
regnen

regnbåge /rəŋnbˈoːjə/ (n)
Regenbogenforelle
  fiskart
Regenbogen
  optiskt fenomen

regnbågsfamilj /rəŋnbˌoːɡsfamˈɪlj/ (n)
Regenbogenfamilie

regnbågsforell /rəŋnbˈoːɡsfuːrˌɛl/ (n)
Regenbogenforelle
  fiskart

regndroppe /rəŋndrˈɔpə/ (n)
Regentropfen

regnig /rəŋnˈɪɡ/ (adj)
regnerisch
  som präglas av regn

regnjacka /rəŋnjˈakːa/ (n)
Regenjacke
  jacka anpassad för att skydda vid regnväder

regnkappa /rəŋŋkˈapa/ (n)
Regenmantel
  vattentätt kappa att använda vid regnigt väder

regnmoln /rəŋnmˈɔln/ (n)
Regenwolke
  moln som bringer regn

regnperiod /rəŋnpˈɛriːˌuːd/ (n)
Regenzeit
  den årstid som brukar ha mest nederbörd
Regenperiode
  om det regnar flera dygn

regnrik /rəŋnrˈiːk/ (adj)
regenreich
  med mycket regn

regnrock /rəŋnrˈɔk/ (n)
Regenmantel
  vattentätt rock som män använder vid regnigt väder

regnskog /rəŋnskˈuːɡ/ (n)
Regenwald
  tropisk skog med stor nederbörd

regnskur /rəŋnskˈʉr/ (n)
Regenschauer

regntid /rəŋntˈiːd/ (n)
Regenzeit
  den årstid som brukar ha mest nederbörd

regnträd /rəŋntrˈɛːd/ (n)
Regenbaum
  trädet Albizia saman

regnvatten /rəŋnvˈatːən/ (n)
Regenwasser

regnvåt /rəŋnvˈoːt/ (adj)
regennass
  våt på grund av regn

regress /rəɡrˈɛs/ (n)
Regression
  tillbakagång, återgång

reguljär /rəɡˈɵljɛːr/ (adj)
regulär

rehabilitera /rˈeːhabˌiːliːtˌeːra/ (v)
rehabilitieren
  återanpassa

rehabilitering /rˈeːhabˌiːliːtˌeːrɪŋ/ (n)
Ehrenrettung, Rehabilitatierung
  juridik
Rehabilitation
  sjukvård

reinkarnation /rˌeːɪŋkˌarnasxˈuːn/ (n)
Reinkarnation, Wiedergeburt
  återfödelse

rejäl /rˈɛjɛːl/ (adj)
anständig, kräftig, reell
  mycket stor, stark, kraftfull, fungerande, ordentlig etc.

rek /rˈeːk/ (n)
Einschreiben, ábyrgðarbréf
  rekommenderat brev

rekapitulation /rˌeːkapˌiːtʉlasxˈuːn/ (n)
Rekapitulation
  summering, sammanfattning, snabbgenomgång, resultatet av att rekapitulera

rekapitulera /rˈeːkapˌiːtʉlˌeːra/ (v)
rekapitulieren
  upprepa, genomgå i minnet

reklam /rˈɛklam/ (n)
Reklame, Werbung
  media som skapas för att marknadsföra en produkt, tjänst eller varumärke

reklamation /rˌɛklamasxˈuːn/ (n)
Beanstandung, Beschwerde, Reklamation
  det att anmärka på köpt vara som befunnits vara behäftad med fel

reklamera /rˈɛklamˌeːra/ (v)
beanstanden, reklamieren, Einspruch erheben
  återlämna

reklamfilm /rˈɛklamfˌɪlm/ (n)
Werbefilm
  kort film som gör reklam, visas inför en föreställning på biograf

rekognoscera /rˈeːkɔŋnˌɔsseːrˌa/ (v)
auskunftschaften, erkunden
  utforska, undersöka

rekommendabel /rˈeːkɔmˌɛndabˌɛl/ (adj)
empfehlenswert
  värd att rekommenderas

rekommendation /rˌeːkɔmˌɛndasxˈuːn/ (n)
Empfehlung
  det att rekommendera

rekommendera /rˈeːkɔmˌɛndeːrˌa/ (v)
empfehlen
  förorda något

rekommenderad /rˈeːkɔmˌɛndeːrˌad/ (adj)
empfohlen
  perfektparticip av rekommendera

rekonstruera /rˈeːkɔnstrˌʉərˌa/ (v)
rekonstruieren
  ombilda, omskapa, återskapa

rekonstruktion /rˌeːkɔnstrɵksxˈuːn/ (n)
Rekonstruktion, Umschuldung
  återuppbyggnad

rekord /rəkˈoːrd/ (n)
Rekord, Bestleistung
  det extremaste resultat

rekreation /rˌɛkrəasxˈuːn/ (n)
Erholung

rekryt /rˈɛkryːt/ (n)
Rekrut, Rekrutin
  soldat

rekrytera /rˈɛkryːtˌeːra/ (v)
rekrutieren, anwerben
  skaffa nya rekryter

rektangel /rˈɛktaŋəl/ (n)
Rechteck

rektangulär /rˈɛktaŋˌʉlɛːr/ (adj)
rechteckig, rechtwinklig

rektor /rˈɛktɔr/ (n)
Rektorin, Rektor
  chef för skola

rekviem /rˈɛkviːəm/ (n)
Requiem
  (musik för) själamässa i den romersk-katolska kyrkan

rekvirera /rˈɛkviːrˌeːra/ (v)
beantragen
  begära att få
requirieren
  beslagta
bestellen, beziehen
  beställa

rekvisita /rˈɛkviːsˌɪta/ (n)
Requisiten
  tillbehör, särskilt det som behövs för en teaterföreställning

relation /rˌeːlasxˈuːn/ (n)
Beziehung, Verhältnis
  1, 2 - mellan personer
Beziehung, Relation
  3. samband

relativ /rˈeːlatˌiːv/ (adj)
relativ, verhältnismäßig

relativ majoritet /rˈeːlatˌiːv mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
relative Mehrheit

relativitet /rˈeːlatˌiːviːtˌeːt/ (n)
Relativität
  begränsad giltighet

relativt pronomen /rˈeːlatˌɪvt prˈuːnuːmən/ (n)
Relativpronomen
  benämning på ett ord som tillhör relativa pronomen

relegation /rˌeːləɡasxˈuːn/ (n)
Relegation
  förvisning

relegera /rˈeːləjˌeːra/ (v)
relegieren, verweisen
  stänga av elev från skola för gott utan chans att välkomnas tillbaka

relevans /rˌeːləvˈans/ (n)
Relevanz

relevant /rˈeːləvˌant/ (adj)
relevant

reliabilitet /rˈeːliːˌabiːlˌiːteːt/ (n)
Reliabilität

relief /rˈeːliːəf/ (n)
Relief
  tredimensionell bild som framträder från på ett plant underlag.

religion /rˈeːliːɡˌiːuːn/ (n)
Religion

religionsfrihet /rˈeːliːɡˌiːʊnsfrˌiːheːt/ (n)
Religionsfreiheit
  lagstadgad rättighet att fritt bestämma över sin religiösa övertygelse och hur den ska utövas

religiositet /rˈeːliːɡˌiːuːsˌɪteːt/ (n)
Religiosität

religiös /rˈeːliːɡˌiːøːs/ (adj)
religiös
  som rör religion
  som är starkt troende

relik /rˈeːliːk/ (n)
Reliquie
  kvarleva efter något helgon

relikt /rˈeːlɪkt/ (n)
Relikt
  kvarleva, lämning, rest

reling /rˈeːlɪŋ/ (n)
Reling
  översta delen av sidan på ett fartyg

relä /rˈeːlɛː/ (n)
Relais
  (elektroteknik) elektromekanisk komponent
  (ursprungligt)

rem /rˈeːm/ (n)
Riemen
  smalt band av läder

reminiscens /rˈeːmiːnˌɪssəns/ (n)
Reminiszenz

remiss /rˈeːmɪs/ (n)
Verweisung
  hänvisning av ett ärende till myndighet eller organisation med avsikt att erhålla yttrande i sakfråga
Überweisung
  läkares anvisning till patient att söka vidare undersökning eller få behandling hos en specialist

remontera /rˈeːmɔntˌeːra/ (v)
remontieren
  blomma om

remouladsås /rˈeːmuːˌʉladsˌoːs/ (n)
Remoulade, Remouladensauce
  skarpsås

remsa /rˈɛmsa/ (n)
Streifen
  lång, tunn och smal bit av något

ren /rˈeːn/ (adj)
rein, pur
  ej utblandad
rein
  fri från ondska
sauber, rein
  fri från oönskade ämnen

ren /rˈeːn/ (n)
Rentier, Ren
  en art inom däggdjursfamiljen hjortdjur
Rain
  smalare markremsa vid vägkant

rena /rˈeːna/ (v)
reinigen, säubern

rengöra /rˈɛŋøːrˌa/ (v)
reinigen, säubern

rengöring /rˈɛŋøːrˌɪŋ/ (n)
Reinigung, Säuberung

rengöringsmedel /rˈɛŋøːrˌɪŋsmeːdˌɛl/ (n)
Reinigungsmittel

reningsverk /rˈeːnɪŋsvˌɛrk/ (n)
Kläranlage, Klärwerk
  en anläggning där avloppsvatten renas innan det släpps ut i naturen

renko /rˈɛŋkuː/ (n)
Renkuh
  hona av ren

renkött /rəŋkˈœt/ (n)
Rentierfleisch

renlig /rˈeːnlɪɡ/ (adj)
reinlich
  som tenderar att hålla sig eller sin omgivning ren och fri från smuts

renlighet /rˈeːnlɪɡhˌeːt/ (n)
Reinlichkeit
  det att vara renlig

renommé /rˌeːnɔmˈeː/ (n)
Renommee

renovera /rˈeːnuːvərˌa/ (v)
renovieren, erneuern, wiederherstellen
  förnya, förbättra, snygga upp

renoverad /rˈeːnuːvərˌad/ (adj)
renoviert
  perfektparticip av renovera

renovering /rˈeːnuːvˌeːrɪŋ/ (n)
Renovierung, Erneuerung
  det att renovera

rensa /rˈɛnsa/ (v)
reinigen, säubern
  plocka bort oönskade föremål
ausnehmen
  ta bort innanmäte och ben från i samband med tillagning

rentav /rˈɛntav/ (adv)
geradezu
  faktiskt, till och med

rentiden /rˈɛntiːdən/ (n)
Rentierzeit
  tidsperiod

rentvå /rˈɛntvoː/ (v)
rechtfertigen, reinwaschen
  tvätta ren från misstanke eller dåligt anseende

renässans /rˌeːnəsˈans/ (n)
Renaissance
  1. historisk epok
  2. tillstånd av förnyelse

rep /rˈeːp/ (n)
Wiederholung
  repetition
Seil, Tau
  tvinnade fibrer

repa /rˈeːpa/ (n)
Kratzer, Ritze, Schramme
  märke eller ytlig rispa på en yta

repa /rˈeːpa/ (v)
abreißen
  för hand riva av
ritzen
  åstadkomma en repa

reparabel /rˈeːparˌabəl/ (adj)
reparabel
  som kan repareras

reparation /rˌeːparɑːsxˈuːn/ (n)
Reparatur

reparera /rˈeːparˌeːra/ (v)
reparieren

repatriera /rˈeːpatrˌiːərˌa/ (v)
repatriieren

repertoar /rˈeːpətˌuːar/ (n)
Repertoire

repetition /rˌeːpətiːsxˈuːn/ (n)
Wiederholung
  upprepning
Probe
  övning

repetitionsövning /rˌeːpətiːsxˈʊnsˈœvnɪŋ/ (n)
Wehrübung
  militär övning och förnyad utbildning några år efter fullgjord militärtjänst

repetitör /rˈeːpətˌiːtøːr/ (n)
Korrepetitor, Korrepetitorin
  person som inövar sångpartier vid en opera

replik /rˈɛpliːk/ (n)
Nachbildung, Replik
  kopia
Erwiderung, Gegenrede, Replik
  svar

replokal /rˈɛplʊkˌal/ (n)
Probenraum
  enskilt rum särskilt anpassat för musikgrupper att öva i

repolarisering /rˈeːpuːlˌariːsˌeːrɪŋ/ (n)
Repolarisation
  återställande av negativ membranpotential

reportage /rˈeːpuːtˌɑːɡə/ (n)
Reportage
  längre faktabaserad artikel eller inslag i radio eller TV

reporter /rˈeːpuːtər/ (n)
Reporter, Reporterin, Berichterstatter, Berichterstatterin

representant /rˌɛprəsˈɛntant/ (n)
Repräsentant, Repräsentantin
  officiellt representerande person eller publikation
Repräsentant
  typexempel

representation /rˌɛprəsˈɛntasxˈuːn/ (n)
Repräsentation
  figur, bild eller idé som substituerar verkligheten

representativ /rˌɛprəsˈɛntatˌiːv/ (adj)
repräsentativ

representera /rˌɛprəsˈɛnteːrˌa/ (v)
darstellen
  vara exempel på
vertreten, repräsentieren
  vara representant för

repris /rˈɛpriːs/ (n)
Wiederholung
  1-3

reproducerad /rˈɛprɔdˌʉseːrˌad/ (adj)
reproduziert
  perfektparticip av reproducera

reproducerande /rˈɛprɔdˌʉseːrˌandə/ (adj)
reproduzierend
  presensparticip av reproducera

reproduktion /rˌɛprɔdɵksxˈuːn/ (n)
Reproduktion
  avtryck
  framkallande

repslagarbana /rˈɛpslɑːɡˌarbanˌa/ (n)
Reeperbahn
  arbetsplats av en repslagare

repslagare /rˈɛpslɑːɡˌarə/ (n)
Reepschläger
  person som tillverkar rep

repslageri /rˈɛpslɑːɡˌɛriː/ (n)
Seilerei
  verksamhet där man slår rep, linor och kablar

republik /rˈeːpɵblˌiːk/ (n)
Republik
  statsskick i vilket statschefen väljs

republikan /rˈeːpɵblɪkˌan/ (n)
Republikaner, Republikanerin
  anhängare av republik som statsform
  person som tillhör det republikanska partiet i USA

republikansk /rˌeːpɵblɪkˈɑːnsk/ (adj)
republikanisch
  som förespråkar republik som statsskick
  som har med en republik att göra
  som tillhör eller har att göra med det amerikanska politiska partiet Republikanska partiet

resa /rˈeːsa/ (n)
Reise, Fahrt
  förflyttning

resa /rˈeːsa/ (v)
reisen, fahren
  förflytta sig mellan platser
errichten, aufrichten, aufstellen
  höja upp från ett liggande till upprätt läge
aufsteigen
  lifta eller höja sig till en dominerande ställning
errichten
  uppföra, bygga upp en byggnad

resa borst /rˈeːsa bˈɔʂt/ (v)
widerborstig werden
  börja bli arg

resande /rˈeːsandə/ (n)
Reisender, Reisende
  1. person som är på resa
Reisen
  2. det att resa

resandefolket /rˈeːsandəfˌɔlkət/ (n)
resandefolket
  folkgrupp

resandetåg /rˈeːsandətˌoːɡ/ (n)
Reisezug

researrangör /rˈeːsəˌaraŋˌøːr/ (n)
Reiseveranstalter
  företag som arrangerar resor för turister

resebroschyr /rˈeːsəbrˌɔʃyːr/ (n)
Reisebroschüre, Reiseprospekt
  litet häfte som informerar om resmål ofta i form av en katalog

resebyrå /rˈeːsəbˌyːroː/ (n)
Reisebüro
  företag som säljer resor

resegrupp /rˈeːsəɡrˌɵp/ (n)
Reisegruppe
  grupp människor som gör tillsammans en resa

resenär /rˈeːsənˌɛːr/ (n)
Reisende, Reisender
  person som är på resa

reserv /rˈeːsərv/ (n)
Reserve
  något som kan träda in i stället för något annat vid behov
Reserve, Ersatz
  person som tar annans plats eller träder in i annans ställe

reservat /rˈeːsərvˌat/ (n)
Reservat
  område reserverat för speciellt ändamål

reservdel /rˈeːsərvdəl/ (n)
Ersatzteil
  föremål som används för att ersätta en sliten del av en maskin eller annan produkt

reservera /rˈeːsərvərˌa/ (v)
buchen, reservieren, bestellen

reserverad /rˈeːsərvərˌad/ (adj)
reserviert, zurückhaltend
  perfektparticip av reservera

reservoar /rˈeːsərvˌuːar/ (n)
Reservoir, Wasserspeicher

reservoarpenna /rˈeːsərvˌuːarpˌɛna/ (n)
Füller, Füllfederhalter, Füllhalter
  en penna som skriver med bläck som finns i en behållare (reservoar) inne i pennskaftet

reseskildring /rˈeːsəsxˌɪldrɪŋ/ (n)
Reiseschilderung
  litterär skildring, vanligen i form av en /längre/ berättande text, av en enskild resa /utförd av en enskild person/

resgodsvagn /rˈɛsɡuːdsvˌaŋn/ (n)
Gepäckwagen
  järnvägsvagn

residens /rˈeːsiːdəns/ (n)
Residenz
  huvudsäte, hemvist

residensstad /rˈeːsiːdˌɛnstad/ (n)
Provinzhauptstadt
  kommun med landshövding och länsstyrelse

resignation /rˌeːsɪŋnasxˈuːn/ (n)
Resignation
  av resignera

resignera /rˈeːsɪŋnˌeːra/ (v)
resignieren

resistans /rˌeːsɪstˈans/ (n)
Widerstand

resistent /rˈeːsɪstˌɛnt/ (adj)
resistent
  som har god resistens

resistivitet /rˈeːsɪstˌiːviːtˌeːt/ (n)
spezifischer Widerstand
  materialkonstant

resistor /rˈeːsɪstˌɔr/ (n)
Widerstand

reslig /rˈɛslɪɡ/ (adj)
hochgewachsen

reslust /rˈɛslɵst/ (n)
Reiselust
  lust (känslomässig attraktion av) att resa

resmål /rˈɛsmoːl/ (n)
Reiseziel
  plats en person reser till eller planerar eller överväger att resa till

resning /rˈɛsnɪŋ/ (n)
Aufstand
  det att göra uppror

resolut /rˈeːsuːlˌʉt/ (adj)
resolut

resolution /rˌeːsuːlʉsxˈuːn/ (n)
Resolution
  motion som antas av medlemmarna i en organisation

resonans /rˌeːsuːnˈans/ (n)
Resonanz
  förståelse, respons, gensvar
  återklang

resonemang /rˈeːsuːnəmˌaŋ/ (n)
Gedankengang, Überlegung
  det att utveckla en tankegång

respass /rˈɛspas/ (n)
Pass, Reisepass
  tillstånd som utfärdas till resenärer

respekt /rˈɛspəkt/ (n)
Respekt, Achtung

respektabel /rˈɛspəktˌabəl/ (adj)
respektabel
  aktningsvärd

respektera /rˈɛspəktˌeːra/ (v)
respektieren, achten
  anse att någon är (mycket) moraliskt eller intellektuellt begåvad (kanske än mer än sig själv)
akzeptieren, respektieren
  följa (någons vilja) eller acceptera någons egenskap; följa någon regel

respektfull /rˈɛspəktfˌɵl/ (adj)
respektvoll

respektive /rˈɛspəktˌiːvə/ (adj)
beziehungsweise, respektive

respektlös /rˈɛspəktlˌøːs/ (adj)
respektlos

respektlöshet /rˌɛspəktlˈœsheːt/ (n)
Respektlosigkeit, Impertinenz

respiration /rˌɛspiːrɑːsxˈuːn/ (n)
Respiration
  andning, andetag, andedräkt

respirator /rˈɛspiːrˌɑːtɔr/ (n)
Respirator
  medicinskt hjälpmedel

respons /rˈɛspʊns/ (n)
Resonanz, Widerhall
  gensvar

rest /rˈɛst/ (n)
Rest
  3. heltal som återstår efter division
  1. andel

restaurang /rˈɛstaˌʉraŋ/ (n)
Restaurant, Gaststätte, Wirtshaus
  inrättning där man köper och äter mat

restauranggäst /rˈɛstaˌʉraŋjˌɛst/ (n)
Restaurantgast
  gäst på restaurang, d.v.s. en person som (mot betalning) äter mat på en restaurang

restaurangkök /rˈɛstaˌʉraŋkˌøːk/ (n)
Restaurantküche
  köket på en restaurang

restaurangnota /rˈɛstaˌʉraŋnˌuːta/ (n)
Bewirtungsbeleg, Restaurantrechnung
  (en restauranggästs) nota (räkning) för ett restaurangbesök

restaurangvagn /rˈɛstaˌʉraŋvˌaŋn/ (n)
Speisewagen
  järnvägsvagn

restauration /rˌɛstaˌʉrɑːsxˈuːn/ (n)
Restauration, Restaurierung
  iståndsättande av byggnader (eller konstverk)
Restaurant, Restauration
  restaurang (särskilt på båt)

restaurera /rˈɛstaˌʉreːrˌa/ (v)
restaurieren
  återställa

restaurering /rˈɛstaˌʉreːrˌɪŋ/ (n)
Restaurierung
  operation som försöker kompensera för effekterna av olika former av störningar som brus och oskärpa
Restaurierung, Wiederherstellung
  verksamhet vars huvudsyfte är att återställa en byggnad i ett tidigare skick

resterande /rˈɛsteːrˌandə/ (adj)
verbleibend

restriktion /rˌɛstrɪksxˈuːn/ (n)
Beschränkung, Restriktion
  inskränkning, förbehåll, hinder

restriktiv /rˈɛstrɪktˌiːv/ (adj)
restriktiv

resultant /rˈɛsɵltˌant/ (n)
Resultante

resultat /rˈɛsɵltˌɑːt/ (n)
Ergebnis
  den tid, den poäng eller liknande en deltagare erhåller i en tävling, ett test etc.
Ergebnis, Resultat
  det som erhålls efter en aktivitet

resultatlös /rˈɛsɵltˌɑːtløːs/ (adj)
ergebnislos, resultatlos
  som ger inga resultat

resultera /rˈɛsɵltˌeːra/ (v)
resultieren

resurs /rˈɛsɵʂ/ (n)
Ressource

resväg /rˈɛsvɛːɡ/ (n)
Reiseweg
  den väg som en person förflyttar sig längs under en resa

resväska /rˈɛsvəskˌa/ (n)
Koffer, Reisetasche
  en sorts väska

resår /rˈeːsoːr/ (n)
Spiralfeder, Sprungfeder
  spiralfjäder

reta /rˈeːta/ (v)
reizen, ärgern
  få någon irriterad
stimulieren, anregen, reizen
  stimulera

reta upp /rˈeːta ˈɵp/ (v)
aufregen
  göra irriterad, göra uppretad

retande /rˈeːtandə/ (adj)
anregend, reizend
  presensparticip av reta

retardation /rˌeːtardasxˈuːn/ (n)
Retardation, Verzögerung
  inom fysiken
Retardation
  inom medicinen

retardera /rˈeːtardˌeːra/ (v)
retardieren, verlangsamen, verzögern
  minska hastigheten

retas /rˈeːtas/ (v)
necken
  reta någon

retfull /rˈɛtfɵl/ (adj)
aufreizend, unangenehm, ärgerlich
  retsam, som retar eller irriterar

retina /rˈeːtiːnˌa/ (n)
Netzhaut, Retina
  (exemplar av) den innersta hinnan i ögat vilken innehåller de ljuskänsliga tapparna och stavarna

retirera /rˈeːtiːrˌeːra/ (v)
zurückziehen

retning /rˈɛtnɪŋ/ (n)
Irritation, Reizung
  något som fram­kallar kroppslig reaktion

retorik /rˈeːtuːrˌiːk/ (n)
Rhetorik

retroaktiv /rˈɛtruːˌaktiːv/ (adj)
rückwirkend

retronym /rˈɛtruːnˌyːm/ (n)
Retronym
  ord eller fras som skapats för en redan namngiven företeelse

reträtt /rˈɛtrət/ (n)
Rückzug
  återtåg

retsam /rˈɛtsam/ (adj)
verdrießlich, ärgerlich
  förarglig, försmädlig
aufreizend, gereizt
  om något som väcker eller är ägnat att väcka irritation
neckisch
  som retar eller irriterar eller är ägnad att reta

retsticka /rˈɛtstɪkːˌa/ (n)
Stichler, Stichlerin
  person som uppfattas som (synnerligen och medvetet) retsam

returnera /rətˈɵrneːrˌa/ (v)
erwidern
  besvara
zurücksenden
  skicka tillbaka, återsända
umkehren
  återvända

retuschera /rˈeːtɵʃərˌa/ (v)
retuschieren
  avhjälpa småfel, bättra på

retuscherad /rˈeːtɵʃərˌad/ (adj)
retuschiert
  perfektparticip av retuschera

reumatisk /rˈeːʉmˌatɪsk/ (adj)
rheumatisch
  som hör samman med reumatism

reumatism /rˈeːʉmˌatɪsm/ (n)
Rheuma, Rheumatismus
  sjukdom i bindväven med smärtor bl a i leder och muskler

rev /rˈeːv/ (n)
Angelschnur
  fisklina
Riff
  struktur under vatten

reva /rˈeːva/ (v)
reffen

revalvera /rˈeːvalvərˌa/ (v)
revalvieren
  höja en valutas värde

revansch /rˈeːvanʃ/ (n)
Revanche
  hämnd, upprättelse

revanschism /rˈeːvanʃˌɪsm/ (n)
Revanchismus
  nationalistisk stämning med krav på revansch för tidigare (militärt) nederlag

revben /rˈɛvbən/ (n)
Rippe, Rippenknochen

revbensspjäll /rˈɛvbənspjˌɛl/ (n)
Rippchen, Rippenspeer
  revben av gris med tillhörande kött

revidera /rˈeːviːdˌeːra/ (v)
revidieren, überarbeiten
  granska noggrant för att hitta något att förbättra
revidieren
  omarbeta, förnya, ändra

revir /rˈeːviːr/ (n)
Revier
  jaktområde
  område som någon skyddar som sitt eget

revision /rˌeːviːsxˈuːn/ (n)
Revision
  granskning

revisionism /rˌeːviːsxˈuːnɪsm/ (n)
Revisionismus
  beteckning för den socialism som (i motsats till Marx) menar att samhället kan omdanas stegvis genom reformer

revisor /rˈeːviːsˌɔr/ (n)
Wirtschaftsprüfer, Prüfer, Revisor, Revisorin, Wirtschaftsprüferin

revoltera /rˈeːvɔltˌeːra/ (v)
revoltieren
  göra uppror, resa sig mot, göra sig själva fria

revoltör /rˈeːvɔltˌøːr/ (n)
Revoltierer, Revoltiererin
  upprorsman

revolution /rˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n)
Revolution
  omvälvning
  ändring i statsskick
Umdrehung
  varv

revolutionera /rˌeːvuːlʉsxˈuːneːrˌa/ (v)
revolutionieren
  omstörta

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
revolutionär, umwälzend
  allmänt betydelse
revolutionär
  politiskt betydelse

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (n)
Revolutionär, Revolutionärin

revolver /rˈeːvɔlvər/ (n)
revolver, Revolver
  ett slags pistol

revy /rˈeːvyː/ (n)
Parade, Revue, Vorbeimarsch
  förbi­marsch
Revue
  föreställning på revyteater

rhenium /rhˈeːniːˌʉm/ (n)
Rhenium

rheniumheptaoxid /rhˈeːniːˌɵmhəptˌauːksˌiːd/ (n)
Rheniumheptaoxid
  en kemisk förening av syre och rhenium

rhizom /rhˈiːsɔm/ (n)
Rhizom
  underjordisk del av stam hos fleråriga växter, ofta utvecklad istället för eller som komplement till rötter för att lagra näring

ribba /rˈɪba/ (n)
Latte
  den horisontella delen av målramen
  den horisontella stolpen man ska ta sig över
  långt och smalt bräde

ribbskott /rˈɪbskɔt/ (n)
Lattenschuss
  skott som tar i målets övre ribba (i fotboll, handboll, bandy, ishockey, och liknande sporter)

ribbstol /rˈɪbstuːl/ (n)
Sprossenwand

ribbåt /rˈɪboːt/ (n)
Festrumpfschlauchboot
  gummibåt, uppblåsbar båt med styvt skrov och gummipontoner

ribonukleinsyra /rˈiːbuːnˌɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n)
Ribonukleinsäure
  vanligen enkelsträngad nukleinsyra i form av en polymer av nukleotider med sockret ribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och uracil

ribos /rˈiːbuːs/ (n)
Ribose
  en enkel sockerart (monosackarid), närmare bestämt en pentos

ribosom /rˈiːbuːsˌɔm/ (n)
Ribosom
  organell

richterskala /rˈɪʃtəʂkˌala/ (n)
Richterskala
  skala som används för att ange styrkan hos jordbävningar

ricinolja /rˈiːsɪnˌɔlja/ (n)
Rizinusöl
  olja som pressas ur ricinbuskens frön

ricotta /rˈiːkɔtːˌa/ (n)
Ricotta
  mjuk italiensk osaltad ost som påminner lite om keso

rida /rˈiːda/ (v)
reiten
  transporteras på häst

rida spärr /rˈiːda spˈɛr/ (v)
sich zur Wehr setzen
  motarbeta

riddare /rˈɪdarə/ (n)
Ritter
  medeltida krigare

riddarsal /rˈɪdaʂˌal/ (n)
Rittersaal
  största och präktigaste rum i en medeltida borg eller slott

ridderlig /rˈɪdərlˌɪɡ/ (adj)
ritterlich
  som uppför sig eller har dragen som en riddare traditionellt ska ha

ridhjälm /rˈɪdjəlm/ (n)
Reithelm
  hjälm som ryttare bär när denne rider (en häst)

ridhus /rˈɪdhʉs/ (n)
Reithalle
  byggnad innehållande en ridbana

ridhäst /rˈɪdhəst/ (n)
Reitpferd
  häst som är av­sedd för ridning

ridning /rˈɪdnɪŋ/ (n)
Reiten
  det att rida

ridå /rˈiːdoː/ (n)
Vorhang
  förhänge som döljer teaterscen för salongen

rigg /rˈɪɡ/ (n)
Takelage, Rigg
  mast med tillhörande arrangemang

rigga /rˈɪɡa/ (v)
aufbrezeln, auftakeln
  klä sig snyggt
auftakeln
  utrusta med rigg

riggande /rˈɪɡandə/ (n)
Auftakeln
  det att rigga

rigorös /rˈiːɡʊrˌøːs/ (adj)
rigoros

rik /rˈiːk/ (adj)
reich, ausgiebig
  förmögen
reich, reichhaltig
  innehåller mycket

rike /rˈiːkə/ (n)
Reich
  taxonomi
  stat

rikedom /rˈiːkədˌɔm/ (n)
Reichtum
  stor mängd (inte sällan om pengar eller monetära värden)

riklig /rˈɪklɪɡ/ (adj)
reichlich

riksdag /rˈɪksdɑːɡ/ (n)
Reichstag

riksdagshus /rˈɪksdɑːɡshˌʉs/ (n)
Reichstagsgebäude
  säte för ett lands riksdag

riksdagskvinna /rˈɪksdɑːɡskvˌɪna/ (n)
Reichstagsabgeordnete
  kvinnlig politiker som är ledamot av riksdagen

riksdagsledamot /rˌɪksdɑːɡslˌeːdamˈuːt/ (n)
Reichstagsabgeordnete, Reichstagsabgeordneter
  ledamot i riksdagen

riksdagsman /rˈɪksdɑːɡsmˌan/ (n)
Reichstagsabgeordneter
  ledamot av riksdagen

riksdagsmotion /rˌɪksdɑːɡsmˈuːsxˈuːn/ (n)
Gesetzesantrag
  formellt förslag inom riksdag

riksdagsspärr /rˈɪksdɑːɡspˌɛr/ (n)
Sperrklausel
  den minsta andel röster som ett politiskt parti behöver

riksdagsval /rˈɪksdɑːɡsvˌal/ (n)
Reichstagswahl
  val till riksdagen

riksdaler /rˈɪksdalər/ (n)
Reichstaler
  valuta som föregick den svenska kronan

riksdel /rˈɪksdəl/ (n)
Reichsteil
  en av fyra delar av Storbritannien

riksklenod /rˈɪksklənˌuːd/ (n)
Reichskleinod
  ett föremål av intresse (klenod) för hela riket

rikta /rˈɪkta/ (v)
richten
  ställa in riktning
  göra rät

riktad /rˈɪktad/ (adj)
gerichtet, gezielt

riktig /rˈɪktɪɡ/ (adj)
richtig
  1. korrekt
echt, wirklich
  2. för att förstärka ett gott omdöme
echt, wahr
  3. 3.äkta, genuin; som ej låtsas vara något annat än det är

riktlinje /rˈɪktlɪnjə/ (n)
Richtlinie
  värde på någon egenskap

riktning /rˈɪktnɪŋ/ (n)
Richtung
  rörelse i rummet
  social rörelse med gemensam ideologi

rim /rˈiːm/ (n)
Reim
  en vers
Rauhreif, Raureif, Reif
  rimfrost

rimfrost /rˈɪmfrɔst/ (n)
Raureif, Reif
  beläggning av iskristaller på avkylda ytor

rimlig /rˈɪmlɪɡ/ (adj)
plausibel
  1. sannolik
vernünftig, angemessen, wahrscheinlich
  2. befogad

rimlighet /rˈɪmlɪɡhˌeːt/ (n)
Angemessenheit
  det att vara rimlig

rimma /rˈɪma/ (v)
reimen
  författa med rim
  utgöra ett rim
pökeln, salzen
  salta in

rimord /rˈiːmuːrd/ (n)
Reimwort
  (två eller flera) ord som rimmar på varandra

ring /rˈɪŋ/ (n)
Ring
  algebraisk struktur
  arena
Ring, Fingerring
  smycke

ringa /rˈɪŋa/ (adj)
gering, geringfügig
  liten, obetydlig

ringa /rˈɪŋa/ (v)
klingeln, läuten
  avge en ringsignal vid dörren
  avge ljud som från en klocka
  slå på en klocka
beringen
  förse med en ring
anrufen, telefonieren
  telefonera

ringa in /rˈɪŋa ˈɪn/ (v)
umstellen
  placera sig runt ett område

ringakta /rˈɪŋaktˌa/ (v)
gering schätzen, geringschätzen
  anse något vara av ringa värde

ringand /rˈɪŋand/ (n)
Halsringente, Ringschnabelente

ringare /rˈɪŋarə/ (n)
Glöckner

ringblomma /rˈɪŋblɔmˌa/ (n)
Ringelblume
  arten Calendula officinalis

ringdans /rɪŋdˈans/ (n)
Reigen, Reigentanz, Ringelreigen, Ringelreihen, Rundtanz

ringduva /rˈɪŋdʉvˌa/ (n)
Ringeltaube, Holztaube

ringfinger /rˈɪŋfɪŋər/ (n)
Ringfinger
  det fjärde fingret

ringformig /rɪŋfˈɔrmɪɡ/ (adj)
ringförmig
  formad som en ring

ringklocka /rˈɪŋklɔkːˌa/ (n)
Klingel
  klocka att ringa i: dörrklocka eller cykelklocka

ringla /rˈɪŋla/ (v)
ringeln
  lägga eller linda i ringar
  röra sig slingrande

ringmärka /rˈɪŋmərkˌa/ (v)
beringen
  fästa en ring med identitetsmärkning på en fågels ben

ringmärkt /rˈɪŋmərkt/ (adj)
beringt
  perfektparticip av ringmärka

ringning /rˈɪŋnɪŋ/ (n)
Klingeln, Läuten
  det att ringa

ringnäbbad mås /rˈɪŋnəbˌad mˈoːs/ (n)
Ringschnabelmöwe

ringprydd /rˈɪŋpryd/ (adj)
beringt
  smyckad med ring

ringsignal /rˌɪŋsɪŋnˈɑːl/ (n)
Klingelton
  det ljud som vanligtvis ljuder när en telefon ringer

ringtrast /rˈɪŋtrast/ (n)
Ringdrossel

rink /rˈɪŋk/ (n)
Eisfläche
  inhägnad isbana

rinna /rˈɪna/ (v)
fließen, rinnen
  om vätska

rinna ut /rˈɪna ˈʉt/ (v)
münden

ripa /rˈiːpa/ (n)
Schneehuhn
  hönsfågel av släktet Lagopus

ris /rˈiːs/ (n)
Reisig, Reis
  avbrutna grenar
Reis
  matvara
  växtart
Ries
  pappersmått

risgryn /rˈɪsɡryːn/ (n)
Reis, Reiskorn
  gryn av ris

risgrynsgröt /rˈɪsɡrynsɡrˌøːt/ (n)
Milchreis, Reisbrei
  gröt av risgryn

risgrynskaka /rˈɪsɡrynskˌɑːka/ (n)
Reiskuchen
  kaka som har risgryn som huvudingrediens

risig /rˈiːsɪɡ/ (adj)
schrottreif
  dålig
gestrüppartig
  snårig

risk /rˈɪsk/ (n)
Risiko

riskabel /rˈɪskabˌɛl/ (adj)
riskant, gewagt
  som innebär visst risktagande

riskera /rˈɪskərˌa/ (v)
riskieren, aufs Spiel setzen

riskerande /rˈɪskərˌandə/ (n)
Gefährdung
  det att riskera

riskfri /rˈɪskfriː/ (adj)
risikolos, gefahrlos
  som inte har några risker

rismjölk /rɪsmjˈœlk/ (n)
Reismilch
  dryck framställd på ris

risotto /rˈiːsɔtːˌuː/ (n)
Risotto
  en (italiensk) maträtt (buljongkokt ris med t ex finskuret kött eller svamp)

rispa /rˈɪspa/ (n)
Schramme, Riss, Ritze, Schlitz
  lättare repa eller skråma

rispa /rˈɪspa/ (v)
reißen, ritzen
  göra rispa i

rista /rˈɪsta/ (v)
rösten
  rysta något, skaka något
rütteln, schütteln
  rysta, skaka, vibrera
einritzen, ritzen
  skapa fördjupning

rit /rˈiːt/ (n)
Ritus

rita /rˈiːta/ (v)
zeichnen, entwerfen, konstruieren
  konstruera
zeichnen
  skapa bild

rita av /rˈiːta ɑːv/ (v)
abzeichnen
  rita efter modell eller förebild

ritare /rˈiːtarə/ (n)
Zeichner, Zeichnerin
  person som ritar

ritblock /rˈɪtblɔk/ (n)
Malbuch
  block eller bok med (ofullständigt) ritade motiv, för barn att (färdigställa och) färglägga
Zeichenblock
  pappersblock med blanka papper att rita på

ritbord /rˈɪtbuːrd/ (n)
Reißbrett, Zeichenbrett
  platt yta på ett stativ

ritning /rˈɪtnɪŋ/ (n)
Zeichnung, Plan

ritsa /rˈɪtsa/ (v)
ritzen
  göra repa eller skåra med verktyg

ritt /rˈɪt/ (n)
Ritt
  ridning, ridtur

ritual /rˈiːtʉˌal/ (n)
Ritual

rituell /rˈiːtʉˌɛl/ (adj)
rituell
  som hör samman med rit eller ritual

riva /rˈiːva/ (v)
zerreißen
  dela i delar
reißen
  döda
kratzen
  klösa
abreißen
  om byggnad
reiben
  riva hårt

riva alla broar bakom /rˈiːva ˈala brˈuːar bˈɑːkɔm/ (v)
alle Brücken hinter sich abbrechen
  avbryta förbindelserna

rival /rˈiːval/ (n)
Rivale, Nebenbuhler, Nebenbuhlerin, Rivalin
  medtävlare (särskilt i kärlek), konkurrent
Rivale, Rivalin
  medtävlare i sport

rivalisera /rˈiːvalˌɪseːrˌa/ (v)
rivalisieren
  tävla med någon om något

rivalitet /rˈiːvalˌɪteːt/ (n)
Rivalität
  tävlan

riven /rˈiːvən/ (adj)
gerieben
  perfektparticip av riva

rivjärn /rˈɪvjərn/ (n)
Reibe, Reibeisen

rivning /rˈɪvnɪŋ/ (n)
Abbruch, Abriss
  det att riva en byggnad

rivningshus /rˈɪvnɪŋshˌʉs/ (n)
Abrisshaus
  hus som ska rivas

rivningslov /rˌɪvnɪŋslˈoːv/ (n)
Abrissgenehmigung
  tillstånd (lov) att riva ner en byggnad

ro /rˈuː/ (n)
Ruhe
  lugn, frid

ro /rˈuː/ (v)
rudern
  framföra roddbåt

roa /rˈuːa/ (v)
unterhalten, amüsieren, belustigen
  göra att någon har roligt
amüsieren, unterhalten
  ta del av nöjesutbud

robinsonad /rˈuːbɪnsˌuːnad/ (n)
Robinsonade
  äventyrsberättelse liknande Robinson Crusoe

robot /rˈuːbuːt/ (n)
Roboter
  maskin
Rakete, Lenkwaffe
  vapen

robotgräsklippare /rˈuːbɔtɡrˌɛsklɪpˌarə/ (n)
Mähroboter, Rasenmähroboter
  automatisk gräsklippare

robotik /rˈuːbuːtˌiːk/ (n)
Robotik
  läran om robotar och om mekaniska automatiserade anordningar

robotisera /rˈuːbuːtˌɪseːrˌa/ (v)
roboterisieren, robotisieren
  göra robotaktig(are)
  utrusta med eller framställa medelst robotar

robust /rˈuːbɵst/ (adj)
robust
  stadig, stabil, som tål mycket utan att ta skada eller gå sönder

rock /rˈɔk/ (n)
Rock, Rockmusik
  musikstil
Mantel, Herrenmantel
  plagg

rocka /rˈɔkːa/ (n)
Rochen
  en sorts fisk

rockad /rˈɔkːad/ (n)
Rochade
  ett schackdrag

rockera /rˈɔkːərˌa/ (v)
rochieren
  utföra en rockad
  låta två personer byta arbetsuppgifter

rockmusik /rˌɔkmʉsˈiːk/ (n)
Rockmusik, Rock
  rock, en musikstil

rockmusiker /rˌɔkmʉsˈiːkər/ (n)
Rockmusiker, Rockmusikerin
  person som själv spelar rockmusik

rockring /rˈɔkrɪŋ/ (n)
Hula-Hoop-Reifen
  leksak

rodd /rˈɔd/ (n)
Rudern
  1 + 2

roddarbänk /rˈɔdarbˌɛŋk/ (n)
Ruderbank
  sittplats för personer som ror en roddbåt

roddare /rˈɔdarə/ (n)
Ruderer, Rudererin
  person som ror i en roddbåt

roddbåt /rˈɔdboːt/ (n)
Ruderboot

roddklubb /rˈɔdklɵb/ (n)
Ruderclub, Ruderklub, Ruderverein
  förening (klubb) för rodd

rodel /rˈuːdəl/ (n)
Rennrodeln

roder /rˈuːdər/ (n)
Ruder
  styranordning på båt och flygplan

rodium /rˈuːdiːˌʉm/ (n)
Rhodium

rodna /rˈɔdna/ (v)
rot werden
  få rödaktig färg
erröten
  om person

rodopsin /rˌuːdɔpsˈiːn/ (n)
Rhodopsin
  ljuskänslig G-proteinkopplad receptor i näthinnans stavar

roffa /rˈɔfa/ (v)
raffen
  lägga beslag på, girigt och frimodigt ta /för sig/

rofylld /rˈuːfyld/ (adj)
geruhsam
  lugn

rokoko /ruːkˈuːkuː/ (n)
Rokoko
  konststil kring mitten av 1700-talet kännetecknad av strävan efter lätthet och behag

rolig /rˈuːlɪɡ/ (adj)
unterhaltsam, komisch, lustig, spaßig, amüsant
  humoristisk
angenehm, erheiternd
  stimulerande

roligt /rˈuːlɪkt/ (adv)
lustig

roll /rˈɔl/ (n)
Rolle
  gestaltning av person

rollspel /rˈɔlspeːl/ (n)
Rollenspiel
  spel där deltagarna antar roller och deltar i ett samberättande

rom /rˈɔm/ (n)
ROM
  datorminne som enbart är läsbart
Rogen
  fiskägg
Roma
  person
Rum
  spritdryck

roman /rˈuːman/ (n)
Roman

romanförfattare /rˌuːmanfˈœrfatːˌarə/ (n)
Romanautor, Romanschriftsteller, Romanautorin, Romanschriftstellerin
  författare av romaner

romani /rˈuːmanˌiː/ (n)
Romani, Romanes

romansallat /rˈuːmansˌalat/ (n)
Bindesalat, Kochsalat, Lattich, Lattuga, Romana-Salat, Römersalat

romansk /rˈuːmansk/ (adj)
romanisch
  medeltida konststil
  språk som härstammer från latinet

romansk stil /rˈuːmansk stˈiːl/ (n)
Romanik
  medeltida konststil kännetecknad bl a av rundbågar i arkitektur, rundbågestil

romanskt språk /rˈuːmanskt sprˈoːk/ (n)
romanische Sprache
  språk som härstammar från latin

romantik /rˈuːmantˌiːk/ (n)
Romantik

romantisk /rˈuːmantˌɪsk/ (adj)
romantisch
  som framkallar kärlekskänslor
  som karaktäriseras av romantiken

romare /rˈuːmarə/ (n)
Römer, Römerin
  person från romarriket som hade romersk medborgarrätt
  person som är född och uppvuxen i staden Rom

romartiden /rˈuːmatˌiːdən/ (n)
die Römerzeit
  epok där romarriket behärskade stora delar av Europa och ländrna runt Medelhavet

romb /rˈɔmb/ (n)
Raute, Rhombus

romer /rˈuːmər/ (n)
Römer
  en folkgrupp

romersk /rˈuːməʂk/ (adj)
römisch

romersk siffra /rˈuːməʂk sˈɪfra/ (n)
römische Ziffer
  tal

rondell /rˈɔndəl/ (n)
Kreisverkehr, Verkehrskreisel
  2. cirkulationsplats
Kreisel
  3. vardagligt: cirkulationsplats

rondellhund /rˈɔndəlhˌɵnd/ (n)
Rondellhund

rop /rˈuːp/ (n)
Ruf
  skrik, maning, kall

ropa /rˈuːpa/ (v)
rufen, schreien
  säga med stark röst

ros /rˈuːs/ (n)
Erysipel, Wundrose
  ansiktsros
Lob, Preis
  beröm
Gürtelrose, Herpes Zoster
  bältros
Rose
  växt
  heraldik

rosa /rˈuːsa/ (adj)
rosa
  färg

rosa /rˈuːsa/ (n)
Rosa
  färg, blandning av rött och vitt

rosa /rˈuːsa/ (v)
loben
  berömma, lovorda

rosenblad /rˈuːsənblˌɑːd/ (n)
Rosenblatt
  blomblad (kronblad) av ros

rosenfink /rˈuːsənfˌɪŋk/ (n)
Karmingimpel

rosenkrans /rˌuːsəŋkrˈans/ (n)
Rosenkranz
  radband

rosenmalva /rˈuːsənmˌalva/ (n)
Rosen-Malve, Sigarskraut
  växt

rosenmås /rˈuːsənmˌoːs/ (n)
Rosenmöwe

rosenstare /rˈuːsənstˌarə/ (n)
Rosenstar

rosentärna /rˌuːsəntˈɛːrna/ (n)
Rosenseeschwalbe

rosett /rˈuːsət/ (n)
Rosette, Schleife
  band som är knutet för att bilda en fjärilsformad ögla

rosh hashana /rˈɔsh hˈashanˌa/ (n)
Rosch ha-Schana
  högtid då judarna firar sitt nyår som infaller den andra dagen i den judiska månaden tishré, i september eller oktober

roskarl /rˈɔskarl/ (n)
Steinwälzer

rosling /rˈɔslɪŋ/ (n)
Lavendelheide, Rosmarinheide
  Andromeda polifolia

rosoll /rˈuːsɔl/ (n)
Heringssalat
  finsk sillsallad

rossla /rˈɔsla/ (v)
röcheln
  ge ifrån sig harklande ljud

rost /rˈɔst/ (n)
Rost
  järnoxid

rosta /rˈɔsta/ (v)
rosten
  få rost
rösten, toasten
  värma tills knaprigt

rostand /rˈɔstand/ (n)
Rostgans

rosteri /rˈɔstərˌiː/ (n)
Rösterei
  anläggning för rostning

rostfri /rˈɔstfriː/ (adj)
Edelstahl-
  försedd med rostfri utrustning
rostfrei
  som inte rostar (speciellt om stålföremål som tillverkats på speciellt vis för att undvika rost)

rostgumpsvala /rˈɔstɡɵmpsvˌala/ (n)
Rötelschwalbe

rosthuvad gås /rˈɔsthʉvˌad ɡˈoːs/ (n)
Rotkopfgans
  en fågelart (Chloephaga rubidiceps) inom familjen änder (Anatinae)

rostig /rˈɔstɪɡ/ (adj)
rostig
  som har rostat

rostnate /rˈɔstnatə/ (n)
Alpen-Laichkraut
  Potamogeton alpinus

rostskogstrast /rˈɔstskɔɡstrˌast/ (n)
Wilson-Drossel

rostsparv /rˈɔstsparv/ (n)
Grauortolan

rosttinamo /rˈɔstːiːnˌamuː/ (n)
Rosttinamu
  en fågelart (Crypturellus brevirostris) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

rostvingad tinamo /rˈɔstvɪŋˌad tˈiːnamˌuː/ (n)
Pampashuhn
  en fågelart (Rhynchotus rufescens) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

rosväxt /rˈɔsvəkst/ (n)
Rosengewächs
  individ av någon av arterna inom familjen rosväxter (Rosaceae)

rosé /ruːsˈeː/ (n)
Roséwein
  ljusrött vin

rosévin /ruːsˈeːvˈiːn/ (n)
Rosé, Roséwein
  ljusrött vin

rot /rˈuːt/ (n)
Wurzel
  växtdel
  invers av potensfunktion
  tanddel
  lösning till ekvation
  källa

rota /rˈuːta/ (v)
kramen, wühlen
  (våldsamt och ibland olovligen) leta igenom något
Wurzeln schlagen, ver­wur­zeln
  slå sig ner och stanna på en viss plats en längre tid

rotad /rˈuːtad/ (adj)
verwurzelt
  perfektparticip av rota

rotation /rˌuːtasxˈuːn/ (n)
Rotation, Umdrehung
  lite friare

rote /rˈuːtə/ (n)
Distrikt
  utbruten del, distrikt, skara eller avdelning, främst inom militären

rotel /rˈuːtəl/ (n)
Dezernat
  avdelning eller sektion inom en organisation

rotera /rˈuːteːrˌa/ (v)
rotieren
  snurra

rotfrukt /rˈɔtfrɵkt/ (n)
Wurzelgemüse, Hackfrucht
  ätbar, odlad, normalt ganska tjock rot, som kan användas som grönsak

rotmos /rˈɔtmuːs/ (n)
Steckrübenmus, Steckrübenpüree

rotor /rˈuːtɔr/ (n)
Rotor
  roterande maskindel

rotunda /rˈuːtɵndˌa/ (n)
Rotunde, Rundbau
  cylindrisk byggnad, ofta täckt med kupol

router /rˈuːʉtər/ (n)
Router
  nätverkskomponent

rov /rˈuːv/ (n)
Raub
  röveri

rova /rˈuːva/ (n)
Zwiebel
  fickur
Rübe
  rotfrukt

rovdjur /rɔvjˈʉr/ (n)
Raubtier
  däggdjur

rovfågel /rˈɔvfoːjəl/ (n)
Greifvogel, Raubvogel
  fågel som får föda genom att jaga och äta andra, oftast mindre, fåglar

rovvattenloppa /rˈʊvatːˌɛnlɔpˌa/ (n)
Kaspischer Wasserfloh
  rovvattenloppa

rubb och stubb /rˈɵb ɔk stˈɵb/ (pronoun)
ausnahmslos alles, ausnahmslos jeder, rübis und stübis
  alltihop

rubba /rˈɵba/ (v)
aus der Fassung bringen, ins Wanken bringen
  få att vackla; skaka; störa
ins Wanken bringen, rücken
  ändra på någots läge

rubbning /rˈɵbnɪŋ/ (n)
Störung
  avvikelse från det normala

rubel /rˈʉbəl/ (n)
Rubel

rubelsedel /rˈʉbəlsədəl/ (n)
Rubelschein
  sedel av valuta rubel

rubidium /rˈʉbiːdˌiːʉm/ (n)
Rubidium

rubidiumbromid /rˈʉbiːdˌiːɵmbrˌuːmiːd/ (n)
Rubidiumbromid
  kemisk förening av rubidium och brom

rubidiumfluorid /rˈʉbiːdˌiːɵmflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Rubidiumfluorid
  kemisk förening av rubidium och fluor

rubidiumhydroxid /rˈʉbiːdˌiːɵmhˌydruːksˌiːd/ (n)
Rubidiumhydroxid
  kemisk förening av rubidium, syre och väte

rubidiumjodid /rˈʉbiːdˌiːɵmjˌuːdiːd/ (n)
Rubidiumiodid
  kemisk förening av rubidium och jod

rubidiumkarbonat /rˈʉbiːdˌiːɵmkˌarbuːnˌat/ (n)
Rubidiumcarbonat
  kemisk förening av rubidium, syre och kol

rubidiumklorid /rˈʉbiːdˌiːɵmklˌuːriːd/ (n)
Rubidiumchlorid
  kemisk förening av rubidium och klor, RbCl

rubidiumnitrat /rˈʉbiːdˌiːɵmnˌɪtrɑːt/ (n)
Rubidiumnitrat
  kemisk förening av rubidium, kväve och syre

rubidiumsulfat /rˈʉbiːdˌiːɵmsˌɵlfat/ (n)
Rubidiumsulfat
  kemisk förening av rubidium, svavel och syre, Rb2SO4

rubin /rʉbˈiːn/ (n)
Rubin
  en röd (eller rosa) ädelsten

rubrik /rɵbrˈiːk/ (n)
Überschrift, Rubrik, Schlagzeile
  överskrift

ruckel /rˈɵkːəl/ (n)
Bruchbude
  nedgånget hus

rucola /rˈʉkuːlˌa/ (n)
Rauke, Rucola
  sallat

rudimentär /rˌʉdiːməntˈɛːr/ (adj)
rudimentär

ruffig /rˈɵfɪɡ/ (adj)
hart, roh
  hård och regelvidrig
schäbig, verfallen
  ovårdad, sjaskig

rufflare /rˈɵflarə/ (n)
Betrüger
  skojare, bedragare, lurendrejare

rufsa /rˈɵfsa/ (v)
zerwühlen, zerzausen
  rufsa

rufsig /rˈɵfsɪɡ/ (adj)
zerwühlt, zerzaust
  om päls eller hår

rugby /rˈɵɡbyː/ (n)
Rugby
  bollsport

ruin /rʉˈiːn/ (n)
Ruin
  ekonomiskt sammanbrott
  undergång, förfall, fördärv
Ruine
  lämning av byggnadsverk

ruinera /rʉˈiːneːrˌa/ (v)
ruinieren, verderben, zugrunde richten

rulad /rˈʉlad/ (n)
Roulade
  kött- eller fiskrätt i rullform

rulla /rˈɵla/ (v)
rollen, aufrollen
  böja föremål till rulle
scrollen
  data
rollen
  förflytta med hjälp av hjul
rotieren
  rotera

rulla tummarna /rˈɵla tˈɵmarnˌa/ (v)
Däumchen drehen
  vara sysslolös

rullad /rˈɵlad/ (adj)
gerollt
  perfektparticip av rulla

rullator /rˈɵlatˌɔr/ (n)
Rollator
  vagnliknande hjälpmedel

rulle /rˈɵlə/ (n)
Rolle
  föremål som har rullats

rullfriktion /rˌɵlfrɪksxˈuːn/ (n)
Rollreibung
  friktion som uppstår när ett hjul rullar

rullgardin /rˌɵlɡardˈiːn/ (n)
Rollo, Springrollo
  tygskynke som hänger innanför fönster och är försett med en mekanism som möjliggör att dra skynket upp och ner

rullgänga /rˈɵljəŋˌa/ (n)
Gewinde, rollen
  tillverka gängor genom rullning

rullning /rˈɵlnɪŋ/ (n)
Scrollen
  aktiviteten att rulla ett dokument (vertikalt eller horisontellt, t.ex. med en rullningslist, piltangenter eller med hjulet på musen)
Rollen
  rörelse runt längdaxel av ett skepp vid sjögång

rullskridsko /rˈɵlskrɪdskˌuː/ (n)
Rollschuh

rullstol /rˈɵlstuːl/ (n)
Rollstuhl, Krankenfahrstuhl

rullstolstennis /rˈɵlstɔlstˌɛniːs/ (n)
Rollstuhltennis
  tennis som spelas av rullstolsburna personer

rulltrappa /rˈɵltrapˌa/ (n)
Rolltreppe, Fahrtreppe

rulltårta /rˈɵltoːtˌa/ (n)
Biskuitrolle
  mjukt bakverk av sockerkaka inrullad med en fyllning

rum /rˈɵːm/ (n)
Zimmer, Raum
  avskiljning i byggnad
Raum
  plats, utrymme
  utsträckning
  mängd

rum och kök /rˈɵːm ɔk ɕˈøːk/ (n)
Zimmer mit Küche
  lägenhet med ett rum och ett kök

rumpa /rˈɵmpa/ (n)
Popo, Hintern
  stjärt

rumsluft /rˈɵmslɵft/ (n)
Raumluft
  luften som befinner sig i ett slutet rum

rumsren /rˈɵmsrən/ (adj)
stubenrein
  renlig nog för inomhusmiljö

rumstemperatur /rɵmstˈeːmpərˌatʉr/ (n)
Raumtemperatur, Zimmertemperatur, Innentemperatur
  den temperatur som vanligtvis finns i ett rum

rumsvarm /rˈɵmsvɑːrm/ (adj)
zimmerwarm
  som har rumstemperatur

rumsvarmt /rˈɵmsvɑːrmt/ (adv)
zimmerwarm
  avledning till adjektivet rumsvarm

rumtid /rˈɵmtiːd/ (n)
Raumzeit
  en sammanslagning av rummet och tiden till en enhet

rumän /rˈʉmɛːn/ (n)
Rumäne

rumänsk /rˈʉmənsk/ (adj)
rumänisch

rumänska /rˈʉmənskˌa/ (n)
Rumänin
  kvinna
Rumänisch
  språk

runa /rˈɵna/ (n)
Rune
  en typ av äldre skrivtecken

rund /rˈɵnd/ (adj)
rund
  formad som en cirkel eller sfär

rund under fötterna /rˈɵnd ˈɵndər fˈœtːərnˌa/ (adj)
betrunken
  berusad

runda /rˈɵnda/ (n)
Runde
  färd som slutar där den började
  omgång

rundgänga /rˈɵndjəŋˌa/ (n)
rundes Gewinde
  gängprofil som består av två halvcirklar

rundgång /rˈɵndɡɔŋ/ (n)
Rückkopplung
  ljud

rundstall /rˈɵndstal/ (n)
Ringlokschuppen, Rundlokschuppen
  äldre typ av lokstall som byggdes halvcirkelformad runt en vändskiva

rundstav /rˈɵndstav/ (n)
Rundstab
  stång med cirkulärt tvärsnitt

rundvandring /rˈɵndvandrˌɪŋ/ (n)
Rundgang, Rundwanderung
  vandring som slutar på startplatsen

runga /rˈɵŋa/ (v)
dröhnen, schallen
  ljuda starkt

runologi /rˌɵnuːlˈoːɡiː/ (n)
Runenforschung, Runenkunde, Runologie
  runforskning

runstav /rˈɵnstav/ (n)
Kalenderstab
  kalender (evighetskalender) i form av en stav (käpp av trä) med inristade runor, en för varje dag

runsten /rˈɵnstən/ (n)
Runenstein

runt /rˈɵnt/ (preposition)
herum, um
  på flera sidor om

runtom /rˈɵntɔm/ (preposition)
ringsherum, ringsum
  kring

runtomkring /rˈɵntɔmkrˌɪŋ/ (preposition)
drumherum, ringsherum, rundherum
  som rör sig runt om något

rupie /rˈʉpiːə/ (n)
Rupie
  namn på flera asiatiska valutor, i länder som Indien, Mauritius, Nepal, Pakistan, Seychellerna och Sri Lanka

rus /rˈʉs/ (n)
Rausch
  tillstånd av påverkan av drog

rusa /rˈʉsa/ (v)
hochjagen
  låta en motor gå på mycket högt varvtal
hineinstürzen, stürmen, stürzen
  skynda
rasen, rennen, stürmen
  springa snabbt

rusig /rˈʉsɪɡ/ (adj)
berauscht, betrunken
  berusad

rusinska /rˈʉsɪnskˌa/ (n)
Russinisch, Ruthenisch
  ett slaviskt språk som främst talas av rusiner från forna Jugoslavien

rusk /rˈɵsk/ (n)
Sauwetter

ruska /rˈɵska/ (v)
rütteln, schütteln
  föra hastigt fram och tillbaka

ruskig /rˈɵskɪɡ/ (adj)
nasskalt, schauderhaft
  otrevligt på grund av t ex hård vind, regn eller snö
unheimlich
  skrämmande, ryslig, otäck

rusning /rˈɵsnɪŋ/ (n)
Andrang
  det att det plötsligt blir hög efterfrågan på en viss vara

rusningstid /rˈɵsnɪŋstˌiːd/ (n)
Hauptverkehrszeit, Rushhour, Stoßzeit
  tid när trafiken är som intensivast

rusningstrafik /rˌɵsnɪŋstrafˈiːk/ (n)
Berufsverkehr, Hauptverkehrszeit, Stoßverkehr
  tidsperiod

russenorsk /rˈɵsənˌɔʂk/ (n)
Russenorsk
  ett pidginspråk som tidigare talades i norra Norge och nordvästra Ryssland

russin /rɵsˈiːn/ (n)
Rosine
  frukt

russofili /rˈɵsuːfˌiːliː/ (n)
Russophilie
  beundran av Ryssland eller rysk kultur

russofobi /rˈɵsuːfˌuːbiː/ (n)
Russophobie
  fientlighet mot Ryssland eller rysk kultur

rustik /rˈɵstiːk/ (adj)
bäuerlich, ländlich-schlicht, rustikal
  som är föga kultiverad, bondsk, lantlig.

rustning /rˈɵstnɪŋ/ (n)
Rüstung
  kroppstäckande pansar som riddare använde för att inte få svärd, lansar och liknande att tränga igenom huden

ruta /rˈʉta/ (n)
Rechteck
  1. rektangel eller tunt rätblock
Fensterscheibe, Glasscheibe, Scheibe
  4. fönster
Raute
  5. heraldisk bild
  2. bowling

rutenium /rˈʉtənˌiːʉm/ (n)
Ruthenium

ruter /rˈʉtər/ (n)
Karo, Schelle
  färg i kortspel

rutherfordium /rˈɵthərfˌuːrdiːˌʉm/ (n)
Rutherfordium

rutig /rˈʉtɪɡ/ (adj)
kariert
  består av många kvadrater
gewürfelt
  har form av en tärning

rutil /rˈʉtiːl/ (n)
Rutil
  ett mineral huvudsakligen bestående av titandioxid, TiO2 med en vanligtvis svart, rödbrun eller röd färg och som har diamantglans

rutin /rʉtˈiːn/ (n)
Routine
  färdighet, skicklighet, vana, erfarenhet

rutinerad /rʉtˈiːneːrˌad/ (adj)
routiniert
  (yrkes)van

rutnät /rˈʉtnɛːt/ (n)
Gitternetz

rutscha /rˈʉtʃa/ (v)
rutschen
  snabbt glida nedför en sluttning

rutschkana /rˈʉtʃkanˌa/ (n)
Rutsche, Rutschbahn
  sluttande yta, oftast metall eller plast, gjord för att glida nedför

rutt /rˈɵt/ (n)
Route
  resväg, farled

rutten /rˈɵtːən/ (adj)
faul, verfault, verdorben
  som ruttnat

ruttna /rˈɵtna/ (v)
faulen, verfaulen, verrotten
  förstöras

ruva /rˈʉva/ (v)
brüten
  ligga på ägg för att hålla dem varma
  hysa något i tankarna

rwanda /rvˈanda/ (n)
Kinjaruanda, Kinyarwanda, Ruandisch
  ett bantuspråk som är officiellt språk i Rwanda och talas även i Uganda och Tanzania

rwandier /rvˈandiːər/ (n)
Ruander, Ruanderin
  invånare i Rwanda eller med rwandisk härkomst

rwandisk /rvˈandɪsk/ (adj)
ruandisch
  som rör Rwanda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

rwandiska /rvˈandɪskˌa/ (n)
Ruanderin
  kvinna från Rwanda

ryck /rˈyk/ (n)
Ruck
  rörelse

rycka /rˈykːa/ (v)
reißen, zerren, zupfen
  häftigt dra åt sig

ryckig /rˈykːɪɡ/ (adj)
ruckartig, ungleichmäßig
  som rör sig med ryck

ryckning /rˈyknɪŋ/ (n)
Zucken, Zuckung
  snabb, ofta upprepad förflyttning

ryd /rˈyːd/ (n)
Rodung
  röjd mark

rygg /rˈyɡ/ (n)
Rücken
  bakre del av kropp
Bergrücken, Rücken
  bergskam

ryggborste /rˈyɡbɔʂtˌɛ/ (n)
Rückenbürste
  badborste med lång skaft avsedd att borsta ryggen med

ryggkota /rˈyɡkuːtˌa/ (n)
Rückenwirbel
  de enskilda ben (kotor) som utgör ryggraden

ryggmärg /rˈyɡmərj/ (n)
Rückenmark
  örlängning (medulla spinalis) av det centrala nervsystemet från hjärnan längs ryggraden

ryggrad /rˈyɡrad/ (n)
Wirbelsäule, Rückgrat
  ryggrad

ryggradsdjur /rˌyɡradsjˈʉr/ (n)
Wirbeltier

ryggradslös /rˈyɡradslˌøːs/ (adj)
rückgratslos
  (bildligt) som saknar karaktär eller egenvilja
wirbellos
  som saknar ryggrad

ryggradslöst djur /rˌyɡradslˈøːst jˈʉr/ (n)
wirbellose Tiere
  djur som saknar endoskelett

ryggsim /rˈyɡsiːm/ (n)
Rückenschwimmen, Rücken
  variant av simning med ryggen nedåt

ryggstöd /rˈyɡstøːd/ (n)
Lehne, Rückenlehne
  något som är avsett att stödja ryggen

ryggsäck /rˈyɡsək/ (n)
Rucksack

ryggtavla /rˈyɡtavlˌa/ (n)
Rücken
  (bred) rygg sedd i hela sin bredd

ryggvärk /rˈyɡvərk/ (n)
Rückenschmerzen
  ont i ryggen

ryka /rˈyːka/ (v)
qualmen, rauchen
  avge rök

rykta /rˈykta/ (v)
striegeln
  rengöra genom att borsta och skrapa djurets päls

ryktas /rˈyktas/ (v)
als Gerücht umgehen
  spridas som rykte

ryktbar /rˈyktbɑːr/ (adj)
berühmt
  berömd, välkänd, frejdad

ryktbarhet /rˈyktbɑːrhˌeːt/ (n)
Berühmtheit, Ruhm
  det att vara ryktbar
Berühmtheit
  ryktbar person

rykte /rˈyːktə/ (n)
Ruf
  anseende
  beskrivning
Gerücht, Gerede
  obekräftade uppgifter

rymd /rˈymd/ (n)
Platz
  utrymme

rymden /rˈymdən/ (n)
Raum, Weltraum
  universum

rymdfarare /rˈymdfarˌarə/ (n)
Raumfahrer, Raumfahrerin
  person som färdas i rymden

rymdfarkost /rˈymdfarkˌɔst/ (n)
Raumschiff, Raumfahrzeug

rymdforskning /rˈymdfɔʂknˌɪŋ/ (n)
Weltraumforschung
  forskning som äger rum med vetenskapliga instrument placerade i rymden

rymdfärd /rˈymdfɛːrd/ (n)
Raumfahrt
  rymdresa

rymdkapsel /rˈymdkapsəl/ (n)
Raumkapsel
  farkost som används för att människor kan resa till världsrymden

rymdmått /rˈymdmɔt/ (n)
Hohlmaß, Raummaß
  måttenhet för volym

rymdskrot /rˈymdskruːt/ (n)
Weltraummüll, Weltraumschrott
  vrak och fragment av konstgjorda satelliter, som svävar (i omloppsbanor) i rymden

rymdsond /rˈymdsɔnd/ (n)
Raumsonde
  obemannad rymdfarkost med mätinstrument

rymlig /rˈymlɪɡ/ (adj)
geräumig
  som rymmer mycket

rymma /rˈyma/ (v)
fliehen, weglaufen
  göra sig fri; fly
enthalten, fassen
  ha plats för

rymning /rˈymnɪŋ/ (n)
Entlaufen, Flucht
  smitning

rynka /rˈyŋka/ (n)
Falte, Runzel
  långsmal hopdragning i hud

rynka /rˈyŋka/ (v)
runzeln
  göra rynkor i huden

rynka på näsan /rˈyŋka poː nˈɛːsan/ (v)
die Nase rümpfen
  göra en ringaktande grimas eller på annat sätt visa sitt ogillande

rynkig /rˈyŋkɪɡ/ (adj)
faltig
  full av rynkor eller oregelbundna veck

rysa /rˈyːsa/ (v)
schaudern, schauern
  uppleva köld- eller skräckkänsla över huden

rysare /rˈyːsarə/ (n)
Thriller, Knaller, Knüller, Reißer
  något väldigt spännande
Thriller
  skräckberättelse, skräckfilm

rysk /rˈysk/ (adj)
russisch, russländisch
  som har att göra med Ryssland, ryssar eller det ryska språket

ryska /rˈyska/ (n)
Russin, Reußin
  rysk kvinna
Russisch, russische Sprache
  språk

rysklärare /rˈysklɛːrˌarə/ (n)
Russischlehrer
  lärare som undervisar i ryska

ryslig /rˈyslɪɡ/ (adj)
schrecklich, entsetzlich, schauderhaft, schauerlich
  som framkallar rysningar av skräck eller starkt obehag

rysning /rˈysnɪŋ/ (n)
Schauder, Schauer
  respons

ryss /rˈys/ (n)
Russe
  person, främst man, med ryskt etnicitet
  person, främst man, med ryskt medborgarskap

ryssläder /rˈyslɛːdər/ (n)
Juchtenleder
  läder

ryta /rˈyːta/ (v)
brüllen
  skrika upprört och kraftigt

rytande /rˈyːtandə/ (n)
Brüllen, Gebrüll

rytm /rˈytm/ (n)
Rhythmus

rytminstrument /rˈytmɪnstrˌʉmənt/ (n)
Rhythmusinstrument
  som huvudsakligen används för att markera rytmen

rytmisk /rˈytmɪsk/ (adj)
rhythmisch

ryttare /rˈytːarə/ (n)
Reiter, Reiterin
  person som rider på häst

ryttarinna /rˈytːarˌɪna/ (n)
Reiterin

rytteri /rˈytːərˌiː/ (n)
Kavallerie, Reiterei

rytterska /rˈytːəʂkˌa/ (n)
Reiterin

räcka /rˈɛkːa/ (n)
Reihe
  en rad eller följd

räcka /rˈɛkːa/ (v)
erreichen
  nå
ausreichen, reichen, langen
  vara nog för
hinreichen, reichen, überreichen
  överlämna

räcka lång näsa åt /rˈɛkːa lˈɔŋ nˈɛːsa ˈoːt/ (v)
jemandem eine lange Nase drehen
  grimas

räcke /rˈɛkːə/ (n)
Geländer
  en ledstång vilande på flera stöd (t.ex. skyddsanordning)

räckhåll /rˈɛkhɔl/ (n)
Reichweite
  räckvidd

räckvidd /rˈɛkvɪd/ (n)
Reichweite
  det avstånd från viss utgångspunkt som något har möjlighet att nå till

rädd /rˈɛd/ (adj)
ängstlich, bang, furchtsam

rädda /rˈɛda/ (v)
retten
  bollsport
retten, erretten
  föra i säkerhet

rädda sitt eget skinn /rˈɛda sɪt ˈeːɡət sxˈɪn/ (v)
die eigene Haut retten
  rädda sig själv

räddare /rˈɛdarə/ (n)
Retter, Retterin

räddning /rˈɛdnɪŋ/ (n)
Rettung
  det att något eller någon räddas

räddningskår /rˈɛdnɪŋskˌoːr/ (n)
Feuerwehr

räddningstjänst /rˈɛdnɪŋsxˌɛnst/ (n)
Rettungsdienst
  (kommunal) verksamhet (tjänst) för räddning av nödställda och olycksdrabbade

rädisa /rˈɛːdiːsˌa/ (n)
Radieschen
  grönsak

rädsla /rˈɛdsla/ (n)
Angst, Furcht
  känsla förknippad med fara

räffla /rˈɛfla/ (n)
Rille
  en av flera parallellt placerade fåror

räffla /rˈɛfla/ (v)
rillen
  förse med räfflor, göra räfflor

räfflad /rˈɛflad/ (adj)
geriffelt
  perfektparticip av räffla

räfsa /rˈɛfsa/ (n)
Laubrechen

räfsa /rˈɛfsa/ (v)
harken, rechen
  samla ihop med hjälp av ett redskap (vanligtvis en räfsa eller en kratta)

räjong /rˈɛːjɔŋ/ (n)
Umland
  område, räckvidd

räka /rˈɛːka/ (n)
Garnele, Krabbe
  kräftdjur

räkenskapsår /rˈɛːkənskˌɑːpsoːr/ (n)
Rechnungsjahr
  redovisningsperiod om 12 månader

räkmacka /rˈɛːkmakːˌa/ (n)
Garnelenbrot, Krabbenbrot
  smörgås med pålägg av räkor

räkna /rˈɛːkna/ (v)
rechnen
  beräkna
zählen
  bestämma antal (i talföljd)
  dessa översättningar måste kontrolleras
sich verlassen, zählen auf
  lita på

räkna ut /rˈɛːkna ˈʉt/ (v)
ausrechnen
  beräkna
auszählen
  genom nedräkning från 10 utnämna en boxare förloraren

räknare /rˈɛːknarə/ (n)
Taschenrechner, Zähler
  räknare

räknefel /rˈɛːknəfəl/ (n)
Rechenfehler
  en (mindre) felaktighet i en uträkning (som endast är en del av ett större problem)

räkneord /rˈɛːknəˌuːrd/ (n)
Zahlwort, Numerale
  ordklass för tal

räknesticka /rˈɛːknəstˌɪkːa/ (n)
Rechenschieber
  mekaniskt hjälpmedel för räkning (främst multiplikation, division)

räkneuppgift /rˈɛːknəˌɵpjɪft/ (n)
Rechenaufgabe
  uppgift som kräver matematiska uträkningar för att lösas

räkneverk /rˈɛːknəvˌɛrk/ (n)
Zählwerk

räkning /rˈɛːknɪŋ/ (n)
Berechnung, Rechnung
  beräkning
Rechnung
  nota, faktura

räksallad /rˈɛːksalˌad/ (n)
Krabbensalat
  sorts räksallad (1, 2)
  tjock ljusröd röra innehållande bland annat räkor och vita betor, populär som tillbehör till varmkorv

räksmörgås /rɛːksmˈœrɡoːs/ (n)
Garnelenbrot, Krabbenbrot

räls /rˈɛls/ (n)
Gleis, Schiene
  järnskenor

rälsbuss /rˈɛlsbɵs/ (n)
Schienenbus
  bussliknande motorvagn

rälsförhöjning /rəlsfˈœrhˈœjnɪŋ/ (n)
Gleisüberhöhung
  differens i höjdled mellan den yttre och den inre rälen

rälsspik /rˈɛlspiːk/ (n)
Gleisnagel
  spik, som används för rälsbefästning

rämna /rˈɛmna/ (n)
Riss, Spalte, Sprung
  spricka, springa

rämna /rˈɛmna/ (v)
bersten, reißen, springen
  spricka dramatiskt

ränna /rˈɛna/ (n)
Rinne
  anordning där vatten kan rinna
  anordning vid bowlingbana

ränna /rˈɛna/ (v)
laufen, rennen

rännil /rˈɛniːl/ (n)
Rinnsal
  litet vattendrag

rännsten /rˈɛnstən/ (n)
Rinnstein
  stenplatta med en infälld fördjupning, en ränna

ränsel /rˈɛnsəl/ (n)
Ranzen
  mindre ryggsäck av äldre modell

ränta /rˈɛnta/ (n)
Zins
  pengabelopp
  pris på kredit

räntabel /rˈɛntabˌɛl/ (adj)
einträglich, rentabel
  lönsam, avkastande, lönande, räntebärande, vinstgivande

räntenetto /rˈɛntənˌɛtːuː/ (n)
Nettozinseinkommen
  ett finansinstituts intäkter av sin utlåningsverksamhet minus dess kostnader för sin inlåningsverksamhet

rät /rˈɛːt/ (adj)
rechtwinklig
  om vinkel
gerade
  rak

rät linje /rˈɛːt lˈɪnjə/ (n)
Gerade
  idealiserat endimensionellt geometrisk objekt

rätblock /rˈɛtblɔk/ (n)
Quader

rätlinjig /rˈɛtlɪnjˌɪɡ/ (adj)
geradlinig
  som är eller kan beskrivas av en rät linje, d.v.s. en kurva som går raka vägen mellan varje par av punkter på den, som om den vore ritad med hjälp av en linjal

rätoromanska /rˈɛːtuːrˌuːmanskˌa/ (n)
Rätoromanisch
  språk som (mestadels) talas i den Schweiziska kantonen Graubünden

rätt /rˈɛt/ (adj)
richtig, recht
  korrekt, riktig
  moraliskt riktig, rättvis
richtig
  laglig
  lämplig, passande
recht
  sann

rätt /rˈɛt/ (adv)
ziemlich, recht
  ganska
recht, richtig
  korrekt, ordentligt, riktigt

rätt /rˈɛt/ (n)
Gericht
  domstol
  maträtt
Recht
  lag

rätta /rˈɛtːa/ (v)
berichtigen, verbessern
  göra om något som är fel
korrigieren
  kontrollera och anmärka fel

rätta mun efter matsäcken /rˈɛtːa mˈɵn ˈɛftər mˈatsəkːən/ (v)
sich nach der Decke strecken
  rätta sina utgifter efter inkomsterna

rättegång /rˈɛtːəɡˌɔŋ/ (n)
Gerichtsverhandlung, Prozess, Gerichtsverfahren, Rechtsstreit
  juridisk process

rättelse /rˈɛtːəlsə/ (n)
Berichtigung, Korrektur, Verbesserung
  korrigering

rättesnöre /rˈɛtːəsnˌøːrə/ (n)
Richtlinie
  levnadsregel, riktlinje

rättfärdig /rˈɛtfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
gerecht
  fläckfri, fri från synd

rättfärdiga /rˈɛtfɛːrdˌiːɡa/ (v)
rechtfertigen
  visa att något är berättigat
  försvara handling, rentvå

rättfärdigad /rˈɛtfɛːrdˌiːɡad/ (adj)
gerechtfertigt
  berättigad, riktig, rättvis

rättighet /rˈɛtːɪɡhˌeːt/ (n)
Recht, Befugnis

rättika /rˈɛtːiːka/ (n)
Rettich
  grönsak

rättmätig /rˈɛtmɛːtˌɪɡ/ (adj)
rechtmäßig
  som har rätt till något
  som uppfyller naturliga krav på rättvisa

rättning /rˈɛtnɪŋ/ (n)
Berichtigung, Korrektur, Verbesserung
  det att rätta

rättrådig /rətrˈoːdɪɡ/ (adj)
rechtschaffen
  hederlig, rättvis

rättskaffenhet /rˈɛtskafˌeːnheːt/ (n)
Rechtschaffenheit
  det att vara rättskaffens

rättskipning /rˈɛtsxɪpnˌɪŋ/ (n)
Gerichtsbarkeit, Rechtspflege, Rechtsprechung
  verksamhet för rättsordningens upprätthållande

rättslig /rˈɛtslɪɡ/ (adj)
gerichtlich, rechtlich
  juridisk, som har med lag och rätt (juridik) att göra

rättsordning /rətsˈɔrdnɪŋ/ (n)
Rechtsordnung
  samtliga rättsregler i ett land

rättsstat /rˈɛtstat/ (n)
Rechtsstaat
  stat där rättssäkerhet råder

rättssäkerhet /rˈɛtsɛːkˌɛrheːt/ (n)
Rechtssicherheit
  tillstånd som innebär att rättsreglerna tillämpas på ett förutsägbart sätt

rättstavning /rˈɛtstavnˌɪŋ/ (n)
Rechtschreibung
  kunskapen att stava korrekt

rättstjänare /rˈɛtsxɛːnˌarə/ (n)
Gerichtsdiener
  person som assisterar domaren på domstol

rättsväsen /rˈɛtsvɛːsən/ (n)
Rechtssystem, Rechtswesen
  sammantaget de institutioner som upprätthåller lagar i ett samhälle eller land

rättvis /rˈɛtviːs/ (adj)
gerecht

rättvisa /rˈɛtviːsˌa/ (n)
Recht, Gerechtigkeit
  rättssystem
Gerechtigkeit
  tillstånd
Richten
  utdelning av straff alt. frikännande

rätvinklig /rˈɛtvɪŋklˌɪɡ/ (adj)
rechtwinklig

rätvinklig triangel /rˈɛtvɪŋklˌɪɡ trˈiːaŋəl/ (n)
rechtwinklige Dreieck
  triangel med rät vinkel

räv /rˈɛːv/ (n)
Fuchs, Füchsin
  hunddjur

rävhona /rˈɛvhuːnˌa/ (n)
Füchsin, Fähe

rävsax /rˈɛvsaks/ (n)
Fuchsfalle
  fälla för att fånga räv

rå /rˈoː/ (adj)
roh
  otillredd
  brutal

rå på /rˈoː poː/ (v)
die Oberhand haben, jemandem überlegen sein
  vara överlägsen och kunna besegra någon eller övervinna något

råbandsknop /rˈoːbandsknˌuːp/ (n)
Kreuzknoten
  knop som används för att binda om något med ett rep

råbock /rˈoːbɔk/ (n)
Rehbock

råd /rˈoːd/ (n)
Rat, Ratschlag
  instruktion, rekommendation
Rat
  samling människor

råda /rˈoːda/ (v)
herrschen
  föreligga
raten, empfehlen
  ge råd

rådande /rˈoːdandə/ (adj)
augenblicklich, gegenwärtig, jetzig

rådbråka /rˈoːdbroːkˌa/ (v)
radebrechen

rådfråga /rˈoːdfroːɡˌa/ (v)
zu Rate ziehen, zurate ziehen
  fråga om råd

rådgivare /rˈoːdjiːvˌarə/ (n)
Ratgeber, Ratgeberin
  person vars uppgift är att ge goda råd

rådgöra /rˈoːdjøːrˌa/ (v)
beratschlagen, sich beraten
  överlägga

rådhus /rˈoːdhʉs/ (n)
Rathaus
  stadshus

rådjur /roːjˈʉr/ (n)
Reh

rådlig /rˈoːdlɪɡ/ (adj)
ratsam
  som kan tillrådas

rådlös /rˈoːdløːs/ (adj)
ratlos
  när man inte vet vad man ska göra

rådlöshet /roːdlˈœsheːt/ (n)
Ratlosigkeit
  det att vara rådlös

rådvill /rˈoːdvɪl/ (adj)
ratlos, unschlüssig
  som har svårt att bestämma sig

råg /rˈoːɡ/ (n)
Roggen
  Secale cereale

råga /rˈoːɡa/ (v)
anhäufen, häufen
  bilda en hög

rågax /rˈoːɡaks/ (n)
Roggenähre
  ax av sädesslaget råg

rågbröd /rˈoːɡbrøːd/ (n)
Roggenbrot
  bröd gjort på rågmjöl

rågmjöl /rˈoːɡmjøːl/ (n)
Roggenmehl
  mjöl av råg

rågummi /rˈoːɡɵmˌiː/ (n)
Rohgummi
  råmaterial för tillverkning av gummi

rågåker /rˈoːɡoːkər/ (n)
Roggenfeld
  sädesfält på vilket råg odlas

råhet /rˈoːheːt/ (n)
Rohheit
  egenskapen att vara rå

råjärn /rˈoːjərn/ (n)
Roheisen
  råjärn

råka /rˈoːka/ (n)
Saatkrähe

råka /rˈoːka/ (v)
geraten
  händelsevis göra något
antreffen
  stöta på ...

råka i klistret /rˈoːka iː klˈɪstrət/ (v)
in die Klemme geraten
  hamna i en besvärlig situation

råka i luven på /rˈoːka iː lˈʉvən poː/ (v)
sich in die Haare geraten
  hamna i bråk

råkas /rˈoːkas/ (v)
begegnen, treffen
  mötas, träffas

råma /rˈoːma/ (v)
muhen
  halv=|låta som ett nötkreatur

råmaterial /rˈoːmatərˌiːal/ (n)
Rohmaterial
  obearbetad inspelning, text (manuskript), bilder
Halbzeug, Rohmaterial
  råvara, ingrediens, tillverkningsämne

råmjölk /roːmjˈœlk/ (n)
Biestmilch, Kolostrum, Vormilch, Erstmilch, Kolostralmilch
  mjölk som avsöndras de första dagarna efter förlossning

rån /rˈoːn/ (n)
Raub, Raubüberfall
  stöld

råna /rˈoːna/ (v)
rauben

rånare /rˈoːnarə/ (n)
Räuber

råolja /rˈoːɔljˌa/ (n)
Rohöl, Erdöl
  råolja

råsaftcentrifug /rˈoːsaftsˌɛntriːfˌʉɡ/ (n)
Zentrifugenentsafter
  halv=|hushållsapparat som används till att utvinna råsaften ur en frukt, ett bär eller liknande

råsegel /rˈoːseːɡˌɛl/ (n)
Rahsegel
  fyrkantigt segel

råtta /rˈɔtːa/ (n)
Ratte
  gnagare med spetsig, hårig nos och lång svans

råttfälla /rˈɔtfəlˌa/ (n)
Mausefalle
  anordning för att fånga (och döda) råttor, möss och liknande skadedjur

råttfångare /rˈɔtfɔŋˌarə/ (n)
Rattenfänger
  en som fångar råttor

råtthål /rˈɔthoːl/ (n)
Mauseloch, Rattenloch

råvara /rˈoːvarˌa/ (n)
Rohstoff, Rohware

råvaruförsörjning /rˌoːvarʉfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Rohstoffversorgung
  försörjning av råvaror

röd /rˈøːd/ (adj)
rot
  som har en färg med frekvens 405...480 THz
  (om politisk åskådning) vänster

röd dvärg /rˈøːd dvˈɛrj/ (n)
Roter Zwerg
  stjärna

röd glada /rˈøːd ɡlˈɑːda/ (n)
Rotmilan

röd tråd /rˈøːd trˈoːd/ (n)
der rote Faden
  genomgående tema

röda hund /rˈøːda hˈɵnd/ (n)
Röteln

rödaktig /rˈøːdaktˌɪɡ/ (adj)
rötlich

rödbena /rˈœdbənˌa/ (n)
Rotschenkel

rödbeta /rˈœdbətˌa/ (n)
Rote Beete, Rande, Rote Bete, Rahne, Rote Rübe
  Beta vulgaris

rödblommig /rˈœdblɔmˌɪɡ/ (adj)
rotbäckig
  vara rosig om kinderna

rödbrun /rˈœdbrɵn/ (adj)
rotbraun

rödek /rˈøːdək/ (n)
Roteiche
  (exemplar av) trädslaget Quercus rubra

rödfalk /rˈœdfalk/ (n)
Rötelfalke

rödfärga /rˈœdfərɡˌa/ (v)
rot färben
  förse med röd färg

rödfärgad /rˈœdfərɡˌad/ (adj)
rot gefärbt
  perfektparticip av rödfärga

rödförskjutning /rˈœdfˈœʂkjʉtnˌɪŋ/ (n)
Rotverschiebung
  förskjutning mot större våglängder på grund av källans färd från observatören

rödhake /rˈœdhakə/ (n)
Rotkehlchen
  fågelart

rödhalsad gås /rˈœdhalsˌad ɡˈoːs/ (n)
Rothalsgans

rödhalsad snäppa /rˈœdhalsˌad snˈɛpa/ (n)
Rotkehlstrandläufer

rödhuvad dykand /rˈœdhʉvˌad dˈyːkand/ (n)
Kolbenente

rödhuvad törnskata /rˈœdhʉvˌad tˈœrnskatˌa/ (n)
Rotkopfwürger

rödhårig /rˈœdhˈoːrɪɡ/ (adj)
rothaarig
  som har rött hår

röding /rˈøːdɪŋ/ (n)
Saibling
  fisk

rödklint /rˈœdklɪnt/ (n)
Wiesen-Flockenblume
  arten Centaurea jacea

rödkål /rˈœdkoːl/ (n)
Rotkohl, Rotkraut
  grönsak

rödlätt /rˈœdlət/ (adj)
rötlich
  lätt röd, rödaktig

rödmålad /rˈœdmoːlˌad/ (adj)
rot gestrichen
  målad i röd färg

rödnäst /rˈœdnəst/ (adj)
rotnasig
  med röd näsa

rödräv /rˈœdrɛːv/ (n)
Rotfuchs
  Vulpes vulpes

rödspov /rˈœdspuːv/ (n)
Uferschnepfe

rödspätta /rˈœdspətːˌa/ (n)
Scholle
  en fiskart (Pleuronectes platessa) i ordningen plattfiskar

rödstjärt /rˈœdsxət/ (n)
Gartenrotschwanz

rödstrupig piplärka /rˈœdstrʉpˌɪɡ pˈɪplərkˌa/ (n)
Rotkehlpieper

rödtunga /rˈœdtɵŋˌa/ (n)
Hundszunge
  en fiskart i ordningen plattfiskar

rödvin /rˈœdvˈiːn/ (n)
Rotwein
  dryck

rödvingetrast /rˈœdvɪŋˌɛtrast/ (n)
Rotdrossel

rödvinssås /rˈœdvɪnsˌoːs/ (n)
Rotweinsauce
  sås

röja /rˈøːja/ (v)
roden
  fälla sly och småträd, skövla
verraten, offenbaren
  göra något känt, avslöja
aufräumen, entrümpeln, wegräumen
  plocka undan, städa upp

röja undan /rˈøːja ˈɵndan/ (v)
aufräumen
  städa

röja upp /rˈøːja ˈɵp/ (v)
aufräumen
  utföra en grov städning genom att borttaga bråte och andra stora föremål från platsen som städas

röjel /rˈøːjəl/ (n)
Royalsegel

rök /rˈøːk/ (n)
Rauch, Qualm
  synliga små partiklar som uppstått då något brinner eller bränns

röka /rˈøːka/ (v)
räuchern
  1. utsätta matvara för rök
ausräuchern
  2. röka ut
rauchen
  3. inhalera rök

rökare /rˈøːkarə/ (n)
Raucher, Raucherin
  person som röker

rökdetektor /rˈœkdətˌɛktɔr/ (n)
Rauchdetektor, Rauchmelder
  apparat som ska varna på alltför hög rökhalt i rumsluften

rökelse /rˈøːkəlsə/ (n)
Weihrauch

rökförbud /rˈœkfˈœrbʉd/ (n)
Rauchverbot
  förbud mot att röka

rökgas /rˈœkɡas/ (n)
Rauchgas
  gasblandning som uppstår då något brinner eller bränns

rökning /rˈœknɪŋ/ (n)
Rauchen
  inandning av toxiska gaser
Räuchern
  röka livsmedel

rökrum /rˈœkrɵːm/ (n)
Raucherzimmer
  rum för rökning

röllika /rˈœliːka/ (n)
Schafgarbe
  arten Achillea millefolium

rön /rˈøːn/ (n)
Erfahrung
  iakttagelse

röna /rˈøːna/ (v)
erfahren
  erfara, få känna på

rönn /rˈœn/ (n)
Eberesche, Vogelbeere
  trädslag Sorbus aucuparia

rönnbär /rˈœnbɛːr/ (n)
Vogelbeere
  bär från trädet rönn

röntga /rˈœntɡa/ (v)
röntgen

röntgad /rˈœntɡad/ (adj)
geröntgt
  perfektparticip av röntga

röntgen /rˈœntjən/ (n)
Röntgen
  undersökning med röntgenstrålning

röntgenbild /rˈœntjənbˌɪld/ (n)
Röntgenbild, Röntgenaufnahme
  avbildning av kroppens inre genom röntgenstrålning

röntgenium /rˈœntjənˌiːʉm/ (n)
Roentgenium, Röntgenium

röntgenstråle /rˈœntjənstrˌoːlə/ (n)
Röntgenstrahl
  kortvågig strålning

röntgenstrålning /rˈœntjənstrˌoːlnɪŋ/ (n)
Röntgenstrahlung
  elektromagnetisk strålning

rör /rˈøːr/ (n)
Röhre
  elektronrör
Rohr, Röhre
  långsmalt föremål med genomgående hålighet

röra /rˈøːra/ (n)
Mischung
  blandning
Durcheinander
  oordning

röra /rˈøːra/ (v)
berühren
  1. ta på, vidröra
rühren
  2. flytta på
  4. bearbeta något i syfte att blanda
  3. påverka känslomässigt
anrühren
  5. (bildligt) förändra

rörande /rˈøːrandə/ (adj)
rührend
  presensparticip av röra

rördrom /rˈœrdrɔm/ (n)
Rohrdommel

rörelse /rˈøːrəlsə/ (n)
Bewegung
  fysik
  samhälle
Gewerbe
  mindre företag

rörelseenergi /rˈøːrəlsəənˌɛrjiː/ (n)
kinetische Energie, Bewegungsenergie
  energi p.g.a. rörelse

rörelsefrihet /rˈøːrəlsˌɛfriːhˌeːt/ (n)
Bewegungsfreiheit
  möjlighet att röra sig fritt

rörelselära /rˈøːrəlsəlˌɛːra/ (n)
Bewegungslehre
  läran om rörelsen hos kroppar

rörelsemängd /rˈøːrəlsəmˌɛŋd/ (n)
Impuls

rörelsesensor /rˈøːrəlsəsˌɛnsɔr/ (n)
Bewegungsmelder, Bewegungssensor
  sensor som alstrar en elektrisk signal när det rör sig något i dess närhet

rörelseverb /rˈøːrəlsˌɛvərb/ (n)
Bevegungsverb, Verb der Bewegung
  verb som uttrycker rörelse

rörflen /rˈœrflən/ (n)
Rohrglanzgras
  växt (gräs) av arten Phalaris arundinacea

rörhöna /rˈœrhøːnˌa/ (n)
Teichralle

rörig /rˈøːrɪɡ/ (adj)
unordentlich, unklar, verworren
  utan ordning

rörledning /rˈœrleːdnˌɪŋ/ (n)
Rohrleitung
  pipa

rörledningssystem /rˈœrleːdnˌɪŋsystˌeːm/ (n)
Rohrleitungssystem
  alla rörledningar som hör till samma system

rörlig /rˈœrlɪɡ/ (adj)
beweglich

rörlighet /rˈœrlɪɡhˌeːt/ (n)
Beweglichkeit
  förmågan att vara rörlig

rörmokare /rˈœrmuːkˌarə/ (n)
Klempner, Installateur, Installateurin
  yrke

rörsocker /rˈœʂɔkːər/ (n)
Rohrzucker

röst /rˈœst/ (n)
Stimme

rösta /rˈœsta/ (v)
stimmen, wählen, abstimmen

röstberättigad /rˈœstbərˌɛtːiːɡˌad/ (adj)
stimmberechtigt, wahlberechtigt
  om person med rätt att avge en eller flera röster i allmänna val eller inom ett bolag eller annan organisation

röstkort /rˈœstkɔt/ (n)
Wahlbenachrichtigungskarte
  dokument från myndighet som visar att en viss person är berättigad att avge en röst i till exempel ett riksdagsval eller en folkomröstning

röstläge /rˈœstlɛːɡə/ (n)
Stimmlage
  området för röstens tonomfång
  ungefärliga området för röstens grundtonshöjd

röstlängd /rˈœstləŋd/ (n)
Wählerverzeichnis
  lista över alla personer som har rösträtt i ett val

röstning /rˈœstnɪŋ/ (n)
Abstimmung, Wahl
  det att rösta, det att avge sin röst i ett val eller en omröstning

rösträtt /rˈœstrət/ (n)
Wahlrecht, Stimmrecht, Stimmberechtigung
  rättighet att rösta

röstskådespelare /rˈœstskoːdˌɛspeːlˌarə/ (n)
Synchronsprecher

rötmånad /rˈœtmoːnˌad/ (n)
Hundstage

rötslam /rˈœtslam/ (n)
Klärschlamm
  restprodukt från reningsverk

rött /rˈœt/ (n)
Rot
  röd färg

rött kort /rˈœt kˈɔt/ (n)
Rote Karte
  kort som kan visas av domaren

röv /rˈøːv/ (n)
Arsch

röva /rˈøːva/ (v)
rauben

rövare /rˈøːvarə/ (n)
Räuber, Räuberin

rövhål /rˈœvhoːl/ (n)
Arschloch
  anus
  skällsord

rövslickare /rˈœvslɪkːˌarə/ (n)
Arschkriecher, Arschlecker
  falskt inställsam person

sabbat /sˈabat/ (n)
Sabbat
  biblisk vilodag

sabbatsår /sˈabatsˌoːr/ (n)
Sabbatjahr

sabel /sˈɑːbəl/ (n)
Sebelfechten
  kampsport
Säbel
  vapen

sabotage /sˈabuːtˌɑːɡə/ (n)
Sabotage

sabotageprogram /sˈabuːtˌɑːɡəprˌɔɡram/ (n)
Schadsoftware, Schadprogramm
  oönskat eller destruktivt datorprogram

sabotera /sˈabuːtˌeːra/ (v)
sabotieren
  förstöra för någon annan

sabotör /sˈabuːtˌøːr/ (n)
Saboteur, Saboteurin
  person som begår sabotage

sachsisk /sˈaʃsɪsk/ (adj)
sächsisch
  som rör förbundslandet Sachsen, dess invånare eller kultur

sackarin /sˌakːarˈiːn/ (n)
Saccharin
  artificiellt sötningsmedel med E-numret 954

sackaros /sˈakːarˌuːs/ (n)
Saccharose
  disackarid

sadel /sˈadəl/ (n)
Sattel

sadelkammare /sˈadəlkˌamarə/ (n)
Sattelkammer
  (låst) utrymme i anslutning till ridstall där (dyrbara) hästsadlar förvaras

sadelmakare /sˈadəlmˌakarə/ (n)
Sattler, Sattelmacher, Sattlerin
  tillverkare av sadlar

sadelpunkt /sˈadəlpɵŋkt/ (n)
Sattelpunkt

sadelskydd /sˈadeːlsxˌyd/ (n)
Sattelbezug, Sattelschoner, Sattelschutz
  överdrag till cykelsadeln

sadeltjuv /sˈadeːlɕˌʉv/ (n)
Satteldieb
  inbrottstjuv i sadelkammare i ridstall som stjäl hästsadlar

sadism /sˈadɪsm/ (n)
Sadismus
  det att njuta genom att åsamka någon smärta

sadist /sˈadɪst/ (n)
Sadist, Sadistin

sadistisk /sˈadɪstˌɪsk/ (adj)
sadistisch

safari /sˈɑːfarˌiː/ (n)
Safari
  utflyktsfärd till vildmark

saffran /sˈafran/ (n)
Safran
  krydda

saffransbulle /sˈafransbˌɵlə/ (n)
Safrangebäck
  bulle gjord av en deg som innehåller kryddan saffran

safir /sˈɑːfiːr/ (n)
Saphir
  korund

safirblå /sˈɑːfɪrblˌoː/ (adj)
saphirblau

saft /sˈaft/ (n)
Saft
  dryck
  vätska

safta /sˈafta/ (v)
Saft bereiten, Saft einkochen
  tillaga och koka in saft

saftflaska /sˈaftflaskˌa/ (n)
Saftflasche
  flaska för drickbara vätskor

saftglas /sˈaftɡlas/ (n)
Saftglas
  glas avsett för saft

saftig /sˈaftɪɡ/ (adj)
saftig
  full av saft
  större omfattning än väntat

saga /sˈɑːɡa/ (n)
Märchen, Sage
  fiktiv berättelse

sagesman /sˈɑːɡəsmˌan/ (n)
Informant, Gewährsmann

sago /sˈɑːɡuː/ (n)
Sago
  gryn av stärkelse från sagopalm (eller potatis)

sagobok /sˈɑːɡuːbˌuːk/ (n)
Märchenbuch
  bok med fiktiva berättelser, ofta ämnad för yngre åldrar

sagofigur /sˈɑːɡuːfˌiːɡʉr/ (n)
Märchenfigur
  diktad person (eller varelse) som skildras i saga

sagoland /sˈɑːɡuːlˌand/ (n)
Märchenland
  land där en saga utspelar sig, fantasiland, utopi, fjärran land mest känt genom sagorna

sagolik /sˈɑːɡuːlˌiːk/ (adj)
märchenhaft, sagenhaft

sagoväsen /sˈɑːɡuːvˌɛːsən/ (n)
Märchenwesen
  väsen som är känt ur sagor

saigaantilop /sˈɑːiːɡˌaantˌiːluːp/ (n)
Saigaantilope
  en art inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

sajt /sˈajt/ (n)
Webangebot, Webauftritt, Webpräsenz, Website

sak /sˈɑːk/ (n)
Sache, Angelegenheit
  något abstrakt
Ding, Sache
  något konkret

sakargument /sˈɑːkarɡˌʉmənt/ (n)
Sachargument
  sakligt argument, verkligt argument

sakernas internet /sˈɑːkərnˌas (en)ˈɪntənˌɛt(sv)/ (n)
Internet der Dinge
  användning av internet för kommunikation mellan saker

sakkunnig /sˈakkɵnˌɪɡ/ (adj)
sachkundig

sakkunnig /sˈakkɵnˌɪɡ/ (n)
Sachkundige, Sachkundiger, Sachverständige, Sachverständiger
  expert

saklig /sˈaklɪɡ/ (adj)
sachlich

saklighet /sˈaklɪɡhˌeːt/ (n)
Sachlichkeit
  objektivitet, opartiskhet

saklöst /saklˈøːst/ (adv)
ungestraft
  ostraffat

sakna /sˈɑːkna/ (v)
vermissen, entbehren
  känna sorg eller längtan
fehlen
  vara utan någonting

saknas /sˈɑːknas/ (v)
fehlen
  1. brista, fela
vermisst werden
  2. vara försvunnen

sakrament /sˈakramˌɛnt/ (n)
Sakrament
  någon av kristendomens mest centrala heliga handlingar

sakristia /sˈakriːstˌiːa/ (n)
Sakristei
  prästens omklädningsrum

sakskäl /sˈɑːksxɛːl/ (n)
Vernunftsgrund, sachlicher Grund
  sakligt skäl, verkligt skäl

sakta /sˈakta/ (adv)
langsam, gemächlich, sacht, sachte
  med låg fart

sakta /sˈakta/ (v)
verlangsamen, verringern
  minska hastigheten på något

sakteliga /sˈaktəlˌiːɡa/ (adv)
gemächlich, langsam
  efterhand, med tiden

saktmodig /sˈaktmuːdˌɪɡ/ (adj)
sanftmütig
  stillsam och fredlig

sal /sˈɑːl/ (n)
Saal
  stort rum

saladjär /sˈɑːladjˌɛːr/ (n)
Salatschüssel
  (låg) skål för sallader m m

salafism /sˈɑːlafˌɪsm/ (n)
Salafismus

salami /sˈɑːlamˌiː/ (n)
Salami

salicylsyra /sˈɑːlɪsˌylsyːrˌa/ (n)
Salicylsäure
  ett smärtstillande och febernedsättande medel

salig /sˈɑːlɪɡ/ (adj)
selig
  död, bortgången
  frälst
  lycklig, upprymd

salin /sɑːlˈiːn/ (n)
Saline
  saltbassäng

salinitet /sˈɑːliːnˌiːteːt/ (n)
Salinität

saliv /sˈɑːliːv/ (n)
Speichel

salkyrka /sˈalkyrkˌa/ (n)
Saalkirche

sallad /sˈalad/ (n)
Salat
  blandning av vanligen grönsaker
  grönsak, sallat

salladsbestick /sˈaladsbəstˌɪk/ (n)
Salatbesteck
  bestick för sallad

salladsskål /sˈaladskˌoːl/ (n)
Salatschüssel
  skål som används för att servera sallad

sallat /sˈalat/ (n)
Salat

salmbär /sˈalmbɛːr/ (n)
Kratzbeere

salmiak /sˈalmiːˌak/ (n)
Ammoniumchlorid

salong /sˈɑːlɔŋ/ (n)
Salon
  finare sällskapsrum
Großraumabteil
  utrymme för passagerare i en sittvagn utan skiljevägg

salongsfähig /sˈɑːlɔŋsfˌɛːhɪɡ/ (adj)
salonfähig
  som gör sig väl i sällskapslivet

salpeter /sˈalpətər/ (n)
Salpeter, Nitrat
  salt av salpetersyra
Kalisalpeter, Kaliumnitrat
  saltet kaliumnitrat

salpetersyra /sˈalpətˌɛʂyːrˌa/ (n)
Salpetersäure
  HNO₃

salpetersyrlighet /sˈalpətˌɛʂyrlˌɪɡheːt/ (n)
salpetrige Säure
  relativt svag syra

salsa /sˈalsa/ (n)
Salsa
  dans
  musikstil
  sås

salskrake /sˈalskrakə/ (n)
Zwergsäger

salt /sˈalt/ (adj)
salzig
  som innehåller eller smakar salt

salt /sˈalt/ (n)
Salz
  bordssalt; oftast avses natriumklorid, NaCl.
  kemisk förening av metall och ickemetall

salta /sˈalta/ (v)
salzen
  1. tillsätta salt till en maträtt för att framhäva smaker
  2. tillsätta salt till matvaror för att förbättra dess hållbarhet
Salz streuen, salzen
  3. strö vägsalt eller tösalt på is eller snö för att få den att smälta

saltad /sˈaltad/ (adj)
gesalzen
  perfektparticip av salta

saltkar /sˈaltkar/ (n)
Salzfass
  behållare för bordssalt

saltkristall /sˈaltkriːstˌal/ (n)
Salzkristall
  (av godtycklig storlek, ofta makroskopisk) fast struktur bestående av många joner som hålls samman via jonbindning

saltrik /sˈaltriːk/ (adj)
salzreich
  som innehåller mycket salt

saltströare /sˈaltstrøːˌarə/ (n)
Salzstreuer
  saltkar, bordsbehållare för salt

saltsyra /sˈaltsyːrˌa/ (n)
Salzsäure
  HCl

saltvatten /sˈaltvatːən/ (n)
Salzwasser
  vatten med en märkbar koncentration av olika salter

saltöken /sˈaltøːkən/ (n)
Salzwüste
  öken med hög salthalt i ytlagret

saluhall /sˈɑːlʉhˌal/ (n)
Markthalle

salut /sˈɑːlʉt/ (n)
Salut
  hälsning el. hyllning med skott

salutera /sˈɑːlʉtˌeːra/ (v)
salutieren
  hälsa med salut, skyldra

salva /sˈalva/ (n)
Salbe
  läkemedel
Salve
  skottsalva

salvadoran /sˈalvadˌuːran/ (n)
Salvadorianer, Salvadorianerin
  invånare

salvadoransk /sˈalvadˌuːransk/ (adj)
salvadorianisch
  som rör El Salvador eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

salvadoranska /sˈalvadˌuːranskˌa/ (n)
Salvadoranerin
  kvinna

samarbeta /sˈamarbˌeːta/ (v)
zusammenarbeiten

samarbete /sˈamarbˌeːtə/ (n)
Zusammenarbeit, Kooperation
  det att arbeta tillsammans

samarit /sˈamarˌiːt/ (n)
Samariter
  barmhärtig person, hjälpare

samarium /sˈamarˌiːʉm/ (n)
Samarium

samband /sˈamband/ (n)
Zusammenhang
  abstrakt förbindelse

sambo /sˈambuː/ (n)
Lebensgefährte, Lebensgefährtin, Lebenspartner, Lebenspartnerin

same /sˈɑːmə/ (n)
Same

samexistera /sˈɑːməksˌɪsteːrˌa/ (v)
koexistieren
  existera samtidigt

samfund /sˈamfɵnd/ (n)
Gemeinschaft, Religionsgemeinschaft

samfärdsel /sˈamfɛːrdsəl/ (n)
Verkehr
  trafik, kommunikationer

samförstånd /samfˈœʂtoːnd/ (n)
Einvernehmen
  enat tycke

samhälle /sˈamhələ/ (n)
Ortschaft
  mindre stad eller ort
Gesellschaft, Gemeinschaft, Gemeinwesen
  mänsklig gemenskap
Gesellschaft
  samling av organismer

samhällsekonomisk /sˌamhəlsˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
volkswirtschaftlich
  samhällsekonomiskt lönsam, som lönar sig för ett samhälle
  som avser ett samhälles ekonomi

samhällsfarlig /sˌamhəlsfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
gemeingefährlich
  farlig för samhället

samhällsklass /sˈamhəlsklˌas/ (n)
Gesellschaftsschicht, soziale Klasse
  del av befolkningen

samhällskritisk /sˈamhəlskrˌɪtɪsk/ (adj)
gesellschaftskritisch
  som är kritiskt inställd till hur samhället fungerar

samhällskunskap /sˈamhəlskˌɵnskɑːp/ (n)
Gemeinschaftskunde
  skolämne där barn undervisas hur samhället fungerar

samhällskunskapslärare /sˈamhəlskˌɵnskɑːpslˌɛːrarə/ (n)
Gemeinschaftskundelehrer, Gemeinschaftskundelehrerin
  lärare som undervisar i skolämnet samhällskunskap

samhällsordning /sˌamhəlsˈɔrdnɪŋ/ (n)
Gesellschaftsordnung

samhällsskikt /sˈamhəlskˌɪkt/ (n)
Gesellschaftsschicht, Klasse
  samhällsklass

samhällssystem /sˈamhəlsystˌeːm/ (n)
Gesellschaftssystem

samhällsvetenskap /sˈamhəlsvətˌɛnskɑːp/ (n)
Sozialwissenschaft, Gemeinschaftskunde
  akademiska vetenskaper

samhörighet /sˈamhøːrˌɪɡheːt/ (n)
Zusammengehörigkeit

samisk /sˈɑːmɪsk/ (adj)
samisch
  som rör samerna

samiska /sˈɑːmɪskˌa/ (n)
Sami, Samisch

samla /sˈamla/ (v)
sammeln
  hämta föremål och placera tillsammans
  försöka erhålla så många föremål som möjligt
sich sammeln
  återfå lugn

samlag /sˈamlɑːɡ/ (n)
Geschlechtsverkehr, Akt, Beischlaf, Sex
  sexuellt umgänge

samlare /sˈamlarə/ (n)
Sammler, Sammlerin

samling /sˈamlɪŋ/ (n)
Sammlung, Ansammlung
  grupp

samlingsbegrepp /sˈamlɪŋsbəɡrˌɛp/ (n)
Kollektivum, Sammelbegriff, Sammelbezeichnung, Sammelname
  samlingsnamn som används gemensamt för en viss mängd av begrepp

samlingslokal /sˈamlɪŋslʊkˌal/ (n)
Versammlungslokal, Versammlungsort
  utrymme för föreningsverksamhet, religionsutövning, konsert, basar, sammanträde eller annan kollektiv verksamhet där människor möts

samlingsnamn /sˈamlɪŋsnˌamn/ (n)
Kollektivum, Sammelbegriff, Sammelname
  ett namn som används gemensamt för en viss mängd av begrepp

samma /sˈama/ (pronoun)
derselbe, dasselbe, dieselbe

samman /sˈaman/ (adv)
zusammen
  till samma ställe

sammanbinda /sˈamanbˌɪnda/ (v)
verbinden
  (abstrakt) sammankoppla
verbinden, zusammenbinden
  (fysiskt) skapa förbindelse

sammanbiten /sˈamanbˌiːtən/ (adj)
verbissen
  med tänderna tätt och hårt pressade mot varandra, särskilt som en effekt av en obekväm eller otrygg situation av återhållen smärta, vrede, frustration eller liknande känslor

sammanbrott /sˈamanbrˌɔt/ (n)
Zusammenbruch

sammanfatta /sˈamanfˌatːa/ (v)
zusammenfassen

sammanfattad /sˈamanfˌatːad/ (adj)
zusammengefasst
  perfektparticip av sammanfatta

sammanfattning /sˈamanfˌatnɪŋ/ (n)
Zusammenfassung

sammanfoga /sˈamanfˌuːɡa/ (v)
zusammenfügen
  sätta samman

sammanhang /sˈamanhˌaŋ/ (n)
Zusammenhang
  det som något hör ihop med

sammanhängande /sˈamanhˌɛŋandə/ (adj)
zusammenhängend

sammankalla /sˈamaŋkˌala/ (v)
zusammenrufen
  kalla samman (folk till ett möte)

sammankomst /sˈamaŋkˌɔmst/ (n)
Zusammenkunft, Treffen
  möte /mellan en grupp människor/

sammanlagt /sˈamanlˌɑːkt/ (adv)
insgesamt
  tillsammans, ihopräknat

sammanlägga /sˈamanlˌɛɡa/ (v)
zusammenlegen
  addera, summera, kombinera, placera tillsammans

sammansatt /sˈamansˌat/ (adj)
zusammengesetzt
  perfektparticip av sammansätta

sammanskriven /sˈamanskrˌiːvən/ (adj)
zusammengeschrieben
  perfektparticip av sammanskriva

sammansluta /sˈamanslˌʉta/ (v)
zusammenschließen
  bilda en grupp

sammanslutning /sˈamanslˌʉtnɪŋ/ (n)
Zusammenschluss
  grupp människor som gått samman i gemensamt syfte

sammanställning /sˈamanstˌɛlnɪŋ/ (n)
Zusammenstellung, Verzeichnis

sammansvärjning /sˈamansvˌɛrjnɪŋ/ (n)
Verschwörung
  konspiration, komplott

sammansätta /sˈamansˌɛtːa/ (v)
zusammensetzen
  sammanföra till en enhet

sammansättning /sˈamansˌɛtnɪŋ/ (n)
Zusammensetzung, Komposition

sammantaget /sˈamantˌɑːɡət/ (adv)
zusammengenommen
  allt tillsammans, allt medräknat

sammanträda /sˈamantrˌɛːda/ (v)
tagen, versammeln, zusammentreten
  hålla sammanträde, mötas

sammanträde /sˈamantrˌɛːdə/ (n)
Sitzung, Versammlung, Zusammenkunft

sammanträffande /sˈamantrˌɛfandə/ (n)
Zusammentreffen
  tillfällighet

sammelsurium /sˈaməlsˌʉriːˌʉm/ (n)
Mischmasch, Sammelsurium, Flickenteppich, Wirrwarr
  virrvarr

sammetskrage /sˈamətskrˌaɡə/ (n)
Samtkragen
  krage av sammet

sammetsrevolution /sˌamətsrəvˌuːlʉsxˈuːn/ (n)
samtene Revolution
  kommunismens fall 1989 i Tjeckoslovakien och angränsande länder

samoan /sˈɑːmuːˌan/ (n)
Samoaner
  person, i synnerhet man, från Samoa

samoanska /sˈɑːmuːˌanska/ (n)
Samoanisch
  ett austronesiskt språk som talas främst på Samoa och Amerikanska Samoa
x
  kvinna från Samoa

samordna /sˈɑːmuːrdnˌa/ (v)
koordinieren, abstimmen, in Einklang bringen

samordning /sˈɑːmuːrdnˌɪŋ/ (n)
Gleichstellung, Koordination
  det att samordna, skapande av överensstämmelse (enhetlighet, gemensam ordning) mellan olika enheter

samovar /sˈɑːmuːvˌar/ (n)
Samowar
  (rysk) tekokare, tekök

sampolymer /sˈampuːlˌyːmər/ (n)
Copolymer, Heteropolymer
  polymer som består av två eller fler olika monomerer

sams /sˈams/ (adj)
einig
  som kommer väl överens

samsas /sˈamsas/ (v)
vertragen
  enas, bli överens

samspel /sˈamspeːl/ (n)
Zusammenspiel
  gemensamt handlande med gynnsam interaktion

samt /sˈamt/ (conjunction)
sowie, und
  och därtill även

samtal /samtˈɑːl/ (n)
Gespräch, Unterhaltung, Aussprache, Unterredung
  pratstund; meningsutbyte

samtala /sˈamtalˌa/ (v)
unterhalten

samtalsämne /sˈamtɑːlsˌɛmnə/ (n)
Gesprächsthema

samtid /sˈamtiːd/ (n)
Gegenwart
  tid som är samtidigt

samtida /sˈamtiːdˌa/ (adj)
zeitgenössisch

samtida /sˈamtiːdˌa/ (n)
Zeitgenosse, Zeitgenossin
  person som lever på samma tid som en andra

samtidig /sˈamtiːdˌɪɡ/ (adj)
gleichzeitig, simultan

samtidigt /sˈamtiːdˌɪkt/ (adv)
gleichzeitig
  på samma gång

samtycka /sˈamtykːˌa/ (v)
beipflichten, einwilligen, zustimmen
  ge sitt samtycke

samum /sˈɑːmʉm/ (n)
Samum
  het ökenvind (i Nordafrika)

samuraj /sˈɑːmʉrˌaj/ (n)
Samurai

samurajmes /sˈɑːmʉrˌajməs/ (n)
Buntmeise, Rotbauchmeise
  arten Sittiparus varius i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

samverka /sˈamvərkˌa/ (v)
zusammenwirken
  tillsammans försöka uppnå ett gemensamt mål

samverkan /sˈamvərkˌan/ (n)
Zusammenarbeit
  arbete mot ett gemensamt mål

samvete /sˈamvətə/ (n)
Gewissen
  känsla av rätt och fel

sanatorium /sˈɑːnatˌuːriːˌʉm/ (n)
Sanatorium
  ursprungligen sjukhus för lungsjuka

sand /sˈand/ (n)
Sand
  små korn sten

sandal /sˈandal/ (n)
Sandale

sandalett /sˈandalˌɛt/ (n)
Sandalette

sandbank /sˈandbaŋk/ (n)
Sandbank

sandblästra /sˈandblɛːstrˌa/ (v)
sandstrahlen
  slunga små sandkorn mot yta för att slipa och rengöra den

sandhumla /sˈandhɵmlˌa/ (n)
Sandhummel
  en art (Bombus veteranus) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

sandig /sˈandɪɡ/ (adj)
sandig

sandkatt /sˈandkat/ (n)
Sandkatze, Wüstenkatze
  arten Felis margarita i familjen kattdjur (Felidae) inom ordningen rovdjur (Carnivora)

sandkorn /sˈandkuːrn/ (n)
Sandkorn
  mycket fint korn av småsten

sandlåda /sˈandloːdˌa/ (n)
Sandkasten, Sandkiste
  låda med sand för lek

sandpapper /sˈandpapər/ (n)
Sandpapier, Schleifpapier, Schmirgelpapier
  papper för slipning

sandpappra /sˈandpaprˌa/ (v)
schmirgeln

sandslott /sˈandslɔt/ (n)
Sandburg
  slott av sand

sandsnäppa /sˈandsnəpˌa/ (n)
Sandstrandläufer

sandsten /sˈandstən/ (n)
Sandstein
  en sedimentär bergart

sandstrand /sˈandstrand/ (n)
Sandstrand
  strand vars ytliga jordtäcke huvudsakligen består av sand

sandtrav /sˈandtrav/ (n)
Sand-Schaumkresse, Sand-Schotenkresse
  arten Cardaminopsis arenosa

sandtärna /sandtˈɛːrna/ (n)
Lachseeschwalbe

sandvita /sˈandviːtˌa/ (n)
Graukresse
  arten Berteroa incana

sanera /sˈɑːneːrˌa/ (v)
sanieren
  röja upp, modernisera

sanering /sˈɑːneːrˌɪŋ/ (n)
Sanierung
  det att göra frisk
  det att rensa upp

sanitetsporslin /sˌɑːniːtˌeːtspɔʂlˈiːn/ (n)
Sanitärporzellan
  keramiska inrättningföremål i badrummet

sanitär /sˌɑːniːtˈɛːr/ (adj)
sanitär
  hygienisk, som har att göra med hälsovård

sank /sˈaŋk/ (adj)
morastig, sumpfig
  som innehåller mycket vatten

sanktion /saŋksxˈuːn/ (n)
Sanktion

sanktionera /saŋksxˈuːneːrˌa/ (v)
sanktionieren

sanmarinier /sˈanmarˌiːniːər/ (n)
San-Marinese
  invånare i San Marino eller med sanmarinsk härkomst

sann /sˈan/ (adj)
wahr, echt
  som stämmer med verkligheten

sannerligen /sˈanərlˌɪɡən/ (adv)
fürwahr, wahrhaftig, wahrlich
  verkligen, minsann, förvisso

sanning /sˈanɪŋ/ (n)
Wahrheit
  något som är sant

sanningsenlig /sˈanɪŋsˌeːnlɪɡ/ (adj)
wahrheitsgemäß, wahrheitsgetreu
  som håller sig till sanningen

sannolik /sˈanuːlˌiːk/ (adj)
wahrscheinlich

sannolikhet /sˈanuːlˌɪkheːt/ (n)
Wahrscheinlichkeit

sannolikt /sˈanuːlˌɪkt/ (adv)
wahrscheinlich
  troligtvis

sans /sˈans/ (n)
Besinnung, Bewusstsein

sansa /sˈansa/ (v)
zur Besinnung kommen
  bli lugn och börja tänka logiskt igen

sanskrit /sˈanskriːt/ (n)
Sanskrit
  indoariskt språk

sanslös /sˈansløːs/ (adj)
bewusstlos
  medvetslös
sinnlos, zwecklos
  meningslös

sardin /sardˈiːn/ (n)
Sardine
  en fiskart , inom familjen sillfiskar,

sardinska /sˈardɪnskˌa/ (n)
Sardin
  kvinnlig sard
Sardisch
  språk som talas bland annat på Sardinien

sardiska /sˈardɪskˌa/ (n)
Sardisch
  språk

sardonisk /sˈardɔnˌɪsk/ (adj)
sardonisch
  bitter och hånfull

sarg /sˈarj/ (n)
Bande
  förhöjd kant eller ram till något

sarga /sˈarɡa/ (v)
zerfetzen, zerreißen
  såra

sari /sˈɑːriː/ (n)
Sari
  kvinoplagg

sarkasm /sˈarkasm/ (n)
Sarkasmus
  typ av humor med hånfull ironi

sarkastiskt /sˈarkastˌɪskt/ (adv)
sarkastisch
  avledning till adjektivet sarkastisk

sarkofag /sˈarkuːfˌaɡ/ (n)
Sarkophag

sarkom /sˈarkɔm/ (n)
Sarkom
  cancersvulst

sarv /sˈarv/ (n)
Rotfeder
  fisk

satanisk /sˈɑːtanˌɪsk/ (adj)
satanisch

satellit /sˈɑːtəlˌiːt/ (n)
Satellit
  1 + 2

satellitkarta /sˈɑːtəlˌɪtkɑːrtˌa/ (n)
Satellitenkarte
  karta som består av fotografier tagna från satellit

satellitradio /sˈɑːtəlˌɪtradˌiːuː/ (n)
Satellitenradio
  radioapparat som kan ta emot satellitradiosändningar

satellittelefon /sˌɑːtəlˌɪtːələfˈoːn/ (n)
Satellitentelefon
  telefon som kommunicerar via satelliter

saterfrisiska /sˈɑːtərfrˌiːsɪskˌa/ (n)
Saterfriesisch
  språk

satir /satˈiːr/ (n)
Satire
  (skrift som innehåller) hån och förlöjligande, kvick och elegant elakhet

satirisk /satˈiːrɪsk/ (adj)
satirisch
  hånfull, kvick och bitande

satrap /sˈatrap/ (n)
Satrap
  (tyrannisk) guvernör (fordom i Persien)

sats /sˈats/ (n)
Satz
  grammatiska enheten
  mängd, portion, omgång

satsa /sˈatsa/ (v)
setzen

satsdel /sˈatsdəl/ (n)
Satzglied, Satzteil
  en del av en sats med en viss funktion i satsen

satsen om mellanliggande värden /sˈatsən ɔm mˈɛlanlˌɪɡandə vˈɛːrdən/ (n)
Mittelwertsatz

satsuma /sˈatsʉmˌa/ (n)
Satsuma
  en växtgrupp av citrusfrukter (Unshiu-gruppen) inom arten småcitrus (Citrus reticulata), i familjen vinrutor (Rutaceae)

satt /sˈat/ (adj)
untersetzt
  som har en kompakt kroppsbyggnad

satäng /sˈɑːtəŋ/ (n)
Satin
  ett slätt och glansigt tyg vanligen av bomull men finns även vävt av siden, halvsiden, ylle eller linne

saudiarabiska /sˈɑːʉdˌiːarˌabɪskˌa/ (n)
Saudi-Araberin
  kvinna från Saudiarabien

saudier /sˈɑːʉdˌiːər/ (n)
Saudi
  invånare i Saudiarabien eller med saudisk härkomst

saudisk /sˈɑːʉdˌɪsk/ (adj)
saudi-arabisch, saudisch
  som rör Saudiarabien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

savann /sˈavan/ (n)
Savanne
  grässtäpp

sax /sˈaks/ (n)
Schere
  verktyg

saxofon /sˌaksuːfˈoːn/ (n)
Saxophon, Saxofon
  musikinstrument

saxofonist /sˌaksuːfˈoːnɪst/ (n)
Saxophonist, Saxophonistin
  person som spelar saxofon

scen /ssˈeːn/ (n)
Szene
  del av akt
Bühne
  plats för teater eller musik

scenograf /ssˈeːnɔɡrˌaf/ (n)
Bühnenbildner, Bühnenbildnerin
  den som (jämte regissören) svarar för scenografin vid en teaterföreställning

scenografi /ssˈeːnɔɡrˌafiː/ (n)
Bühnenbild
  uppbyggnad av filmmiljö, en TV-studio eller en scenbild

schablon /ʃˈablɔn/ (n)
Schablone
  utskuret formstycke fungerande som en mall för produktion som utförs för hand

schabrak /ʃˈabrak/ (n)
Satteldecke, Schabracke
  hästtäcke eller sadeltäcke

schack /ʃˈak/ (interjection)
Schach
  påpekande att motståndarens kung hotas att slås

schack /ʃˈak/ (n)
Schach
  en ställning där en spelares kung hotas att slås
Schachspiel
  en uppsättning pjäser och bräde
Schach, Schachspiel
  ett slags strategispel

schackbok /ʃˈakbuːk/ (n)
Schachbuch
  lärobok i schack

schackbräde /ʃˈakbrɛːdə/ (n)
Damenbrett, Schachbrett
  fjärilart
Schachbrett
  kvadratiskt spelbräde

schackfigur /ʃˈakfiːɡˌʉr/ (n)
Schachfigur

schackmatt /ʃˈakmat/ (adj)
schachmatt
  som inte kan räddas

schackmatt /ʃˈakmat/ (interjection)
schachmatt
  påpekande att en spelare står i schack, utan att kunna göra något åt detta

schackmatt /ʃˈakmat/ (n)
Schachmatt

schackparti /ʃˈakpatˌiː/ (n)
Schachpartie
  match eller spelomgång i schack

schackpjäs /ʃˈakpjɛːs/ (n)
Schachfigur

schackprogram /ʃˈakprɔɡrˌam/ (n)
Schachprogramm
  programvara som utvecklats för att spela schack

schackruta /ʃˈakrʉtˌa/ (n)
Schachfeld
  en ruta eller ett fält på ett schackbräde

schackspel /ʃˈakspeːl/ (n)
Schachspiel

schackspelare /ʃˈakspeːlˌarə/ (n)
Schachspieler, Schachspielerin
  person som spelar schack

schackterm /ʃˈaktərm/ (n)
Schachbegriff
  term som används inom schack

schakal /ʃˈɑːkal/ (n)
Schakal
  hunddjur

schakt /ʃˈakt/ (n)
Aus­schach­tung, Baugrube
  grop på område där källare kommer att byggas
Schacht
  lodrät gång i gruva

schakta /ʃˈakta/ (v)
ausschachten
  avlägsna jord, sten, sand och dylikt

schaktmaskin /ʃˌaktmasxˈiːn/ (n)
Planierraupe
  fordon försett med ett schaktblad

schalottenlök /ʃˈɑːlɔtːˌɛnløːk/ (n)
Schalotte
  lök

schampo /ʃˈampuː/ (n)
Shampoo, Haarwaschmittel
  hygienartikel

schamponera /ʃˈampuːnˌeːra/ (v)
schamponieren

scharlakan /ʃˈarlakˌan/ (n)
Scharlach

scharlakansröd /ʃˈarlakˌansrøːd/ (adj)
scharlachrot

schasa /ʃˈɑːsa/ (v)
scheuchen

scheelit /ʃˈeːəlˌiːt/ (n)
Scheelit
  volframhaltigt mineral med den kemiska formeln CaWO4 som används för att framställa volfram

schellack /ʃˈɛlak/ (n)
Schellack
  en sorts renat harts

schema /ʃˈɛma/ (n)
Schema
  diagram
Dienstplan, Stundenplan
  tabell med tider och aktiviteter

schilling /ʃˈɪlɪŋ/ (n)
Schilling
  valuta i Kenya
  tidigare myntenhet i Österrike

schimpans /ʃɪmpˈans/ (n)
Schimpanse
  apa

schism /ʃˈɪsm/ (n)
Schisma, Glaubensspaltung
  söndring, brytning (av gemenskap)

schizofren /ʃˈiːsɔfrən/ (adj)
schizophren
  som lider av (eller tyder på) schizofreni

schizofreni /ʃˈiːsɔfrənˌiː/ (n)
Schizophrenie
  sjukdom

schlager /ʃlˈɑːɡər/ (n)
Schlager
  låt av musikgenre schlager
  musikgenre
  något framgångsrikt

schlaraffenland /ʃlˈɑːrafˌɛnland/ (n)
Schlaraffenland
  fantasiland, där man utan ansträngning får allt till skänks utan arbete

schlesiska /ʃlˈeːsɪskˌa/ (n)
Schlesisch
  ett slaviskt språk talat i regionen Schlesien i Polen och Tjeckien

schnitzel /ʃnˈɪtsəl/ (n)
Schnitzel
  en maträtt (stekt, panerad kött- eller fläskskiva med citron mm)

schvung /ʃvˈɵŋ/ (n)
Schwung
  kläm, fart

schwabiska /ʃvˈɑːbɪskˌa/ (n)
Schwäbisch
  en dialekt bland de alemanniska dialekterna av högtyska som talas i den tyska regionen Schwaben

schweizare /ʃvˈeːiːsˌarə/ (n)
Schweizer
  person från Schweiz

schweizisk /ʃvˈeːiːsˌɪsk/ (adj)
schweizerisch
  som rör Schweiz

schweiziska /ʃvˈeːiːsˌɪska/ (n)
Schweizerin
  kvinna

schäfer /ʃˈɛːfər/ (n)
Schäferhund
  hundras

schäslong /ʃˈɛslɔŋ/ (n)
Chaiselongue
  ett slags vilsoffa med karm vid ena änden

science fiction /ssˈɪənsə fɪksxˈuːn/ (n)
Science-Fiction

scout /skˈuːʉt/ (n)
Pfadfinder, Kundschafter, Scout
  1. spejare
Pfadfinder, Pfadfinderin
  2. medlem i en scoutförening

se /sˈeː/ (v)
sehen, schauen
  uppfatta med synen
  förstå

se genom fingrarna /sˈeː jˈeːnɔm fˈɪŋrarnˌa/ (v)
ein Auge zudrücken
  ha överseende (med), tolerera, låta passera utan anmärkning

se grandet i sin broders öga men inte bjälken i sitt eget /sˈeː ɡrˈandət iː sɪn brˈuːdəʂ ˈøːɡa mˈɛn ˈɪntɛ bjˈɛlkən iː sɪt ˈeːɡət/ (v)
den Splitter im fremden Auge, aber nicht den Balken im eigenen sehen

se på /sˈeː poː/ (v)
ansehen
  titta utan att ta en aktiv roll

se ut /sˈeː ˈʉt/ (v)
aussehen
  ha som utseende
  förefalla, verka
anschauen, ausgucken
  välja

seaborgium /sˈeːabˌɔrjiːˌʉm/ (n)
Seaborgium

sed /sˈeːd/ (n)
Brauch, Sitte, Tradition, Überlieferung
  vedertaget bruk

sedan /sˈeːdan/ (adv)
danach, darauf
  efter någonting

sedan /sˈeːdan/ (conjunction)
seit

sedan /sˈeːdan/ (n)
Limousine
  fordon

sedel /sˈeːdəl/ (n)
Bescheinigung, Schein
  dokument
Banknote, Geldschein
  peng

sedelautomat /sˈeːdəlˌaʉtˌuːmɑːt/ (n)
Münztankautomat, Tankautomat
  bensinautomat där man kan tanka själv mot betalning i sedlar eller med bankkort

sedermera /sˈeːdərmˌeːra/ (adv)
nachher, später, fortan
  längre fram i tiden

sedeslöshet /sˌeːdəslˈœsheːt/ (n)
Sittenlosigkeit
  det att vara sedeslös

sediment /sˈeːdiːmˌɛnt/ (n)
Sediment
  avlagring, bottensats

sedlig /sˈɛdlɪɡ/ (adj)
sittlich
  som sker i enlighet med god sed

sedlighet /sˈɛdlɪɡhˌeːt/ (n)
Sittlichkeit
  det att vara sedlig

sedvänja /sˈɛdvənjˌa/ (n)
Brauch, Sitte, Tradition, Überlieferung
  vedertaget bruk

sefard /sˈeːfard/ (n)
Sepharde
  jude från Öst­europa vars förfäder stammar från Iberiska halvön

seg /sˈeːɡ/ (adj)
träge, zäh
  långsam, långrandig eller långtråkig
zäh
  uthållig, ihärdig, envis, trägen
  som kan tänjas utan att brista

segel /sˈeːɡəl/ (n)
Segel
  tygstycke till båt

segelbåt /sˈeːɡəlbˌoːt/ (n)
Segelboot
  halv=|

segelfartyg /sˌeːɡəlfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Segelschiff

segelflyga /sˈeːɡəlflˌyːɡa/ (v)
segelfliegen
  det att flyga med segelflygplan

segelflygplan /sˈeːɡəlflˌyɡplan/ (n)
Segelflugzeug
  flygplan som drivs framåt av tyngdkraft

segelsport /sˈeːɡəlspˌɔt/ (n)
Segelsport
  segling som sport

segeltur /sˈeːɡəltˌʉr/ (n)
Segeltour
  en resa med segelbåt

seger /sˈeːjər/ (n)
Sieg
  vinst

segerviss /sˈeːjərvˌɪs/ (adj)
siegesgewiss
  som är övertygad om seger

segla /sˈeːɡla/ (v)
segeln

seglare /sˈeːɡlarə/ (n)
Segler, Seglerin
  person som utövar segling

seglarskola /sˈeːɡlaʂkˌuːla/ (n)
Segelschule
  skola där man kan lära sig segelsporten

seglats /sˈeːɡlats/ (n)
Segelfahrt, Segeln
  åktur med segelbåt (eller annat fartyg)

segling /sˈɛɡlɪŋ/ (n)
Segeln
  färd i båt under segel

seglivad /sˈɛɡliːvˌad/ (adj)
zählebig
  som lever länge

segment /sˈɛɡmənt/ (n)
Segment
  avgränsad del av något

segra /sˈɛɡra/ (v)
siegen

segrad /sˈɛɡrad/ (adj)
gesiegt
  perfektparticip av segra

segregation /sˌɛɡrəɡasxˈuːn/ (n)
Rassentrennung, Segregation, Trennung
  särskiljande

segregering /sˈɛɡrəjˌeːrɪŋ/ (n)
Segregation
  uppdelning, segregation, resultatet av att segregera

segregeringspolitik /sˈɛɡrəjˌeːrɪŋspˌuːliːtˌiːk/ (n)
Segregationspolitik
  politik som vill genomföra segregeringsideologi

seismograf /sˈeːɪsmˌɔɡraf/ (n)
Seismograf, Seismograph
  apparat som registrerar jordbävningar

seismolog /sˌeːɪsmuːlˈoːɡ/ (n)
Seismologe, Seismologin

seismologi /sˌeːɪsmuːlˈoːɡiː/ (n)
Seismologie

sej /sˈɛj/ (n)
Köhler, Seelachs

sejd /sˈɛjd/ (n)
Zauberei
  trolldom

sejdel /sˈɛjdəl/ (n)
Bierkrug
  stort dryckeskärl i glas eller keramik med handtag avsett för öl

sekant /səkˈant/ (n)
Sekante
  rät linje

sekatör /səkˈɑːtøːr/ (n)
Gartenschere, Rebschere, Rosenschere

sekel /səkˈeːl/ (n)
Jahrhundert

sekelskifte /səkˈɛlsxiːftˌɛ/ (n)
Jahrhundertwende

sekretariat /səkrˈeːtarˌiːat/ (n)
Sekretariat
  organisations tekniska byrå

sekreterare /səkrˈeːteːrˌarə/ (n)
Schriftführer, Schriftführerin
  protokoll
Sekretär, Sekretärin
  skrivare
Sekretär
  titeln för chefen i vissa organisationer

sekretess /səkrˈeːtəs/ (n)
Geheimhaltung

sekretessbelagd /səkrˈeːtəsbəlˌɑːɡd/ (adj)
geheim, unter Geheimhaltung stehend
  som är belagd med sekretess

sekretin /səkreːtˈiːn/ (n)
Sekretin
  ett hormon (peptidhormon) som produceras av celler i duodenum och som stimulerar pankreas att utsöndra vätekarbonat

sekretion /səkreːsxˈuːn/ (n)
Sekretion
  avsöndring

sekretär /səkreːtˈɛːr/ (n)
Sekretär

sekt /sˈəkt/ (n)
Sekte
  en sekt i filosofi, religion eller ideologi vars trosuppfattningar kraftigt avviker från de i sammanhanget förhärskande uppfattningarna.
Sekt
  typ av tyskt mousserande vin

sekterist /səktˈeːrɪst/ (n)
Sektierer, Sektiererin
  fanatiker, avvikare
  medlem av en sekt

sektion /səksxˈuːn/ (n)
Sektion, Abteilung

sektor /səktˈɔr/ (n)
Kreisausschnitt, Sektor
  cirkelsektor
Sektor
  del av en större helhet
  samhällssektor

sekularisera /səkˈʉlarˌiːseːrˌa/ (v)
säkularisieren

sekularisering /səkˈʉlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Säkularisierung

sekund /səkˈɵnd/ (n)
Moment, Sekunde
  kort tidsperiod
Sekunde
  tidsenhet
  musikaliskt intervall
Sekunde, Bogensekunde, Winkelsekunde
  vinkelenhet

sekundant /səkˈɵndant/ (n)
Sekundant, Sekundantin
  medhjälpare

sekundär /səkˈɵndɛːr/ (adj)
sekundär
  i andra hand

sekundärlindning /səkˈɵndərlˌɪndnɪŋ/ (n)
Sekundärwicklung
  lindning på sekundärsidan av transformatorn

sekvens /səkvˈɛns/ (n)
Sequenz
  ordningsföljd

sekvoja /səkvˈuːja/ (n)
Mammutbaum
  träd

sele /sˈeːlə/ (n)
Geschirr
  utrustning som fästs direkt på kroppen för att underlätta vid lyft eller förflyttning av egen eller annans kropp eller andra objekt

selektion /sˈɛləksxˈuːn/ (n)
Selektion
  urval

selen /sˈeːlən/ (n)
Selen
  ett grundämne

selendioxid /sˈeːləndˌiːuːksˌiːd/ (n)
Selendioxid, Selensäureanhydrid
  en kemisk förening av syre och selen

selensyra /sˈeːlənsˌyːra/ (n)
Selensäure
  kemisk förening av väte, selen och syre

selentrioxid /sˈeːləntrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Selentrioxid
  en kemisk förening av syre och selen

selfie /sˈɛlfiːə/ (n)
Selfie
  fotografiskt självporträtt, typiskt fotograferad med en handhållen digitalkamera eller mobiltelefon

selkupiska /sˈɛlkʉpˌɪska/ (n)
Selkupisch
  ett samojediskt språk som talas i västra Sibirien i norra Ryssland

selleri /sˈɛlərˌiː/ (n)
Sellerie
  arten Apium graveolens

semantik /sˈeːmantˌiːk/ (n)
Semantik
  betydelselära

semasiologi /sˌeːmasˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Semasiologie
  betydelselära

semester /səmˈɛstər/ (n)
Urlaub, Ferien
  avtalad ledighet

semesterfirare /səmˈɛstərfˌiːrarə/ (n)
Urlauber, Urlauberin, Urlaubsreisende, Urlaubsreisender
  person som har semester /och utövar rekreativa sysslor/

semesterlag /səmˈɛstərlˌɑːɡ/ (n)
Urlaubsgesetz
  lag som ger rätt till semester

semestermål /səmˈɛstərmˌoːl/ (n)
Ferienziel, Urlaubsziel
  mål för en semesterresa

semesterresa /səmˈɛstərəsˌa/ (n)
Ferienreise, Urlaubsreise
  (rekreativ) resa som en person åker på under sin semester

semestra /səmˈɛstra/ (v)
Urlaub machen, urlauben

semifinal /sˌeːmiːfiːnˈɑːl/ (n)
Halbfinale

semigrupp /sˈeːmɪɡrˌɵp/ (n)
Halbgruppe

semikolon /sˈeːmiːkˌuːlɔn/ (n)
Semikolon, Strichpunkt
  skiljetecknet

seminarium /sˈeːmiːnˌariːˌʉm/ (n)
Seminar
  informations- eller kurstillfälle
  typ av lektion vid universitet eller högskola

semiotik /sˈeːmiːˌuːtiːk/ (n)
Semiotik

semiotisk /sˈeːmiːˌuːtɪsk/ (adj)
semiotisch
  som avser semiotik

semit /sˈeːmiːt/ (n)
Semit
  semitisk person

semitisk /sˈeːmiːtˌɪsk/ (adj)
schemitisch, semitisch
  som rör de semitiska språken
semitisch
  som rör folkgrupperna ovan

semitrailer /sˈeːmɪtrˌaiːlər/ (n)
Sattelauflieger, Sattelanhänger
  påhängsvagn

semla /sˈɛmla/ (n)
Brötchen, Semmel
  typ av matbröd

sen /sˈeːn/ (adj)
spät
  efter väntad eller önskad tidpunkt
  vid en tidpunkt långt fram

sena /sˈeːna/ (n)
Sehne
  bindväv som binder samman muskler med ben
  tråd

senantiken /sˈeːnantˌiːkən/ (n)
Spätantike
  historisk period

senap /sˈeːnap/ (n)
Senf, Mostrich
  krydda
  växt
  sås

senapsgas /sˈeːnapsɡˌas/ (n)
Senfgas
  oljeliknande vätska

senapssås /sˈeːnapsˌoːs/ (n)
Senfsauce, Senfsoße
  sås tillagad på senap

senare /sˈeːnarə/ (adv)
nachher, später

senast /sˈeːnast/ (adv)
spätestens
  inte senare än

senat /sˈeːnat/ (n)
Senat
  folkrepresentationens första kammare i USA och vissa andra stater
  rådsförsamlingen i antikens Rom

senator /sˈeːnatˌɔr/ (n)
Senator, Senatorin

senegales /sˈeːnəɡˌaləs/ (n)
Senegaler, Senegalese
  invånare i Senegal eller med senegalesisk härkomst

senegalesisk /sˈeːnəɡˌaləsˌɪsk/ (adj)
senegalesisch
  som rör Senegal eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

senegalesiska /sˈeːnəɡˌaləsˌɪska/ (n)
Senegalerin, Senegalesin
  kvinnlig invånare i Senegal eller med senegalesisk härkomst

sengångare /sˈɛŋɔŋˌarə/ (n)
Faultier
  däggdjur i underordningen Folivora

senil /sˈeːniːl/ (adj)
senil, greisenhaft
  som präglas av ålderdomssvaghet, vanligen om försämring av minne och logiskt tänkande

senilitet /sˈeːniːlˌiːteːt/ (n)
Senilität
  ålderdomssvaghet, förändringar i samband med åldrandet

senior /sˈeːniːˌuːr/ (n)
Senior
  (idrott) tävlingsklass
  pensionär

sensationalism /sˌɛnsasxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Sensationalismus
  betoning av det sensationella

sensationell /sˌɛnsasxˈuːnəl/ (adj)
aufsehenerregend, sensationell
  1+2

sensibel /sˈɛnsiːbˌɛl/ (adj)
sensibel
  känslig

sensibilitet /sˈɛnsɪbˌɪlɪtˌeːt/ (n)
Sensibilität
  känslighet

sensitiv /sˈɛnsɪtˌiːv/ (adj)
sensitiv
  överkänslig, mycket ömtålig

sensitivitet /sˈɛnsɪtˌiːviːtˌeːt/ (n)
Sensitivität

sensitivitetsträning /sˈɛnsɪtˌiːviːtˌeːtstrɛːnˌɪŋ/ (n)
Sensitivitätstraining
  metod att låta människor i en grupp granska och avslöja varandra för att därigenom vinna självkännedom och förmåga att öppet umgås med andra

sensommar /sˈɛnsɔmˌar/ (n)
Spätsommer
  tid av året där sommaren ännu är kvar men snart väntas övergå i höst

sensor /sˈɛnsɔr/ (n)
Sensor

sensualitet /sˈɛnsʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Sinnlichkeit
  sinnlighet

sent omsider /sˈeːnt ˈɔmsiːdər/ (adv)
endlich, schließlich
  efter långt dröjsmål

sentimental /sˌɛntiːməntˈɑːl/ (adj)
sentimental

sentimentalitet /sˈɛntiːmˌɛntalˌiːteːt/ (n)
Sentimentalität
  överdriven känslosamhet

separabel /səparˈɑːbəl/ (adj)
trennbar, separabel
  som kan separeras

separat /səparˈɑːt/ (adj)
separat

separatfred /səparˈɑːtfrəd/ (n)
Separatfriede, Separatfrieden
  fredsfördrag som inte sluts mellan alla krigförande stater i ett krig, utan enbart mellan en del av de inblandade parterna

separation /səparɑːsxˈuːn/ (n)
Trennung, Separation
  avskiljande

separatism /səparˈɑːtɪsm/ (n)
Separatismus
  strävan efter att frigöra ett geografiskt område från en stat

separatist /səparˈɑːtɪst/ (n)
Separatist, Separatistin

separatistgrupp /səparˈɑːtɪstɡrˌɵp/ (n)
Separatistengruppe
  grupp av separatister

separatistisk /səparˈɑːtɪstˌɪsk/ (adj)
separatistisch
  hörande till separatism och separatister

separatistparti /səparˈɑːtɪstpˌatiː/ (n)
Separatistenpartei
  politiskt parti som förespråkar separatism

separator /səparˈɑːtɔr/ (n)
Separator
  apparat som särskiljer olika beståndsdelar i ett ämne, särskilt apparat som skiljer ut grädde från mjölk

separera /səparˈeːra/ (v)
separieren, trennen
  avskilja
separieren
  behandla mjölk med separator
trennen
  göra slut och flytta isär

separerad /səparˈeːrad/ (adj)
getrennt
  perfektparticip av separera

sepsis /səpsˈiːs/ (n)
Blutvergiftung
  blodförgiftning

september /səptˈɛmbər/ (n)
September
  årets nionde (9.) månad

seraf /sˈeːraf/ (n)
Seraph
  slags ängel

serb /sˈɛrb/ (n)
Serbe
  person från Serbien

serbisk /sˈɛrbɪsk/ (adj)
serbisch

serbiska /sˈɛrbɪskˌa/ (n)
Serbin
  kvinna
Serbisch
  språk

serenad /sˈeːrənˌad/ (n)
Serenade

serendipitet /sˈeːrəndˌiːpiːtˌeːt/ (n)
Serendipität
  förmågan att göra lyckliga upptäckter av en slump

sergeant /sˈɛrjəˌant/ (n)
Stabsunteroffizier
  grad inom det militära, i dag närmast över korpral och under förste sergeant, tidigare (före 2009) närmast över furir och under fänrik

serie /sˈeːriːə/ (n)
Serie, Reihe
  följd av händelser eller ting

seriefigur /sˈeːriːəfˌiːɡʉr/ (n)
Serienfigur
  vanligen fiktiv gestalt i en tecknad serie

seriell /sˈeːriːˌɛl/ (adj)
seriell

seriemord /sˈeːriːəmˌuːrd/ (n)
Serienmord

seriemördare /sˌeːriːəmˈœrdarə/ (n)
Serienmörder, Serienmörderin

seriestripp /sˈeːriːˌɛstrɪp/ (n)
Comicstrip
  vågrät rad med serierutor

serietidning /sˈeːriːətˌiːdnɪŋ/ (n)
Comicheft
  magasin som består av /tecknade/ serier

seriff /sˈeːrɪf/ (n)
Serife
  tvärstreck som avslutar längre streck på bokstav

serin /seːrˈiːn/ (n)
Serin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ser, S)

seriositet /sˈeːriːˌuːsɪtˌeːt/ (n)
Seriosität

seriös /sˈeːriːˌøːs/ (adj)
seriös
  allvarlig

serotonin /sˌeːruːtˈoːnˈiːn/ (n)
Serotonin
  neurotransmittor

serpentin /sˌɛrpəntˈiːn/ (n)
Serpentine
  (egentligen orm) något som slingrar sig i många kurvor
Serpentin
  ett (grönt) mineral
Luftschlange
  lång hoprullad pappersremsa som vecklas ut när den kastas

serum /sˈeːrɵːm/ (n)
Blutserum
  blodvätska utan blodkroppar men med vissa skyddsämnen (s k antikroppar) mot t ex förgiftningar och bakteriesjukdomar

serva /sˈɛrva/ (v)
warten, überholen
  utföra service på

server /sˈɛrvər/ (n)
Server
  dator eller program som erbjuder tjänster

servera /sˈɛrvərˌa/ (v)
servieren
  passa upp på matgäster, duka fram mat och dryck

serveringskärl /sˈɛrveːrˌɪŋsxərl/ (n)
Serviergefäß
  kärl för matservering

servett /sˈɛrvət/ (n)
Serviette
  tyg- eller pappersstycke som används för att torka bort matrester

servettring /sˈɛrvətrˌɪŋ/ (n)
Serviettenring
  ring som man sätter runt en hoprullad servett

service /sˈøːrviːs/ (n)
Kundendienst, Service
  betjäning, hjälp, kundtjänst
Service, Wartung
  underhåll, kontroll, översyn

servicehus /sˈøːrviːshˌʉs/ (n)
Seniorenwohnheim, betreutes Wohnen

serviceyrke /sˈøːrviːsˌyrkə/ (n)
Dienstleistungsberuf
  yrke

servil /sˈɛrviːl/ (adj)
servil
  fjäskande, alltför tjänstvillig

servilitet /sˈɛrviːlˌiːteːt/ (n)
Servilität, Unterwürfigkeit
  fjäsk, kryperi

servis /sˈɛrviːs/ (n)
Service, Tafelgeschirr
  1. uppsättning
Bedienung, Service, Servieren
  2. uppassning
Serviceabgabe, Trinkgeld
  3. serveringsavgift

servitris /sˈɛrvɪtrˌiːs/ (n)
Kellnerin
  kvinna som arbetar med att servera på en restaurang

servitör /sˈɛrviːtˌøːr/ (n)
Kellner, Ober

sesamfrö /sˈeːsamfrˌøː/ (n)
Sesamkorn
  frö från sesamväxten

sesamolja /sˈeːsamˌɔlja/ (n)
Sesamöl
  matolja som utvinns av sesamfrö

sevärd /sˈeːvɛːrd/ (adj)
sehenswert
  som förtjänar intresse

sevärdhet /sˈeːvɛːrdhˌeːt/ (n)
Sehenswürdigkeit
  något värt att se

sex /sˈɛks/ (n)
Sex, Geschlechtsverkehr, coitus
  sexuellt umgänge

sexbarnsfamilj /sˌɛksbɑːrnsfamˈɪlj/ (n)
Sechs-Kind-Familie
  familj med (två föräldrar och) sex barn

sexfilig /sˈɛksfiːlˌɪɡ/ (adj)
sechsspurig
  som har sex körfält

sexfoting /sˈɛksfuːtˌɪŋ/ (n)
Sechsfüßler
  någon av de arter som räknas till understammen sexfotingar till stammen leddjur bestående av klasserna insekter och urinsekter

sexgud /sˈɛksɡʉd/ (n)
Sexgott
  någon som är exceptionellt skicklig på sex

sexig /sˈɛksɪɡ/ (adj)
sexy

sexism /sˈɛksɪsm/ (n)
Sexismus

sexist /sˈɛksɪst/ (n)
Sexist, Sexistin

sexkant /sˈɛkskant/ (n)
Sechseck
  en månghörning med sex hörn

sexkantig /sˈɛkskantˌɪɡ/ (adj)
sechseckig
  som är formad som en sexkant

sexköp /sˈɛksɕøːp/ (n)
Sexkauf
  köp av sexuella tjänster

sexleksak /sˈɛksləksˌak/ (n)
Sexspielzeug
  föremål som används till att ge människan sexuell njutning

sexliv /sˈɛksliːv/ (n)
Geschlechtsleben, Intimleben, Sexleben, Sexualleben
  sammantaget det som rör sex eller intima relationer i en persons liv

sexpack /sˈɛkspak/ (n)
Sechserpack, Sixpack
  förpackning av sex (öl)burkar
Sixpack, Waschbrettbauch
  sex raka magmuskler

sexsidig /sˈɛkssiːdˌɪɡ/ (adj)
sechsseitig
  som har sex sidor

sexsiffrig /sˈɛkssɪfrˌɪɡ/ (adj)
sechsstellig
  som skrivs med sex siffror (d.v.s. 100 000–999 999 om inledande nollor inte är tillåtna)

sext /sˈɛkst/ (n)
Sexte
  intervall som sträcker sig antingen fyra heltonsteg eller nio halvtonsteg

sextant /sˈɛkstant/ (n)
Sextant
  navigationsinstrument

sextett /sˈɛkstət/ (n)
Sextett
  en samling om sex (personer), särskilt om musiker

sextioårig /sˈɛkstiːˌuːoːrˌɪɡ/ (adj)
sechzigjährig

sextondel /sˈɛkstɔndəl/ (n)
Sechzehntel
  en av sexton lika stora delar

sexualitet /sˈɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n)
Sexualität, Geschlechlichkeit

sexualkunskap /sˈɛksʉˌalkɵnskˌɑːp/ (n)
Sexualkunde, Sexualunterricht
  (skol)ämne som behandlar människans sexualitet ur flera perspektiv

sexuell /sˈɛksʉˌɛl/ (adj)
sexuell

sexuell läggning /sˈɛksʉˌɛl lˈɛɡnɪŋ/ (n)
Veranlagung
  inneboende preferens

sexårig /sˈɛksoːrˌɪɡ/ (adj)
sechsjährig
  sex år gammal

sfinx /sfˈɪnks/ (n)
Sphinx
  fabeldjur

sfragistik /sfrˈɑːɡɪstˌiːk/ (n)
Siegelkunde, Sphragistik
  vetenskapliga studiet av sigill

sfär /sfˈɛːr/ (n)
Kugel

sfäriskt kullager /sfˈɛːrɪskt kˈɵlɑːɡˌɛr/ (n)
Pendelkugellager
  kullager med två rader av kulor och en ytterring som har sfäriskt utformad insida

sfäroidisk /sfˈɛːruːˌiːdɪsk/ (adj)
kugelig
  som har formen av en sfäroid

shaker /sxˈɑːkər/ (n)
Shaker
  (egentligen skakare) behållare där drinkar blandas

sharia /sxˈɑːriːˌa/ (n)
Scharia

shejk /sxˈɛjk/ (n)
Scheich
  titel

sheriff /sxˈeːrɪf/ (n)
Sheriff
  i USA folkvald polischef för ett område

sherpames /sxˈɛrpaməs/ (n)
Rotbrustmeise
  fåglar

sherry /sxˈɛryː/ (n)
Sherry
  ett spanskt starkvin

shetlänning /sxˈɛtlənˌɪŋ/ (n)
Shetländer
  person från Shetland

shiamuslim /sxˈiːamˌɵsliːm/ (n)
Schiit
  anhängare av den gren inom islam som kallas shia

shiit /sxˈiːiːt/ (n)
Schiit, Schiitin
  anhängare av den gren inom islam som kallas shia

shiitake /sxˈiːiːtˌakə/ (n)
Shiitake
  en svampart

shimlames /sxˈɪmlaməs/ (n)
Fichtenmeise
  arten (Periparus rufonuchalis) i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

shintoism /sxˈɪntuːˌɪsm/ (n)
Shintoismus
  en japansk inhemsk religion

shogun /sxˈuːɡɵn/ (n)
Shogun
  titel för överbefälhavaren för Japans armé mellan år 1192–1868

shop /sxˈuːp/ (n)
Geschäft, Laden, Shop
  butik, affär

shoppa /sxˈɔpa/ (v)
einkaufen, shoppen
  handla

shopping /sxˈɔpɪŋ/ (n)
Shopping, Einkaufen
  det att shoppa

shorts /sxˈuːts/ (n)
Shorts
  kortbyxor

show /sxˈuːv/ (n)
Show

siames /sˈiːaməs/ (n)
Siamkatze
  katt tillhörande en viss ras

siamesisk krokodil /sˈiːaməsˌɪsk krˈuːkoːdˌiːl/ (n)
Siam-Krokodil
  en djurart (Crocodylus siamensis) inom familjen krokodiler

siare /sˈiːarə/ (n)
Prophet, Prophetin, Seher, Seherin, Wahrsager, Wahrsagerin

sibirisk /sˈiːbiːrˌɪsk/ (adj)
sibirisch

sibirisk gråsnäppa /sˈiːbiːrˌɪsk ɡrˈoːsnəpˌa/ (n)
Grauschwanzwasserläufer

sibirisk trast /sˈiːbiːrˌɪsk trˈast/ (n)
Schieferdrossel

sibirisk tundrapipare /sˈiːbiːrˌɪsk tˈɵndrapˌiːparə/ (n)
Sibirischer Goldregenpfeifer

siciliansk /sˈiːsɪlˌiːansk/ (adj)
sizilianisch
  som rör Sicilien

sicilianska /sˈiːsɪlˌiːanskˌa/ (n)
Sizilianisch
  romanskt språk (enligt vissa italiensk dialekt) som talas på den italienska ön Sicilien

sicksack /sˈɪksak/ (adj)
zickzack

sicksack /sˈɪksak/ (n)
Zickzack

sida /sˈiːda/ (n)
Seite, Seitenlänge
  (geometri) begränsande linje
Seitenfläche
  (geometri) begränsande yta
Seite
  del
  i bok
  egenskap
  kroppsdel

sida vid sida /sˈiːda viːd sˈiːda/ (adv)
Seite an Seite
  intill varandra i samma riktning, på samma sida (i en konflikt)

sidavbitare /sˈiːdɑːvbˌiːtarə/ (n)
Seitenschneider
  asymmetrisk avbitartång (avbitare

siden /sˈiːdən/ (n)
Seide, Seidengewebe, Seidenstoff

sidenband /sˈiːdənbˌand/ (n)
Seidenband
  band tillverkat av silke

sidenbröllop /sˌiːdənbrˈœluːp/ (n)
Seidene Hochzeit

sidensvans /sˌiːdənsvˈans/ (n)
Seidenschwanz

sidentyg /sˌiːdəntˈyːɡ/ (n)
Seidenstoff
  tyg av silkestråd

sidficka /sˈɪdfɪkːˌa/ (n)
Seitentasche
  ficka som finns på sidan av klädesplagg

sidhuvud /sˈɪdhʉvˌʉd/ (n)
Kopfzeile
  den översta delen på en sida i ett dokument

sidobana /sˈiːduːbˌana/ (n)
Nebenbahn
  järnvägslinje av mindre klass

sidodörr /sˌiːduːdˈœr/ (n)
Seitentür
  dörr på sidan av en byggnad

sidogata /sˈiːduːɡˌɑːta/ (n)
Nebenstraße, Seitengasse, Seitenstraße
  tvärgata till större gata

sidoingång /sˈiːduːˌɪŋɔŋ/ (n)
Seiteneingang
  mindre ingång på sidan av byggnad

sidoskepp /sˈiːdɔsxˌɛp/ (n)
Seitenschiff
  längs­gående del av kyrka som löper jämsides med mittskeppet

sidoventrikel /sˈiːduːvˌɛntriːkəl/ (n)
Seitenventrikel
  någon av de två främre hjärnventriklarna, en i vardera hjärnhalvan

sidoverksamhet /sˈiːduːvˌɛrksamhˌeːt/ (n)
Nebentätigkeit

siemens /sˈiːəməns/ (n)
Siemens
  inversen av en ohm

sierska /sˈiːəʂkˌa/ (n)
Hellseherin, Seherin, Wahrsagerin
  kvinnlig person som har förmågan att kunna se framtiden eller som arbetar med att spå

siesta /sˈiːəstˌa/ (n)
Siesta
  middagsvila

sievert /sˈiːəvˌɛt/ (n)
Sievert
  SI-enheten för storheterna ekvivalent dos och effektiv dos

siffersumma /sˈɪfəʂˌɵma/ (n)
Quersumme
  summan av ett heltals siffror

siffra /sˈɪfra/ (n)
Zahl
  tal
Ziffer, Zahlzeichen
  tecken

sig /sˈɛj/ (pronoun)
sich

sigill /sˈiːɡɪl/ (n)
Siegel
  märke i lack eller vax

signal /sɪŋnˈɑːl/ (n)
Signal
  informationsbärare från en sändare till en eller flera mottagare

signalement /sˈɪŋnaləmˌɛnt/ (n)
Personenbeschreibung
  beskrivning av en persons utseende, ofta i samband med polisutredningar

signalera /sˈɪŋnalˌeːra/ (v)
hupen
  göra ljud med signalhornet
signalisieren
  sända signal, ge tecken åt

signalhorn /sˈɪŋnalhˌuːrn/ (n)
Signalhorn
  anordning för att avge varnande ljud från exempelvis lok eller bilar

signatur /sɪŋnˈatˈʉr/ (n)
Unterschrift, Signatur
  namnteckning
Benutzername, Initiale, Namenszeichen, Pseudonym
  pseudonym, användarnamn, initialer

signera /sˈɪŋneːrˌa/ (v)
unterschreiben, signieren

signet /sˈɪŋnət/ (n)
Signet
  sigill

signetring /sˈɪŋnətrˌɪŋ/ (n)
Siegelring
  egentligen ring med litet sigill

signifikant /sˈɪŋniːfˌiːkant/ (adj)
signifikant
  meningsfull

sik /sˈiːk/ (n)
Renke, Coregonus, Felchen

siklöja /sˈɪkløːjˌa/ (n)
Kleine Maräne, Kaisermaräne, Zwergmaräne

sikta /sˈɪkta/ (v)
sieben
  avskilja korn och klumpar
sichten
  få syn på
zielen
  ställa in rätt riktning

siktande /sˈɪktandə/ (adj)
siebend
  presensparticip av sikta

sikte /sˈiːktə/ (n)
Visier
  del på vapen som hjälper till att rikta vapnet

sil /sˈiːl/ (n)
Sieb

sila /sˈiːla/ (v)
sieben
  med hjälp av sil skilja beståndsdelar efter storlek
seien, sieben
  ta bort fasta partiklar ur en vätska

sila mygg och svälja kameler /sˈiːla mˈyɡ ɔk svˈɛlja kˈamələr/ (v)
Mücken seihen und Kamele verschlucken
  göra stor affär av småsaker och inte beakta långt viktigare saker

silhuett /sˈɪlhʉˌɛt/ (n)
Silhouette, Schattenbild
  skuggbild (t ex klippt i svart papper)

silikat /sˈiːliːkat/ (n)
Silikat
  kemisk förening av kisel och syre, en eller flera metaller och ibland väte

silikon /sˌiːlɪkˈoːn/ (n)
Silikon
  polymer innehållande kisel

silke /sˈɪlkə/ (n)
Seide
  tråd som silkesfjärilens larv spinner sin kokong av då den förpuppas

silkeband /sˈɪlkəbˌand/ (n)
Seidenband
  band tillverkat av silke

silkesapa /sˈɪlkəsˌapa/ (n)
Seidenäffchen
  individ av släktet silkesapor

silkeshäger /sˈɪlkəshˌɛːjər/ (n)
Seidenreiher

silkesmask /sˈɪlkəsmˌask/ (n)
Seidenraupe, Seidenspinner
  larven av silkesfjäril

silkesmjuk /sˈɪlkəsmjˌʉk/ (adj)
seidenweich
  mjuk som silke

silkespapper /sˈɪlkəspˌapər/ (n)
Seidenpapier

silkesstrumpa /sˈɪlkəstrˌɵmpa/ (n)
Seidenstrumpf
  strumpa tillverkad av silke

silkestråd /sˌɪlkəstrˈoːd/ (n)
Seidenfaden
  tråd av silke

silkesvante /sˈɪlkəsvˌantə/ (n)
Glacéhandschuh, Samthandschuh, Seidenhandschuh
  vante av silke

silkig /sˈɪlkɪɡ/ (adj)
seiden
  bestående eller tillverkad av silke
seiden, seidig
  glänsar som silke

sill /sˈɪl/ (n)
Hering

sillgrissla /sˈɪlɡrɪslˌa/ (n)
Trottellumme
  Uria aalge

sillsallad /sˈɪlsalˌad/ (n)
Heringssalat
  sallad med sillfiléer och andra ingredienser

sillstim /sˈɪlstiːm/ (n)
Heringsschwarm

silltrut /sˈɪltrʉt/ (n)
Heringsmöwe

silo /sˈiːluː/ (n)
Silo
  behållare

silur /sˈiːlʉr/ (n)
Silur
  geologisk period

silver /sˈɪlvər/ (n)
Silber
  metalliskt grundämne
  medalj som delas ut till den som kommer på andra plats i ett mästerskap

silveracetat /sˈɪlvərˌasətˌat/ (n)
Silberacetat
  kemisk förening av silver, kol, väte och syre

silverbromid /sˈɪlvərbrˌuːmiːd/ (n)
Silberbromid
  kemisk förening av silver och brom, AgBr

silverbröllop /sˌɪlvərbrˈœluːp/ (n)
Silberhochzeit, silberne Hochzeit

silverbägare /sˈɪlvərbˌɛːɡarə/ (n)
Silberbecher
  dryckeskärl tillverkad av silver

silvercitrat /sˈɪlvərsˌɪtrɑːt/ (n)
Silbercitrat
  kemisk förening av silver, kol, väte och syre

silvercyanid /sˈɪlvərsˌyːanˌiːd/ (n)
Silbercyanid
  kemisk förening av silver, kol och kväve

silverfosfat /sˈɪlvərfˌɔsfat/ (n)
Silberorthophosphat, Silberphosphat
  kemisk förening

silverfärgad /sˈɪlvərfˌɛrɡad/ (adj)
silberfarben, silbern
  halv=|

silvergruva /sˈɪlvərɡrˌʉva/ (n)
Silberbergwerk, Silbermine
  gruva där man bryter silvermalm

silverjodid /sˈɪlvərjˌuːdiːd/ (n)
Silberiodid, Silberjodid
  kemisk förening av silver och iod

silverkarbonat /sˈɪlvərkˌarbuːnˌat/ (n)
Silbercarbonat
  kemisk förening av silver, kol och syre

silverklorid /sˈɪlvərklˌuːriːd/ (n)
Silberchlorid
  kemisk förening av silver och klor, AgCl

silverlind /sˈɪlvərlˌɪnd/ (n)
Silber-Linde, Silberlinde
  en växtart inom familjen malvaväxter

silvermedalj /sˈɪlvərmədˌalj/ (n)
Silbermedaille

silvermonofluorid /sˈɪlvərmˌuːnɔflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Silberfluorid
  en kemisk förening av fluor och silver, AgF

silvermynt /sˈɪlvərmˌynt/ (n)
Silbermünze
  mynt av silver

silvernitrat /sˈɪlvərnˌɪtrɑːt/ (n)
Silbernitrat, Silbersalpeter
  kemisk förening av silver, kväve och syre

silveroxid /sˈɪlvərˌuːksiːd/ (n)
Disilberoxid, Silberoxid
  kemisk förening av silver och syre

silverpenning /sˈɪlvərpˌɛnɪŋ/ (n)
Silberling
  bibliskt mynt

silverskikt /sˈɪlvərsxˌɪkt/ (n)
Silberschicht
  tunt lager silver

silverslant /sˈɪlvəʂlˌant/ (n)
Silberling, Silbermünze, Silberstück
  slant av silver, silvermynt

silversulfat /sˈɪlvəʂˌɵlfat/ (n)
Silbersulfat
  en kemisk förening av svavel, syre och silver, Ag2SO4

silversulfid /sˈɪlvəʂˌɵlfiːd/ (n)
Silbersulfid
  kemisk förening av silver och svavel

silvertiosulfat /sˈɪlvətˌiːuːsˌɵlfat/ (n)
Silberthiosulfat
  kemisk förening av silver, svavel och syre

silvertistel /sˈɪlvətˌɪstəl/ (n)
Silberdistel
  arten Carlina acaulis

silvertråd /sˌɪlvətrˈoːd/ (n)
Silberdraht

silvertärna /sˌɪlvətˈɛːrna/ (n)
Küstenseeschwalbe
  en art (Sterna paradisaea) inom fågelfamiljen tärnor

silvrig /sˈɪlvrɪɡ/ (adj)
silberig
  som liknar silver i färgen, ljust skinande

sim /sˈiːm/ (n)
Schwimmen
  simning, simsätt

simbassäng /sˈɪmbasˌɛŋ/ (n)
Schwimmbecken, Swimmingpool
  bassäng för simning och bad

simborgarmärke /sˈɪmbɔrjˌarmərkə/ (n)
Schwimmabzeichen
  svenskt simmärke för simkunnighet på 200 meter i valfri stil

simglasögon /sˈɪmɡlasˌøːɡɔn/ (n)
Schwimmbrille
  speciella glasögon som ska skydda ögonen mot vatten när man simmar

simhall /sˈɪmhal/ (n)
Hallenbad, Schwimmbad, Schwimmhalle
  badhus för simning

simhopp /sˈɪmhɔp/ (n)
Kunstspringen, Turmspringen, Wasserspringen
  gren inom simning där utövaren utför olika hopp från en viss höjd och landar i vatten

simhud /sˈɪmhʉd/ (n)
Schwimmhaut
  utspänd hud emellan tårna

simma /sˈɪma/ (v)
schwimmen
  röra sig framåt i vatten
  flyta

simmare /sˈɪmarə/ (n)
Schwimmer, Schwimmerin

simning /sˈɪmnɪŋ/ (n)
Schwimmen
  teknik
  sport

simoni /siːmˈoːniː/ (n)
Simonie
  handel med kyrkliga ämbeten

simpel /sˈɪmpəl/ (adj)
einfach, simpel
  enkel
einfach
  som det endast finns en av

simsätt /sˈɪmsət/ (n)
Schwimmart
  metod eller sätt att simma, definierad i hur man upprepat använder armar och ben för att ta sig fram i vatten

simtävling /sˈɪmtəvlˌɪŋ/ (n)
Schwimmwettkampf
  tävling i att simma

simulant /sˈiːmʉlˌant/ (n)
Simulant, Simulantin

simulator /sˈiːmʉlˌatɔr/ (n)
Simulator
  anordning som för utbildning eller övning efterbildar faktiska förhållanden

simulera /sˈiːmʉlˌeːra/ (v)
simulieren, vorgeben, vorspielen
  låtsas, förställa sig

simultan /sˈiːmɵltˌan/ (adj)
gleichzeitig, simultan, zeitgleich
  samtidig

simultanförmåga /sˌiːmɵltanfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Multitaskingfähigkeit
  förmåga att göra flera saker smtidigt

simultanitet /sˈiːmɵltˌaniːtˌeːt/ (n)
Simultanität
  det att vara simultan

simultanschack /sˈiːmɵltˌanʃak/ (n)
Simultanschach
  sätt att spela schack

sina /sˈiːna/ (v)
austrocknen, versiegen

sinande /sˈiːnandə/ (adj)
versiegend
  presensparticip av sina

sindhi /sˈɪndhiː/ (n)
Sindhi
  ett indoariskt språk

singales /sˈɪŋaləs/ (n)
Singhalese, Singhalesin
  person av folkgruppen "singaleser" som utgör majoriteten av befolkningen i Sri Lanka (Ceylon)

singalesiska /sˈɪŋaləsˌɪska/ (n)
Singhalesisch
  ett indoariskt språk som talas på Sri Lanka av folkgruppen singaleser
Singhalesin
  kvinnlig singales

singaporian /sˈɪŋapˌuːriːˌan/ (n)
Singapurer, Singapurerin
  person från Singapore

singaporiansk /sˈɪŋapˌuːriːˌansk/ (adj)
singapurisch
  som gäller Singapore eller singaporianer, som är från Singapore

singaporianska /sˈɪŋapˌuːriːˌanska/ (n)
Singapurerin
  kvinna från Singapore

singel /sˈɪŋəl/ (adj)
alleinstehend, single
  ensam

singel /sˈɪŋəl/ (n)
Single
  person utan kärleksförhållande

singelhushåll /sˈɪŋəlhˌɵshɔl/ (n)
Singlehaushalt
  hus­håll med bara en med­lem

singla /sˈɪŋla/ (v)
fallen, schweben
  falla, sväva eller virvla

singular /sˈɪŋʉlˌar/ (n)
Singular, Einzahl
  singularis

singularis /sˈɪŋʉlˌariːs/ (n)
Singular
  ental

singularitet /sˈɪŋʉlˌariːtˌeːt/ (n)
Singularität
  singulär punkt

sinka /sˈɪŋka/ (n)
Zink
  instrument

sinne /sˈɪnə/ (n)
Sinn
  sensorisk funktion
Gemüt
  själslig läggning

sinnebild /sˈɪnəbˌɪld/ (n)
Sinnbild

sinnelag /sˈɪnəlˌɑːɡ/ (n)
Gemüt

sinnescell /sˈɪnəssˌɛl/ (n)
Sinneszelle
  cell som reagerar på en viss form av yttre stimuli genom att skapa en elektrisk signal som sedan leds vidare i nervsystemet

sinnesintryck /sˈɪnəsˌɪntryk/ (n)
Sinneseindruck
  perception i medvetandet (t.ex. en bild eller ett ljud) av signaler från sinnesorgan (t.ex. öga eller öra)

sinnesorgan /sˌɪnəsˈɔrɡan/ (n)
Sinnesorgan
  organ (hos djur) med uppgift att mäta fysikaliska storheter eller reagera på förändringar i organismens omgivning eller reagera på kontakt

sinnesreceptor /sˈɪnəsrˌɛsəptˌɔr/ (n)
Sinnesrezeptor
  någon av de proteinmolekyler som (direkt) påverkas av adekvat stimuli i en sinnescell, och därmed inleder signalvägen

sinnesro /sˈɪnəsrˌuː/ (n)
Seelenfrieden, Seelenruhe
  vara lugn till sinnes, vara mentalt lugn

sinnesrubbad /sˈɪnəsrˌɵbad/ (adj)
geistesgestört
  mentalt rubbad

sinnessjuk /sˈɪnəsjˌʉk/ (adj)
verrückt
  galen
geisteskrank
  mentalsjuk

sinnesstämning /sˈɪnəstˌɛmnɪŋ/ (n)
Gemütszustand

sinnlig /sˈɪnlɪɡ/ (adj)
sinnlich
  som avser något av sinnena
  som kan uppfattas medelst sinnena
  som utgör vällust

sinologi /sˌiːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Sinologie
  läran om Kina

sinsemellan /sˈɪnsəmˌɛlan/ (adv)
dazwischen, untereinander

sinus /sˈiːnʉs/ (n)
Sinus

sinusfunktion /sˌiːnɵsfɵŋksxˈuːn/ (n)
Sinusfunktion
  en funktion av typen

sinusit /sˈiːnʉsˌɪt/ (n)
Sinusitis
  inflammation i näsans bihålor

sippra /sˈɪpra/ (v)
sickern

sirap /sˈiːrap/ (n)
Sirup
  sockerprodukt

siren /sˈiːrən/ (n)
Sirene
  en sorts signalapparat med råmande ton
  havsnymf som i grekisk saga lockade seglare i fördärv

sisal /sˈiːsal/ (n)
Sisal, Sisalfaser
  fibrer från växten sisalhampa
Sisalagave
  växten sisalhampa

sist /sˈɪst/ (adv)
zuletzt

sista /sˈɪsta/ (adj)
letzte

siswati /sˈɪsvatˌiː/ (n)
Siswati
  ett bantuspråk som talas i södra Afrika, framförallt i Swaziland där det är officiellt språk, men också i angränsande delar av Sydafrika och i Lesotho och Moçambique

sitar /sˈɪtar/ (n)
Sitar
  traditionellt indiskt stränginstrument med en resonanslåda och en hals, försedd med en greppbräda och vanligen 17 till 18 strängar

sits /sˈɪts/ (n)
Sitz
  säte, fastsatt stol

sitta /sˈɪtːa/ (v)
sitzen
  1. befinna sig i vilande läge på bakdelen, med överkroppen vertikal
  7. ha säte (och stämma) i en beslutande församling
hängen, sitzen
  2. vara placerad på en viss plats

sitta med skägget i brevlådan /sˈɪtːa meːd sxˈɛɡət iː brˈeːvloːdˌan/ (v)
in der Klemme sitzen
  vara i klämma

sittande /sˈɪtːandə/ (adj)
sitzend
  presensparticip av sitta

sittmöbel /sˈɪtmøːbˌɛl/ (n)
Sitzmöbel

sittplats /sˈɪtplats/ (n)
Sitzplatz
  plats (ofta en möbel, såsom en stol eller en bänk) på vilken människor med fördel kan sitta

sittvagn /sˈɪtvaŋn/ (n)
Sitzwagen
  järnvägsvagn

situation /sˌɪtʉasxˈuːn/ (n)
Situation, Lage

sjabbig /sxˈabɪɡ/ (adj)
schäbig
  ovårdad, sliten

sjal /sxˈɑːl/ (n)
Schal, Halstuch

sjalett /sxˈɑːlət/ (n)
Kopftuch
  huvudkläde

sjok /sxˈuːk/ (n)
Schicht
  lager
Abschnitt
  stycke

sjoriska /sxˈuːrɪskˌa/ (n)
Schorisch
  ett turkspråk med ca 9 000 talare norr om Altajbergen i Ryssland

sjuda /sxˈʉda/ (v)
sieden
  koka lugnt

sjuk /sxˈʉk/ (adj)
krank
  inte frisk

sjukanmäla /sxˈʉkanmˌɛːla/ (v)
krankmelden
  an­mäla (sig) som sjuk till försäkrings­kassa eller arbets­givare

sjukdom /sxˈʉkdɔm/ (n)
Krankheit

sjukhus /sxˈʉkhʉs/ (n)
Krankenhaus, Hospital, Spital, Klinik, Klinikum
  institution för vård

sjukhusvistelse /sxˈʉkhɵsvˌɪstəlsə/ (n)
Krankenhausaufenthalt

sjuklig /sxˈʉklɪɡ/ (adj)
krankhaft, kränklich
  som kan hänföras till, eller förklaras av, en sjukdom eller störning
kränkelnd
  som ofta drabbas av sjukdom, ofta av allvarligare slag
kränklich
  vars utseende påminner om något som har med sjukdom att göra

sjukling /sxˈʉklɪŋ/ (n)
Kranke, Kranker
  person som är sjuk

sjukskriva /sxˈʉkskriːvˌa/ (v)
krankmelden
  anmäla att man är sjuk
krankschreiben
  intyga att någon är sjuk

sjukskriven /sxˈʉkskriːvən/ (adj)
krankgeschrieben
  som en läkare har intygat sjuk

sjukskrivning /sxˈʉkskriːvnˌɪŋ/ (n)
Krankschreibung
  tillstånd då någon är sjukskriven

sjuksköterska /sxˈʉksxøːtˌɛʂka/ (n)
Krankenschwester, Krankenpflegerin, Krankenpfleger

sjuksköterskeuniform /sxˌʉksxøːtˌɛʂkəˌɵniːfˈɔrm/ (n)
Schwesterntracht, Schwesternuniform
  yrkeskläder som bärs av en sjuksköterska

sjukvård /sxʉkvˈoːrd/ (n)
Krankenpflege
  professionell verksamhet

sjundedel /sxˈɵndədəl/ (n)
Siebentel, Siebtel

sjundeklassare /sxˈɵndəklˌasarə/ (n)
Siebtklässler, Siebtklässlerin
  elev som går i sjunde klass (vanligen årskurs sju i grundskolan)

sjunga /sxˈɵŋa/ (v)
singen
  frambringa melodier med rösten

sjunga på sista versen /sxˈɵŋa poː sˈɪsta vˈɛʂən/ (v)
auf dem letzten Loch pfeifen
  närma sig slutet

sjunka /sxˈɵŋka/ (v)
fallen
  minska
sinken, untergehen
  röra sig nedåt; inte flyta

sjunkbomb /sxɵŋkbˈɔmb/ (n)
Wasserbombe
  en sprängladdning (bomb) byggd för att detonera när den sjunkit i vatten till ett visst vattentryck (djup), ett vapen mot ubåtar

sjunken /sxˈɵŋkən/ (adj)
gesunken
  perfektparticip av sjunka

sjusovardagen /sxˈʉsuːvˌɑːrdɑːɡˌɛn/ (n)
Siebenschläfer
  äldre helgondag som infaller den 27 juli till minne av de sju sovarne

sjusovare /sxˈʉsuːvˌarə/ (n)
Siebenschläfer
  en art inom däggdjursfamiljen sovmöss (Gliridae)
Langschläfer, Langschläferin, Siebenschläfer
  person som sover länge om morgnarna

sjuttondel /sxˈɵtːɔndəl/ (n)
Siebzehntel

sjuttonårig /sxˈɵtːuːnˌoːrɪɡ/ (adj)
Siebzehnjährige, Siebzehnjähriger
  sjutton år gammal

sjuårskriget /sxˈʉoːʂkrˌɪɡət/ (n)
Siebenjährige Krieg
  krig mellan 1756 och 1763

sjyst /sxˈyst/ (adj)
fair, okay, prima, toll
  bra
nett
  hygglig
fair
  ärlig

själ /sxˈɛːl/ (n)
Seele, Geist, Gemüt

själsfrände /sxˈɛlsfrəndə/ (n)
Seelenverwandte, Seelenverwandter
  extra nära vän

själslig /sxˈɛlslɪɡ/ (adj)
seelisch

själv /sxˈɛlv/ (adv)
allein, selbst
  ensam

själv /sxˈɛlv/ (pronoun)
selbst
  disjunktiv
  reflexiv

själv- /sxˈɛlv/ (affix)
auto-
  auto-

självbehärskning /sxˈɛlvbəhˌɛʂknɪŋ/ (n)
Selbstbeherrschung

självbelåten /sxˈɛlvbəlˌoːtən/ (adj)
selbstgefällig, selbstzufrieden
  belåten (nöjd) med sig själv och inte intresserad av andra personer eller sina egna fel

självbeteckning /sxˈɛlvbətˌɛknɪŋ/ (n)
Selbstbezeichnung
  beteckning (namn) som organisation eller företeelse själv uppger sig identifiera med

självbetjäning /sxˈɛlvbəɕˌɛːnɪŋ/ (n)
Selbstbedienung
  försäljning där betjäning tas över av kunden själv

självbild /sxˈɛlvbɪld/ (n)
Selbstbild
  bild (uppfattning) av sig själv

självbiografi /sxˈɛlvbiːˌɔɡrafˌiː/ (n)
Autobiografie, Selbstbiografie
  redogörelse om en persons liv skapad av personen själv

självbiografisk /sxˈɛlvbiːˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
autobiografisch
  som är en självbiografi

självdeklaration /sxˌɛlvdəklˌɑːrɑːsxˈuːn/ (n)
Steuererklärung
  uppgifter från skattskyldig person till taxeringsmyndighet beträffande föregående års inkomster

självfallet /sxˈɛlvfalət/ (adv)
selbstverständlich
  självklart, givet

självförklarande /sxˈɛlvfœrklˌɑːrandə/ (adj)
selbsterklärend

självförsvar /sxəlvfˈœʂvɑːr/ (n)
Selbstverteidigung

självförtroende /sxəlvfˈœtruːˌɛndə/ (n)
Selbstvertrauen
  nöjdhet med och tro på sig själv, sina kunskaper och färdigheter

självgod /sxˈɛlvɡuːd/ (adj)
selbstgefällig, selbstgerecht
  mycket bra och förträfflig i egna ögon

självgodhet /sxˈɛlvɡuːdhˌeːt/ (n)
Selbstgefälligkeit
  egenskapen att vara självgod, viljan att framstå som god hellre än att uträtta det som är gott

självhushållning /sxˈɛlvhɵshˌɔlnɪŋ/ (n)
Selbstversorgung
  hushållning som kännetecknas av att alla livsnödvändiga varor produceras själv

självisk /sxˈɛlvɪsk/ (adj)
selbstsüchtig

självklar /sxˈɛlvklɑːr/ (adj)
selbstverständlich
  lätt att inse

självklart /sxˈɛlvklɑːt/ (adv)
natürlich, selbstverständlich

självkänsla /sxˈɛlvɕənslˌa/ (n)
Selbstwertgefühl
  upplevelse eller uppfattning om sig själv, om ens egenskaper och färdigheter

självkär /sxˈɛlvkɛːr/ (adj)
selbstverliebt
  egenkär, kär i sig själv

självmant /sxˈɛlvmant/ (adj)
aus freien Stücken, freiwillig
  som utförs utan maning eller fordran

självmedveten /sxˌɛlvmeːdvˈeːtən/ (adj)
selbstbewusst

självmord /sxˈɛlvmuːrd/ (n)
Selbstmord, Suizid, Freitod, Selbsttötung
  det att en individ dödar sig själv

självmordsattack /sxˈɛlvmuːrdsˌatːak/ (n)
Selbstmordangriff, Selbstmordattacke
  händelse där en attentatsman utför ett attentat i syfte att döda och skada många människor, samtidigt som även attentatsmannen omkommer

självmordsattentat /sxˈɛlvmuːrdsˌatːəntˌat/ (n)
Selbstmordanschlag, Selbstmordattentat
  händelse där en attentatsman utför ett attentat i syfte att döda och skada många människor, samtidigt som även attentatsmannen omkommer

självmordsbenägen /sxˈɛlvmuːrdsbənˌɛːjən/ (adj)
selbstmordgefährdet
  benägen att begå självmord

självmordsbenägenhet /sxˈɛlvmuːrdsbənˌɛːjeːnhˌeːt/ (n)
Selbstmordgefährdung, Suizidgefährdung
  benägenhet att begå självmord

självmordsbombare /sxˈɛlvmuːrdsbˌɔmbɑːrə/ (n)
Selbstmordattentäter, Selbstmordattentäterin

självmördare /sxəlvmˈœrdarə/ (n)
Selbstmörder, Selbstmörderin

självporträtt /sxˈɛlvpuːtrˌɛt/ (n)
Selbstporträt, Selbstbildnis

självpålagd /sxˈɛlvpoːlˌɑːɡd/ (adj)
selbstverschuldet
  (om en plikt) som man lagt på sig själv

självrannsakan /sxˈɛlvransˌakan/ (n)
Selbstprüfung
  noggrant och kritiskt undersöka sig själv

självrådig /sxˈɛlvroːdˌɪɡ/ (adj)
beratungsresistent
  som inte rådgör med andra

självskadebeteende /sxˈɛlvskɑːdəbətəˌɛndə/ (n)
selbstverletzendes Verhalten
  (psykologi) slags beteende

självsnörande /sxˈɛlvsnøːrˌandə/ (adj)
selbstschnürend
  som snör sig själva

självstudium /sxˈɛlvstʉdˌiːʉm/ (n)
Selbststudium
  inlärning (förkovran, studium) på egen hand (själv)

självständig /sxˈɛlvstəndˌɪɡ/ (adj)
selbständig, selbstständig
  som handlar efter eget kynne
  självstyrande

självständighet /sxˈɛlvstəndˌɪɡheːt/ (n)
Selbständigkeit, Selbstständigkeit

självständighetsdag /sxˈɛlvstəndˌɪɡheːtsdˌɑːɡ/ (n)
Unabhängigkeitstag
  datum då en stat förklarat sig självständig

självsäker /sxˈɛlvsɛːkər/ (adj)
selbstsicher

självsäkerhet /sxəlvsˈɛːkərhˌeːt/ (n)
Selbstbewusstsein

sjätteklassare /sxˈɛtːəklˌasarə/ (n)
Sechstklässler, Sechstklässlerin
  elev som går i sjätte klass (vanligen årskurs sex i grundskolan)

sjåpig /sxˈoːpɪɡ/ (adj)
wehleidig, zimperlich
  överdrivet rädd, pjoskig

sjö /sxˈøː/ (n)
See
  ansamling av sötvatten

sjöbjörn /sxˈœbjˈœrn/ (n)
Seebär
  erfaren sjöman
  säl av släktet Arctocephalus

sjöborre /sxˈøːbɔrə/ (n)
Seeigel
  vattenlevande, oftast klotformat djur som är beklätt med taggar över hela kroppen

sjöbris /sxˈœbriːs/ (n)
Seebrise
  vind som blåser från havet in mot land

sjöfarare /sxˈøːfarˌarə/ (n)
Seefahrer
  person som far till sjöss

sjöfart /sxøːfˈɑːt/ (n)
Seefahrt, Schifffahrt

sjöflygplan /sxˈœflyɡplˌan/ (n)
Wasserflugzeug
  flygmaskin med förmågan att lyfta och landa på vattenytan

sjöfågel /sxˈøːfoːjəl/ (n)
Seevogel, Wasservogel
  fågel som brukar leva vid sjöar, våtmarker, vattendrag eller kuster

sjögurka /sxˈøːɡɵrkˌa/ (n)
Seegurke
  individ inom klassen sjögurkor (Holothuroidea)

sjögång /sxˈøːɡɔŋ/ (n)
Seegang

sjöhare /sxˈøːharə/ (n)
Seehase
  någon av de arter inom underordningen sjöharar (Anaspidea)

sjöhäst /sxˈøːhəst/ (n)
Seepferdchen

sjöjungfru /sxˈøːjɵŋfrˌʉ/ (n)
Meerjungfrau
  mytologiskt naturväsen

sjökapten /sxˈøːkaptən/ (n)
Kapitän, Schiffskapitän
  person som har den utbildning som krävs för att vara befälhavare på ett skepp (en båt)

sjökort /sxˈøːkɔt/ (n)
Seekarte
  karta över vatten där även vattendjup, grund, stenar och annat som båtar kan tänkas ha användning av märks ut

sjökrig /sxˈœkrɪɡ/ (n)
Seekrieg
  krig till sjöss

sjölejon /sxˈøːləjˌuːn/ (n)
Seelöwe
  individ av någon av fem arter sälar i familjen öronsälar (Otariidae)

sjöman /sxˈøːman/ (n)
Seemann
  person som arbetar på fartyg

sjömanssång /sxˈøːmansˌɔŋ/ (n)
Seemannslied
  sjömänsvisa

sjömansvisa /sxˈøːmansvˌiːsa/ (n)
Seemannslied, Seemannsweise
  sjömanssång

sjömil /sxˈøːmiːl/ (n)
Seemeile
  nautisk mil utgörande 1852 meter

sjöofficer /sxˈøːɔfˌiːsər/ (n)
Marineoffizier, Marineoffizierin
  officer i flotta

sjöorre /sxˈøːɔrə/ (n)
Trauerente

sjörövare /sxˈøːrøːvˌarə/ (n)
Pirat, Seeräuber, Korsar, Freibeuter, Freibeuterin, Piratin

sjösjuk /sxˈœsxʉk/ (adj)
seekrank
  som lider av sjösjuka

sjösjuka /sxˈœsxʉkˌa/ (n)
Seekrankheit
  illamående

sjöslag /sxˈœslɑːɡ/ (n)
Seeschlacht
  större militär sammandrabbning till sjöss

sjöstjärna /sxˈœsxərnˌa/ (n)
Seestern
  marina djur

sjöstrand /sxˈœstrand/ (n)
Seestrand
  strand i anslutning till en (in-)sjö

sjösätta /sxˈøːsətːˌa/ (v)
vom Stapel lassen
  1. sätta en båt i vatten
in Gang setzen
  2. sätta igång

sjötrafik /sxˈœtrafˈiːk/ (n)
Schiffsverkehr
  trafik med fartyg på vattenvägar

sjötunga /sxˈøːtɵŋˌa/ (n)
Seezunge
  fiskart ur ordningen plattfiskar

skada /skˈɑːda/ (n)
Schaden, Verletzung

skada /skˈɑːda/ (v)
beschädigen, schaden, schädigen
  orsaka skada
verletzen
  såra sig

skadad /skˈɑːdad/ (adj)
beschädigt, geschädigt, verletzt
  perfektparticip av skada

skadad /skˈɑːdad/ (n)
Verletzte, Verletzter
  skadad person

skadeglad /skˈɑːdəɡlˌɑːd/ (adj)
schadenfroh
  som känner skadeglädje

skadeglädje /skˈɑːdəɡlˌɛdjə/ (n)
Schadenfreude

skadegörare /skˈɑːdəjˌøːrarə/ (n)
Schädiger, Schädigerin
  varelse som utför viss skada

skadegörelse /skˈɑːdəjˌøːrəlsə/ (n)
Beschädigung, Schädigung
  olovlig förstörelse av någon annans egendom

skaderisk /skˈɑːdərˌɪsk/ (n)
Verletzungsgefahr, Verletzungsrisiko

skadestånd /skˈɑːdəstˌoːnd/ (n)
Schadenersatz, Schadensersatz

skadlig /skˈɑːdlɪɡ/ (adj)
schädlich
  förmögen att skada

skadskjuten /skˈɑːdɕʉtən/ (adj)
angeschossen, weidwund

skaffa /skˈafa/ (v)
beschaffen, anschaffen, besorgen, verschaffen

skafferi /skˈafərˌiː/ (n)
Vorratskammer, Speisekammer
  skåp för matvaror

skaft /skˈaft/ (n)
Schaft, Stiel
  avlång del

skaka /skˈɑːka/ (v)
schütteln
  försätta i skakning
schütteln, rütteln
  vibrera

skakande /skˈɑːkandə/ (adj)
erschütternd
  presensparticip av skaka

skakig /skˈɑːkɪɡ/ (adj)
zittrig
  som skakar

skal /skˈɑːl/ (n)
Schale, Pelle
  yta
Außenskelett, Exoskelett
  yttre skelett

skala /skˈɑːla/ (n)
Tonleiter
  ordnad följd av toner
Gradierung, Skala
  ordnade markeringar på mätinstrument
Maßstab, Stufenleiter
  storleksförhållande mellan en avbildning och det avbildade föremålet

skala /skˈɑːla/ (v)
schälen, pellen
  avlägsna skalet

skalar /skˈɑːlar/ (n)
Skalar
  fisk Pterophyllum scalare

skalare /skˈɑːlarə/ (n)
Schäler
  enkelt redskap för att skala
Skalar
  fisk Pterophyllum scalare

skalbagge /skˈalbaɡə/ (n)
Käfer
  insektstyp

skald /skˈald/ (n)
Dichter, Skalde
  diktare

skaldjur /skaljˈʉr/ (n)
Krustentier, Schalentier
  djur med yttre skelett ofta kallat skal

skalk /skˈalk/ (n)
Knust, Käserinde
  kant av ost, bröd eller liknande

skall /skˈal/ (n)
Gebell
  det starka ljud en hund eller varg frambringar

skalla /skˈala/ (v)
hallen, schallen
  genljuda
köpfen
  stöta till med huvudet

skallande /skˈalandə/ (adj)
schallend
  presensparticip av skalla

skalle /skˈalə/ (n)
Birne, Kopf
  huvud
Schädel, Kranium
  huvudets skelett

skallerorm /skˈalərˌuːrm/ (n)
Klapperschlange

skallig /skˈalɪɡ/ (adj)
glatzköpfig, kahl
  med lite hår

skallra /skˈalra/ (n)
Rassel
  leksak
Klapper, Rassel
  musikinstrument

skallra /skˈalra/ (v)
klappern, rasseln
  göra ljud som en skallra

skalmeja /skˈalməjˌa/ (n)
Schalmei
  ett gammalt träblåsinstrument

skalp /skˈalp/ (n)
Skalp
  trofé, byte

skalpell /skˈalpəl/ (n)
Skalpell

skalpotatis /skˌalpɔtˈɑːtɪs/ (n)
Pellkartoffel
  potatis som koks med skalen

skalv /skˈalv/ (n)
Beben, Erschütterung
  det att skälva

skalär /skˈɑːlɛːr/ (adj)
Skalar

skalärprodukt /skˈɑːlərprɔdˌɵkt/ (n)
Skalarprodukt
  matematik

skam /skˈɑːm/ (n)
Scham
  känsla av blygsel

skamfilad /skˈamfiːlˌad/ (adj)
abgenutzt, übel zugerichtet
  perfektparticip av skamfila

skamlig /skˈamlɪɡ/ (adj)
schändlich
  moraliskt mycket dålig
schändlich, unanständig
  oanständig

skamlös /skˈamløːs/ (n)
schamlos

skampåle /skˈampoːlə/ (n)
Pranger, Schandpfahl
  påle vid vilken en förbrytare offentligen vanäras

skamsen /skˈamsən/ (adj)
beschämt

skamvrå /skˈamvroː/ (n)
Schamwinkel, Schämecke
  hörn där skolbarn straffades

skandal /skˈandal/ (n)
Skandal

skandalblaska /skˈandalblˌaska/ (n)
Skandalblatt
  tidning som försöker att höja upplagan med artiklar om skandaler

skandalös /skˈandalˌøːs/ (adj)
skandalös

skandinavisk /skˈandiːnˌavɪsk/ (adj)
skandinavisch

skandinavism /skˈandiːnˌavɪsm/ (n)
Skandinavismus
  rörelse

skandium /skˈandiːˌʉm/ (n)
Scandium, Skandium

skanna /skˈana/ (v)
scannen
  fotografera en text eller bild med en skanner för att använda den på datorn

skanner /skˈanər/ (n)
Scanner
  apparat som omvandlar ljusinformation till binärdata
  streckkodsläsare

skans /skˈans/ (n)
Schanze
  militär försvarsanläggning

skapa /skˈɑːpa/ (v)
erschaffen, machen, anlegen, erzeugen, schöpfen

skapare /skˈɑːparə/ (n)
Schöpfer
  gudomligt väsen som skapat universum och livet
Schöpfer, Schöpferin, Erschaffer, Erschafferin
  person som givit upphov till viss företeelse

skaparglädje /skˈɑːparɡlˌɛdjə/ (n)
Schaffensfreude, Schaffenslust

skapelse /skˈɑːpəlsə/ (n)
Schöpfung
  något (eller någon) som har blivit skapat (av någon)
  händelse då något blir skapat

skaplig /skˈɑːplɪɡ/ (adj)
leidlich

skara /skˈɑːra/ (n)
Schar

skare /skˈarə/ (n)
Harsch

skarp /skˈarp/ (adj)
scharf
  kraftig, som ger en stickande känsla (i näsan, ögonen)
  tvär
  vass

skarpsill /skˈarpsɪl/ (n)
Europäische Sprotte
  en art inom fiskfamiljen sillfiskar (Clupeidae)

skarvsladd /skˈarvslad/ (n)
Verlängerungskabel, Verlängerungsschnur
  sladd med stickpropp i ena änden och uttag i den andra

skata /skatˈa/ (n)
Elster
  fågel

skateboard /skˈɑːtəbˌuːard/ (n)
Skateboard
  rullbräda

skatgås /skˈatɡoːs/ (n)
Spaltfußgans
  en fågelart (Anseranas semipalmata)

skatgök /skˈatjøːk/ (n)
Häherkuckuck

skatt /skˈat/ (n)
Steuer
  avgift
Schatz
  dyrbarheter

skatta /skˈatːa/ (v)
bewerten, schätzen
  uppskatta /en storhets värde/
schätzen
  uppskatta /något på en känslomässig nivå/

skattebetalare /skˌatːəbətˈɑːlarə/ (n)
Steuerzahler, Steuerzahlerin

skattefri /skˈatːəfrˌiː/ (adj)
steuerfrei
  fri från skatt

skattefrihet /skˈatːəfrˌiːheːt/ (n)
Steuerfreiheit
  fri från plikten att betala skatt

skatteindrivare /skˈatːəˌɪndriːvˌarə/ (n)
Steuereintreiber
  person som driver in skatt

skattelagstiftning /skˈatːəlˌɑːɡstɪftnˌɪŋ/ (n)
Steuergesetzgebung
  lagstiftning om skatter

skattemyndighet /skˈatːəmˌyndɪɡhˌeːt/ (n)
Finanzbehörde, Steuerbehörde
  myndighet (verk) för indrivning av skatt

skatteparadis /skˈatːəparˌadiːs/ (n)
Steueroase, Steuerparadies

skattepliktig /skˈatːəplˌɪktɪɡ/ (adj)
steuerpflichtig
  som har skyldighet att betala skatt

skattereform /skˌatːərəfˈɔrm/ (n)
Steuerreform
  förändring (reform) av lagar för beskattning

skattesats /skˈatːəsˌats/ (n)
Steuersatz
  procentsats av inkomsten som enligt skattetabellen måste betalas

skattesmitare /skˈatːəsmˌiːtarə/ (n)
Steuerhinterzieher, Steuerhinterzieherin, Steuersünder, Steuersünderin
  person som skattesmiter

skatteåterbäring /skˈatːəˌoːtərbˌɛːrɪŋ/ (n)
Steuererstattung, Steuerrückerstattung, Steuerrückzahlung
  pengar som betalas ut till person som betalat för mycket skatt

skattkammare /skˈatkamˌarə/ (n)
Schatzkammer
  rum där man förvarar sina skatter

skattkista /skˈatkɪstˌa/ (n)
Schatzkiste, Schatzkästchen, Schatztruhe
  låda för förvaring av något värdefullt

skava /skˈava/ (v)
schaben, scheuern
  gnida emot på ett obehagligt eller irriterande vis
reiben
  gnida, skrapa

skavsår /skˈɑːvsoːr/ (n)
Hautabschürfung, Schürfwunde
  skavsår

ske /sxˈeː/ (v)
passieren, geschehen

sked /sxˈeːd/ (n)
Löffel

skeda /sxˈeːda/ (v)
abschöpfen, scheiden
  skilja, rena
in Löffelchenposition liegen
  tillsammans med en annan person ligga i sängen i en position som påminner om en sked (utan skaftet)
löffeln
  ösa med en sked

skedand /sxˈeːdand/ (n)
Löffelente

skede /sxˈeːdə/ (n)
Stadium, Stufe, Zeitabschnitt

skedstork /sxˈɛdstɔrk/ (n)
Löffler

skeende /sxˈeːəndə/ (n)
Geschehen, Verlauf, Vorgang

skejta /sxˈɛjta/ (v)
skaten
  åka skateboard

skela /sxˈeːla/ (v)
schielen
  rikta ögonen åt olika håll

skeleton /sxˈeːlətˌuːn/ (n)
Skeleton
  sport

skelett /sxˈeːlət/ (n)
Skelett
  stomme i byggnad
Gerippe, Skelett
  stomme i djurs kroppar

skelett i garderoben /sxˈeːlət iː ɡˈardərˌuːbən/ (n)
eine Leiche im Keller
  något obehagligt

skelning /sxˈɛlnɪŋ/ (n)
Schielen
  osamordnad lägeinställning hos de två ögonen

sken /sxˈeːn/ (n)
Schein
  ljus
  det att skena i väg
  falskt intryck

skena /sxˈeːna/ (n)
Schiene
  långsmal anordning

skena /sxˈeːna/ (v)
durchgehen, davonlaufen
  rusa okontrollerat

skenbar /sxˈeːnbɑːr/ (adj)
scheinbar
  skenbar

skenben /sxˈɛnbən/ (n)
Schienbein
  främre benet i underbenet

skenhelig /sxˈɛnhəlˌɪɡ/ (adj)
scheinheilig

skenhelighet /sxˈɛnhəlˌɪɡheːt/ (n)
Scheinheiligkeit
  det att vara skenhelig

skenmanöver /sxˈɛnmanˌøːvər/ (n)
Scheinmanöver
  handling utförd i syfte att missleda

skepnad /sxˈɛpnad/ (n)
Erscheinung, Gestalt
  mystisk gestalt
Erscheinung
  uppenbarelse

skepp /sxˈɛp/ (n)
Schiff
  stor båt
  arkitektur

skeppare /sxˈɛparə/ (n)
Schiffer, Schifferin, Schiffsführer, Schiffsführerin, Skipper
  befälhavare (kapten) på (mindre) fartyg (båt)

skepparkrans /sxˌɛparkrˈans/ (n)
Schifferkrause
  ett skägg som tillsammans med polisongerna och håret bildar en krans runt ansiktet

skeppsbrott /sxˈɛpsbrɔt/ (n)
Schiffbruch
  förlisning av flytetyg genom grundstötning eller på grund av stark vind eller hög sjö

skeppsbruten /sxˈɛpsbrʉtən/ (adj)
schiffbrüchig
  som har lidit skeppsbrott

skeppsgosse /sxˈɛpsɡɔsə/ (n)
Schiffsjunge
  pojke eller ung man som tjänar passagerare eller besättningsmedlemmar ombord ett skepp

skeppssättning /sxˈɛpsətnˌɪŋ/ (n)
Schiffssetzung
  en samling resta stenar i form av ett skepp

skeppsvarv /sxˈɛpsvɑːrv/ (n)
Schiffswerft
  industrianläggning för nybyggnad eller reperation av fartyg

skepsis /sxˈɛpsiːs/ (n)
Skepsis

skepticism /sxˈɛptiːsˌɪsm/ (n)
Skeptizismus
  filosofisk åsikt som inte erkänner allmängiltig kunskap

skeptiker /sxˈɛptiːkər/ (n)
Skeptiker, Skeptikerin

skeptisk /sxˈɛptɪsk/ (adj)
skeptisch, misstrauisch
  tvivlande

skev /sxˈeːv/ (adj)
schief
  som böjer av eller viker åt sidan

skick /sxˈɪk/ (n)
Zustand
  tillstånd

skicka /sxˈɪkːa/ (v)
sich schicken
  bete sig korrekt
schicken, senden
  sända

skicklig /sxˈɪklɪɡ/ (adj)
geschickt, gewandt

skicklighet /sxˈɪklɪɡhˌeːt/ (n)
Geschicklichkeit
  det att vara skicklig

skida /sxˈiːda/ (n)
Scheide
  fodral för kniv, svärd och liknande större eggvapen
Ski, Schi
  idrottsredskap
Hülse, Schote
  skalet runt fröna hoskorsblommiga växter

skidbacke /sxˈɪdbakːə/ (n)
Skihang, Skipiste

skidglasögon /sxˈɪdɡlasˌøːɡɔn/ (n)
Schneebrille

skidlift /sxˈɪdlɪft/ (n)
Skilift
  maskin – vertikal persontransportinstallation – som transporterar åkare uppför skidbackar

skidskola /sxˈɪdskuːlˌa/ (n)
Skischule
  skola där nybörjare kan lära sig skidåkning

skidskytt /sxˈɪdsxyt/ (n)
Biathlet, Biathletin
  utövare av skidskytte

skidskytte /sxˈɪdsxytːə/ (n)
Biathlon

skidsport /sxˈɪdspɔt/ (n)
Skisport
  gemensam term för sporter där skidor används

skidspår /sxˈɪdspoːr/ (n)
Loipe
  bana (spår) avsedd för skidåkning
Skispur
  spår efter någon som åkt skidor

skidstav /sxˈɪdstav/ (n)
Skistock
  stav som kan användas som hjälpmedel när man åker skidor

skidåkare /sxˈiːdoːkˌarə/ (n)
Skifahrer, Schifahrer, Schifahrerin, Skifahrerin, Skiläufer, Skiläuferin

skidåkerska /sxˈiːdoːkˌɛʂka/ (n)
Skilangläufer
  kvinnlig skidåkare

skidåkning /sxˈiːdoːknˌɪŋ/ (n)
Skifahren, Skilaufen

skiffer /sxˈɪfər/ (n)
Schiefer
  bergart

skift /sxˈɪft/ (n)
Schicht
  omgång i ett arbete

skifta /sxˈɪfta/ (v)
aufteilen
  fördela
variieren
  variera
wechseln
  ändra

skiftande /sxˈɪftandə/ (adj)
verschieden, wechselnd
  presensparticip av skifta

skifte /sxˈiːftə/ (n)
Wechsel, Wende
  det att skifta

skiftnyckel /sxˈɪftnykːəl/ (n)
Engländer, Franzose, Rollgabelschlüssel, Universalschraubenschlüssel
  verktyg

skikt /sxˈɪkt/ (n)
Schicht

skild /sxˈɪld/ (adj)
unterschiedlich, verschieden
  1. olik
geschieden, getrennt
  2. frånskild

skildra /sxˈɪldra/ (v)
schildern
  avbilda

skildring /sxˈɪldrɪŋ/ (n)
Schilderung
  framställning

skilja /sxˈɪlja/ (v)
unterscheiden, trennen

skilja agnarna från vetet /sxˈɪlja ˈaŋnarnˌa froːn vˈeːtət/ (v)
die Spreu vom Weizen trennen
  att, i ett visst sammanhang, välja endast det som är utav värde eller betydelse

skiljas /sxˈɪljas/ (v)
sich scheiden lassen, sich trennen
  upplösa sitt äktenskap

skiljetecken /sxˈɪljətˌɛkːən/ (n)
Satzzeichen
  tecken utöver bokstäverna som används i skrift

skilling /sxˈɪlɪŋ/ (n)
Schilling
  litet mynt, skiljemynt

skillingtryck /sxˈɪlɪŋtrˌyk/ (n)
Bänkellied, Moritat
  enkel trycksak, vanligen avsedd för spridning till en större allmänhet

skillnad /sxˈɪlnad/ (n)
Unterschied, Diskrepanz
  det att två eller flera föremål är eller ter sig olika

skilsmässa /sxˈɪlsməsˌa/ (n)
Scheidung, Ehescheidung

skimmel /sxˈɪməl/ (n)
Schimmel
  mögel
  häst

skimmer /sxˈɪmər/ (n)
Schimmer
  det att skimra, glans, sken

skimra /sxˈɪmra/ (v)
schimmern
  lysa svagt, särskilt med flämtande ljus

skina /sxˈiːna/ (v)
leuchten, scheinen
  lysa starkt

skingra /sxˈɪŋra/ (v)
zerstreuen

skingrande /sxˈɪŋrandə/ (n)
Zersteuen, Zerstreuung
  det att sprida

skinka /sxˈɪŋka/ (n)
Pobacke
  Rumphalva
Schinken
  grisens bakdel

skinn /sxˈɪn/ (n)
Haut, Fell, Leder, Pelle
  hud med eller utan hår

skinnjacka /sxˈɪnjakːˌa/ (n)
Lederjacke
  jacka av skinn

skiss /sxˈɪs/ (n)
Skizze
  utkast till ett större arbete (t ex till en målning)

skissa /sxˈɪsa/ (v)
skizzieren
  rita

skissera /sxˈɪseːrˌa/ (v)
skizzieren

skit /sxˈiːt/ (interjection)
Scheiße
  en vanlig svordom.

skit /sxˈiːt/ (n)
Scheiße
  avföring
Scheißkerl
  negativt om person
Müll, Scheißdreck, Scheiße
  skräp och irrelevanta eller ovidkommande saker

skita /sxˈiːta/ (v)
scheißen, kacken
  göra sig av med avföring
scheißen
  strunta i, inte bry sig om

skitig /sxˈiːtɪɡ/ (adj)
dreckig
  smutsig

skitskalle /sxˈɪtskalə/ (n)
Scheißkerl
  elak person

skitsnack /sxˈɪtsnak/ (n)
Quatsch
  lögner, påhitt, sanningslösa påståenden

skitstövel /sxˈɪtstøːvəl/ (n)
Scheißkerl, Stinkstiefel
  person som beter sig mycket illa

skitsur /sxˈɪtsʉr/ (adj)
stinksauer
  mycket sur

skiva /sxˈiːva/ (n)
Platte
  1. platt föremål
Scheibe
  2. tillskuren bit
Party
  3. fest el. partaj
Schallplatte, Platte, CD
  4. inspelning

skiva /sxˈiːva/ (v)
schnitzeln
  skära i skivor

skivling /sxˈɪvlɪŋ/ (n)
Blätterpilz, Lamellenpilz

skivstång /sxˈɪvstɔŋ/ (n)
Hantel
  redskap vid tyngdlyftning

skjorta /ɕˈuːta/ (n)
Hemd

skjortkrage /ɕˈuːtkraɡə/ (n)
Hemdenkragen, Hemdkragen
  krage på skjorta

skjul /ɕˈʉl/ (n)
Schuppen, Verschlag
  mindre byggnad

skjuta /ɕˈʉta/ (v)
schießen
  avfyra projektil från vapen
  träffa med projektil från vapen
  (intransitivt) tillta med accelererande hastighet
  (sport)
schieben
  förflytta i rummet
  förflytta i tiden

skjuta ihjäl /ɕˈʉta ˈɪjɛːl/ (v)
erschießen

skjuta sig själv i foten /ɕˈʉta sˈɛj sxˈɛlv iː fˈuːtən/ (v)
sich ins eigene Bein schießen

skjuta upp /ɕˈʉta ˈɵp/ (v)
aufschieben, verschieben
  utföra en aktivitet vid ett senare tillfälle

skjutmått /ɕˈɵtmɔt/ (n)
Schiebelehre, Schieblehre

skjuts /ɕˈʉts/ (n)
Mitfahrgelegenheit
  det att få (gratis) åktur
Knuff, Schubs
  knuff därigenom något förlorar balansen eller sätts i rörelse

skjutsa /ɕˈʉtsa/ (v)
fahren
  ge någon skjuts

skjutvapen /ɕˈʉtvapən/ (n)
Schusswaffe
  vapen som kan avlossa skott

skjutvägg /ɕˈʉtvəɡɡ/ (n)
Wand
  vägg bestående av rörliga segment

sko /skˈuː/ (n)
Schuh, Lackschuh
  fotbeklädnad

sko /skˈuː/ (v)
beschlagen
  fästa hästsko
bereichern
  göra sig oskälig vinst

skoaffär /skˌuːafˈɛːr/ (n)
Schuhgeschäft

skoborste /skˈuːbɔʂtˌɛ/ (n)
Schuhbürste

skobutik /skˈuːbɵtˌiːk/ (n)
Schuhgeschäft

skock /skˈɔk/ (n)
Schwarm, Schar
  obestämt antal människor eller djur i en oordnad grupp
Schock
  sextio stycken

skog /skˈuːɡ/ (n)
Wald, Forst
  område av träd

skogbevuxen /skˈɔɡbəvˌɵksən/ (adj)
bewaldet
  med skog växande uppå

skogfattig /skˈɔɡfatːˌɪɡ/ (adj)
waldarm
  om det finns nästan inga skogar

skogsbrand /skˈɔɡsbrand/ (n)
Waldbrand

skogsbruk /skˈɔɡsbrʉk/ (n)
Forstwirtschaft

skogsbryn /skˈɔɡsbryːn/ (n)
Waldrand
  område där öppen mark övergår i skog

skogsbräsma /skˈɔɡsbrəsmˌa/ (n)
Wald-Schaumkraut
  arten Cardamine flexuosa

skogsdunge /skˈɔɡsdɵŋə/ (n)
Gehölz, Waldung
  (större) dunge

skogsduva /skˈɔɡsdʉvˌa/ (n)
Hohltaube

skogsfågel /skˈɔɡsfoːjəl/ (n)
Waldvogel
  fågel som (mest) lever i skog

skogsgräns /skˈɔɡsɡrəns/ (n)
Waldgrenze
  gränsland i växtligheten där klimatet är ogynnsamt för skog

skogsindustri /skˈɔɡsɪndˌɵstriː/ (n)
Forstwirtschaft, Waldwirtschaft

skogslind /skˈɔɡslɪnd/ (n)
Steinlinde, Winterlinde
  arten/trädslaget lind

skogslönn /skɔɡslˈœn/ (n)
Spitz-Ahorn, Spitzahorn, Spitzblättriger Ahorn

skogsområde /skˈɔɡsɔmrˌoːdə/ (n)
Waldgebiet
  sammanhängande område på jordens yta, vilket är täckt av skog

skogssnäppa /skˈɔɡsnəpˌa/ (n)
Waldwasserläufer

skogssångare /skˈɔɡsɔŋˌarə/ (n)
Waldsänger
  en fågelfamilj (Parulidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

skogstokig /skˈɔɡstuːkˌɪɡ/ (adj)
wahnsinnig
  totalt galen

skogsvetenskap /skˈɔɡsvətˌɛnskɑːp/ (n)
Forstwissenschaft
  läran om skogens utnyttjande och skogsråvarans förädling

skogsväg /skˈɔɡsvɛːɡ/ (n)
Waldweg
  (vanligen mindre) skogskantad väg

skogsägare /skˈɔɡsəjˌarə/ (n)
Waldbesitzer, Waldbesitzerin
  någon som äger skog

skogsödla /skɔɡsˈœdla/ (n)
Waldeidechse
  reptilart

skohorn /skˈuːhuːrn/ (n)
Schuhanzieher, Schuhlöffel

skoj /skˈuːj/ (n)
Humbug, Schwindel
  bedrägeri
Spaß, Scherz, Jux, Ulk
  något skojigt

skoja /skˈuːja/ (v)
schwindeln
  bedra
scherzen, spaßen, ulken
  skämta

skojare /skˈuːjarə/ (n)
Schreihals
  1. högljudd person
Schelm, Spaßvogel
  2. skämtsam person
Gauner, Gaunerin, Schwindler, Schwindlerin
  3. svekfullt handlande person

skojig /skˈuːjɪɡ/ (adj)
lustig, spaßig
  1. rolig
lustig, ulkig, spaßig
  2. humoristisk

skokartong /skˈuːkatˌɔŋ/ (n)
Schuhkarton, Schuhschachtel
  förpackning i kartong för skor

skokräm /skˈuːkrɛːm/ (n)
Schuhcreme, Schuhpasta, Schuhpaste, Schuhwichse
  kräm (pasta, smörja) för att putsa (blanka) skor

skola /skˈuːla/ (n)
Schule
  institution
  byggnad avsedd att bedriva utbildning i
  stilriktning inom konst, litteratur etc.

skola /skˈuːla/ (v)
schulen
  utbilda

skolastik /skˈuːlastˌiːk/ (n)
Scholastik
  medeltidens försök att sätta in kristen tro i ett filosofiskt system

skolavslutning /skˈuːlɑːvslˌʉtnɪŋ/ (n)
Schulabschlussfeier
  (förekomst av) den sista skoldagen för terminen eller läsåret, vanligen helt utan lektioner och med någon form av ceremoni

skolbetyg /skˌɔlbətˈyːɡ/ (n)
Schulzeugnis
  betyg som elev erhåller från sin skola

skolbok /skˈɔlbuːk/ (n)
Schulbuch
  bok som används i skolan

skolbuss /skˈɔlbɵs/ (n)
Schulbus

skolbyggnad /skˈɔlbyɡnˌad/ (n)
Schulbau, Schulgebäude

skolbänk /skˈɔlbəŋk/ (n)
Schulbank
  möbel (bord och säte) för elev i skola

skolgång /skˈɔlɡɔŋ/ (n)
Schulbesuch
  tid under vilken man går i skolan

skolgård /skˈɔlɡoːrd/ (n)
Schulhof
  tillhörande tomt som omger en skola

skolhus /skˈɔlhʉs/ (n)
Schulhaus
  skolbyggnad

skolidrott /skˈuːlɪdrˌɔt/ (n)
Schulsport
  sport organiserad genom skolsystemet

skolk /skˈɔlk/ (n)
Schwänzen, Schwänzerei, Drückebergerei

skolka /skˈɔlka/ (v)
schwänzen

skolkamrat /skˈɔlkamrˌɑːt/ (n)
Schulkamerad, Schulkameradin, Schulfreund, Schulfreundin

skolkare /skˈɔlkarə/ (n)
Schwänzer, Schwänzerin
  person som (ofta) skolkar

skolklass /skˈɔlklas/ (n)
Schulklasse
  grupp av elever i (grund- eller gymnasie-) skola, vilka läser kurser tillsammans

skolmat /skˈɔlmat/ (n)
Schulessen, Schulspeisung
  mat, vanligen lunch, som serveras i skola åt eleverna

skolmatsal /skˈɔlmatsˌal/ (n)
Schulmensa, Schulspeisesaal

skolmästare /skˈɔlməstˌarə/ (n)
Rektor
  rektor

skolplikt /skˈɔlplɪkt/ (n)
Schulpflicht
  plikt att gå i skola

skolresa /skˈɔlrəsˌa/ (n)
Klassenfahrt, Schulausflug
  resa som eleverna och deras lärare åker på

skolsal /skˈɔlsal/ (n)
Klassenzimmer
  rum för skolundervisning

skolstrejk /skˈɔlstrəjk/ (n)
Schulstreik
  uteblivande från skolundervisningen för att visa ståndpunkt i fråga

skoltrött /skɔltrˈœt/ (adj)
schul­mü­de
  trött på skolan

skoltsamiska /skˈɔltsamˌɪska/ (n)
Skoltsamisch
  ett samiskt språk med ungefär 300 talare i Finland

skoluniform /skɔlˌɵniːfˈɔrm/ (n)
Schuluniform
  enhetlig klädsel som bärs obligatoriskt av skolelever

skoluppsats /skɔlˈɵpsats/ (n)
Schulaufsatz
  uppsats som eleverna måste skriva för att öva in denna form av texter

skolväg /skˈɔlvɛːɡ/ (n)
Schulweg
  elevs väg till och från skolan

skolväsen /skˈɔlvɛːsən/ (n)
Schulwesen
  alla arter av undervisning på oakademisk nivå

skolväska /skˈɔlvəskˌa/ (n)
Schulmappe, Schultasche
  väska som ett barn tar med sig till skolan

skolämne /skˈuːləmnə/ (n)
Schulfach, Unterrichtsfach

skomakare /skˈuːmakˌarə/ (n)
Schuhmacher, Schuster, Schuhmacherin, Schusterin
  hantverkare som tillverkar skor

skomakeri /skˈuːmakərˌiː/ (n)
Schuhmacherei
  tillverkning av skor

skona /skˈuːna/ (v)
verschonen, schonen

skonare /skˈuːnarə/ (n)
Schoner
  segelfartyg

skoningslös /skˈoːnɪŋslˌøːs/ (adj)
gnadenlos, schonungslos

skonummer /skˈuːnɵmər/ (n)
Schuhgröße
  storlek på sko

skopa /skˈuːpa/ (n)
Kelle, Schöpfkelle
  mindre eller större (halvklotformat) kärl med handtag, avsett att ösa med

skorpa /skˈuːrpa/ (n)
Zwieback
  bakverk
Kruste
  hårt skikt

skorpion /skˌuːrpɪˈuːn/ (n)
Skorpion
  djur i ordningen (Scorpiones) tillhörande klassen spindeldjur (Scorpionidea) vars underkäkar är försedda med saxklor och en svansliknande, rörlig bakkropp som ytterst utrustats med en spetsig, krökt giftklo
  person född i stjärntecknet Skorpionen

skorsten /skˈɔʂtən/ (n)
Schornstein, Kamin, Schlot
  rör som leder bort rök

skoskav /skˈɔskav/ (n)
Blase, Scheuerstelle
  skavsår som uppstår om man använder nya skor som inte riktig passar

skoskåp /skˈɔskoːp/ (n)
Schuhschrank
  möbel för att förvara skor i

skosnöre /skˈɔsnøːrə/ (n)
Schnürsenkel
  snöre för att fästa skor vid fötter

skostorlek /skˈɔstuːrlək/ (n)
Schuhgröße
  storlek på sko

skosula /skˈuːsʉlˌa/ (n)
Schuhsohle
  undersida på en sko

skoter /skˈuːtər/ (n)
Motorroller
  motordrivet fordon

skotsk /skˈɔtsk/ (adj)
schottisch
  som rör Skottland

skotsk gäliska /skˈɔtsk jˈɛːlɪskˌa/ (n)
Schottisch-Gälisch
  keltiskt språk

skotsk terrier /skˈɔtsk tˈɛriːər/ (n)
Scotchterrier, Scottish Terrier
  lågbent, strävhårig terrier

skotska /skˈɔtska/ (n)
Schottin
  kvinna

skott /skˈɔt/ (n)
Schuss
  det som avskjuts med hjälp av vapen
  det att sätta en boll i rörelse mot målet
Schott
  skiljevägg
Schössling
  växtdel

skotta /skˈɔtːa/ (v)
schaufeln, schippen
  medelst en skyffel flytta bort snö

skottdag /skˈɔtdɑːɡ/ (n)
Schalttag

skotte /skˈɔtːə/ (n)
Schotte
  person från Skottland
Scotchterrier, Scottish Terrier
  skotsk terrier

skottkärra /skˈɔtkərˌa/ (n)
Schubkarre
  vagn med ett hjul

skottlossning /skˈɔtlɔsnˌɪŋ/ (n)
Schießerei
  det att någon skjuter med ett vapen, särskilt i samband med kriminell aktivitet

skottskada /skˈɔtskɑːdˌa/ (n)
Schussverletzung, Schusswunde
  skada orsakad av avfyrat skjutvapen

skottspole /skˈɔtspuːlə/ (n)
Weberschiffchen
  skyttel

skottår /skˈɔtːoːr/ (n)
Schaltjahr

skovel /skˈuːvəl/ (n)
Schaufel
  drivblad på vattenhjul eller turbiner eller liknande
Schaufel, Schippe
  en sorts spadliknande redskap

skraj /skrˈɑːj/ (adj)
erschrocken
  rädd, räddhågsen

skral /skrˈɑːl/ (adj)
kränklich, klapprig
  krasslig
schral
  om vind (sjöterm)
mickrig, dürftig, kümmerlich, schlecht
  underhaltig

skraltig /skrˈaltɪɡ/ (adj)
klapprig, mickrig
  skral, dålig, skröplig, rankig, ranglig, skranglig, söndrig

skramla /skrˈamla/ (v)
klappern, klimpern, rasseln
  producera ett ljud
sammeln
  samla ihop en mindre mängd pengar

skrammel /skrˈaməl/ (n)
Geklapper, Gerassel
  högt, skramlande ljud

skranglig /skrˈaŋlɪɡ/ (adj)
klapperig, klapprig, wackelig, wacklig
  ostadig, gänglig, vinglig, mager

skrapa /skrˈɑːpa/ (n)
Schaber
  kanttillhugget stenredskap med mångsidigt användningsområde
Wolkenkratzer
  kortform för skyskrapa
Anschnauzer, Rüffel, Zurechtweisung
  näsknäpp, tillrättavisning
Schaber, Kratzer
  redskap att skrapa med

skrapa /skrˈɑːpa/ (v)
kratzen, schaben
  (med vasst föremål) ta bort ojämnheter
zusammenkratzen
  samla ihop

skrapande /skrˈɑːpandə/ (adj)
schabend, schnarrend
  presensparticip av skrapa

skratt /skrˈɑːt/ (n)
Lachen, Gelächter
  det att skratta

skratta /skrˈɑːtːa/ (v)
lachen
  visa uttryck för något man finner humoristiskt

skratta ut /skrˈɑːtːa ˈʉt/ (v)
auslachen
  göra sig lustig över någon

skrattanfall /skrˈɑːtːanfˌal/ (n)
Lachanfall
  händelse när någon oavsiktligt och plötsligt börjar skratta mycket utan att kunna sluta

skrattar bäst som skrattar sist /skrˈɑːtːar bˈɛst sɔm skrˈɑːtːar sˈɪst/ (proverb)
Wer zuletzt lacht, lacht am besten
  om någon vinner över en person som tänkte att det inte vore möjligt

skrattkramp /skrˈɑːtkramp/ (n)
Lachkrampf
  spontan krampartad skrattanfall som inte går att sluta

skrattmås /skrˈɑːtmoːs/ (n)
Lachmöwe

skred /skrˈeːd/ (n)
Rutsch
  ras av löst material såsom snö eller jord

skreva /skrˈeːva/ (n)
Bergspalte, Felsspalte
  bergsklyfta

skriande /skrˈiːandə/ (adj)
kreischend, schreiend
  presensparticip av skria

skribent /skrˈiːbənt/ (n)
Schreiber, Schreiberin, Schriftsteller, Schriftstellerin, Verfasser, Verfasserin

skrida /skrˈiːda/ (v)
fortschreiten
  (om process, arbete) gå, fortskrida
schreiten
  gå långsamt och högtidligt

skridsko /skrˈɪdskuː/ (n)
Schlittschuh

skridskoåkare /skrˈɪdskuːˌoːkarə/ (n)
Schlittschuhläufer, Schlittschuhläuferin
  person som åker skridskor

skridskoåkning /skrˈɪdskuːˌoːknɪŋ/ (n)
Eislaufen, Schlittschuhlaufen
  färd på is medelst skridsko

skrift /skrˈɪft/ (n)
Schrift, Schriftstück
  text

skriftlig /skrˈɪftlɪɡ/ (adj)
schriftlich

skriftspråk /skrˈɪftsproːk/ (n)
Schriftsprache

skriftställare /skrˈɪftstəlˌarə/ (n)
Schriftsteller, Schriftstellerin
  person som författer litteratur

skrik /skrˈiːk/ (n)
Schrei, Geschrei

skrika /skrˈiːka/ (v)
schreien
  med hjälp av hög och kraftig röst frambringa starka ljud

skrikhals /skrˈɪkhals/ (n)
Schreier, Schreierin, Schreihals
  person som skriker mycket

skrin /skrˈiːn/ (n)
Schrein
  ask med lock för förvaring

skript /skrˈɪpt/ (n)
Skript
  kommandofil som tolkas av datorprogram

skriptspråk /skrˈɪptsproːk/ (n)
Skriptsprache
  programmeringsspråk som används för att skriva skript

skritt /skrˈɪt/ (n)
Schritt

skriva /skrˈiːva/ (v)
schreiben, verfassen
  skapa en text

skriva av /skrˈiːva ɑːv/ (v)
abschreiben
  skriva samma text som redan står någon annanstans

skriva ner /skrˈiːva nˈeːr/ (v)
abschreiben
  förminska värde på något
niederschreiben
  skriva vad som sägs i ett samtal

skriva om /skrˈiːva ɔm/ (v)
neu schreiben
  skriva på nytt

skriva på /skrˈiːva poː/ (v)
unterschreiben
  1. signera
ausarbeiten
  2. arbeta på att utöka en text

skriva under /skrˈiːva ˈɵndər/ (v)
unterschreiben
  skriva på, underteckna, signera

skriva upp /skrˈiːva ˈɵp/ (v)
aufwerten
  höja värdet på
aufschreiben
  skriva något för att sedan kunna använda detta

skriva ut /skrˈiːva ˈʉt/ (v)
drucken, ausdrucken
  med elektronisk skrivare
verordnen, ausstellen
  ordinera
abmelden
  skriftligen avregistrera

skrivare /skrˈiːvarə/ (n)
Drucker, Printer
  datortillbehör
Schreiber, Schreiberin
  person

skrivblock /skrˈiːvblɔk/ (n)
Schreibblock

skrivbok /skrˈiːvbuːk/ (n)
Schreibheft

skrivbord /skrˈiːvbuːrd/ (n)
Desktop
  data
Schreibtisch
  möbel

skrivbordsunderlägg /skrˈiːvbuːrdsˌɵndərlˌɛɡ/ (n)
Desktopbild, Hintergrundbild
  data
Schreibtischunterlage
  kontor

skrivelse /skrˈiːvəlsə/ (n)
Schreiben, Schriftstück
  skriftligt brev eller meddelande

skriveri /skrˈiːvərˌiː/ (n)
Schreiberei
  det att skriva

skrivfel /skrˈiːvfəl/ (n)
Tippfehler, Schreibfehler
  fel vid skrivning

skrivhäfte /skrˈiːvhɛːftˌɛ/ (n)
Schreibheft
  häfte med tomma, (vanligen) linjerade, sidor som ägaren själv skriver på, i synnerhet som skolmateriel

skrivmaskin /skrˌiːvmasxˈiːn/ (n)
Schreibmaschine

skrivning /skrˈiːvnɪŋ/ (n)
Schreiben
  det att skriva
Klassenarbeit
  prov
Schreibung, Schreibweise
  sätt att skriva

skrivuppgift /skrˈiːvɵpjˌɪft/ (n)
Schreibaufgabe
  övning för att träna skriva

skrockfull /skrˈɔkfɵl/ (adj)
abergläubisch, abergläubig
  som tror på skrock

skrot /skrˈuːt/ (n)
Schrot
  ammunition
Schrott
  metallavfall

skrota /skrˈuːta/ (v)
abwracken, verschrotten
  göra av med

skrotum /skrˈuːtʉm/ (n)
Hodensack, Skrotum
  pung

skrov /skrˈuːv/ (n)
Rumpf, Bootsrumpf, Schiffsrumpf
  fartygskropp

skrovlig /skrˈɔvlɪɡ/ (adj)
rau
  (om röst) sträv, rostig, hes, rosslig
  (om yta) grov, ojämn, knölig

skrubba /skrˈɵba/ (v)
scheuern, schruppen
  gnida under hårt tryck
schruppen
  grovhyvla, grovfila, grovsvarva

skrubbskädda /skrˈɵbsxədˌa/ (n)
Flunder, Butt

skrubbsår /skrˈɵbsoːr/ (n)
Hautabschürfung, Schürfwunde
  sår i huden som upp­kommit genom skrapning mot något grovt

skrud /skrˈʉd/ (n)
Gewand, Robe

skrupel /skrˈʉpəl/ (n)
Skrupel
  samvetsbetänklighet

skrupelfri /skrˈʉpəlfrˌiː/ (adj)
skrupellos
  fri från skrupel

skrupelfrihet /skrˈʉpəlfrˌiːheːt/ (n)
Skrupellosigkeit
  det att vara fri från skrupelförtryck

skruv /skrˈʉv/ (n)
Schraube
  gängad liten metallstav
Effet
  sätt för en boll att rotera och vrida sig

skruva /skrˈʉva/ (v)
schrauben
  1. vrida skruv
schrauben, drehen
  2. vrida för att orsaka viss effekt

skruvad /skrˈʉvad/ (adj)
geschraubt
  perfektparticip av skruva

skruvdragare /skrˈɵvdraɡˌarə/ (n)
Bohrschrauber

skruvkork /skrˈɵvkɔrk/ (n)
Schraubdeckel, Schraubverschluss
  lock eller "kork" med gänga som skruvas fast på flaska

skruvlock /skrˈɵvlɔk/ (n)
Schraubverschluss
  lock med gänga som skruvas fast på burk

skruvmejsel /skrˈɵvməjsəl/ (n)
Schraubenzieher, Schraubendreher, Schrauber
  handverktyg som används för att skruva fast och loss skruvar

skruvnyckel /skrˈɵvnykːəl/ (n)
Schraubenschlüssel
  verktyg

skruvstäd /skrˈɵvstɛːd/ (n)
Schraubstock
  ett verktyg, varmed ett arbetsstycke fasthålls under bearbetning

skrymmande /skrˈymandə/ (adj)
sperrig
  som ta upp (mycket) stor plats

skrymsle /skrˈymslə/ (n)
Schlupfwinkel, Winkel
  litet undanskymt utrymme

skrynklig /skrˈyŋklɪɡ/ (adj)
runzelig, runzlig, zerdrückt, zerknittert
  full av rynkor eller oregelbundna veck

skryt /skrˈyːt/ (n)
Angeberei, Prahlerei, Angabe, Protz
  skrytsamt yttrande eller beteende

skryta /skrˈyːta/ (v)
angeben, prahlen, protzen
  tala om hur bra man själv är

skrytmåns /skrˈytmoːns/ (n)
Angeber, Angeberin, Großmaul, Prahlhans
  person som skryter (för) mycket

skrytsam /skrˈytsam/ (adj)
prahlerisch, angeberisch
  som skryter mycket

skräck /skrˈɛk/ (n)
Schrecken, Schreck
  stark rädsla

skräckfilm /skrˈɛkfɪlm/ (n)
Horrorfilm, Gruselfilm

skräckinjagande /skrˈɛkːɪnjˌaɡandə/ (adj)
Angst einflößend, Furcht einflößend, Furcht erregend, angsteinflößend, furchteinflößend, furchterregend

skräckslagen /skrˈɛkslɑːɡən/ (adj)
schreckensstarr, schreckgelähmt, starr vor Angst

skräda orden /skrˈɛːda ˈoːrdən/ (v)
kein Blatt vor den Mund nehmen
  säga sin mening rakt på sak

skräddare /skrˈɛdarə/ (n)
Schneider, Schneiderin
  yrke

skräddarsy /skrˈɛdaʂˌyː/ (v)
maßschneidern
  anpassa för särskild tillämpning

skräddarsydd /skrˈɛdaʂˌyd/ (adj)
maßgeschneidert
  speciellt tillverkad eller anpassad
  sydd av skräddare

skräll /skrˈɛl/ (n)
Sensation
Knall, Krach
  kraftigt och plötsligt oljud

skrälla /skrˈɛla/ (v)
krachen
  avge ett högt, ekande ljud

skrämd /skrˈɛmd/ (adj)
eingeschüchtert, erschrocken, verängstigt

skrämma /skrˈɛma/ (v)
erschrecken, ängstigen, einschüchtern
  göra rädd

skrämmande /skrˈɛmandə/ (adj)
furchterregend, erschreckend
  som orsakar rädsla

skräna /skrˈɛːna/ (v)
kreischen, grölen, johlen
  skrika högljutt

skräntärna /skrəntˈɛːrna/ (n)
Raubseeschwalbe

skräp /skrˈɛːp/ (n)
Gerümpel, Plunder, Trödel
  oanvändbara föremål
  sopor

skräpa ner /skrˈɛːpa nˈeːr/ (v)
verschmutzen

skräphög /skrˈɛphøːɡ/ (n)
Schutthalde
  samling av skräp som börjat växa till sig

skräpkammare /skrˈɛpkamˌarə/ (n)
Abstellkammer, Rumpelkammer
  litet förvaringsrum

skräpmat /skrˈɛpmat/ (n)
Junkfood
  ohälsosam snabbmat

skrå /skrˈoː/ (n)
Gilde, Zunft
  yrkeskår eller gille, ofta sammanslaget med namnet på ett hantverk eller yrke

skrål /skrˈoːl/ (n)
Gegröle, Gejohle
  det att skråla

skråla /skrˈoːla/ (v)
grölen, johlen
  föra oväsen med högljudd sång
heulen
  tjuta av sorg

skråma /skrˈoːma/ (n)
Hautabschürfung, Schramme
  rispa i huden

skråväsen /skrˈoːvɛːsən/ (n)
Zunftwesen
  hantverkstidens organisation av produktionen

skröna /skrˈøːna/ (n)
Gerücht
  fantasi

skröplig /skrˈœplɪɡ/ (adj)
gebrechlich, hinfällig
  svag, klen, bräcklig

skröplighet /skrˈœplɪɡhˌeːt/ (n)
Gebrechlichkeit, Hinfälligkeit

skugga /skˈɵɡa/ (n)
Schatten
  mörkare område

skugga /skˈɵɡa/ (v)
beschatten, bespitzeln
  förfölja
beschatten, Schatten spenden
  skapa skugga

skuggbangård /skˈɵɡbaŋˌoːrd/ (n)
Schattenbahnhof

skuggig /skˈɵɡɪɡ/ (adj)
schattig
  som har eller befinner sig i skugga

skuggsida /skˈɵɡsiːdˌa/ (n)
Schattenseite

skuld /skˈɵld/ (n)
Schuld
  penningskuld
  skuldbörda

skulderblad /skˈɵldərblˌɑːd/ (n)
Schulterblatt
  plant, trekantigt ben i skuldra

skuldfri /skˈɵldfriː/ (adj)
schuldenfrei, unschuldig
  fri från skuld

skuldkänsla /skˈɵldɕənslˌa/ (n)
Schuldgefühl

skuldmedveten /skˌɵldmeːdvˈeːtən/ (adj)
schuldbewusst
  som känner ansvar för brott eller fel

skuldra /skˈɵldra/ (n)
Schulter

skuldsatt /skˈɵldsat/ (adj)
verschuldet
  som har skulder

skulle /skˈɵlə/ (n)
Heuboden
  höskulle, loft

skulptera /skˈɵlpteːrˌa/ (v)
ausmeißeln, skulptieren
  forma bilder

skulptur /skˈɵlptʉr/ (n)
Skulptur
  konstverk

skulptör /skˈɵlptøːr/ (n)
Bildhauer, Bildhauerin
  konstnär

skum /skˈʉm/ (adj)
dunkel, dämmerig, dämmrig, schummerig, schummrig
  dåligt upplyst
faul, fragwürdig, verdächtig, zwielichtig
  misstänkt

skum /skˈʉm/ (n)
Schaum

skumma /skˈɵma/ (v)
schäumen
  1. löddra, bubbla
durchblättern, querlesen, überfliegen
  3. ögna igenom

skumpa /skˈɵmpa/ (v)
holpern
  skaka, stöta, guppa, hoppa

skumraskaffär /skˌɵmraskafˈɛːr/ (n)
zweifelhaftes Geschäft
  handling som inte betraktas som lagligt eller moraliskt acceptabel, oftast i hemlighet och i syfte att tjäna pengar

skunk /skˈɵŋk/ (n)
Stinktier
  individ från däggdjursfamiljen skunkar

skur /skˈʉr/ (n)
Schauer
  plötsligt, kortvarigt regn

skura /skˈʉra/ (v)
scheuern, schruppen
  rengöra en yta genom att skrapa eller skrubba

skurk /skˈɵrk/ (n)
Schurke

skurkaktig /skˈɵrkɑːktˌɪɡ/ (adj)
schuftig, schurkenhaft, schurkisch
  lömsk och bedräglig

skurkstreck /skˈɵrkstrək/ (n)
Schandtat, Schurkenstreich, Schurkerei
  skurkaktighet, skurkeri

skurril /skˈɵriːl/ (adj)
skurril
  grovt gycklande, plump, vulgär

skurtrasa /skˈɵtrasˌa/ (n)
Scheuerlappen, Scheuertuch
  trasa att skura med

skuta /skˈʉta/ (n)
Kahn, Kutter
  skepp, fartyg

skutt /skˈɵt/ (n)
Satz, Sprung
  hopp, språng

skutta /skˈɵtːa/ (v)
springen, hopsen, hüpfen
  hoppa, springa på ett hoppande sätt

skvadron /skvˈadruːn/ (n)
Schwadron
  underavdelning av ett kavalleriregemente

skvala /skvˈɑːla/ (v)
fließen, strömen
  rinna ljudligt och kraftigt, strömma
gießen, strömen
  ösregna, spöregna, hällregna

skvaller /skvˈalər/ (n)
Klatsch, Tratsch

skvallerbytta /skvˈalərbˌytːa/ (n)
Klatschmaul

skvallertidning /skvˈalətˌiːdnɪŋ/ (n)
Boulevardzeitung, Klatschzeitung
  tidning med skvaller

skvallra /skvˈalra/ (v)
ausplaudern, petzen
  berätta något för någon trots att detta i någon mening inte anses lämpligt
klatschen, tratschen
  sprida skvaller

skvalpa /skvˈalpa/ (v)
plätschern, schwappen
  vara i vågrörelse och ge ifrån sig plaskande ljud

skvalpande /skvˈalpandə/ (n)
Geplätscher, Plätschern
  små vågor som uppstår i ett vattendrag samt ljudet som uppstår när små vågor träffar på stranden

skvattram /skvˈatram/ (n)
Altseim, Baganz, Bagen, Bagulnik, Flohkrebs, Hartheide
  arten skvattram

skvimpa /skvˈɪmpa/ (v)
schwappen
  skvalpa, småskvätta

skvätt /skvˈɛt/ (n)
Spritzer, kleine Menge
  liten mängd vätska

skvätta /skvˈɛtːa/ (v)
spritzen
  stänka

sky /sxˈyː/ (n)
Himmel
  himmel
Wolke
  moln
Bratensaft, Soße
  sås

sky /sxˈyː/ (v)
meiden, scheuen
  undvika att möta eller komma i närheten av

skydd /sxˈyd/ (n)
Schutzausrüstung
  föremål som skyddar
Schutz
  försvarande

skydda /sxˈyda/ (v)
schützen, beschützen

skyddsfaktor /sxˈydsfaktˌɔr/ (n)
Schutzfaktor

skyddsglasögon /sxˈydsɡlasˌøːɡɔn/ (n)
Schutzbrille
  speciella glasögon som ska skydda ögonen mot exempelvis syror och dylikt i ett laboratorium, sten i en gruva eller glasssplitter vid en sprängning

skyddshandske /sxˈydshandsxə/ (n)
Schutzhandschuh
  handske som ska skydda händerna mot farliga ämnen

skyddsjordning /sxˈydsxuːrdnˌɪŋ/ (n)
Schutzerdung
  jordning som ska skydda från elektriska slag vid en kortslutning

skyddsmärke /sxˈydsmərkə/ (n)
Schutzmarke

skyddsnät /sxˈydsnɛːt/ (n)
Schutznetz
  nät som fångar upp personer eller föremål för att hindra skador

skyddsombud /sxˈydsɔmbˌʉd/ (n)
Arbeitschutzbeauftragter, Arbeitsschutzbeauftragte, Sicherheitsbeauftragte, Sicherheitsbeauftragter

skyddsrum /sxˈydsrɵːm/ (n)
Schutzraum
  skyddsutrymme

skyfall /sxˈyːfal/ (n)
Wolkenbruch

skyffel /sxˈyfəl/ (n)
Schaufel, Schippe
  handredskap för att samla och lyfta upp samt flytta material

skyffla /sxˈyfla/ (v)
schaufeln, schippen
  medelst skyffel skjuta undan

skygg /sxˈyɡ/ (adj)
scheu
  blyg och osäker
ängstlich, scheu
  skrämd
scheu, zurückhaltend
  tillbakadragen

skyhög /sxˈyːhøːɡ/ (adj)
himmelhoch, haushoch

skyldig /sxˈyldɪɡ/ (adj)
schuldig, schuld
  som begått något
schuldig, verpflichtet
  tvingad till något

skyldig /sxˈyldɪɡ/ (n)
Schuldige, Schuldiger
  som begått ett brott, eller något annat som (vanligen) anses negativt

skyldighet /sxˈyldɪɡhˌeːt/ (n)
Verpflichtung, Schuldigkeit

skylla /sxˈyla/ (v)
beschuldigen, die Schuld für + acc. auf jmden schieben
  kasta skulden på någon

skyllande /sxˈylandə/ (n)
Beschuldigung
  det att skylla

skylt /sxˈylt/ (n)
Schild
  anordning med upplysning

skylta /sxˈylta/ (v)
beschildern
  förse med skylt

skyltdocka /sxˈyltdɔkːˌa/ (n)
Schaufensterpuppe
  docka som ställs upp i skyltfönster

skyltfönster /sxyltfˈœnstər/ (n)
Schaufenster

skymf /sxˈymf/ (n)
Schimpf
  förolämpning, kränkning, hån

skymma /sxˈyma/ (v)
verdunkeln
  fördunkla, dölja
dunkel werden, dunkeln, dämmern
  mörkna
trüben, verdecken
  vara i vägen

skymmande /sxˈymandə/ (adj)
sperrig
  presensparticip av skymma

skymning /sxˈymnɪŋ/ (n)
Abenddämmerung, Dämmerung

skymt /sxˈymt/ (n)
Anflug, Hauch, Schimmer
  flyktig anblick

skynda /sxˈynda/ (v)
beeilen, eilen
  göra något snabbt

skyndsam /sxˈyndsam/ (adj)
eilig, schleunig
  snabb, rask

skyndsamhet /sxˈyndsamhˌeːt/ (n)
Eile
  egenskapen eller förhållandet att vara skyndsam
Eiligkeit
  snabbhet, snabbfärdighet

skynke /sxˈyŋkə/ (n)
Stoffstück, Tuch
  stort, enkelt och tunt tygstycke

skyskrapa /sxˈyskrapˌa/ (n)
Wolkenkratzer, Hochhaus
  hög byggnad

skytisk /sxˈyːtɪsk/ (adj)
skythisch
  hörande till det antika folkslaget skyter och landet Skytien

skytt /sxˈyt/ (n)
Schütze
  astrologi
Schütze, Schützin
  person som skjuter

skytte /sxˈytːə/ (n)
Schießen
  skjutning som sport eller vid jakt

skytteförening /sxˈytːəfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Schützenverein
  förening för skytte

skyttegille /sxˈytːəjˌɪlə/ (n)
Schützengilde, Schützenverein
  skytteförening

skyttel /sxˈytːəl/ (n)
Shuttle
  färdmedel som går i skytteltrafik
Weberschiffchen
  redskap som används för att skyttla (föra) inslaget fram och åter i varpens öppnade skäl vid vävning

skyttelbuss /sxˈytːəlbˌɵs/ (n)
Pendelbus, Shuttlebus
  pendelbuss

skytteltrafik /sxˌytːəltrafˈiːk/ (n)
Pendelverkehr, Shuttleverkehr

skägg /sxˈɛɡ/ (n)
Bart
  ansiktsbehåring
Bart, Grat
  överskottsmaterial

skäggdopping /sxˈɛɡdɔpˌɪŋ/ (n)
Haubentaucher

skäggig /sxˈɛɡɪɡ/ (adj)
bärtig
  som det växer skägg från

skäggighet /sxˈɛɡɪɡhˌeːt/ (n)
Bärtigkeit
  egenskapen att vara skäggig

skäggmes /sxˈɛɡməs/ (n)
Bartmeise

skäggstubb /sxˈɛɡstɵb/ (n)
Bartstoppel
  kort, grov, ansiktsbehåring

skäggtärna /sxəɡtˈɛːrna/ (n)
Weißbart-Seeschwalbe

skäkta /sxˈɛkta/ (n)
Bolzen
  armborstpil
Wanze
  vägglus

skäl /sxˈɛːl/ (n)
Grund, Ursache
  orsak, anledning
Gabelung, Verzweigung
  ställe där förgrening sker

skälig /sxˈɛːlɪɡ/ (adj)
angemessen

skäll /sxˈɛl/ (n)
Bellen
  ljud från hund

skälla /sxˈɛla/ (n)
Glocke, Schelle
  liten öppen klocka

skälla /sxˈɛla/ (v)
bellen, kläffen
  producera det ljud som en hund kan producera
schimpfen
  tala eller skrika upprört

skälla ut /sxˈɛla ˈʉt/ (v)
schelten

skällande /sxˈɛlandə/ (n)
Gebell
  ljud från hund

skällsord /sxəlsˈɔrd/ (n)
Schimpfwort

skälm /sxˈɛlm/ (n)
Schelm

skälmsk /sxˈɛlmsk/ (adj)
schelmisch
  illmarig, gäckande, spjuveraktig och pillemarisk

skälva /sxˈɛlva/ (v)
zittern, beben
  skaka häftigt

skälvning /sxˈɛlvnɪŋ/ (n)
Beben, Zittern
  det att skälva

skämma bort /sxˈɛma bˈɔrt/ (v)
verwöhnen
  göra någon bortskämd genom att ge för mycket hjälp, gåvor eller tjänster

skämmas /sxˈɛmas/ (v)
schämen
  känna skam

skämt /sxˈɛmt/ (n)
Scherz, Spaß
  handling eller yttrande med syfte att vara humoristisk

skämta /sxˈɛmta/ (v)
scherzen

skämtsam /sxˈɛmtsam/ (adj)
scherzhaft

skända /sxˈɛnda/ (v)
schänden
  bringa skam eller vanära

skänk /sxˈɛŋk/ (n)
Anrichte, Büffet, Geschirrschrank
  förvaringsmöbel för porslin

skänka /sxˈɛŋka/ (v)
schenken
  ge bort

skäppa /sxˈɛpa/ (n)
Scheffel

skär /sxˈɛːr/ (adj)
rein, unbefleckt
  ren och klar

skär /sxˈɛːr/ (n)
Schäre
  klippa eller mindre klippö som höjer sig blott en liten bit över vattnet

skär kattost /sxˈɛːr kˈatːɔst/ (n)
Kleine Käse-pappel, Weg-Malve

skära /sxˈɛːra/ (n)
Sichel
  handverktyg
Sichel, Mondsichel
  lysande del av månen

skära /sxˈɛːra/ (v)
schneiden
  dela något med vasst blad
  få skärsår
  möta och korsa

skära av /sxˈɛːra ɑːv/ (v)
abschneiden
  avlägsna med hjälp av en sax eller kniv

skära bort /sxˈɛːra bˈɔrt/ (v)
wegschneiden
  avlägsna med hjälp av en sax

skära tänder /sxˈɛːra tˈɛndər/ (v)
mit den Zähnen knirschen
  gnissla med tänderna

skärande /sxˈɛːrandə/ (adj)
schneidend
  som gör ont som om det skar i en

skärbord /sxˈɛrbuːrd/ (n)
Schneidtisch
  bord som används för tillskärning
  del av en skördetröska

skärbräda /sxˈɛrbrɛːdˌa/ (n)
Schneidbrett, Schneidebrett

skärfläcka /sxˈɛrfləkːˌa/ (n)
Säbelschnäbler

skärgård /sxˈɛːrɡoːrd/ (n)
Schären, Schärengarten

skärgårdsö /sxˈɛːrɡoːrdsˌøː/ (n)
Schäreninsel
  ö som ligger i en skärgård

skärkniv /sxˈɛrkniːv/ (n)
Sichling, Ziege
  en fiskart inom familjen karpfiskar

skärm /sxˈɛrm/ (n)
Bildschirm, Schirm
  bildskärm
Schirm, Bildschirm
  tunt föremål som bilder projiceras på
  anordning som placeras mellan något störande och något som skyddas

skärmaskin /sxˈɛrmasxˈiːn/ (n)
Schneidemaschine
  maskin som används för att skära något i skivor eller i strimlor

skärmdump /sxˈɛrmdɵmp/ (n)
Bildschirmabzug, Bildschirmfoto, Screenshot

skärmsläckare /sxˈɛrmsləkːˌarə/ (n)
Bildschirmschoner
  datorprogram

skärningspunkt /sxˈɛrnɪŋspɵŋkt/ (n)
Schnittpunkt

skärp /sxˈɛrp/ (n)
Gürtel
  rem som binds om midjan

skärpa /sxˈɛrpa/ (n)
Schärfe
  egenskapen att ha skarpa linjer
  graden av hur vasst något är

skärpa /sxˈɛrpa/ (v)
schärfen
  vässa en egg
  vässa ett argument

skärpiplärka /sxˈɛrpɪplˌɛrka/ (n)
Strandpieper

skärpt /sxˈɛrpt/ (adj)
hellwach, konzentriert
  intelligent

skärra /sxˈɛra/ (v)
erschrecken
  skrämma upp

skärseld /sxˈɛʂəld/ (n)
Fegefeuer
  andligt reningsbad
  svår prövning

skärskåda /sxˈɛʂkoːdˌa/ (v)
eingehend betrachten, genau in Augenschein nehmen, mustern
  noga betrakta, granska

skärsnäppa /sxˈɛʂnəpˌa/ (n)
Meerstrandläufer

skärsår /sxˈɛʂoːr/ (n)
Schnittwunde
  sår

skärtorsdag /sxˈɛtɔʂdˌɑːɡ/ (n)
Gründonnerstag
  kristen högtidsdag som infaller torsdagen före påsk

skärva /sxˈɛrva/ (n)
Splitter, Scherbe
  bit av sönderslaget glas eller annat hårt material

skåda /skˈoːda/ (v)
schauen
  betrakta, se

skådeplats /skˈoːdəplˌats/ (n)
Schauplatz
  plats där något sker
  scen, teater, ställe där skådespel uppförs

skådespel /skˈoːdəspˌeːl/ (n)
Schauspiel
  teaterföreställning
  teaterpjäs

skådespela /skˈoːdəspˌeːla/ (v)
schauspielen
  framföra ett skådespel, spela teater, agera, arbeta som skådespelare

skådespelare /skˈoːdəspˌeːlarə/ (n)
Schauspieler, Schauspielerin
  person som uppträder på en teater eller i en film

skådespeleri /skˈoːdəspˌeːlərˌiː/ (n)
Schauspielerei
  teaterkonster, handlingen att spela teater

skådespelerska /skˈoːdəspˌeːləʂkˌa/ (n)
Schauspielerin, Darstellerin
  kvinnlig skådespelare

skål /skˈoːl/ (interjection)
prost, zum Wohl, prosit
  utrop före dryck

skål /skˈoːl/ (n)
Schüssel, Schale
  behållare
Trinkspruch, Toast, Zuprosten
  dryckesgest

skåla /skˈoːla/ (v)
anstoßen, zuprosten, Trinkspruch ausbringen
  utbringa en skål

skålla /skˈoːla/ (v)
verbrühen
  bränna sig på hett vatten
abbrühen
  hastigt doppa i kokande (eller mycket hett) vatten

skåning /skˈoːnɪŋ/ (n)
Bewohner von Schonen, Schone

skånsk /skˈoːnsk/ (adj)
schonisch

skånska /skˈoːnska/ (n)
Schonisch, Schonische
  2+3. dialekt(er) som talas i Skåne
Schonin
  kvinna från Skåne

skåp /skˈoːp/ (n)
Spind
  i skolan och i omklädningsrum
Schrank
  slutet förvaringsutrymme

skåpbil /skˈoːpbiːl/ (n)
Kastenwagen, Kleintransporter
  lite större bil med stort förvaringsutrymme (helt inuti bilen)

skåpdörr /skoːpdˈœr/ (n)
Schranktür
  dörr på ett skåp

skåra /skˈoːra/ (n)
Einschnitt, Kerbe, Schlitz
  liten, långsmal inskärning

sköld /sxˈœld/ (n)
Wappenschild, Schild
  del av ett heraldiskt vapen, på vilken sköldmärken placeras
Schild
  skyddande skal
  större skiva av hårt material som används som skydd

sköldkörtel /sxˈœldkˈœtəl/ (n)
Schilddrüse
  endokrin körtel

sköldpadda /sxˈœldpadˌa/ (n)
Schildkröte
  reptil

skölja /sxˈœlja/ (v)
spülen, ausspülen
  rengöra med vätska|halv=

skölja ut /sxˈœlja ˈʉt/ (v)
ausspülen

skön /sxˈøːn/ (adj)
behaglich
  fysisk känsla eller situation
schön
  vacker
  allmänt

skönhet /sxˈœnheːt/ (n)
Schönheit, Schöne
  det att vara vacker
Schönheit
  vacker kvinna

skönhetsdrottning /sxˈœnhətsdrˌɔtnɪŋ/ (n)
Schönheitskönigin
  kvinnlig vinnare av en skönhetstävling

skönhetssömn /sxˈœnhətsˈœmn/ (n)
Schönheitsschlaf
  sömn under föreställningen att sömnen förbättrar en persons fysiska utseende

skönhetstävling /sxˈœnhətstˌɛvlɪŋ/ (n)
Schönheitswettbewerb

skönhetsvård /sxˈœnhətsvˈoːrd/ (n)
Schönheitspflege
  vård eller omsorg av persons yttre, exempelvis med hjälp av ansiktsbehandling, pedikyr, smink eller ögonfransfärgning[1]

skönja /sxˈœnja/ (v)
erkennen, wahrnehmen
  ana sig se

skönlitteratur /sxˈœnlɪtːˌeːratˌʉr/ (n)
Belletristik
  litteratur som berättar en historia i syfte att underhålla eller väcka diskussion

skönlitterär /sxˈœnlɪtːərˌɛːr/ (adj)
belletristisch

skönmåla /sxˈœnmoːlˌa/ (v)
beschönigen, verklären
  framställa som bättre än i verkligheten

skör /sxˈøːr/ (adj)
zerbrechlich, brüchig, spröde
  ömtålig

skörbjugg /sxˈœrbjɵɡ/ (n)
Skorbut, Scharbock
  sjukdom

skörbjuggsört /sxˈœrbjɵɡsˈœt/ (n)
Bitterkresse, Echtes Löffelkraut, Löffelblättchen, Löffelkresse, Scharbockskraut, Skorbutkraut
  arten Cochlearia officinalis

skörd /sxˈœrd/ (n)
Ernte
  odlad växtlighet som har insamlats
  processen att ta tillvara på odlad växtlighet

skörda /sxˈœrda/ (v)
ernten

skördetröska /sxˈœrdətrˈœska/ (n)
Mähdrescher
  motorredskap för att skörda och tröska spannmål

sköta /sxˈøːta/ (v)
pflegen, sich kümmern um
  ta hand om
benehmen, sich zusammenreißen
  uppföra sig

skötbord /sxˈœtbuːrd/ (n)
Wickeltisch, Wickelkommode
  yta avsedd för blöjbyte

sköte /sxˈøːtə/ (n)
Schoß

sköterska /sxˈøːtəʂkˌa/ (n)
Pflegerin, Schwester
  sjuksköterska

skötfilt /sxˈœtfɪlt/ (n)
Wickeldecke
  filt som används som underlag vid plöjbyte på spädbarn

skötselråd /sxˈœtsəlrˌoːd/ (n)
Pflegeanleitung

skövla /sxˈœvla/ (v)
verheeren, verwüsten
  förstöra i grunden (t ex natur), meja ner, jämna med marken

sladd /slˈad/ (n)
Leitung, Kabel, Schnur
  elkabel
Schleudern
  rörelse hos ett hjulförsett fordon

sladda /slˈada/ (v)
schlingern
  få en sladd, slira, halka

sladdbarn /slˈadbɑːrn/ (n)
Nachzügler, Nachzüglerin, Nachzüglerkind
  barn som är många år yngre än sina syskon, som kommer "på sladd" sist i syskonskaran

sladder /slˈadər/ (n)
Geschwätz
  skvaller, löst prat (om andra personer)

sladdrig /slˈadrɪɡ/ (adj)
schlaff
  som saknar fasthet, spänst och styrsel

slafsa /slˈafsa/ (n)
Schlampe
  vårdslös och slafsig kvinna

slafsa /slˈafsa/ (v)
schlabbern, schlürfen
  smacka, framkalla smackande ljud

slag /slˈɑːɡ/ (n)
Aufschlag, Revers
  del av kavaj
Schlag
  hård träff
Augenblick, Moment
  kort tidsrymd
Schlag, Ticken
  ljud från klocka
Schlacht
  militär konfrontation
Art, Sorte
  variant

slaga /slˈɑːɡa/ (n)
Dreschflegel
  jordbruk: tröskverktyg

slagborrmaskin /slˌɑːɡbɔrmasxˈiːn/ (n)
Schlagbohrmaschine
  borrmaskin som inte bara roterar utan även har en rörelse fram och tillbaka

slagfalk /slˈɑːɡfalk/ (n)
Lannerfalke
  fågelarten Falco biarmicus

slagfält /slˈɑːɡfəlt/ (n)
Schlachtfeld
  fält (plats) där ett slag äger rum

slagfärdig /slˈɑːɡfɛːrdˌɪɡ/ (adj)
schlagfertig
  snabb i genmäle

slagord /slˈɑːɡʊrd/ (n)
Schlagwort
  ofta använd fras
Stichwort
  uppslagsord

slagriktning /slˈɑːɡrɪktnˌɪŋ/ (adj)
Schlagrichtung
  riktning i vilken ett slag utförs

slagskepp /slˈɑːɡsxəp/ (n)
Schlachtschiff
  typ av örlogsfartyg

slagsmål /slˈɑːɡsmoːl/ (n)
Schlägerei

slagträ /slˈɑːɡtrɛː/ (n)
Schlagholz
  klubba som används av slagmannen för tillslag av boll

slaguggla /slˈɑːɡɵɡlˌa/ (n)
Habichtskauz

slagverk /slˈɑːɡvərk/ (n)
Schlagwerk
  mekanism i ett ur som slår med jämna mellanrum
Schlaginstrument, Schlagzeug
  samlingsnamn för musikinstrument som man skall slå på, antingen med handen eller med ett verktyg (t.ex. en trumpinne), för att få fram det önskade ljudet

slagverksinstrument /slˈɑːɡvərksɪnstrˌʉmənt/ (n)
Schlaginstrument
  (samlingsnamn för) musikinstrument som spelas med någon form av pinnar eller klubbor

slak /slˈɑːk/ (adj)
schlaff, schlapp
  mjuk, ospänd, slapp
  orkeslös, utmattad

slakt /slˈakt/ (n)
Schlachtung
  det att slakta

slakta /slˈakta/ (v)
schlachten
  1. döda husdjur
abschlachten
  2.+3. döda människor på ett synnerligen bestialiskt sätt

slaktare /slˈaktarə/ (n)
Fleischer, Metzger, Schlachter, Fleischerin, Metzgerin, Schlachterin
  yrke

slaktdjur /slaktjˈʉr/ (n)
Schlachtvieh
  djur som är avsett för slakt

slakteri /slˈaktərˌiː/ (n)
Schlachterei, Schlachthaus
  anläggning där djur slaktas

slaktmånad /slˈaktmoːnˌad/ (n)
Oktober, Weinmond
  oktober, oktobermånad

slalom /slˈɑːlɔm/ (n)
Slalom
  gren inom den alpina skidåkningen

slalomskida /slˈɑːlɔmsxˌiːda/ (n)
Slalomski
  skida speciellt designad för (special)slalom eller alpin skidåkning

slampa /slˈampa/ (n)
Schlampe

slamra /slˈamra/ (v)
klappern, klirren
  orsaka upprepade hårda ljud som uppstår när hårda föremål slår mot varandra

slamsug /slˈamsʉɡ/ (n)
Saugwagen
  apparat eller fordon som slamsuger, som tömmer avloppsbrunnar

slang /slˈaŋ/ (n)
Schlauch
  böjligt rör
  uppblåsbar innerring i fordonsdäck
Slang, Mundart
  vardagligt gruppspråk

slank /slˈaŋk/ (adj)
schlank
  smal och smidig

slant /slˈant/ (n)
Geldstück
  mynt

slanta /slˈanta/ (v)
blechen
  betala

slapp /slˈap/ (adj)
schlaff
  avslappnad, inte spänd
schlapp
  lat, som inte orkar

slappa /slˈapa/ (v)
ausspannen, entspannen, herumgammeln, rumgammeln
  vara overksam

slappna av /slˈapna ɑːv/ (v)
entspannen
  lugna ner sig, koppla av, bli mindre spänd

slarv /slˈarv/ (n)
Nachlässigkeit, Fahrlässigkeit, Schlamperei
  det att något inte görs tillräckligt noggrant, t.ex. av lathet, tidsbrist eller ovarsamhet

slarva /slˈarva/ (v)
pfuschen, schlampen, schludern

slarver /slˈarvər/ (n)
Schlamper
  slarvig person

slarvfel /slˈarvfəl/ (n)
Flüchtigkeitsfehler
  fel, typiskt i en /elevs/ lösning på en uppgift i ett skriftligt prov /i skolan/, som inte orsakas av brist på ämnesrelevant kunskap eller förståelse /utan snarare på tankspriddhet eller brist på koncentration/

slarvig /slˈarvɪɡ/ (adj)
schlampig, nachlässig, schludrig
  1. om person
  2. om handling

slarvmaja /slˈarvmajˌa/ (n)
Schlamperin
  slarvig kvinnlig person

slarvpelle /slˈarvpələ/ (n)
Schlamper
  slarvig manlig person

slav /slˈɑːv/ (n)
Slawe, Slawin
  etnisk tillhörighet
Sklave, Sklavin
  ofri person

slavarbete /slˈavarbˌeːtə/ (n)
Sklavenarbeit
  arbete utfört av slavar

slaveri /slˈɑːvərˌiː/ (n)
Sklaverei

slavisk /slˈɑːvɪsk/ (adj)
sklavisch
  har att göra med slaveri
slawisch
  som rör folkgruppen slaver eller dess språk

slaviska /slˈɑːvɪskˌa/ (n)
Slawin
  kvinna tillhörande folkgruppen slaver

slem /slˈeːm/ (n)
Schleim
  trögt flytande klibbig vätska (från en levande organism)
  vätskor som påminner om den ovan beskrivna substansen

slemhinna /slˈɛmhɪnˌa/ (n)
Schleimhaut
  slemtäckt hinna som täcker kroppslig hålighet eller kanal

slemmig /slˈɛmɪɡ/ (adj)
schleimig
  som är täckt av slem

slemsugare /slˈɛmsʉɡˌarə/ (n)
Spitzschwänzige Scheibenbauch
  en art av djuphavsfiskar i familjen ringbukar

slev /slˈeːv/ (n)
Kochlöffel
  för att röra om med
Kelle, Schöpfkelle, Schöpflöffel
  för att ösa upp

slicka /slˈɪkːa/ (v)
lecken, schlecken
  dra tungan längs något

slickepinne /slˈɪkːəpˌɪnə/ (n)
Lolli, Lutscher

slickepott /slˈɪkːəpˌɔt/ (n)
Teigschaber, Teigspachtel, Teigspatel
  köksredskap med plastblad som används för att skrapa ur de sista smetresterna ur en bunke

slida /slˈiːda/ (n)
Scheide, Vagina
  1. kvinnligt könsorgan
Scheide
  2. fodral till kniv, svärd eller dylikt

slidhornsdjur /slˌɪdhuːrnsjˈʉr/ (n)
Hornträger
  Bovidae, en familj i underordningen idisslare

slinga /slˈɪŋa/ (n)
Schleife, Schlinge
  krök
Strähne
  smal remsa i håret med avvikande färg
Serpentine
  smal stig eller väg som så att säga slingrar sig fram, ofta med många svängar

slingra /slˈɪŋra/ (v)
winden
  försöka undvika att ta ansvar för konsekvenserna av sitt handlande
schlängeln
  krypa och böja sig i slingor
schlingen
  linda (sig) i slingor kring något

slinka /slˈɪŋka/ (n)
Dirne

slinka /slˈɪŋka/ (v)
schlüpfen
  omärkligt förflytta sig

slinta /slˈɪnta/ (v)
abgleiten, ausgleiten
  förlora fotfästet

slip /slˈiːp/ (n)
Slipanlage
  anläggning på ett båtvarv eller skeppsvarv där båtar eller mindre fartyg torrsätts för reparation
Schleifen
  om handlingen att slipa, slipning

slipa /slˈiːpa/ (v)
schleifen, wetzen
  medelst ett redskap göra viss yta slät (genom att nöta bort små partiklar)

sliper /slˈiːpər/ (n)
Schwelle, Eisenbahnschwelle
  bjälke under järnvägsräls

slipmassa /slˈɪpmasˌa/ (n)
Holzschliff
  mekanisk massa som framställs genom att ved slipas ned mot en (grov) slipsten

slipmedel /slˈɪpmeːdˌɛl/ (n)
Schleifmittel
  medel för slipning

slippa /slˈɪpa/ (v)
nicht machen müssen
  inte behöva göra något

slips /slˈɪps/ (n)
Krawatte, Schlips
  avlångt klädesplagg som vanligen för affärsverksamhet eller finare tillställningar uppklädda eller av vikt ansedda män och pojkar knyter fast runt halsen så att det hänger över bröstet i utsmyckningssyfte snarare än något praktiskt syfte

slipsten /slˈɪpstən/ (n)
Wetzstein, Schleifstein
  sten av sandsten som används till slipning av knivar, yxor o.dyl.

slita /slˈiːta/ (v)
abplagen
  arbeta hårt
abnutzen, verschleißen
  nöta genom långvarig användning
reißen, zerren
  rycka och dra hårt
losreißen, sich
  ta sig loss

slitage /slˈiːtɑːɡə/ (n)
Verschleiß

sliten /slˈiːtən/ (adj)
abgenutzt, verbraucht, verschlissen
  som slitits

slitsam /slˈɪtsam/ (adj)
anstrengend, mühselig
  som tröttnar eller utmattar

slitstark /slˈɪtstark/ (adj)
dauerhaft, haltbar, verschleißfest
  tålig, som inte går sönder lätt vid (fysisk) användning

slockna /slˈɔkna/ (v)
entschlafen, erlöschen
  (poetiskt) sluta leva
einschlafen
  (vard.) somna
erlöschen, verlöschen
  sluta lysa eller brinna

slogan /slˈuːɡan/ (n)
Slogan, Schlagwort
  reklamfras, paroll, devis, motto, slagord

slopa /slˈuːpa/ (v)
abschaffen, streichen

slott /slˈɔt/ (n)
Schloss
  påkostad stor och praktfull byggnad

slottsruin /slˌɔtsrʉˈiːn/ (n)
Schlossruine
  lämning av ett förstörd slott

slottsteater /slˈɔtstəˌatər/ (n)
Schlosstheater
  teater som är inrymd i ett slott

slovak /slˈoːvak/ (n)
Slowake

slovakisk /slˈoːvakˌɪsk/ (adj)
slowakisch

slovakiska /slˈoːvakˌɪska/ (n)
Slowakin
  kvinna
Slowakisch
  språk

sloven /slˈoːvən/ (n)
Slowene

sloveniska /slˈoːvənˌɪska/ (n)
Slowenisch
  språk som talas i Slovenien

slovensk /slˈoːvənsk/ (adj)
slowenisch

slovenska /slˈoːvənskˌa/ (n)
Slowenin
  kvinna
Slowenisch
  språk

sludder /slˈɵdər/ (n)
Geschwafel
  struntprat, svammel

sluddra /slˈɵdra/ (v)
lallen
  tala mycket otydligt

slug /slˈʉɡ/ (adj)
pfiffig, schlau
  intellektuellt begåvad; klok
listig, durchtrieben, verschlagen
  skicklig på att nå sina mål genom att finna okonventionella lösningar; listig

sluka /slˈʉka/ (v)
verschlingen, schlingen, schlucken
  svälja något stort

slump /slˈɵmp/ (n)
Zufall
  tillfällighet

slumpmässig /slˈɵmpməsˌɪɡ/ (adj)
zufällig
  som beror på chans

slumra /slˈɵmra/ (v)
einschlummern, schlummern
  sova lätt och kortvarigt

slumra till /slˈɵmra tɪl/ (v)
einschlafen
  somna, falla i slummer

slunga /slˈɵŋa/ (v)
schleudern
  kasta snabbt och våldsamt

slurk /slˈɵrk/ (n)
Schluck

sluss /slˈɵs/ (n)
Schleuse
  bassäng med variabelt vattenstånd

slut /slˈʉt/ (adj)
alle, ausgegangen, ausverkauft, vergriffen, zu Ende
  som inte längre finns, som har upphört eller förbrukats
erschöpft, erledigt, kaputt
  utan kraft eller förmåga

slut /slˈʉt/ (n)
Ende, Schluss
  där något upphör eller når en gräns

sluta /slˈʉta/ (v)
beschließen, ratifizieren, vereinbaren
  stadfästa
schließen
  stänga
enden, beenden
  upphöra
aufhören
  upphöra med handling
  upphöra med vana

sluta fred /slˈʉta frˈeːd/ (v)
Frieden schließen

slutanvändare /slˈʉtanvˌɛndarə/ (n)
Endbenutzer, Endbenutzerin
  person som använder en (färdig) vara eller en (färdig) tjänst

slutbetyg /slˌʉtbətˈyːɡ/ (n)
Abschlusszeugnis
  slutgiltigt betyg från skolgången

slutdatum /slˈɵtdatˌɵm/ (n)
Enddatum
  datum då något avslutas eller upphör

sluten /slˈʉtən/ (adj)
verschlossen, verschwiegen
  fåordig
geschlossen
  geometriskt
  topologiskt
  stängd, avgränsad

slutföra /slˈʉtføːrˌa/ (v)
abschließen, finalisieren, zu Ende führen
  utföra de sista delarna i en arbetsuppgift eller liknande

slutgiltig /slˈʉtjɪltˌɪɡ/ (adj)
endgültig
  som inte kommer att ändras någon mer gång

slutkapitel /slˈɵtkapˌiːtəl/ (n)
Endkapitel, Schlusskapitel
  sista kapitel i en bok

slutkontroll /slˈɵtkɔntrˌɔl/ (n)
Endkontrolle
  kontroll som utförs innan en produkt få lämna fabriken

slutkyss /slˈɵtkys/ (n)
Abschiedskuss
  sista kyss vid avsked

slutledning /slˈʉtleːdnˌɪŋ/ (n)
Schlussfolgerung

slutlig /slˈʉtlɪɡ/ (adj)
endlich

slutligen /slˈʉtlɪɡˌɛn/ (adv)
schließlich

slutljudsskärpning /slʉtjˈʉdskərpnˌɪŋ/ (n)
Auslautentstimmlichung, Auslautverhärtung
  det att tonande konsonanter uttalas tonlöst i slutljud, exempelvis i språk som tyska, nederländska och ryska

slutprodukt /slˈɵtprɔdˌɵkt/ (n)
Endprodukt

slutresultat /slˈʉtrəsˌɵltɑːt/ (n)
Endergebnis
  slutlig produkt av en process

slutsats /slˈʉtsats/ (n)
Folgerung, Schlussfolgerung

slutscen /slˈʉtssən/ (n)
Schluss-Szene, Schlussszene
  sista scenen som avslutar en film, ett drama eller liknande

slutsiffra /slˈʉtsɪfrˌa/ (n)
Endziffer
  sista siffra av ett tal eller en sifferkombination

slutskede /slˈʉtsxədə/ (n)
Endphase
  avslutande skede

slutspel /slˈʉtspeːl/ (n)
Endspiel
  det sista och avslutande stadiet av ett parti
  utslagsmatch i en mästerskapstävling

slutspurt /slˈʉtspɵt/ (n)
Endspurt, Schlussspurt
  avslutande spurt /i en tävling, kampanj eller liknande/

slutstation /slˌʉtstasxˈuːn/ (n)
Endstation
  den sista station en buss eller ett persontåg

slutta /slˈɵtːa/ (v)
neigen, abfallen
  luta nedåt

sluttakt /slˈɵtːakt/ (n)
Schlusstakt

sluttande /slˈɵtːandə/ (adj)
abfallend, abschüssig, schräg
  presensparticip av slutta

sluttning /slˈɵtnɪŋ/ (n)
Hang, Abhang, Gefälle, Neigung, Schräge
  område som sluttar

slyngel /slˈyŋəl/ (n)
Flegel, Schlingel
  halvvuxen pojke som är full av upptåg och pojkstreck

släcka /slˈɛkːa/ (v)
löschen, ausmachen
  1. göra så att något slutar att brinna
ausmachen, löschen, ausschalten
  2. göra så att en lampa slutar att lysa
löschen, stillen
  3. stilla något

släckbil /slˈɛkbiːl/ (n)
Löschfahrzeug
  brandbil som transporterar all utrustning som behövs vid brandbekämpning

släde /slˈɛːdə/ (n)
Schlitten, Pferdeschlitten
  färdmedel på snö

slädfärd /slˈɛdfɛːrd/ (n)
Schlittenfahrt
  färd med släde

slägga /slˈɛɡa/ (n)
Vorschlaghammer, Schmiedehammer
  tyngre handverktyg som liknar hammare fast tyngre

släkt /slˈɛkt/ (adj)
verwandt
  som tillhör samma släkt

släkt /slˈɛkt/ (n)
Geschlecht, Verwandtschaft
  personer med gemensam härstamning

släkte /slˈɛːktə/ (n)
Gattung
  grupp inom en familj

släktforskare /slˈɛktfɔʂkˌarə/ (n)
Ahnenforscher, Ahnenforscherin, Genealoge, Genealogin, Stammbaumforscher, Stammbaumforscherin
  person som släktforskar

släkting /slˈɛktɪŋ/ (n)
Verwandter, Verwandte

släktkalas /slˈɛktkalˌas/ (n)
Familienfeier
  kalas där de närvarande är släkt

släktmiddag /slˈɛktmɪdˌaɡ/ (n)
Familienessen
  sammankomst av nära släktingar för att prata och äta tillsammans en middag

släktnamn /slˈɛktnamn/ (n)
Familienname, Nachname
  (del av) namn på person vilket används gemensamt i en släkt av människor

släktskap /slˈɛktskɑːp/ (n)
Verwandtschaft
  förhållandet att vara släkt, det att vara besläktad

släktträd /slˈɛktrɛːd/ (n)
Stammbaum

släktträff /slˈɛktrəf/ (n)
Familientreffen

slända /slˈɛnda/ (n)
Libelle
  insekt
Spindel, Handspindel
  spinnredskap (käpp som snurras)

slänga /slˈɛŋa/ (v)
baumeln
  dingla
schmeißen, werfen
  kasta
wegschmeißen, wegwerfen
  kasta bort

slänga käft /slˈɛŋa ɕˈɛft/ (v)
einen Schwatz halten, sich kabbeln
  diskutera livligt, ofta hetsigt

slängkappa /slˈɛŋkapˌa/ (n)
Cape, Umhang
  vid kappa utan ärmar

slängkyss /slˈɛŋkys/ (n)
Kusshand
  kyss på avstånd

släp /slˈɛːp/ (n)
Schleppe
  del av klädsel
Sattelauflieger
  släpfordon

släpa /slˈɛːpa/ (v)
schleppen, schleifen
  dra med sig

släpfordon /slˈɛpfuːrdˌɔn/ (n)
Sattelauflieger

släppa /slˈɛpa/ (v)
veröffentlichen
  publicera
loslassen
  sluta hålla eller lossa

slät /slˈɛːt/ (adj)
glatt
  (matematik, om funktion)
eben, flach, glatt
  jämn, platt
blank
  pank

släta /slˈɛːta/ (v)
glätten
  göra slät(are)

slätt /slˈɛt/ (adv)
eben, glatt
  avledning till adjektivet slät

slätt /slˈɛt/ (n)
Ebene
  platt, öppen mark

slå /slˈoː/ (n)
Blindschleiche
  kopparödla
Latte
  ribba

slå /slˈoː/ (v)
schlagen
  1. ge någon eller något en smäll
  5. besegra, sätta nytt rekord
  2. om klockan
  14. ta pjäs
wählen
  16. välja ett telefonnummer

slå dank /slˈoː dˈaŋk/ (v)
bummeln, faulenzen

slå ett slag för /slˈoː ˈɛt slˈɑːɡ føːr/ (v)
sich für etwas einsetzen, sich für etwas stark machen
  propagera för

slå fast /slˈoː fˈast/ (v)
festlegen
  besluta, bekräfta beslut

slå huvudet på spiken /slˈoː hˈʉvʉdət poː spˈiːkən/ (v)
den Nagel auf den Kopf treffen
  träffa rätt

slå ihjäl /slˈoː ˈɪjɛːl/ (v)
erschlagen, umbringen
  döda genom att använda våld
totschlagen
  idiomatiskt: fördriva tid

slå in /slˈoː ˈɪn/ (v)
einfügen, einpflegen, registrieren
  föra in i register
einpacken, einschlagen
  förpacka

slå in öppna dörrar /slˈoː ˈɪn ˈœpna dˈœrar/ (v)
offene Türen einrennen
  bevisa något vedertaget eller självklart

slå på /slˈoː poː/ (v)
einschalten
  sätta på, starta

slå sig i backen på /slˈoː sˈɛj iː bˈakːən poː/ (v)
sich ganz sicher sein
  vara övertygad om

slå sig ner /slˈoː sˈɛj nˈeːr/ (v)
niederlassen
  bosätta sig
niederlassen, setzen
  sätta sig

slå sina påsar ihop /slˈoː sˌiːna pˈoːsar ˈiːhuːp/ (v)
zusammenarbeiten
  arbeta tillsammans
zusammenziehen
  gifta sig, flytta ihop

slå sönder /slˈoː sˈœndər/ (v)
zerschlagen, zerschmettern
  förstöra med fysiskt våld (och bara den egna kroppsstyrkan och eventuellt passiva redskap)

slå två flugor i en smäll /slˈoː tvˈoː flˈʉɡʊr iː ɛn smˈɛl/ (v)
zwei Fliegen mit einer Klappe schlagen

slå upp /slˈoː ˈɵp/ (v)
nachschlagen
  använda en informationskälla för att inhämta information
aufschlagen
  bok

slå ur hågen /slˈoː ˈʉr hˈoːjən/ (v)
sich etwas aus dem Kopf schlagen, sich etwas aus dem Sinn schlagen
  släppa tanken på något

slående /slˈoːəndə/ (adj)
auffallend
  som gör ett starkt intryck
schlagend
  som slår

slån /slˈoːn/ (n)
Schlehdorn, Heckendorn, Schlehendorn, Schwarzdorn
  buske

slåss /slˈɔs/ (v)
kämpfen, schlagen
  med våld försöka skada motståndare

slåtter /slˈɔtːər/ (n)
Heuernte, Mahd
  det att meja gräs

slö /slˈøː/ (adj)
träge
  orkeslös
stumpf
  trubbig

slödder /slˈœdər/ (n)
Gesindel, Gesocks

slöfock /slˈøːfɔk/ (n)
Lahmsieder, Schlafmütze
  slö eller lat person

slöja /slˈøːja/ (n)
Schleier
  tunt tyg

slöjsilja /slˈœjsɪljˌa/ (n)
Große Knorpelmöhre
  arten Ammi majus

slösa /slˈøːsa/ (v)
vergeuden, verschwenden

slösaktig /slˈøːsaktˌɪɡ/ (adj)
verschwenderisch

slöseri /slˈøːsərˌiː/ (n)
Vergeudung, Verschwendung

smacka /smˈakːa/ (v)
schnalzen
  göra knäppande ljud med munnen för att styra dragdjur eller visa hunger

smak /smˈɑːk/ (n)
Geschmack
  estetik
  sinnesintrycket
Geschmack, gustatorische Wahrnehmung
  grundsmak

smaka /smˈɑːka/ (v)
schmecken, probieren
  använda smaksinnet

smakbit /smˈakbiːt/ (n)
Kostprobe
  bit som utgör smakprov

smakfull /smˈakfɵl/ (adj)
geschmackvoll
  som kännetecknas av god (konstnärlig) smak, som en person med god smak skulle tycka om

smaklig /smˈaklɪɡ/ (adj)
schmackhaft
  som faller i smaken, som smakar (gott)

smaklig måltid /smˈaklɪɡ mˈoːltiːd/ (interjection)
guten Appetit

smaklök /smˈakløːk/ (n)
Geschmacksknospe

smaklös /smˈakløːs/ (adj)
geschmacklos
  som saknar smak (både bokstavligt och bildligt)

smaksinne /smˈaksɪnə/ (n)
Geschmackssinn

smaksätta /smˈaksətːˌa/ (v)
würzen, abschmecken
  ge viss smak åt maträtt genom små tillägg, exempelvis kryddor, örter m.m.

smal /smˈɑːl/ (adj)
schmal
  liten; ringa; knapp; klen
  som har liten utsträckning i sidled
schlank, dünn, mager, schmal
  som har liten omkrets, vidd eller litet omfång

smalnäbbad simsnäppa /smˈalnəbˌad sˈɪmsnəpˌa/ (n)
Odinshühnchen

smaragd /smˈɑːraɡd/ (n)
Smaragd

smart /smˈɑːt/ (adj)
schlau, clever, gerissen, smart

smarttelefon /smˌɑːtːələfˈoːn/ (n)
Smartphone, Schlaufon
  elektronisk apparat som är en sammansmältning av mobiltelefon och handdator

smaska /smˈaska/ (v)
schmatzen
  (på ett ljudligt och impulsivt sätt) äta något gott

smaskig /smˈaskɪɡ/ (adj)
lecker
  god, som smakar gott

smattra /smˈatra/ (v)
prasseln
  producera ett kort ljud som upprepas med hög frekvens

smattrande /smˈatrandə/ (adj)
prasselnd
  presensparticip av smattra

smattrande /smˈatrandə/ (n)
Geknatter, Geprassel, Geratter, Prasseln
  Substantivering av adjektivet smattrande

smed /smˈeːd/ (n)
Schmied, Schmiedin

smedja /smˈɛdja/ (n)
Schmiede

smeka /smˈeːka/ (v)
streicheln, liebkosen
  stryka lätt med handen

smekmånad /smˈɛkmoːnˌad/ (n)
Flitterwochen
  brudparets första månad som gifta

smeknamn /smˈɛknamn/ (n)
Spitzname, Kosename

smekord /smˈeːkuːrd/ (n)
Kosewort

smeksam /smˈɛksam/ (adj)
liebkosend, zärtlich
  som tycker om att smekas

smet /smˈeːt/ (n)
Teig
  flytande blandning av mjöl och vätska

smeta /smˈɛta/ (v)
klecksen, schmieren
  placera flytande ämne på ytan och få det att uppta en allt större del av ytan

smetana /smˈɛtanˌa/ (n)
Schmand
  mjölkprodukt av tjock syrad grädde som erhålls om opastöriserad mjölk får stå och sedan skummas, en vanligt förekommande ingrediens i traditionell rysk och finsk/karelsk matlagning

smickra /smˈɪkra/ (v)
schmeicheln
  ge smicker

smickrande /smˈɪkrandə/ (adj)
schmeichelhaft
  presensparticip av smickra

smida /smˈiːda/ (v)
schmieden
  1+2 bearbeta metall
Plan, schmieden
  3 skapa en plan
Vers, schmieden
  4 skapa en dikt

smida medan järnet är varmt /smˈiːda mˈeːdan jˈɛrnət ɛːr vˈarmt/ (v)
das Eisen schmieden, solange es heiß ist; man muss das Eisen schmieden, solange es heiß ist

smidbar /smˈɪdbɑːr/ (adj)
schmiedbar
  som kan smidas

smidbarhet /smˈɪdbɑːrhˌeːt/ (n)
Schmiedbarkeit
  egenskap hos många metaller att vara formbar i glödhett tillstånd

smidd /smˈɪd/ (adj)
geschmiedet
  perfektparticip av smida

smide /smˈiːdə/ (n)
Schmieden
  det att värma ett metallstycke så det går att böja, och sedan forma det

smidesjärn /smˈiːdəsxˌɛrn/ (n)
Schmiedeeisen
  smidbart järn med låg kolhalt

smidig /smˈiːdɪɡ/ (adj)
geschmeidig, biegsam
  böjlig

smidighet /smˈiːdɪɡhˌeːt/ (n)
Geschmeidigkeit
  det att vara smidig

smila /smˈiːla/ (v)
lächeln
  le inställsamt

smiley /smˈiːləˌyː/ (n)
Smiley
  smajlis, smilis, emoji

smilgrop /smˈɪlɡruːp/ (n)
Grübchen
  liten fördjupning i kinden som ses när man skrattar

smilgubbe /smˈɪlɡɵbə/ (n)
Emoticon
  grafisk bild av en känsla representerad genom ett enkelt tecknat ansikte

smink /smˈɪŋk/ (n)
Schminke

sminka /smˈɪŋka/ (v)
schminken
  applicera smink i ansiktet

sminkad /smˈɪŋkad/ (adj)
geschminkt
  med smink i ansiktet

smita /smˈiːta/ (v)
davonmachen, davonschleichen

smitning /smˈɪtnɪŋ/ (n)
Fahrerflucht, Unfallflucht

smitta /smˈɪtːa/ (n)
Ansteckung
  sjukdom som smittar

smitta /smˈɪtːa/ (v)
anstecken

smittsam /smˈɪtsam/ (adj)
ansteckend
  som kan smitta, som kan överföras från en individ till en annan

smittämne /smˈɪtːəmnə/ (n)
Krankheitserreger

smog /smˈuːɡ/ (n)
Smog
  förorenad dimma

smoking /smˈuːkɪŋ/ (n)
Smoking
  slags finare festdräkt för män

smolk i glädjebägaren /smˈɔlk iː ɡlˈɛdjəbˌɛːɡarən/ (n)
ein Wermutstropfen
  detalj som inskränker glädje

smolk i mjölken /smˈɔlk iː mjˈœlkən/ (n)
Haar in der Suppe
  oenighet eller missförstånd, osämja eller trassel

smolt /smˈɔlt/ (n)
Smolt

smoothie /smˈuːɔthˌiːə/ (n)
Smoothie
  dryck gjord på hela bär och/eller grönsaker

smord /smˈuːrd/ (adj)
gesalbt, geschmiert

sms /ˌɛsˌɛmˈɛs/ (n)
SMS
  textmeddelande

sms-biljett /ˌɛsˌɛmˈɛsbˈɪljət/ (n)
SMS Ticket
  biljett som köpes via sms

smuggla /smˈɵɡla/ (v)
schmuggeln
  i hemlighet och olagligt föra mellan länder

smugglare /smˈɵɡlarə/ (n)
Schmuggler, Schmugglerin
  person

smuggling /smˈɵɡlɪŋ/ (n)
Schmuggel
  aktivitet att transportera vissa varor på ett förbjudet sätt

smula /smˈʉla/ (n)
Brösel, Krümel
  brödsmula
  en liten bit

smula /smˈʉla/ (v)
bröseln, krümeln
  1. dela
  2. gå sönder

smulig /smˈʉlɪɡ/ (adj)
bröckelig, bröcklig, krümelig, krümlig
  som lätt bildar smulor

smultron /smˈɵltruːn/ (n)
Walderdbeere
  bär
  växtart

smurf /smˈɵrf/ (n)
Schlumpf
  små blå varelse

smuts /smˈʉts/ (n)
Schmutz, Dreck

smutsig /smˈʉtsɪɡ/ (adj)
schmutzig, dreckig
  snuskig

smutslitteratur /smˈʉtslɪtːˌeːratˌʉr/ (n)
pornografische Literatur
  pornografi

smutstvätt /smˈʉtstvət/ (n)
Schmutzwäsche
  smutsiga kläder som ska tvättas

smycka /smˈykːa/ (v)
schmücken

smyckad /smˈykːad/ (adj)
geschmückt
  perfektparticip av smycka

smycke /smˈykːə/ (n)
Schmuck, Schmuckstück

smyga /smˈyːɡa/ (v)
schleichen
  gå ljudlöst

smygande /smˈyːɡandə/ (adj)
schleichend

smäcker /smˈɛkːər/ (adj)
schlank, zierlich
  smal

smäda /smˈɛːda/ (v)
lästern, schmähen
  förnedra något som anses heligt
  förolämpa

smädelse /smˈɛːdəlsə/ (n)
Lästerung, Schmähung
  det att smäda någon

smäll /smˈɛl/ (n)
Knall
  1. högljutt knallartat ljud
Aufprall
  2. kollision

smälla /smˈɛla/ (v)
knallen
  ge kraftiga, plötsliga ljud ifrån sig
zusammenstoßen
  kollidera

smällare /smˈɛlarə/ (n)
Kracher, Knaller
  fyrverkeripjäs som syftar till att ge ifrån sig en hög knall

smällkyss /smˈɛlkys/ (n)
Kuss, Schmatz
  ljudlig kyss

smällvacker /smˈɛlvakːər/ (adj)
betörend schön, unglaublich schön
  mycket vacker

smälta /smˈɛlta/ (v)
schmelzen
  transitivt: få att övergå från fast form till flytande form
  intransitivt: övergå från fast form till flytande form

smältdegel /smˈɛltdəjəl/ (n)
Schmelztiegel

smältpunkt /smˈɛltpɵŋkt/ (n)
Schmelzpunkt

smältvatten /smˈɛltvatːən/ (n)
Schmelzwasser
  vatten från smältande is eller snö

smärt /smˈɛt/ (adj)
schlank, dünn

smärta /smˈɛta/ (n)
Schmerz
  skarp fysisk känsla av obehag

smärta /smˈɛta/ (v)
schmerzen
  vålla smärta

smärtfri /smˈɛtfriː/ (adj)
schmerzfrei
  som inte orsakar smärta
  som inte upplever smärta

smärtsam /smˈɛtsam/ (adj)
schmerzhaft, schmerzlich
  som orsakar smärta (kroppslig eller själslig)

smärtstillande /smˈɛtstɪlˌandə/ (adj)
schmerzstillend
  som lindrar smärta

småaktighet /smˈoːaktˌɪɡheːt/ (n)
Kleinlichkeit
  det att vara småaktig
  småaktig handling

småbarn /smˈoːbɑːrn/ (n)
Kleinkind

småbil /smˈoːbiːl/ (n)
Kleinwagen
  liten bil

småbild /smˈoːbɪld/ (n)
Kleinbild
  liten bild

småbonde /smˈoːbɔndə/ (n)
Kleinbauer

småborgerlig /smˈoːbɔrjˌɛrlɪɡ/ (adj)
kleinbürgerlich
  som anstår småborgare

småbrukare /smˈoːbrʉkˌarə/ (n)
Kleinbauer
  jordbrukare i liten skala, innehavare av ett småbruk

smådjur /smoːjˈʉr/ (n)
Kleinvieh
  litet djur

smådopping /smˈoːdɔpˌɪŋ/ (n)
Zwergtaucher

småfranska /smˈoːfranskˌa/ (n)
Brötchen
  litet bulliknande matbröd, framställt av vetemjöl och vatten

småfågel /smˈoːfoːjəl/ (n)
Vögelchen, Vögelein, Vöglein
  liten fågel

småhus /smˈoːhʉs/ (n)
Einfamilienhaus, Häuschen, klein

småkaka /smˈoːkɑːkˌa/ (n)
Plätzchen
  litet, sött och sprött bakverk, ofta gjort på mördeg

småkoka /smoːkˈuːka/ (v)
köcheln
  koka med låg tillförsel av energi

småle /smˈoːlə/ (v)
lächeln, schmunzeln
  le lite grand

smålom /smˈoːlɔm/ (n)
Sterntaucher

småländsk /smˈoːləndsk/ (adj)
småländisch
  som kommer ifrån, eller har att göra med, Småland

småländska /smˈoːləndskˌa/ (n)
Småländisch
  dialekt i Småland
Småländerin
  kvinna från Småland

smålänning /smˈoːlənˌɪŋ/ (n)
Småländer
  person från Småland

småningom /smˈoːnɪŋˌɔm/ (adv)
allmählich

småprata /smˈoːprɑːtˌa/ (v)
plaudern
  småprata

småsak /smˈoːsak/ (n)
Kleinigkeit
  något litet (oviktigt)

småskola /smˈoːskuːlˌa/ (n)
Grundschule
  första delen av den svenska folkskolan bestående av första och andra årskurs mellan åren 1858-1972

småskollärare /smˈoːskɔlˌɛːrarə/ (n)
Grundschullehrer, Grundschullehrerin
  lärare som undervisar på småskola

småskrake /smˈoːskrakə/ (n)
Mittelsäger

småsnäppa /smˈoːsnəpˌa/ (n)
Zwergstrandläufer

småsnål /smˈoːsnoːl/ (adj)
knauserig, knausrig, knickerig
  som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt

småsnålhet /smˈoːsnoːlhˌeːt/ (n)
Knauserei
  det att vara småsnål

småspigg /smˈoːspɪɡ/ (n)
Neunstachliger Stichling, Zwergstichling
  fisk

småspik /smˈoːspiːk/ (n)
Nagel, Nägelchen
  liten spik

småspov /smˈoːspuːv/ (n)
Regenbrachvogel

småstad /smˈoːstad/ (n)
Kleinstadt

småsven /smˈoːsvən/ (n)
Page
  ung adlig pojke under utbildning till riddare

småtrapp /smˈoːtrap/ (n)
Zwergtrappe

smått /smˈɔt/ (adj)
gering, klein
  litet

småtärna /smoːtˈɛːrna/ (n)
Zwergseeschwalbe

småväxt /smˈoːvəkst/ (adj)
kleinwüchsig
  liten till växten

smör /smˈøːr/ (n)
Butter

smöra /smˈøːra/ (v)
schmieren
  bestryka, gnugga eller pensla
  fjäska

smörblomma /smˈœrblɔmˌa/ (n)
Butterblume, Hahnenfuß

smördeg /smˈœrdəɡ/ (n)
Blätterteig
  deg som upprepade gånger hopviks och kavlas ut

smörgås /smˈœrɡoːs/ (n)
Butterbrot
  brödskiva med smör

smörgåsbord /smˈœrɡoːsbˌuːrd/ (n)
skandinavische Büfett
  dukat bord med smårätter

smörgåsgurka /smˈœrɡoːsɡˌɵrka/ (n)
Gewürzgurke
  inlagd gurka

smörja /smˈœrja/ (n)
Schmiere
  ett halvflytande ämne
Quatsch, Schmarren, Unsinn
  någonting av mycket dålig kvalitet
Quatsch, Schmarrn, Unsinn
  strunt

smörja /smˈœrja/ (v)
salben
  bestryka huvudet med olja
schmieren
  erbjuda tjänster åt någon för att få denne välvilligt inställd
fetten, schmieren
  teknik: applicera smörjmedel

smörjgrop /smˈœrjɡruːp/ (n)
Abschmiergrube
  nedsänkt utrymme (gång, grop) i en bilverkstad, för att komma åt att smörja axlar och leder

smörjmedel /smˈœrjmeːdˌɛl/ (n)
Schmiermittel
  /flytande/ ämne som genom applikation används för att minska friktionen mellan två ytor

smörjolja /smˈœrjɔljˌa/ (n)
Schmieröl

smörkniv /smˈœrkniːv/ (n)
Buttermesser

snabb /snˈab/ (adj)
schnell, rasch, geschwind
  snabb

snabbcement /snˈabsəmˌɛnt/ (n)
Blitzzement, Schnellzement
  cement som hårdnar snabbt

snabbfotad /snˈabfuːtˌad/ (adj)
leichtfüßig

snabbhet /snˈabheːt/ (n)
Schnelligkeit
  det att vara snabb
Geschwindigkeit
  fart

snabbkaffe /snˈabkafə/ (n)
Instantkaffee, Schnellkaffee
  dryck

snabbköp /snˈabɕøːp/ (n)
Selbstbedienungsgeschäft, Selbstbedienungsladen, Supermarkt
  butik med självbetjäning

snabbmat /snˈabmat/ (n)
Fastfood, Schnellkost, Schnellgericht, Fast Food
  standardiserad mat som har förberetts i förväg för att tillagas snabbt

snabbmatsrestaurang /snˈabmatsrˌɛstaˌʉraŋ/ (n)
Fast-Food-Restaurant, Schnellrestaurant
  restaurang som lagar, säljer och serverar snabbmat

snabbt /snˈabt/ (adv)
schnell

snabbtåg /snˈabtoːɡ/ (n)
Schnellzug

snabel /snˈɑːbəl/ (n)
Rüssel
  förlängd nos hos däggdjur
  sugorgan hos t.ex. insekter

snabel-a /snˈɑːbəlˈɑː/ (n)
Klammeraffe
  tecknet @

snacka /snˈakːa/ (v)
plaudern, schwätzen, plauschen, schnacken
  prata

snagg /snˈaɡ/ (n)
Bürstenhaar
  kortklippt hår, antingen med klippmaskin eller sax.

snaggad /snˈaɡad/ (adj)
kurzgeschnitten
  perfektparticip av snagga

snappa /snˈapa/ (v)
aufschnappen
  få höra, få reda på
schnappen
  rycka till sig

snapphane /snˈaphanə/ (n)
Schnapphahn
  skånsk partisan på 1600-talet

snaps /snˈaps/ (n)
Schnaps

snapsvisa /snˈapsviːsˌa/ (n)
Schnapslied, Trinklied

snar /snˈar/ (adj)
prompt
  som kommer att inträffa inom en kort tid

snarare /snˈɑːrarə/ (adv)
eher
  med bättre beskrivning

snarka /snˈarka/ (v)
schnarchen
  andas högljutt under sömn

snarstuckenhet /snˈaʂtɵkːˌeːnheːt/ (n)
Gereiztheit
  det att vara snarstucken

snart /snˈɑːt/ (adv)
bald, gleich
  inom nära framtid

snaska /snˈaska/ (v)
naschen
  förtära eller smaka något, ofta på ett ovårdat, nedlåtande eller sexistiskt sätt

snatta /snˈatːa/ (v)
klauen, stehlen, stibitzen, mausen
  stjäla något av lågt värde

snattare /snˈatːarə/ (n)
Ladendieb, Dieb, Diebin, Ladendiebin
  person som snattar

snatter /snˈatːər/ (n)
Geschnatter
  ljud från människors prat som påminner om djurljudet, särskilt i grupp
  snattande ljud, som från gås, and eller anka

snatterand /snˈatːeːrˌand/ (n)
Schnatterente, Knarrente, Mittelente

snatteri /snˈatːərˌiː/ (n)
Ladendiebstahl
  det att snatta

snattra /snˈatra/ (v)
schnattern
  låta som en andfågel

snava /snˈava/ (v)
stolpern
  snubbla /på något/

sned /snˈeːd/ (adj)
schief, schräg
  mer eller mindre diagonalt orienterad

snedda /snˈɛda/ (v)
abschrägen
  ge sned form

snedgången /snˈɛdɡɔŋən/ (adj)
schiefgelaufen
  om en klack på en sko har blivit sned efter användning en längre tid

snedstreck /snˈeːdstrək/ (n)
Schrägstrich

snegla /snˈeːɡla/ (v)
schielen
  titta ur ögonvrån

snettemot /snˌɛtːəmˈuːt/ (adv)
schräg gegenüber

snibb /snˈɪb/ (n)
Zipfel
  flik

snickare /snˈɪkːarə/ (n)
Tischler, Schreiner, Schreinerin, Tischlerin
  person som tillverkar föremål och möbler av trä

snickeri /snˈɪkːərˌiː/ (n)
Schreinerei, Tischlerei
  verkstad där snickare arbetar
  bearbetning samt sammanfogning av trä

snickra /snˈɪkra/ (v)
zusammenbasteln
  frambringa
schreinern, tischlern
  tillverka föremål i trä

snicksnack /snˈɪksnak/ (interjection)
pap­per­la­papp
  uttrycker bristande samtycke mot det som någon just sagt

snideri /snˈiːdərˌiː/ (n)
Schnitzen
  det att snida
Schnitzerei
  snidat föremål

sniffa /snˈɪfa/ (v)
schnüffeln
  lukta genom att dra in luft genom näsan

snigel /snˈiːjəl/ (n)
Nacktschnecke
  blötdjur
Schnecke
  vardagligt: snäcka

snigelpost /snˈiːjəlpˌɔst/ (n)
Schneckenpost

snille /snˈɪlə/ (n)
Geist, Genie
  person med begåvning

snilleblixt /snˈɪləblˌɪkst/ (n)
Geistesblitz
  suverän idé

snippa /snˈɪpa/ (n)
Muschi, Vagina
  neutral benämning på det kvinnliga könsorganet

snirkel /snˈɪrkəl/ (n)
Schnirkel, Schnörkel
  svängd linje, krumelur

snitt /snˈɪt/ (n)
Schnitte
  (sned)skuren bit av bröd
Schnitt
  definition 1, 2 och 4
Häppchen, Schnittchen
  liten smörgås
Durchschnitt, Schnitt
  matematik

sno /snˈuː/ (v)
beeilen
  skynda sig
mopsen, stehlen
  stjäla, knycka, snatta
drehen, zwirbeln
  vira trådar runt varandra

snobb /snˈɔb/ (n)
Snob

snobbig /snˈɔbɪɡ/ (adj)
snobistisch
  som liknar en snobb

snodd /snˈɔd/ (adj)
geklaut, gemaust, gemopst, stibitzt
  (vardagligt) stulen
gezwirbelt
  hopsnott

snodd /snˈɔd/ (n)
Litze
  hopsnott garn

snok /snˈuːk/ (n)
Ringelnatter
  art
Nattern
  familj av ormar

snoka /snˈuːka/ (v)
herumstöbern, schnüffeln, spionieren, stöbern

snooker /snˈuːuːkər/ (n)
Snooker
  biljardform

snookerspelare /snˈuːuːkˌɛʂpəlˌarə/ (n)
Snookerspieler
  person som spelar snooker

snopen /snˈuːpən/ (adj)
enttäuscht
  förvånad och besviken över ett resultat under förväntan
verblüfft, baff, verdutzt
  överraskad över en oväntad händelse

snor /snˈɔr/ (n)
Rotz
  slem i näsan

snorig /snˈuːrɪɡ/ (adj)
rotzig
  som har en rinnig näsa fylld med snor eller som är en rinnig näsa fylld med snor

snorkel /snˈɔrkəl/ (n)
Schnorchel
  rör på ubåt
  andningsrör för simmare under vatten

snorkla /snˈɔrkla/ (v)
schnorcheln
  simma med en snorkel

snorunge /snˈuːrɵŋə/ (n)
Rotznase, Rotzbengel
  oförskämt barn

snowboard /snˈɔvbuːˌard/ (n)
Snowboard
  en sorts bräda
Snowboarden
  en sport

snubbla /snˈɵbla/ (v)
stolpern, straucheln
  vid gång tappa balansen

snudda /snˈɵda/ (v)
leicht berühren, streifen
  nudda vid, lätt vidröra

snurra /snˈɵra/ (n)
Kreisel
  leksak

snurra /snˈɵra/ (v)
kreiseln, wirbeln
  1. rotera
drehen
  2. få något att rotera
schwafeln
  3. prata strunt

snurrig /snˈɵrɪɡ/ (adj)
durchgedreht, wirr im Kopf
  yr och vimmelkantig,vimsig och förvirrad

snus /snˈʉs/ (n)
Kautabak, Priem
  tobaksvara för oralt bruk

snusförnuftig /snɵsfˈœrnɵftˌɪɡ/ (adj)
altklug, neunmalklug, oberschlau
  småklok, förnumstig

snuskig /snˈɵskɪɡ/ (adj)
schmutzig
  smutsig, ohygienisk

snut /snˈʉt/ (n)
Bulle
  (slang) polis
Schnute
  (vardagligt) näsa, mun

snutt /snˈɵt/ (n)
Stückchen
  litet stycke, liten bit

snuttefilt /snˈɵtːəfˌɪlt/ (n)
Schmusedecke
  något som ger en person trygghet eller tröst
  omtyckt filt eller tygstycke som barnet vill ha nära sig

snuva /snˈʉva/ (n)
Schnupfen
  tillstånd med rinnande näsa

snuvig /snˈʉvɪɡ/ (adj)
verschnupft
  att ha symptom av snuva

snyfta /snˈyfta/ (v)
schluchzen
  gråta tyst, ge ifrån sig snyftningar

snyftning /snˈyftnɪŋ/ (n)
Schluchzer
  det att snyfta

snygg /snˈyɡ/ (adj)
hübsch
  tilltalande utseende

snygga till /snˈyɡa tɪl/ (v)
aufhübschen, schönmachen, verschönern, zurechtmachen
  göra snygg(are)

snygga upp /snˈyɡa ˈɵp/ (v)
auffrischen, verschönern
  göra snygg(are)

snyltgäst /snˈyltjəst/ (n)
Schmarotzer
  person som dyker upp oinbjuden endast för att få gratis mat, dryck e.d.

snyta /snˈyːta/ (v)
die Nase putzen, schnäuzen
  avlägsna snor

snyting /snˈyːtɪŋ/ (n)
Schlag ins Gesicht
  kraftigt slag mot ansiktet

snäll /snˈɛl/ (adj)
artig
  lydig
nett, freundlich
  vänlig

snällhet /snˈɛlheːt/ (n)
Freundlichkeit, Güte, Nettigkeit
  det att vara snäll, även om handling

snälltåg /snˈɛltoːɡ/ (n)
Schnellzug

snälltågslok /snˈɛltoːɡslʊk/ (n)
Schnellzuglok

snäpp /snˈɛp/ (n)
Tick, Spleen
  steg, grad, läge

snärja /snˈɛrja/ (n)
Seide, Teufelszwirn
  Cuscuta

snärja /snˈɛrja/ (v)
fangen, umgarnen
  fånga (i snara); lägga försåt

snärtig /snˈɛtɪɡ/ (adj)
schneidig
  vass, schvungfull

snäsa /snˈɛːsa/ (v)
anschnauzen
  ge irriterat och ovänligt svar

snäv /snˈɛːv/ (adj)
eng
  trång

snål /snˈoːl/ (adj)
geizig, knauserig, gierig, knausrig, habgierig
  som håller hårt i sina pengar

snåla /snˈoːla/ (v)
geizen, knausern
  vara snål

snålhet /snˈoːlheːt/ (n)
Geiz, Knauserei
  egenskapen att vara snål

snålis /snˈoːliːs/ (n)
Geizkragen, Knauser
  person som är snål

snåljåp /snˈoːljoːp/ (n)
Geizhals, Geizkragen

snålskjuts /snˈoːlɕʉts/ (v)
Gratisfahrt
  fördel som utnyttjas på någon annans bekostnad

snålvarg /snˈoːlvarj/ (n)
Geizhals, Sparfuchs
  snål person

snår /snˈoːr/ (n)
Dickicht, Gestrüpp
  tät och risigt buskage

snårtinamo /snˈoːtiːnˌamuː/ (n)
Buschtinamu
  en fågelart (Crypturellus cinnamomeus) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

snö /snˈøː/ (n)
Schnee
  en form av nederbörd

snöa /snˈøːa/ (v)
schneien

snöblind /snˈœblɪnd/ (adj)
schneeblind
  drabbad av snöblindhet

snöblindhet /snˈœblɪndhˌeːt/ (n)
Schneeblindheit
  ögonskada som uppkommer om ett oskyddat öga utsätts för stora mängder UV-strålning

snöboll /snˈøːbɔl/ (n)
Schneeball

snöbollskrig /snˈøːbɔlskrˌɪɡ/ (n)
Schneeballschlacht
  lek där deltagarna försöker kasta snöbollar på varandra, utan att själva bli träffade

snödriva /snˈœdriːvˌa/ (n)
Wehe, Schneeverwehung, Schneewehe
  större ansamling snö bildande en hög

snödroppe /snˈœdrɔpə/ (n)
Schneeglöckchen
  vårblommande lökväxt med små, gräddvita klockor

snödroppskaktus /snˈœdrɔpskˌɑːktʉs/ (n)
Blattkaktus

snöfall /snˈøːfal/ (n)
Schneefall

snöflinga /snˈœflɪŋˌa/ (n)
Schneeflocke

snöfräs /snˈœfrɛːs/ (n)
Schneefräse
  mindre snöslunga

snögräns /snˈœɡrəns/ (n)
Schneegrenze
  gräns mellan område där nederbörd faller som snö istället för regn

snögubbe /snˈøːɡɵbə/ (n)
Schneemann
  figur

snöig /snˈøːɪɡ/ (adj)
schneebedeckt, schneeig
  täckt av snö

snökanon /snˈøːkanˌuːn/ (n)
Schneekanone
  maskin som tillverkar snö

snöklocka /snˈœklɔkːˌa/ (n)
Märzenbecher
  Leucojum vernum

snöpa /snˈøːpa/ (v)
kastrieren
  kastrera
verschneiden, verstümmeln
  stympa

snöplig /snˈœplɪɡ/ (adj)
enttäuschend
  som är sämre än förväntat och därmed gör någon snopen

snöplog /snˈœplˈoːɡ/ (n)
Schneepflug
  fordon för snöröjning

snöre /snˈøːrə/ (n)
Schnur, Bindfaden
  tunt tvinnat rep

snörik /snˈøːriːk/ (adj)
schneereich
  med mycket snö

snörning /snˈœrnɪŋ/ (n)
Schnürung
  anordning på kläder eller skor

snörpa /snˈœrpa/ (v)
zusammennähen, zusammenziehen
  dra ihop, dra samman

snörsko /snˈœʂkuː/ (n)
Schnürschuh
  sko med snöre

snörvla /snˈœrvla/ (v)
schluchzen, schniefen
  andas tungt genom näsan vid snuva och gråt

snöröjning /snøːrˈœjnɪŋ/ (n)
Winterdienst
  det att snöröja

snösiska /snˈøːsɪskˌa/ (n)
Polar-Birkenzeisig

snösko /snˈœskuː/ (n)
Schneeschuh
  sko som har extra stor sula för att underlätta gång i snö

snöskoter /snˈœskuːtər/ (n)
Schneemobil, Motorschlitten, Schneeskooter
  snötransportfordon

snöskyffel /snˈœsxyfəl/ (n)
Schneeschaufel, Schneeschippe
  skyffel som används för att skotta snö

snöslunga /snˈœslɵŋˌa/ (n)
Schneefräse, Schneeschleuder
  redskap för snöröjning

snösmältning /snˈœsməltnˌɪŋ/ (n)
Schneeschmelze

snösparv /snˈœsparv/ (n)
Schneeammer

snöstorm /snˈœstɔrm/ (n)
Schneesturm, Blizzard

snötäcke /snˈøːtəkːə/ (n)
Schneedecke
  (heltäckande och från snöfall naturligt bildat) lager av snö på marken (eller en annan yta)

snötäckt /snˈøːtəkt/ (adj)
schneebedeckt
  täckt med snö

snövit /snˈøːviːt/ (adj)
schneeweiß
  vit som snö

snöyra /snˈøːyːrˌa/ (n)
Schneegestöber, Schneetreiben
  väder med snö som yr omkring i blåsten, särskilt vid snöfall

so /sˈuː/ (n)
Sau, weibliches Schwein

soaré /sˌuːarˈeː/ (n)
Soiree, Abendgesellschaft
  aftonunderhållning

social /sʊsˈɪal/ (adj)
gesellig
  som gärna tar och håller kontakt
sozial
  som har att göra med samverkan människor emellan
gesellschaftlich, sozial
  som rör samhället

socialbidrag /sʊsˈɪalbˌɪdrɑːɡ/ (n)
Sozialhilfe
  bidrag som ges till den som inte på annat sätt skulle få en minimal skälig levnadsstandard

socialdemokrat /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːt/ (n)
Sozialdemokrat, Sozialdemokratin

socialdemokrati /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
Sozialdemokratie
  ideologi

socialdemokratisk /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
sozialdemokratisch

socialdepartement /sʊsˈɪaldəpatəmˌɛnt/ (n)
Sozialministerium
  departement (ministerium) för sociala frågor

socialfilosofi /sʊsˈɪalfˌiːluːsˌuːfiː/ (n)
Sozialphilosophie
  filosofiskt studie av socialt beteende, främst hos människor

socialhistoria /sʊsˈɪalhˌɪstuːrˌiːa/ (n)
Sozialgeschichte
  forskar och beskriver samhällets historiska utveckling

socialisation /sʊsˌɪalˌiːsasxˈuːn/ (n)
Sozialisation

socialisera /sʊsˈɪalˌiːseːrˌa/ (v)
nationalisieren, sozialisieren

socialism /sʊsˈɪalˌɪsm/ (n)
Sozialismus

socialist /sʊsˈɪalˌɪst/ (n)
Sozialist, Sozialistin

socialistisk /sʊsˈɪalˌɪstɪsk/ (adj)
sozialistisch
  som avser socialismen

socialvård /sʊsˌɪalvˈoːrd/ (n)
Sozialhilfe, Sozialwesen
  sjukvård, barnavård, åldringsvård, socialhjälp m m

sociobiologi /sʊsˌɪuːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n)
Soziobiologie
  evolutionärt inriktad syntes av vetenskapliga discipliner som försöker förklara socialt beteende inom alla arter genom att undersöka de evolutionära fördelar som beteendet kan ge

socioekonomisk /sʊsˌɪuːˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
sozioökonomisch
  som avser både samhället och ekonomin

sociokrati /sʊsˈɪɔkrˌɑːtiː/ (n)
Soziokratie
  en sorts statsskick och en styrelseform

sociolog /sʊsˌɪuːlˈoːɡ/ (n)
Soziologe, Soziologin
  person som ägnar sig åt sociologi

sociologi /sʊsˌɪuːlˈoːɡiː/ (n)
Soziologie, Gesellschaftskunde
  vetenskapen om samhällslivet

sociologisk /sʊsˌɪuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
soziologisch
  som avser sociologi

socka /sˈɔkːa/ (n)
Socke
  tjockare, ofta stickad strumpa

sockel /sˈɔkːəl/ (n)
Sockel
  underbyggnad

socken /sˈɔkːən/ (n)
Kirchspiel, Gemeinde, Kirchenspiel, Sprengel

socker /sˈɔkːər/ (n)
Zucker
  ämne

sockerbagare /sˈɔkːərbˌaɡarə/ (n)
Zuckerbäcker, Zuckerbäckerin
  finbagare, konditor, bagare som gör kaffebröd

sockerbeta /sˈɔkːərbətˌa/ (n)
Zuckerrübe
  rotfrukt

sockerbit /sˈɔkːərbˌiːt/ (n)
Zuckerstück, Zuckerstückchen, Zuckerwürfel

sockerbruk /sˈɔkːərbrˌʉk/ (n)
Zuckerfabrik
  fabrik där socker från sockerbetor extraheras

sockerbröllop /sˌɔkːərbrˈœluːp/ (n)
Zuckerhochzeit

sockerbulle /sˈɔkːərbˌɵlə/ (n)
Krapfen
  en slät, rund bulle med strösocker på hela utsidan och fyllning av vaniljkräm

sockerdricka /sˈɔkːərdrˌɪkːa/ (n)
Limonade, Zitronenlimo, Zitronenlimonade
  svensk läskedryck

sockerfri /sˈɔkːərfrˌiː/ (adj)
zuckerfrei, ohne Zucker
  vars innehåll inte omfattar socker

sockerglasyr /sˈɔkːərɡlˌasyːr/ (n)
Zuckerglasur, Zuckerguss

sockerhalt /sˈɔkːərhˌalt/ (n)
Zuckergehalt
  andel socker (i en blandning eller lösning)

sockerkaka /sˈɔkːərkˌɑːka/ (n)
Biskuitkuchen
  mjuk kaka med socker i degen

sockerlag /sˈɔkːərlˌɑːɡ/ (n)
Zuckerlösung
  vätska bestående av socker som smält i hett vatten och därefter kylts, används mestadels i drinkar och desserter

sockerpiller /sˈɔkːərpˌɪlər/ (n)
Zuckerpille
  piller som ser ut som ett vanligt läkemedel, men saknar verksam substans

sockerrör /sˈɔkːərˌøːr/ (n)
Zuckerrohr
  växt inom familjen gräs

sockerskål /sˈɔkːəʂkˌoːl/ (n)
Zuckerdose, Zuckerschale
  skål avsedd för att förvara socker

sockerströare /sˈɔkːəʂtrˌøːarə/ (n)
Zuckerstreuer
  husgeråd som används för att portionera ut socker

sockertång /sˈɔkːətˌɔŋ/ (n)
Zuckerzange
  ett redskap (tång) för att lyfta en sockerbit från sockerskålen till kaffekoppen
  ett redskap för att klippa sockerbitar av en sockertopp
Zuckertang
  tångarten Laminaria saccharina

sockervadd /sˈɔkːərvˌad/ (n)
Zuckerwatte
  sötsak

sockra /sˈɔkra/ (v)
zuckern

sockrad /sˈɔkrad/ (adj)
gezuckert
  perfektparticip av sockra

soffa /sˈɔfa/ (n)
Sofa, Couch
  sittmöbel avsedd för flera personer

soffbord /sˈɔfbuːrd/ (n)
Couchtisch, Sofatisch
  lågt bord som i vardagsrummet står framför soffan

sofism /sˈuːfɪsm/ (n)
Sofismus
  logiskt ohållbart argument

sofist /sˈuːfɪst/ (n)
Sophist
  spetsfundig ordvrängare
  vandrande forngrekisk vishetslärare

sofistikerad /sˈuːfɪstˌiːkərˌad/ (adj)
sophistiziert

softboll /sˈɔftbɔl/ (n)
Softball
  lagsport som spelas med boll och slagträ

sojadryck /sˈuːjadrˌyk/ (n)
Sojadrink
  dryck framställd på sojabönor

sojamjölk /sˌuːjamjˈœlk/ (n)
Sojamilch
  dryck

sol /sˈuːl/ (n)
Sonne, Sonnenschein
  solsken
Sonne
  stjärna

sola /sˈuːla/ (v)
sonnen
  vara i solen i njutningssyfte

solarium /sˈuːlarˌiːʉm/ (n)
Solarium, Sonnenstudio
  anordning för att bestråla /delar av/ kroppen med ultraviolett strålning, vanligen av kosmetiska skäl

solarplexus /sˈuːlarplˌɛksʉs/ (n)
Solarplexus
  nervanhopning i maggropen

solbada /sˈɔlbadˌa/ (v)
sonnenbaden, sich sonnen
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solbränd /sˈɔlbrənd/ (adj)
sonnengebräunt
  som fått en solbränna
sonnenverbrannt
  som har bränt sig i solen

solbränna /sˈɔlbrənˌa/ (n)
Sonnenbräune
  1. pigmentökning
Sonnenbrand
  2. ha bränt sig i solen

solcell /sˈɔlsəl/ (n)
Solarzelle
  anordning som genererar elektrisk energi

sold /sˈɔld/ (n)
Sold
  avlöning åt anställd soldat

soldat /sˈɔldat/ (n)
Soldat, Soldatin

soldatöde /sˈɔldatˌøːdə/ (n)
Soldatenschicksal
  en soldats öde (levnadsöde)

solenergi /sˈuːlənˌɛrjiː/ (n)
Solarenergie, Sonnenenergie
  strålning som alstras av solen

solfjäder /sˈɔlfjɛːdər/ (n)
Fächer
  handfläkt tillverkad av växtblad, fjädrar, papper, lätt tyg, elfenben eller liknande

solförmörkelse /sɔlfˈœrmˈœrkəlsə/ (n)
Sonnenfinsternis
  en tidpunkt då månen helt skymmer solen för ett visst ställer på jorden och således förmörkar det området som skyms

solglasögon /sˈɔlɡlasˌøːɡɔn/ (n)
Sonnenbrille
  glasögon som används för att ej bländas av solen

solgud /sˈɔlɡʉd/ (n)
Sonnengott
  solgud

solgul /sˈɔlɡʉl/ (adj)
sonnengelb
  som har samma gula färg som middagssol

solhatt /sˈɔlhat/ (n)
Sonnenhut
  vidbrättad hatt som ska skydda ansiktet mot inverkan av solljus

solid /sˈuːliːd/ (adj)
solide, solid
  som saknar håligheter och är av samma ämne rakt igenom

solidarisk /sˈuːliːdˌarɪsk/ (adj)
solidarisch
  gemensamt ansvarig; gemensamt förbindande

solidaritet /sˈuːliːdˌariːtˌeːt/ (n)
Solidarität

soliditet /sˈuːliːdˌiːteːt/ (n)
Solidität
  det att vara solid, fasthet

solig /sˈuːlɪɡ/ (adj)
sonnig
  glad
  med solen synlig

solist /sˈuːlɪst/ (n)
Solist, Solistin

solitärtinamo /sˌuːliːtˈɛːtiːnˌamuː/ (n)
Einsiedlertao, Grausteißtinamu, Macuco-Steißhuhn
  en fågelart (Tinamus solitarius) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

solklar /sˈɔlklɑːr/ (adj)
sonnenklar
  klar

solkräm /sˈɔlkrɛːm/ (n)
Sonnencreme, Sonnencrème
  hudkräm som under ett par timmar gör huden mindre känslig mot solljuset, för att undvika att bränna sig

solkurva /sˈɔlkɵrvˌa/ (n)
Gleisverwerfung
  deformationsskada

sollicitera /sˈɔlɪsˌɪteːrˌa/ (v)
sollizitieren
  enträget anhålla, ansöka, be om hjälp

solljus /sɔjˈʉs/ (adj)
sonnenhell
  ljus som ljus från solen

solljus /sɔjˈʉs/ (n)
Sonnenlicht
  ljus från solen

solmassa /sˈɔlmasˌa/ (n)
Sonnenmasse

solnedgång /sˈɔlnədɡˌɔŋ/ (n)
Sonnenuntergang

solo /sˈuːluː/ (n)
Solo
  parti av en låt där det fokuseras på ett av instrumenten

soloartist /sˈuːluːˌatɪst/ (n)
Solokünstler, Solokünstlerin
  person som ensam inför publik framför ett konstnärligt verk, vanligen musik

solochvårare /suːlˈɔkvˈoːrarə/ (n)
Heiratsschwindler, Heiratsschwindlerin
  bedragare som lurar sina offer in i en kärleksrelation för att ta deras pengar

sololja /sˈuːlɔljˌa/ (n)
Sonnenöl
  olja som ska skydda mot solstrålning

solpanel /sˈɔlpanəl/ (n)
Solarpanel
  samling solceller sammankopplade för att uppnå högre spänning eller strömstyrka, normalt i ett ramverk som utgör en panel

solros /sˈɔlruːs/ (n)
Sonnenblume
  blomma

solrosfrö /sˈɔlrɔsfrˌøː/ (n)
Sonnenblumenkern
  frö från solros

solrosolja /sˈɔlruːsˌɔlja/ (n)
Sonnenblumenöl
  matolja från pressad solrosfrön

solsken /sˈɔlsxən/ (n)
Sonnenschein
  sken från solen

solsting /sˈɔlstɪŋ/ (n)
Sonnenstich

solstråle /sˈɔlstroːlə/ (n)
Sonnenstrahl
  en stråle ljus från solen
Sonnenschein
  uppskattande smeknamn, särskilt om någon som är glad, ofta om barn

solstånd /sˈɔlstoːnd/ (n)
Sonnenwende, Sonnwende
  någon av de två tidpunkter på året då solen antar sin största respektive minsta deklination, det vill säga årets ljusaste respektive mörkaste dag

solsystem /sˈɔlsystˌeːm/ (n)
Sonnensystem

solsystemet /sˈɔlsystˌeːmət/ (n)
Sonnensystem
  namn på det solsystem som vi befinner oss i

soluppgång /sˈuːlɵpɡˌɔŋ/ (n)
Sonnenaufgang

solvarv /sˈɔlvarv/ (n)
Sonnenumlauf
  år

solvent /sˈɔlvənt/ (adj)
kreditwürdig, zahlungsfähig
  som kan betala sina skulder, vederhäftig

solvind /sˈɔlvɪnd/ (n)
Sonnenwind
  den stjärnvind av av joniserad gas (rymdplasma) ständigt flödar ut rakt genom solsystemet från vår stjärna solen

som /sˈɔm/ (conjunction)
wie, als
  konjunktion som uttrycker jämförelse

som /sˈɔm/ (preposition)
wie
  preposition i jämförandefras

som en borstbindare /sɔm ɛn bˈɔʂtbɪndˌarə/ (adv)
wie ein Bürstenbinder, wie ein Fuhrmann
  omåttligt

som en sparv i tranedansen /sɔm ɛn spˈarv iː trˈɑːnədˌansən/ (adj)
sich sehr unbedeutend fühlen
  mycket obetydlig

som smör i solsken /sɔm smˈøːr iː sˈɔlsxən/ (adv)
wie warme Semmel
  mycket snabbt

somaliastruts /sˈuːmalˌiːastrˌʉts/ (n)
Somalistrauß
  en fågelart (Struthio molybdophanes) inom familjen strutsar (Struthionidae)

somalisk /sˈuːmalˌɪsk/ (adj)
somalisch
  som rör Somalia eller somalierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

somaliska /sˈuːmalˌɪska/ (n)
Somalierin
  kvinna från Somalia
Somali
  språk

somatostatin /sˌuːmɑːtˌɔstatˈiːn/ (n)
Somatostatin
  hormon

sommar /sˈɔmar/ (n)
Sommer, Hochsommer
  varmaste årstiden

sommarblomma /sˈɔmarblˌɔma/ (n)
Sommerblume
  blomma som blomstrar under sommaren

sommardag /sˈɔmardˌɑːɡ/ (n)
Sommertag
  dag på sommaren

sommarflickslända /sˈɔmarflˌɪksləndˌa/ (n)
Schlanklibelle
  individ av någon av arterna i familjen sommarflicksländor (Coenagrionidae)

sommarflicksländor /sˈɔmarflˌɪksləndˌuːr/ (n)
Schlanklibellen
  en familj (Coenagrionidae) insekter i ordningen trollsländor

sommargylling /sˈɔmarjˌylɪŋ/ (n)
Pirol
  Oriolus oriolus

sommarhalvår /sˌɔmarhalvˈoːr/ (n)
Sommerhalbjahr

sommarjobb /sˈɔmarjˌɔb/ (n)
Ferienjob, Sommerjob
  tillfälligt avlönat arbete under sommaren, ofta taget av studerande ungdom som har sommarlov under sommaren

sommarkläder /sˈɔmarklˌɛːdər/ (n)
Sommerkleider, Sommerkleidung
  kläder som är lämpliga att bäras på sommaren när det är varmt

sommarkoloni /sˈɔmarkˌuːlɔnˌiː/ (n)
Ferienlager
  läger (koloni) i lantlig miljö under sommarens skollov för barn från mindre bemedlade familjer

sommarkväll /sˈɔmarkvˌɛl/ (n)
Sommerabend
  en kväll på sommaren

sommarlov /sˌɔmarlˈoːv/ (n)
Sommerferien
  lov

sommarmorgon /sˈɔmarmˌɔrɡɔn/ (n)
Sommermorgen
  morgon på sommaren

sommarmånad /sˈɔmarmˌoːnad/ (n)
Sommermonat
  en månad under sommarhalvåret
Juni, Sommermond
  juni

sommarnatt /sˈɔmarnˌat/ (n)
Sommernacht

sommarsko /sˈɔmaʂkˌuː/ (n)
Sommerschuh
  (lättare och svalare) sko lämplig för användning på sommaren

sommarsolstånd /sˈɔmaʂˌɔlstoːnd/ (n)
Sommersonnenwende
  tidpunkt

sommarsport /sˈɔmaʂpˌɔt/ (n)
Sommersport
  sport eller idrottsgren som företrädesvis utövas under sommaren

sommarstuga /sˈɔmaʂtˌʉɡa/ (n)
Sommerhaus
  ofta lantligt belägen stuga

sommarställe /sˈɔmaʂtˌɛlə/ (n)
Sommerhaus
  fritidshus som företrädesvis används under sommaren, men även under helger

sommartid /sˈɔmatˌiːd/ (n)
Sommerzeit
  period under året då klockan är framflyttad (t ex en timme) i förhållande till normaltid

sommartidtabell /sˌɔmatˌiːdtabˈɛl/ (n)
Sommerfahrplan, Sommerkursbuch
  tidtabell som gäller under sommarmånader och är anpassad till förändrad efterfrågan

sommarväder /sˈɔmarvˌɛːdər/ (n)
Sommerwetter
  väder som är signifikant för sommaren

sommelier /sˈɔməlˌiːər/ (n)
Sommelier, Sommelière

somna /sˈɔmna/ (v)
einschlafen
  övergå från vaket tillstånd till sömn
  om kroppsdelar domnar

somnambulism /sˈɔmnambˌʉlɪsm/ (n)
Somnambulismus

somras /sˈɔmras/ (adv)
letzter Sommer

son /sˈoːn/ (n)
Sohn
  barn av manligt kön

sona /sˈuːna/ (v)
sühnen

sond /sˈɔnd/ (n)
Sonde
  instrument för inre undersökning
  mätinstrument som används i väderballonger för att mäta diverse egenskaper i atmosfären
  obemannad rymdfarkost
  tunn slang som används vid matning av en person som är oförmögen att äta på egen hand

sondotter /sˈɔndɔtːər/ (n)
Enkelin, Enkeltochter

sonett /sˈuːnət/ (n)
Sonett

sonika /sˈoːniːka/ (adv)
einfach
  helt enkelt

sonor /sˈuːnɔr/ (adj)
klangvoll, sonor
  klangfull

sonoritet /sˈuːnuːrˌiːteːt/ (n)
Sonorität
  klangfullhet, hörbarhet

sonson /sˈʊnsuːn/ (n)
Enkel, Enkelsohn

sopa /sˈuːpa/ (v)
fegen, kehren

sopa banan med /sˈuːpa bˈanan meːd/ (v)
vom Platz fegen
  fullständigt besegra

sopa igen spår /sˈuːpa ˈiːjən spˈoːr/ (v)
Spuren verwischen

sopa mattan med /sˈuːpa mˈatːan meːd/ (v)
vom Platz fegen
  fullständigt besegra

sopbil /sˈɔpbiːl/ (n)
Müllwagen, Müllauto, Müllfahrzeug
  bil som regelbundet kör runt och samlar in avfall

sopborste /sˈɔpbɔʂtˌɛ/ (n)
Besen, Handbesen, Handfeger
  borste som används vid rengöring

sophämtare /sˈɔphəmtˌarə/ (n)
Müllwerker, Müllwerkerin
  person som (kör sopbil och) hämtar upp sopor på olika platser (t.ex. utanför privatpersoners hem) och flyttar dem till en central plats (i en stad, t.ex.)

sopnedkast /sˈɔpnədkˌast/ (n)
Müllschlucker
  schakt i höghus som hushållsavfall kastas ner i

sopor /sˈuːpuːr/ (n)
Abfall, Müll

sopp /sˈɔp/ (n)
Röhrling
  individ av ordningen soppar

soppa /sˈɔpa/ (n)
Suppe
  mat

soppsked /sˈɔpsxəd/ (n)
Suppenlöffel
  sked avsedd att äta soppa med

soppskål /sˈɔpskoːl/ (n)
Suppenschüssel, Suppenterrine, Terrine
  skål för servering av soppan

soppslev /sˈɔpsləv/ (n)
Schöpflöffel, Suppenkelle
  slev som används för att ösa upp soppor

sopptallrik /sˈɔptalrˌiːk/ (n)
Suppenteller

soppterrin /sˌɔptərˈiːn/ (n)
Suppenschüssel, Suppenterrine
  serveringskärl för soppa

soppåse /sˈɔpoːsə/ (n)
Müllbeutel, Müllsack
  plastpåse avsedd att förvara sopor

sopran /sˈɔpran/ (n)
Sopran, Sopranistin

sopskyffel /sˈɔpsxyfəl/ (n)
Kehrblech, Kehrschaufel
  städverktyg

sopsäck /sˈɔpsək/ (n)
Müllsack
  säck avsedd att förvara avfall

soptipp /sˈɔptɪp/ (n)
Müllkippe, Deponie

sorbet /sˈɔrbət/ (n)
Sorbet, Fruchteis
  fryst puré av frukt och sockerlag

sordin /sˈɔrdˈiːn/ (n)
Sordine
  ljuddämpare hos ett musikinstrument

sorg /sˈɔrj/ (n)
Trauer, Kummer, Sorge, Leid
  negativ känsla

sorgemusik /sˈɔrjəmʉsˈiːk/ (n)
Trauermusik
  musik som spelas vid jordfästning

sorgespel /sˈɔrjəspˌeːl/ (n)
Tragödie, Trauerspiel
  tragedi, drama i allmänhet, ett seriöst skådespel som inte är en komedi

sorgflor /sˈɔrɡfluːr/ (n)
Trauerflor
  flor som bäres för att visa sin sorg (vid begravning)

sorgfällig /sˈɔrɡfəlˌɪɡ/ (adj)
sorgenvoll
  fylld av sorg
sorgfältig
  noggrann

sorglig /sˈɔrɡlɪɡ/ (adj)
traurig

sorglustig /sˈɔrɡlɵstˌɪɡ/ (adj)
tragikomisch
  både sorglig och lustig

sorgmantel /sˈɔrɡmantəl/ (n)
Trauermantel

sorgsen /sˈɔrɡsən/ (adj)
betrübt, traurig
  som är ledsen och känner sorg

sorgsenhet /sˈɔrɡseːnhˌeːt/ (n)
Traurigkeit
  det att vara sorgsen

sorgört /sˈɔrjˈœt/ (n)
Trauer-Nachtviole
  arten Hesperis tristis

sork /sˈɔrk/ (n)
Wühlmaus
  råttlikt djur inom underfamiljen sorkar (Arvicolinae)

sorl /sˈɔrl/ (n)
Stimmengewirr, Gemurmel
  kontinuerligt ljud av många röster som blandas samman
Rauschen
  oregelbundet, brusande ljud

sorla /sˈɔrla/ (v)
murmeln
  om personer
rauschen
  om vatten

sort /sˈɔt/ (n)
Sorte
  typ, slag
  framodlad variant

sortera /sˈɔteːrˌa/ (v)
sortieren
  ordna i grupper
  ordna efter ordningsföljd

sortering /sˈɔteːrˌɪŋ/ (n)
Wahl
  kvalitetsbeteckning
Sortierung
  ordning som skett efter att saker sorterats

sortiment /sˈɔtiːmˌɛnt/ (n)
Auswahl, Sortiment
  uppsättning varor

sot /sˈuːt/ (n)
Ruß, Russ
  förbränt kol
Krankheit
  sjukdom

sota /sˈuːta/ (v)
rußen, schwärzen
  använda sot för att färga svart
entrußen
  rengöra från sot

sotare /sˈuːtarə/ (n)
Schornsteinfeger, Schornsteinfegerin, Kaminfeger
  yrke

sothöna /sˈɔthøːnˌa/ (n)
Blässhuhn

sotlucka /sˈɔtlɵkːˌa/ (n)
Reinigungstür, Rußloch
  lucka (på sidan av en kakelugn) för sotning av rökkanalen

sotskåp /sˈɔtskoːp/ (n)
Rauchkammer
  främsta del av ångpannan

sottärna /sɔtːˈɛːrna/ (n)
Rußseeschwalbe

souvenir /sˈuːʉvənˌiːr/ (n)
Andenken, Souvenir, Reiseandenken

sova /sˈuːva/ (v)
schlafen
  vila

sova in /sˈuːva ˈɪn/ (v)
ausschlafen, schlafen
  sova länge (t.ex. på en arbetsfri dag)

sova som en stock /sˈuːva sɔm ɛn stˈɔk/ (v)
schlafen wie ein Stein, tief und fest schlafen
  vara i djup sömn

sova ut /sˈuːva ˈʉt/ (v)
ausschlafen
  sova länge (för att ta igen förlorad sömn)

sovdags /sˈɔvdɑːɡs/ (adv)
Schlafenszeit
  tid för sänggående (särskilt för barn)

sovjet /sˈɔvjət/ (n)
Sowjet
  råd

sovjetolog /sˌɔvjətuːlˈoːɡ/ (n)
Sowjetologe
  expert på Sovjetunionen

sovmus /sˈɔvmʉs/ (n)
Bilch, Schlafmaus, Schläfer
  medlem i familjen sovmöss (Gliridae)

sovrum /sˈɔvrɵːm/ (n)
Schlafzimmer
  rum som används för att sova i

sovrumsdörr /sˌɔvrɵmsdˈœr/ (n)
Schlafzimmertür

sovstad /sˈɔvstad/ (n)
Schlafstadt
  stad som i huvudsak endast består av bostäder

sovsäck /sˈɔvsək/ (n)
Schlafsack

sovvagn /sˈʊvaŋn/ (n)
Schlafwagen
  järnvägsvagn

spa /spˈa/ (n)
Heilbad
  hälsoinrättning med olika slags vattenkurer

spackel /spˈakːəl/ (n)
Spachtelmasse

spackla /spˈakla/ (v)
spachteln
  halv=|stryka spackel på en yta

spad /spˈad/ (n)
Brühe, Sud
  avkok, en vätska som uppstår när man kokar t. ex. kött eller korv i vatten

spada /spˈɑːda/ (v)
schaufeln

spade /spˈadə/ (n)
Spaten, Schaufel
  redskap för att gräva

spader /spˈadər/ (n)
Pik, Grün

spadtag /spˈadtɑːɡ/ (n)
Spatenstich

spagat /spˈɑːɡat/ (n)
Spagat
  kroppens position där benen är i linje med varandra och sträcker sig i motsatta riktningar

spaghetti /spˈaɡheːtːˌiː/ (n)
Spaghetti
  pasta

spak /spˈɑːk/ (adj)
gefügig, zahm
  tam

spak /spˈɑːk/ (n)
Hebel, Steuerknüppel
  reglage

spalt /spˈalt/ (n)
Spalte
  vertikalt gående del på textsida
Spalt, Spalte
  öppning, springa

spam /spˈɑːm/ (n)
Spam
  oönskad epost

spana /spˈɑːna/ (v)
fahnden
  eftersöka
erkunden, spähen
  söka med blicken

spanare /spˈɑːnarə/ (n)
Späher, Späherin
  person som noga och medvetet letar med blicken efter något, i ett undersökande syfte

spaning /spˈɑːnɪŋ/ (n)
Aufklärung, Beobachtung, Erkundung, Fahndung, Nachforschung
  det att spana

spanjor /spˈanjuːr/ (n)
Spanier, Spanierin
  person från Spanien

spanjorska /spˈanjɔʂkˌa/ (n)
Spanierin
  kvinna från Spanien

spankulera /spˈaŋkʉlˌeːra/ (v)
umherschlendern

spann /spˈan/ (n)
Gespann
  serie dragdjur som är spända för vagn
Bogen
  valvformad byggkonstruktion
Spanne
  ålderdomligt längdmått
Eimer
  öppet bärbart kärl

spannmål /spˈanmoːl/ (n)
Getreide

spansk /spˈansk/ (adj)
spanisch
  som rör Spanien

spansk körvel /spˈansk ɕˈœrvəl/ (n)
Myrrhenkerbel, Süßdolde
  arten Myrrhis odorata

spansk sparv /spˈansk spˈarv/ (n)
Weidensperling
  arten Passer hispaniolensis

spanska /spˈanska/ (n)
Spanierin
  kvinna
Spanisch, Kastilisch
  språk

spanska sjukan /spˈanska sxˈʉkan/ (n)
Spanische Grippe
  en epidemisk influensa under första världskriget

spant /spˈant/ (n)
Spant
  böjda trälister eller vinkeljärn på insidan av skrovet på en båt

spara /spˈɑːra/ (v)
aufbewahren
  1. behålla något
sichern, speichern, abspeichen
  2. spara data
sparen
  3. lägga undan pengar
  4. undvika att slösa

sparande /spˈɑːrandə/ (n)
Sparen
  det att spara

sparare /spˈɑːrarə/ (n)
Sparer, Sparerin
  person som sparar pengar

sparbank /spˈarbaŋk/ (n)
Sparkasse
  form av bank

sparbössa /sparbˈœsa/ (n)
Sparbüchse, Spardose
  behållare för att spara pengar

spargris /spˈarɡriːs/ (n)
Sparschwein
  sparbössa

spark /spˈark/ (n)
Fußtritt, Tritt
  ge en stöt med foten
Rauswurf, Raus­schmiss
  ofrivillig avsked

sparka /spˈarka/ (v)
entlassen, rauswerfen
  avskeda
kicken, treten
  stöta till med foten

sparkcykel /spˈarksyːkəl/ (n)
Tretroller, Roller
  cykelliknande fordon som består av hjul, en platta att stå på och styre

sparlåga /sparlˈoːɡa/ (n)
Sparflamme
  svagaste möjliga låga

sparre /spˈarə/ (n)
Sparren, Dachsparren
  1. detalj i takkonstruktioner
Sparren
  2. symbol inom heraldiken

sparris /spˈariːs/ (n)
Spargel
  grönsak

sparrisväxt /spˈarɪsvˌɛkst/ (n)
Spargelgewächs
  medlem i en familj med enhjärtbladiga växter av ordningen Asparagales

sparsam /spˈaʂam/ (adj)
sparsam
  som hushållar med resurserna

sparsamhet /spˈaʂamhˌeːt/ (n)
Sparsamkeit

spartansk /spˈatansk/ (adj)
spartanisch
  enkel
  rörande Sparta eller spartaner

sparv /spˈarv/ (n)
Sperling, Spatz
  småfågel i synnerhet inom familjen sparvfinkar eller familjen fältsparvar

sparvhök /spˈarvhøːk/ (n)
Sperber

sparvuggla /spˈarvɵɡlˌa/ (n)
Sperlingskauz

spatial /spˈɑːtiːˌal/ (adj)
räumlich

spatiös /spˈɑːtiːˌøːs/ (adj)
gerämig

spatsera /spˈatseːrˌa/ (v)
spazieren
  promenera utomhus,[1] strosa[2], spankulera

specialerbjudande /spəsˈɪalˌɛrbjʉdˌandə/ (n)
Sonderangebot

specialisera /spəsˈɪalˌiːseːrˌa/ (v)
spezialisieren
  halv=|

specialiserad /spəsˈɪalˌiːseːrˌad/ (adj)
spezialisiert
  halv=|

specialisering /spəsˈɪalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Spezialisierung
  inriktning på en specialitet, verksamheten att specialisera (sig)

specialist /spəsˈɪalˌɪst/ (n)
Spezialist, Spezialistin
  person som är expert på en viss avgränsad del av en verksamhet

specialitet /spəsˈɪalˌiːteːt/ (n)
Spezialität

speciallärare /spəsˈɪalˌɛːrarə/ (n)
Sonderschullehrer, Sonderschullehrerin
  lärare som arbetar med elever i behov av särskilt stöd

specialverktyg /spəsˈɪalvˌɛrktyːɡ/ (n)
Spezialwerkzeug
  verktyg som behövs vid några speciella arbetsmoment

speciell /spəsˈɪəl/ (adj)
außerordentlich, speziell
  exceptionell
speziell
  extra
speziell, spezifisch
  specifik
speziell, besonders
  särskild

specificera /spəsˈɪfiːsˌeːra/ (v)
spezifizieren
  ange detaljerat

specifik /spəsˈɪfiːk/ (adj)
spezifiziert
  tydligt specificerad
spezifisch
  utmärkande för en bestämd företeelse

spedition /spˌeːdiːsxˈuːn/ (n)
Spedition
  varuavsändning för annans räkning

speditör /spˈeːdiːtˌøːr/ (n)
Spediteur, Spediteurin

spegel /spˈeːɡəl/ (n)
Spiegel, Spieglein

spegelbild /spˈeːɡəlbˌɪld/ (n)
Spiegelbild
  (ibland spegelvänd) kopia, replik eller annan avbildning eller pendang till något
  bild som syns i spegel eller liknande yta

spegla /spˈeːɡla/ (v)
spiegeln
  reflektera ljus
  återge något
  betrakta sitt utseende i en spegel

spejare /spˈɛjarə/ (n)
Kundschafter, Späher
  en person som noga letar med blicken efter något. I svenska språket före 1520

spektakel /spˈɛktakəl/ (n)
Spektakel
  åsyn, anblick; bildligt skådespel

spektakulär /spˈɛktakˌʉlɛːr/ (adj)
spektakulär
  som kännetecknar ett spektakel, uppseendeväckande, blickfångande

spektrum /spˈɛktrɵːm/ (n)
Spektrum
  band av färger
  betydelse

spekulant /spˈeːkʉlˌant/ (n)
Spekulant, Spekulantin
  person som spekulerar

spekulation /spˌeːkʉlasxˈuːn/ (n)
Spekulation
  (ekonomi) investering avsedd att ge avkastning på kort sikt
  (filosofi) erfarenhetsberoende tänkande
  fritt och fantasifullt reflekterande

spekulativ /spˈeːkʉlˌatiːv/ (adj)
spekulativ
  anlagd för spekulation

spekulera /spˈeːkʉlˌeːra/ (v)
spekulieren
  investera på chansfyllt sätt
  tänka fritt

spel /spˈeːl/ (n)
Spiel
  sysselsättning
  material till sysselsättning

spela /spˈeːla/ (v)
spielen
  (transitivt) hantera instrument
  utöva sporter och lekar
  (intransitivt) framföra musikstycken under en konsert
  medverka i teaterstycke eller film
  (transitivt) lägga ett kort
  satsa pengar
vorspielen
  låtsas vara något

spela in /spˈeːla ˈɪn/ (v)
aufzeichnen, aufnehmen, drehen

spela upp /spˈeːla ˈɵp/ (v)
aufführen
  framföra ett skådespel
abspielen
  producera bild och ljud

spelare /spˈeːlarə/ (n)
Abspielgerät
  elektroniskt föremål
Spieler, Spielerin
  person i lek, idrott eller spel

speldosa /spˈeːlduːsˌa/ (n)
Spieldose, Musikdose
  mekaniskt musikinstrument

spelfilm /spˈeːlfɪlm/ (n)
Spielfilm
  film som är baserad på ett manuskript med detaljerade scenanvisningar som genomförs av skådespelare

spelkonsol /spˈeːlkɔnsˌuːl/ (n)
Spielkonsole
  dator

spelkort /spˈeːlkoːt/ (n)
Spielkarte, Karte
  kort som ingår i kortlek

spellektion /spˌeːlləksxˈuːn/ (n)
Musikstunde
  undervisning att spela ett musikinstrument
Golfstunde
  undervisning att spela golf

spellista /spˈeːllɪstˌa/ (n)
Playlist, Wiedergabeliste
  lista över låtar

spelman /spˈeːlman/ (n)
Spielmann, Musikant
  person som spelar folkmusik

spelpjäs /spˈeːlpjɛːs/ (n)
Spielfigur, Spielstein

spelplan /spˈeːlplan/ (n)
Spielfeld
  begränsat område där vissa sporter utövas
Spielplan
  program för gällande speltid
  strategin man använder sig av i ett spel eller sport
Spielbrett
  underlag för spel

speltid /spˈeːltiːd/ (n)
Spieldauer
  försatt tid för en halvlek
Spielzeit
  tid när matchen är i gång d.v.s. inte innan eller efter matcher eller under spelavbrott

speltvete /spˈeːltvətə/ (n)
Dinkel
  spelt, ett sädesslag

spenat /spˈeːnat/ (n)
Spinat
  köksväxt

spendera /spˈɛndeːrˌa/ (v)
ausgeben
  göra slut på pengar
verbringen
  tillbringa tid

sperma /spˈɛrma/ (n)
Sperma
  sädesvätska

spermabank /spˈɛrmabˌaŋk/ (n)
Samenbank
  plats där sperma från donatorer samlas in för framtida användning vid insemination

spermie /spˈɛrmiːə/ (n)
Spermium, Samenzelle

spets /spˈɛts/ (n)
Spitz
  hundrastyp
Spitze
  textilier
  punkt

spetsa /spˈɛtsa/ (v)
spitzen
  göra spetsig
aufspießen
  trycka in ett spetsigt/vasst, avlångt föremål i en kropp /som därmed går sönder/

spetsbergsgås /spˈɛtsbərɡsɡˌoːs/ (n)
Kurzschnabelgans

spetsbåge /spˈɛtsboːjə/ (n)
Spitzbogen
  båge med spetsig topp, gotisk båge

spetsig /spˈɛtsɪɡ/ (adj)
spitz

spetskrage /spˈɛtskraɡə/ (n)
Spitzenkragen
  krage tillverkad av spets

spetsstjärtad duva /spˈɛtsɕətˌad dˈʉva/ (n)
Carolinataube, Trauertaube
  arten Zenaida macroura

spett /spˈɛt/ (n)
Spieß
  matlagning
Brechstange
  redskap

spettekaka /spˈɛtːəkˌɑːka/ (n)
Baumkuchen
  typ av kaka som tillverkas på spett

spetälska /spˈeːtəlskˌa/ (n)
Lepra
  sjukdom

spik /spˈiːk/ (n)
Nagel
  metallstav

spika /spˈiːka/ (v)
nageln
  med hammare slå på en spik
festmachen
  slutgiltigt bestämma

spikad /spˈiːkad/ (adj)
genagelt
  perfektparticip av spika

spikhuvud /spˈɪkhʉvˌʉd/ (n)
Kopf

spiknykter /spˈɪknyktər/ (adj)
nüchtern
  helt nykter

spikrak /spˈɪkrak/ (adj)
kerzengerade, schnurgerade
  helt rak över en längre sträcka

spilla /spˈɪla/ (v)
vergießen, verschütten
  hälla ut en vätska, skvätta, drälla, söla
vergeuden, verschwenden
  ödsla, kasta bort i onödan, låta gå till spillo

spillkråka /spˈɪlkroːkˌa/ (n)
Schwarzspecht
  fågel

spillra /spˈɪlra/ (n)
Splitter
  flisa, skärva, splitter

spillvatten /spˈɪlvatːən/ (n)
Abwasser
  svartvatten eller gråvatten

spilta /spˈɪlta/ (n)
Pferdebox, Pferdestand, Verschlag
  bås avsett för häst

spindel /spˈɪndəl/ (n)
Webcrawler
  datorprogram
Spinne
  djur
Spindel
  roterande maskindel

spindelnät /spˈɪndeːlnˌɛːt/ (n)
Spinnennetz

spindeltunn /spˈɪndeːltˌɵn/ (adj)
hauchdünn
  tunn som en spindel(s)

spindelvävshinna /spˈɪndeːlvˌɛvshɪnˌa/ (n)
Spinnwebenhaut
  (exemplar av) den mellersta hjärn- och ryggmärgshinnan (araknoidea)

spinkig /spˈɪŋkɪɡ/ (adj)
schmächtig, spindeldürr
  mager, (lite för) smal, som varken har särskilt mycket muskler eller fett på kroppen (utan som snarare är lite smalare än vad som anses normalt)

spinna /spˈɪna/ (v)
schnurren
  avge surrande ljud
spinnen
  framställa garn
  göra spindeltråd

spinnaker /spˈɪnakər/ (n)
Spinnaker
  ett trekantigt bukigt (ballongliknande) försegel

spinnare /spˈɪnarə/ (n)
Spinner
  fiskedrag med en roterande sked
  medlem av en grupp nattfjärilar
Spinner, Spinnerin
  person som spinner ull till tråd med hjälp av ett spinnrock

spinneri /spˈɪnərˌiː/ (n)
Spinnerei
  fabrik för framställning av garn

spinnrock /spˈɪnrɔk/ (n)
Spinnrad
  spinnredskap med slända som sätts i rotation av ett stort drivhjul som drivs genom trampning

spion /spɪˈuːn/ (n)
Spion, Spionin

spionage /spɪˈuːnaɡə/ (n)
Spionage
  spionverksamhet

spionera /spɪˈuːneːrˌa/ (v)
spionieren

spira /spˈiːra/ (n)
Mauersegler
  fågel tornseglare
Stelzen
  människas ben
Turmspitze
  spetsigt takkonstruktion på torn
Zepter
  stav som ämbetssymbol
Trieb
  uppspirande skott

spira /spˈiːra/ (v)
keimen, sprießen
  (om växter) knoppas, skjuta skott, grönska

spiral /spˈiːral/ (n)
Spirale
  tvådimensionell eller tredimensionell kurva
  preventivmedel

spiralbroms /spˈiːralbrˌɔms/ (n)
Spiralbremse
  bromsanordning på rangerbangård

spiraltrappa /spˈiːraltrˌapa/ (n)
Wendeltreppe
  trappa i form av en skruv

spiritism /spˈiːriːtˌɪsm/ (n)
Spiritismus
  åskådningen att man genom så kallade medier kan komma i kontakt med avlidna människors andar

spiritist /spˈiːriːtˌɪst/ (n)
Spiritist, Spiritistin
  anhängare av spiritismen

spis /spˈiːs/ (n)
Herd
  värmekälla för att koka
Speise
  åld. föda

spisa /spˈiːsa/ (v)
essen
  äta

spisfläkt /spˈɪsfləkt/ (n)
Abzugshaube, Dunstabzugshaube
  fläkt ovan spisen ämnad för att samla upp matos

spiskummin /spˌɪskɵmˈiːn/ (n)
Kreuzkümmel
  krydda
  växt

spixguan /spˈɪksɡʉˌan/ (n)
Spixguan
  fågelart

spjut /spjˈʉt/ (n)
Speer
  vapen

spjutkastare /spjˈɵtkastˌarə/ (n)
Speerwerfer
  person som praktiserar grenen spjutkastning

spjutkastning /spjˈɵtkastnˌɪŋ/ (n)
Speerwurf, Speerwerfen
  sport

spjutspets /spjˈʉtspəts/ (n)
Speerspitze
  spetsen hos ett spjut

spjäla /spjˈɛːla/ (n)
Gitterstab, Latte, Sprosse
  långt trästycke

spjälka /spjˈɛlka/ (v)
spalten
  sönderdela eller klyva i långa och tunna stycken (särskilt om föremål av trä)
  sönderdela en kemisk förening i enklare komponenter
aufteilen
  uppdela i mindre enheter

spjäll /spjˈɛl/ (n)
Drossel, Drosselklappe, Ofenklappe
  klaff, lucka

spjälsäng /spjˈɛlsəŋ/ (n)
Gitterbett
  småbarnssäng med höga galler av spjälor runtom

spjärna /spjˈɛrna/ (v)
widerstehen, Widerstand leisten
  (kraftfullt) göra motstånd mot något

spliceosom /splˈɪsəˌuːsɔm/ (n)
Spleißosom, Spliceosom
  komplex av RNA (snRNA) och protein som sköter splitsning av pre-mRNA

splintved /splˈɪntvəd/ (n)
Splintholz, Splint
  yngre och yttre delen av en trädstam

split /splˈiːt/ (n)
Zwietracht
  1. tvedräkt
Aktiensplit, Split
  2. att dela upp

splitsning /splˈɪtsnɪŋ/ (n)
Spleißen, Splicing
  hos eukaryoter fundamental naturligt förekommande process som tar bort introner från nyligen transkriberat pre-mRNA och kopplar ihop exonerna

splittra /splˈɪtra/ (v)
zersplittern, splittern
  /förstöra genom att/ dela upp i mindre delar

splittrad /splˈɪtrad/ (adj)
zersplittert
  perfektparticip av splittra

splittring /splˈɪtrɪŋ/ (n)
Zersplitterung
  det att splittra(s)

spola /spˈuːla/ (v)
spulen
  linda upp
spülen
  skölja

spolarvätska /spˈuːlarvˌɛtska/ (n)
Scheibenwaschwasser
  en vätska för att göra rent vindrutan eller andra rutor med hjälp av vindrutetorkare på ett fordon under körning

spole /spˈuːlə/ (n)
Spule
  elektrisk komponent
  tråd som är lindad på en stomme

sponsor /spˈʊnsɔr/ (n)
Sponsor, Sponsorin
  person eller företag som ekonomiskt stöder

sponsra /spˈʊnsra/ (v)
sponsern
  stödja finansiellt

sponsrad /spˈʊnsrad/ (adj)
gesponsert
  perfektparticip av sponsra

sponsring /spˈʊnsrɪŋ/ (n)
Sponsoring
  en form av (del)finansiering

spontan /spˈɔntan/ (adj)
spontan
  som sker av sig självt
  som görs frivilligt

spontanitet /spˈɔntanˌiːteːt/ (n)
Spontanität, Spontaneität
  omedelbarhet, impulsivitet

spor /spˈuːr/ (n)
Spore

sporadisk /spˈuːradˌɪsk/ (adj)
sporadisch
  oregelbunden och inte särskilt frekvent

sporra /spˈɔra/ (v)
anspornen
  uppmuntra, stimulera eller inspirera någon till att göra något eller göra det bättre

sport /spˈɔt/ (n)
Sport

sporta /spˈɔta/ (v)
Sport treiben
  bedriva sport

sportaffär /spˌɔtafˈɛːr/ (n)
Sportgeschäft
  affär där sportartiklar säljs

sportbehå /spˈɔtbəhˌoː/ (n)
Sport-BH
  behå som bärs av kvinnor som utövar idrott

sportbil /spˈɔtbiːl/ (n)
Sportwagen
  bil som är konstruerad för att vara sportig

sportfiske /spˈɔtfɪskə/ (n)
Angelsport, Sportfischerei
  fiske i tävlingssammanhang

sportgren /spˈɔtɡrən/ (n)
Sportart
  viss sorts tävling i ett sportevenemang

sportig /spˈɔtɪɡ/ (adj)
sportlich
  som utövar olika sporter, motionerar och upprätthåller en aktiv livsstil

sportklubb /spˈɔtklɵb/ (n)
Sportclub, Sportklub, Sportverein

sportlov /spɔtlˈoːv/ (n)
Sportferien, Winterferien

sportsko /spˈɔtskuː/ (n)
Sportschuh, Turnschuh
  sko för (någon slags) sport

spott /spˈɔt/ (n)
Spucke
  klump av saliv
Speichel, Spucke
  saliv och slem från munhålan

spotta /spˈɔtːa/ (v)
spucken, speien
  stöta ut från munnen

spotta i nävarna /spˈɔtːa iː nˈɛːvɑːrnˌa/ (v)
in die Hände spucken
  förbereda sig för en ny insats

spottkörtel /spɔtkˈœtəl/ (n)
Speicheldrüse

spottstyver /spˈɔtstyːvər/ (n)
Spottpreis
  obetydlig summa pengar

spovsnäppa /spˈɔvsnəpˌa/ (n)
Sichelstrandläufer

spraka /sprˈɑːka/ (v)
knistern, prasseln
  ge ifrån sig upprepade, smällande ljud
funkeln
  lysa (mycket) bjärt, färggrant

sprakande /sprˈɑːkandə/ (adj)
knisternd, prasselnd
  presensparticip av spraka

spratt /sprˈɑːt/ (n)
Schabernack, Streich, Posse
  skämtsamt upptåg som lurar någon

sprattla /sprˈɑːtla/ (v)
strampeln, zappeln
  göra häftiga kroppsrörelser utan att komma någon vart

spray /sprˈɑːyː/ (n)
Spray
  finfördelad vätska som sprutas ut från en tryckbehållare

spreja /sprˈɛja/ (v)
sprayen, sprühen

spreta /sprˈeːta/ (v)
spreizen
  sträcka ut åt olika håll

spricka /sprˈɪkːa/ (n)
Riss, Spalte, Sprung, Riß, Spalt
  delning

spricka /sprˈɪkːa/ (v)
bersten, platzen, zerbrechen, zerspringen

sprida /sprˈiːda/ (v)
ausbreiten, verbreiten
  utbreda

spridande /sprˈiːdandə/ (n)
Zersteuen, Zerstreuung
  det att sprida

spridning /sprˈɪdnɪŋ/ (n)
Verbreitung, Ausbreitung
  (generellt)
Verteilung, Streuung
  (statistik)

spridningskoefficient /sprˈɪdnɪŋskˌuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n)
Streukoeffizient
  mått på förmåga (hos material) att sprida (ändra riktning på) infallande ljus

springa /sprˈɪŋa/ (n)
Spalte, Sprung
  liten, smal öppning

springa /sprˈɪŋa/ (v)
rennen, laufen, springen
  utföra viss typ av snabba benrörelser som vanligtvis innebär förflyttning

springare /sprˈɪŋarə/ (n)
Springer
  schackpjäs

springbrunn /sprˈɪŋbrɵn/ (n)
Springbrunnen

springhöna /sprˈɪŋhøːnˌa/ (n)
Laufhühnchen
  hönsfågel inom familjen springhöns (Turnicidae)
  särskilt om en av arterna i familjen springhöns, Turnix sylvaticus

springnota /sprˈɪŋnuːtˌa/ (n)
Zechprellerei
  det att springa iväg för att slippa betala en nota på restaurang, på hotell, i taxi etc

springpojke /sprˈɪŋpɔjkə/ (n)
Laufbursche
  ungt varubud av manligt kön

sprinkler /sprˈɪŋklər/ (n)
Sprinkler
  en sorts anläggning för automatiskt verkande brandsläckning

sprint /sprˈɪnt/ (n)
Sprint
  löpning på kort distans

sprinta /sprˈɪnta/ (v)
sprinten

sprinter /sprˈɪntər/ (n)
Kurzstreckenläufer, Kurzstreckenläuferin, Sprinter, Sprinterin
  kortdistanslöpare

sprit /sprˈiːt/ (n)
Spirituose, Alkohol
  dryck
Ethanol, Äthanol
  etanol
Alkohol, Ethanol, Äthanol
  lösningsmedel

spritdryck /sprˈɪtdryk/ (n)
Spirituose, geistiges Getränk

spritt /sprˈɪt/ (adv)
ganz, vollständig
  fullständigt

spruta /sprˈʉta/ (n)
Spritze
  1. medicinskt redskap bestående...
  2. apparat för uppsugande...

spruta /sprˈʉta/ (v)
spritzen
  1. pressa vätskor ut genom en mynning
  2. flöda ut genom en mynning
  3. sexualitet: få utlösning

sprutnarkoman /sprˈʉtnarkˌuːman/ (n)
Fixer, Fixerin
  narkoman vars intag av narkotika sker genom injektion med sprutor

spräcka /sprˈɛkːa/ (v)
zerbrechen, zum Bersten bringen
  orsaka att något spricker

spränga /sprˈɛŋa/ (v)
sprengen
  orsaka explosion

spränggelatin /sprˌɛŋjəlatˈiːn/ (n)
Sprenggelatine
  sprängämne som uppfanns 1875 av Alfred Nobel

sprängladdning /sprˈɛŋladnˌɪŋ/ (n)
Sprengladung
  laddning med krut som används för att spränga

sprängmedel /sprˈɛŋmeːdˌɛl/ (n)
Sprengmittel
  medel av något slag som används för sprängning

sprängning /sprˈɛŋnɪŋ/ (n)
Sprengung
  explosion

sprängämne /sprˈɛŋəmnə/ (n)
Sprengstoff
  ämne som vid antändning sönderfaller mycket hastigt

sprängört /sprəŋˈœt/ (n)
Wasserschierling
  arten Cicuta virosa

sprätta /sprˈɛtːa/ (v)
scharren
  krafsa så att små partiklar flyger omkring

språk /sprˈoːk/ (n)
Sprache
  kommunikationsmedium

språka /sprˈoːka/ (v)
plaudern
  samtala, småprata

språkbruk /sprˈoːkbrʉk/ (n)
Sprachgebrauch

språkfamilj /sprˌoːkfamˈɪlj/ (n)
Sprachfamilie

språkfel /sprˈoːkfəl/ (n)
Schnitzer, sprachlicher Fehler
  fel i språkbruket

språkförbistring /sproːkfˈœrbɪstrˌɪŋ/ (n)
Sprachverwirrung
  åtskillnad i språk som gör att folk inte förstår varandra

språkgroda /sprˈoːkɡruːdˌa/ (n)
Schnitzer

språkgrupp /sprˈoːkɡrɵp/ (n)
Sprachfamilie
  grupp enskilda språk som är genetiskt besläktade med varandra

språkkunskap /sprˈoːkkɵnskˌɑːp/ (n)
Sprachkentnisse
  kunskap om språk

språklig /sprˈoːklɪɡ/ (adj)
sprachlich

språklärare /sprˈoːklɛːrˌarə/ (n)
Sprachlehrer, Sprachlehrerin

språkpolis /sprˈoːkpɔlˌiːs/ (n)
Sprachpolizei
  person som /i för hög grad/ rättar andra i deras språkbruk

språkrör /sprˈoːkrøːr/ (n)
Sprachrohr
  medel att göra sin röst hörd (t ex en tidning eller en person i ett drama eller i en roman)

språkutveckling /sprˈoːkʉtvˌɛklɪŋ/ (n)
Sprachentwicklung
  processen att utveckla sitt språkbruk

språkö /sprˈoːkøː/ (n)
Sprachinsel
  språkligt avgränsat område omgivet av områden där andra språk talas

språng /sprˈɔŋ/ (n)
Sprung
  långt hopp

spröd /sprˈøːd/ (adj)
brüchig, spröde, zerbrechlich
  som lätt brister; bräcklig, skör, ömtålig; klen; svag

spröjs /sprˈœjs/ (n)
Fenstersprosse, Sprosse
  vertikal list som delar upp ett fönster

spurta /spˈɵta/ (v)
spurten
  genomföra en spurt

spy /spˈyː/ (v)
kotzen, erbrechen, speien

spya /spˈyːa/ (n)
Kotze, Erbrochenes

spydig /spˈyːdɪɡ/ (adj)
anzüglich, spöttisch
  som yttrar elakheter

späck /spˈɛk/ (n)
Speck

späckhuggare /spˈɛkhɵɡˌarə/ (n)
Schwertwal
  en art (den största) inom delfinfamiljen (Delphinidae)

späd /spˈɛːd/ (adj)
neugeboren, unentwickelt
  som befinner sig i början av sin utveckling
klein, zart
  som ger intryck av att vara svag

späda /spˈɛːda/ (v)
verdünnen
  blanda ut

spädbarn /spˈɛdbɑːrn/ (n)
Baby, Säugling

spänd /spˈɛnd/ (adj)
gespannt
  perfektparticip av spänna

spänna /spˈɛna/ (v)
spannen, straffen
  göra något spänt

spännande /spˈɛnandə/ (adj)
aufregend, spannend

spänne /spˈɛnə/ (n)
Schließe, Schnalle, Spange
  anordning som spänner (ihop) saker

spänning /spˈɛnɪŋ/ (n)
Spannung
  ellära
  det att vara spännande
  spänt förhållande
  hos fast kropp

spännvidd /spˈɛnvɪd/ (n)
Spannweite

spänstig /spˈɛnstɪɡ/ (adj)
drahtig, fit, trainiert
  stark och smidig

spärra /spˈɛra/ (v)
sperren
  stoppa framfart eller tillträde med fysiskt hinder
aufsperren
  öppna stort

spärra av /spˈɛra ɑːv/ (v)
absperren
  markera ett område som förbjudet för obehöriga

spå /spˈoː/ (v)
vorhersagen, wahrsagen, weissagen

spåkvinna /spˈoːkvɪnˌa/ (n)
Hellseherin, Wahrsagerin

spån /spˈoːn/ (n)
Span
  träflisa

spåna /spˈoːna/ (v)
brainstormen
  kasta fram idéer, utveckla en tankegång

spång /spˈɔŋ/ (n)
Steg
  smal gångbro över dike, bäck, mosse eller liknande

spånskiva /spˈoːnsxiːvˌa/ (n)
Spanplatte
  skiva gjord av sågspån blandat med lim och sen pressats ihop

spår /spˈoːr/ (n)
Gleis
  2. väg som tåg och spårvagnar åker på
Bahn, Loipe
  3. skidspår, motionsspår
Spur
  6. matematik: elementsumma
  1. märke, avbildning
  4. ledtråd
  5. datalagring på skivor

spåra /spˈoːra/ (v)
aufspüren
  leta efter med hjälp av spår

spåra upp /spˈoːra ˈɵp/ (v)
aufspüren
  hitta efter med hjälp av spår/ledtrådar

spåra ur /spˈoːra ˈʉr/ (v)
entgleisen
  hoppa ut ur spåret

spårlös /spˈoːrløːs/ (adj)
spurlos
  något utan spår

spårlöst /spoːrlˈøːst/ (adv)
spurlos
  utan spår

spårvagn /spˈoːrvaŋn/ (n)
Straßenbahn, Tram, Trambahn, Straßenbahnwagen
  fordon
Straßenbahn, Tram, Trambahn
  spårväg

spårvagnsförare /spˈoːrvaŋnsfˌøːrarə/ (n)
Straßenbahnfahrer
  person som kör en spårvagn

spårvidd /spˈoːrvɪd/ (n)
Spurweite
  avståndet mellan rälerna på ett järnvägsspår

spårväg /spˈoːrvɛːɡ/ (n)
Straßenbahn
  transportmedel för kollektivtrafik

spårväxel /spˈoːrvəksəl/ (n)
Weiche
  anordning för förgrening av järnvägsspår

spårämne /spˈoːrəmnə/ (n)
Spurenelement

spö /spˈøː/ (n)
Rute, Gerte
  tunn käpp, vidja

spökboll /spˈœkbɔl/ (n)
Dodgeball
  en bollsport

spöke /spˈøːkə/ (n)
Geist, Gespenst
  död varelse

spökhistoria /spˈœkhɪstˌuːriːˌa/ (n)
Gespenstergeschichte
  berättelse avsedd att skrämma

spöklik /spˈœkliːk/ (adj)
geisterhaft, gespenstisch, spukhaft, unheimlich

spökskrivare /spˈœkskriːvˌarə/ (n)
Ghostwriter, Ghostwriterin
  person som skriver en bok åt en annan i den andres namn

spöktimme /spˈœktɪmə/ (n)
Geisterstunde
  timmen som följer efter midnatt då spöken och andar och annat trolltyg tros vara aktiva (enligt västerländsk folktro)

spöregn /spˈøːrəŋn/ (n)
Platzregen
  mycket kraftigt regn

spörsmål /spˈœʂmoːl/ (n)
Fragestellung
  aktuellt ärende som bör diskuteras
Frage
  begäran om information

squash /skwˈash/ (n)
Squash
  bollsport

stab /stˈɑːb/ (n)
Stab, Belegschaft, Personal

stabil /stˈɑːbiːl/ (adj)
stabil

stabilitet /stˈɑːbiːlˌiːteːt/ (n)
Stabilität

stabschef /stˈabʃɛːf/ (n)
Stabschef
  officer som leder en stab

stachanovit /stˈaʃanˌuːviːt/ (n)
Stachanower, Stachanowerin
  högpresterande arbetare (i Sovjet) som vida överträffar produktionsnormen

stackare /stˈakːarə/ (n)
armes Ding, Arme, Armer, Ärmste, Ärmster

stackars /stˈakːaʂ/ (adj)
arm
  som det är synd om

stackmoln /stˈakmɔln/ (n)
Haufenwolke, Quellwolke
  moln som till formen liknar en (hö)stack

stad /stˈɑːd/ (n)
Stadt
  större tätort

stadfästa /stˈadfəstˌa/ (v)
bekräftigen, bestätigen
  ge stadigt fäste, styrka
  godkänna en lag, ge sanktion, sanktionera en lag

stadga /stˈadɡa/ (n)
Statute
  2. intern regel

stadga /stˈadɡa/ (v)
bekräftigen, bestimmen, festsetzen, verordnen, vorschreiben
  fastställa

stadgar /stˈadɡar/ (n)
Statuten
  samling föreskrifter eller bestämmelser

stadig /stˈɑːdɪɡ/ (adj)
beständig, gleichmäßig
  som varaktigt uppehåller sig i sitt nuvarande tillstånd

stadion /stˈɑːdiːˌuːn/ (n)
Stadion
  arena framför allt avsedd för idrott

stadium /stˈɑːdiːˌʉm/ (n)
Phase, Stadium, Stufe
  fas i utveckling

stadkant /stˈadkant/ (n)
Egge, Gewebeleiste, Leiste, Salband, Salkante, Salleiste
  en speciell vävning i varpled på ett tygs ytterkant för att det inte skall repa sig

stadsbild /stˈadsbɪld/ (n)
Stadtbild
  visuellt intryck av en stad

stadsbo /stˈadsbuː/ (n)
Städter, Stadtbewohner, Stadtbewohnerin, Städterin

stadsbuss /stˈadsbɵs/ (n)
Linienbus, Stadtbus
  buss som är avsedd för lokaltrafik

stadsdel /stˈadsdəl/ (n)
Stadtteil

stadshus /stˈadshʉs/ (n)
Rathaus
  byggnad som uppförts för en stads förvaltning och representation

stadskyrka /stˈadsxyrkˌa/ (n)
Stadtkirche
  kyrka tillhörande en stadsförsamling

stadskärna /stˈadsxərnˌa/ (n)
Stadtkern
  centrum av stad

stadsmur /stˈadsmʉr/ (n)
Stadtmauer
  mur runt städerna

stadsmuseum /stˈadsmʉsəˌʉm/ (n)
Stadtmuseum
  museum med uppgift att tydliggöra stadens historik

stadsplanering /stˈadsplanˌeːrɪŋ/ (n)
Stadtplanung
  kunskapen och intentionen att ordna och forma helheten av byggnader, gator och torg i tätbebyggelse

stadsstat /stˈadstat/ (n)
Stadtstaat

stadsteater /stˈadstəˌatər/ (n)
Stadttheater
  teater av central betydelse för (belägen mitt i

stafett /stˈɑːfət/ (n)
Stafette
  kurir
Staffel
  stafettlöpning
Staffelholz, Staffelstab
  stafettpinne

stafettlöpning /stˌɑːfətlˈœpnɪŋ/ (n)
Stafettenlauf, Staffellauf
  löpning i stafett

staffage /stˈafaɡə/ (n)
Staffage
  bifigurer i bakgrunden på en målning

staffli /stˈafliː/ (n)
Staffelei

stag /stˈɑːɡ/ (n)
Stag
  stöd för mast eller stolpe

stagflation /stˌɑːɡflasxˈuːn/ (n)
Stagflation
  situation då både inflationen och arbetslösheten är hög

stagnation /stˌɑːŋnasxˈuːn/ (n)
Stagnation
  av stagnera

stagnera /stˈɑːŋneːrˌa/ (v)
stagnieren, ins Stocken geraten, stocken, zum Stillstand kommen

staka /stˈɑːka/ (v)
steckenbleiben, verhaspeln
  göra fel vid högläsning
staken
  ta sig framåt enbart genom att använda stavarna, vilket kräver mycket armstyrka

stake /stˈɑːkə/ (n)
Pfahl, Stange
  1. stång, avlångt föremål, påle
Leuchter
  2. ljusstake
Erektion, Latte, Stange
  3. erektion
Eier
  4. mod, djärvhet

staket /stˈɑːkət/ (n)
Zaun, Lattenzaun

stalagmit /stˈɑːlɑːɡmˌiːt/ (n)
Stalagmit
  uppstående droppsten

stall /stˈal/ (n)
Pferdestall, Stall
  1. byggnad
Lokschuppen
  2. lokstall
Rennstall
  3. lag inom bilsport eller cykelsport
Steg
  4. del på stränginstrument

stallbroder /stˈalbruːdər/ (n)
Kumpan
  kamrat, följeslagare

stam /stˈɑːm/ (n)
Stamm, Wortstamm
  del av ord
Stamm, Volksstamm
  etnisk stam
Stamm, Phylum
  rang inom djurriket
Stamm, Baumstamm
  trädstam

stambana /stˈambanˌa/ (n)
Hauptlinie, Hauptstrecke, Stammbahn
  viktig järnvägssträcka, huvudlinje

stamcell /stˈamsəl/ (n)
Stammzelle
  cell som kan ge upphov till alla celltyper

stamgäst /stˈamjəst/ (n)
Stammgast
  person som regelbundet är gäst på en given inrättning

stamkund /stˈamkɵnd/ (n)
Stammkunde, Stammkundin
  person som regelbundet är kund

stamma /stˈama/ (v)
stammeln, stottern
  artikulera på ett stötigt sätt
stammen, abstammen, herstammen
  leda sitt ursprung eller sin härkomst

stamp /stˈamp/ (n)
Stempel
  anordning för att kunna åstadkomma ett tryck
Stampfen
  hårt ljudligt trampande
Pfandleihe
  pantbanken
Stampfer
  verksam del i krossverk

stampa /stˈampa/ (v)
stampfen
  gunga långskepps
  stöta med foten i marken

stampverk /stˈampvərk/ (n)
Pochwerk
  typ av fallhammare, som tidigare användes för krossning och sönderdelning av material

stamtavla /stˈamtavlˌa/ (n)
Ahnentafel, Stammtafel

stamträd /stˈamtrɛːd/ (n)
Stammbaum
  släkttavla i form av ett träd

standard /stˈandard/ (n)
Standard

standardisera /stˈandardˌiːseːrˌa/ (v)
normen, standardisieren
  göra till standard

standardspråk /stˈandardsprˌoːk/ (n)
Standardsprache
  den form av ett språk som är allmänt accepterad och stilistiskt neutral, till skillnad från dialekter

standardspårvidd /stˈandardspˌoːrvɪd/ (n)
Standardspurweite
  spårvidd på 1435 mm som används av de flesta järnvägarlimjer, normalspår

standardutrustning /stˈandardˌʉtrɵstnˌɪŋ/ (n)
Standardausrüstung
  utrustning som är grundläggande

stank /stˈaŋk/ (n)
Gestank

stanna /stˈana/ (v)
bleiben
  bli kvar
anhalten, stoppen
  sluta röra sig

stanniol /stˈaniːˌuːl/ (n)
Stanniol
  tennfolie, tunt blad av tenn

stapel /stˈɑːpəl/ (n)
Glockenturm
  klockstapel
Stapelware
  stapelföda
Säule
  stav i diagram
Stapel
  trave med ovanpå varandra staplade föremål

stapelbädd /stˈɑːpəlbˌɛd/ (n)
Slipanlage

stapeldiagram /stˈɑːpəldˌiːaɡrˌam/ (n)
Säulendiagramm

stapla /stˈapla/ (v)
stapeln
  placera flera föremål ovanpå varandra

stappla /stˈapla/ (v)
stolpern
  gå ostadigt, med vacklande eller raglande steg

stare /stˈarə/ (n)
Star
  fågelart
  individ inom familjen starar

stark /stˈark/ (adj)
stark
  kraftfull
  högt koncentrerad lösning
  mentalt uthållig
  hållbar
scharf
  kryddad mat

starköl /stˈarkøːl/ (n)
Starkbier
  öl med en alkoholhalt över 3,5 volymprocent

start /stˈɑːt/ (n)
Abfahrt, Abflug, Start
  avgång
Start
  början

starta /stˈɑːta/ (v)
starten, anspringen

starta eget /stˈɑːta ˈeːɡət/ (v)
sich selbständig machen
  starta ett eget företag

startavgift /stˈɑːtɑːvjˌɪft/ (n)
Startgebühr
  avgift som man måste betala för att man få delta i en tävling

startelva /stˈɑːtəlvˌa/ (n)
Startelf
  uppsättning av elva spelare som börjar på planen från start

startgrop /stˈɑːtɡruːp/ (n)
Startloch
  (sport) grop vid startlinje för löpares fot

startkapital /stˌɑːtkapiːtˈɑːl/ (n)
Startkapital
  pengar som behövs att starta t. ex. ett företag

startmotor /stɑːtmˈuːtɔr/ (n)
Anlasser, Starter, Startmotor
  motor för att dra igång en förbränningsmotor

startpall /stˈɑːtpal/ (n)
Startblock
  sockel från vilken simmare startar

stat /stˈat/ (n)
Staat
  land
  styrande organ

statare /stˈɑːtarə/ (n)
Landarbeiter, Tagelöhner
  lantarbetare som delvis fick sin avlöning i naturaprodukter

station /stasxˈuːn/ (n)
Bahnhof, Station, Haltepunkt, Haltestelle
  (kollektivtrafik) av-/påstigningsplats
Station
  anläggning med utrustning för att generera, förstärka eller omforma elektriska signaler
Farm
  gård där skötsel av kreatur eller får bedrivs
Aufenthaltsort
  plats där någon vistas
Standort
  punkt, område, plats där något står befinner sig eller har sin (fasta) verksamhet belägen

stationssamhälle /stasxˈʊnsamhˌɛlə/ (n)
Eisenbahnersiedlung
  tätort som växt upp i anslutning till en järnvägsstation

stationär /stasxˈuːnˈɛːr/ (adj)
stationär

stationär punkt /stasxˈuːnˈɛːr pɵŋkt/ (n)
stationären Punkt

statisk /statˈɪsk/ (adj)
statisch
  som inte undergår viss förändring, både bokstavligt och bildligt

statist /statˈɪst/ (n)
Statist

statistik /statˈɪstiːk/ (n)
Statistik
  vetenskap
  datamaterial

statistiker /statˈɪstiːkər/ (n)
Statistiker, Statistikerin

stativ /statˈiːv/ (n)
Stativ
  stöd

statlig /stˈatlɪɡ/ (adj)
staatlich
  som rör staten

statsbesök /stˈatsbəsˌøːk/ (n)
Staatsbesuch

statsbidrag /stˈatsbɪdrˌɑːɡ/ (n)
staatliche Unterstützung, staatlicher Zuschuss
  finansiellt bidrag från staten (oftast till kommuner, näringsliv eller andra organisationer)

statschef /stˈatʃɛːf/ (n)
Staatschef, Staatschefin

statsgräns /stˈatsɡrəns/ (n)
Staatsgrenze
  gräns mellan två suveräna stater

statskalender /stˌatskalˈɛndər/ (n)
Staatskalender
  årlig förteckning över en stats myndigheter och tjänstemän

statskupp /stˈatskɵp/ (n)
Staatsstreich, Putsch

statskyrka /stˈatsxyrkˌa/ (n)
Staatskirche
  kristet trossamfund (kyrka) som är förbundet med statsmakten i ett land

statsmakt /stˈatsmakt/ (n)
Exekutive, Gewalten, Jurisdiktion, Legislative
  de statsorgan som statsmakten fördelas på
Staatsgewalt, Staatsmacht
  den makt som staten har totalt sett

statsminister /stˈatsmiːnˌɪstər/ (n)
Premierminister, Ministerpräsident, Bundeskanzler, Kanzler, Präsident, Regierungschef
  regeringschef i de nordiska länderna

statsorgan /statsˈɔrɡan/ (n)
Staatsorgan
  organ (institution) inom statsorganisationen

statsråd /stˈatsroːd/ (n)
Minister, Ministerin
  ledamot av Sveriges regering

statssekreterare /stˈatsəkrətˌeːrarə/ (n)
Staatssekretär
  titel för höga tjänstemän i svenska statsförvaltningen

statsskick /stˈatskɪk/ (n)
Staatsform

statsskuld /stˈatskɵld/ (n)
Staatsschuld
  en stats skuld av (inhemskt och utrikes) upplånade pengar

statsvetenskap /stˈatsvətˌɛnskɑːp/ (n)
Politikwissenschaft, Politologie, Staatswissenschaft
  studiet av politiska processer och offentlig förvaltning, läran om politik

statsägd /stˈatsəjd/ (adj)
in Staatsbesitz
  ägd av staten

statsöverhuvud /stˈatsøːvˌɛrhʉvˌʉd/ (n)
Staatsoberhaupt
  statschef

statur /stˈɑːtʉr/ (n)
Statur
  gestalt, kroppsbyggnad

statut /stˈɑːtʉt/ (n)
Statut
  stadga, författning

staty /stˈɑːtyː/ (n)
Statue, Skulptur
  skulptur av person i helfigur

statyett /stˈɑːtyːˌɛt/ (n)
Statuette
  liten staty

stav /stˈɑːv/ (n)
Stab, Stock, Skistock
  avlångt föremål
Stäbchen
  typ av synceller

stava /stˈava/ (v)
buchstabieren, schreiben, rechtschreiben
  ange följd av bokstäver

stavelse /stˈɑːvəlsə/ (n)
Silbe

stavgång /stˈɑːvɡɔŋ/ (n)
Nordic Walking
  motionsform där man går med stavar som hjälpmedel

stavhopp /stˈavhɔp/ (n)
Stabhochsprung
  högt hopp över ribba med hjälp av stav

stavning /stˈavnɪŋ/ (n)
Orthographie, Rechtschreibung, Schreibweise

stavningsreform /stˌavnɪŋsrəfˈɔrm/ (n)
Rechtschreibreform
  förändring av officiella normer för ett skriftspråks ortografi

stearat /stˈeːarˌɑːt/ (n)
Stearat
  salt eller ester av stearinsyran

stearin /stˌeːarˈiːn/ (n)
Stearin
  blandning av fettsyror som huvudsakligen används för framställning av levande ljus

stearinljus /stˌeːarɪnjˈʉs/ (n)
Kerze, Stearinkerze, Wachskerze

stearinsyra /stˈeːarˌɪnsyːrˌa/ (n)
Stearinsäure
  mättad fettsyra med 18 kolatomer

steeldrum /stˈeːəldrˌɵːm/ (n)
Steeldrum
  slagverksinstrument som tillverkades av ett tomt oljefat

steg /stˈeːɡ/ (n)
Schritt, Tritt
  1. förlyttning av fot
Stufe
  2. avsats avsedd att stiga på
Schritt
  3. del i en kedja av händelser

stega /stˈeːɡa/ (v)
schreiten
  gå med långa steg
abschreiten
  mäta avstånd med (jämnlånga) steg

steganografi /stˈeːɡanˌɔɡrafˌiː/ (n)
Steganographie, Steganografie
  vetenskapen om hemliga meddelanden

stege /stˈeːjə/ (n)
Leiter
  (vanligen flyttbart) hjälpmedel för vertikal förflyttning bestående av korta tvärstag att kliva på placerade med jämna mellanrum mellan två längre stag

stegjärn /stˈɛjərn/ (n)
Steigeisen, Klettereisen
  beslag på skor för bergsbestigning

steglits /stˈɛɡlɪts/ (n)
Stieglitz

stegmotor /stəɡmˈuːtɔr/ (n)
Schrittmotor
  motor som rör sig ett steg i taget

stegra /stˈɛɡra/ (v)
steigern
  fördyra
  öka, höja
aufbäumen
  ställa sig på bakbenen
querstellen
  ställa sig på tvären, motsätta sig

stegring /stˈɛɡrɪŋ/ (n)
Steigerung
  det att öka storleken eller omfattningen

stegvis /stˈɛɡviːs/ (adv)
schrittweise
  i flera steg

stek /stˈeːk/ (n)
Steak, Braten
  1. kött
Seemannsknoten, Stich
  2. form av knop (sjöfart)

steka /stˈeːka/ (v)
braten, schmoren
  tillaga mat i hög värme

stekbord /stˈeːkbuːrd/ (n)
Grillplatte
  slags restaurangspis

stekflott /stˈeːkflɔt/ (n)
Bratfett
  mat­fett som främst an­vänds vid stekning

stekning /stˈeːknɪŋ/ (n)
Braten
  det att steka

stekpanna /stˈeːkpanˌa/ (n)
Bratpfanne, Pfanne
  köksredskap

stekt /stˈeːkt/ (adj)
gebraten
  perfektparticip av steka

stektub /stˈeːktʉb/ (n)
Bratschlauch
  plastpåse för att steka kött i bakugn

stel /stˈeːl/ (adj)
steif
  strikt
starr, steif
  styv

stelbent /stˈɛlbənt/ (adj)
steifbeinig
  som har stela ben

stellär /stˈɛlɛːr/ (adj)
stellar

stelna /stˈɛlna/ (v)
erstarren

stelnande /stˈɛlnandə/ (adj)
erstarrend

stelnande /stˈɛlnandə/ (n)
Erstarren
  det att stelna

sten /stˈeːn/ (n)
Stein
  stycke
  material
  spelpjäs
  i smycke

stena /stˈeːna/ (v)
steinigen
  utsätta för stening

stenbelägga /stˈɛnbəlˌɛɡa/ (v)
pflastern
  belägga med sten

stenblock /stˈɛnblɔk/ (n)
Steinblock
  stor sten

stenborr /stˈɛnbɔr/ (n)
Steinbohrer
  verktyg som används för att borra hål i sten

stenbrott /stˈɛnbrɔt/ (n)
Bruchstein
  sten utbrutet vid ett stenbrott
Steinbruch
  ställe där stenbrytning utförs

stenbär /stˈɛnbɛːr/ (n)
Steinbeere
  bär
  växtart

stendöd /stˈɛndøːd/ (adj)
mausetot
  helt livlös

stendöv /stˈɛndøːv/ (adj)
stocktaub
  alldeles döv

stenfalk /stˈɛnfalk/ (n)
Merlin

stenfrukt /stˈɛnfrɵkt/ (n)
Steinfrucht, Steinobst
  typ av frukt

stengods /stˈɛŋuːds/ (n)
Steingut
  hårdbränt lergods

stenhumla /stˈɛnhɵmlˌa/ (n)
Steinhummel
  individ av arten Bombus lapidarius, som är en art i släktet humlor

stenhus /stˈɛnhʉs/ (n)
Steinhaus
  hus byggt av sten

stenhård /stənhˈoːrd/ (adj)
steinhart
  mycket hård, lika hård som sten
intensiv, sehr hart
  mycket hård, mycket intensiv
knallhart
  mycket sträng eller tuff
  mycket tuff (svår)

stenig /stˈeːnɪɡ/ (adj)
steinig
  som innehåller eller består av sten

stening /stˈeːnɪŋ/ (n)
Steinigung

stenkast /stˈɛŋkast/ (n)
Steinwurf
  det att kasta en sten
Katzensprung, Sprung, Steinwurf
  ett kort avstånd, ungefär som den sträcka man kastar en sten

stenkista /stˈɛŋkɪstˌa/ (n)
Senkkasten
  ram av trä (kista) fylld med sten, använd som fundament under vatten för bro eller brygga

stenknäck /stˈɛŋknək/ (n)
Kernbeißer

stenkol /stˈɛŋkuːl/ (n)
Steinkohle
  fossila bränslet kol

stenkrassing /stˈɛŋkrasˌɪŋ/ (n)
Kleine Felskresse
  arten Hornungia petraea

stenlagd /stˈɛnlɑːɡd/ (adj)
gepflastert
  perfektparticip av stenlägga

stenlägga /stˈɛnləɡˌa/ (n)
pflastern
  belägga en väg, en plats, en uppfart eller dylikt med sten som underlag

stenmur /stˈɛnmʉr/ (n)
Steinmauer
  mur av sten

stenmård /stˈɛnmoːrd/ (n)
Steinmarder
  art (Martes foina) i familjen mårddjur (Mustelidae)

stenografera /stˈeːnɔɡrˌafeːrˌa/ (v)
stenografieren, stenographieren
  nedskriva (vad som sägs) i stenografi (snabbskrift)

stenografi /stˈeːnɔɡrˌafiː/ (n)
Kurzschrift, Stenografie, Stenographie
  snabbskrift med hjälp av tecken och förkortningar

stenrik /stˈɛnriːk/ (adj)
steinreich
  mycket rik (på pengar)

stenröse /stˈɛnrøːsə/ (n)
Steinhaufen
  en formation av stenar upplagda i hög, ofta från forntiden

stensatt /stˈɛnsat/ (adj)
gepflastert
  stenlagd

stenskvätta /stˈɛnskvətːˌa/ (n)
Steinschmätzer

stensnultra /stˈɛnsnɵltrˌa/ (n)
Klippenbarsch

stensnylthumla /stˈɛnsnylthˌɵmla/ (n)
Felsen-Kuckuckshummel
  en art (Bombus rupestris) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

stensopp /stˈɛnsɔp/ (n)
Steinpilz
  svampart

stensvala /stˈɛnsvalˌa/ (n)
Fahlstirnschwalbe
  arten Petrochelidon pyrrhonota

stentrast /stˈɛntrast/ (n)
Steinrötel

stenugn /stˈeːnɵŋn/ (n)
Steinofen
  ugn gjord av sten, tegel eller liknande

stenvägg /stˈɛnvəɡɡ/ (n)
Steinwand
  vägg gjord av sten

stenyxa /stˈeːnyːksˌa/ (n)
Steinbeil
  yxa av sten

stenålder /stˈeːnoːldər/ (n)
Steinzeit
  den tidsepok som inleds när människan börjar tillverka verktyg

stepp /stˈɛp/ (n)
Stepptanz
  dans med smällande skosulor

steppa /stˈɛpa/ (v)
steppen
  dansa stepp

stereotyp /stˈeːrəˌuːtyːp/ (adj)
stereotyp, stereotypisch
  som är stereotyp

stereotyp /stˈeːrəˌuːtyːp/ (n)
Stereotyp
  förenklade föreställningar av grupp

steril /stˈeːriːl/ (adj)
keimfrei, steril
  bakteriefri
steril, unfruchtbar
  ofruksam

sterilisation /stˌeːriːlˌiːsasxˈuːn/ (n)
Sterilisation
  värmebehandling för att göra steril

sterilisera /stˈeːriːlˌiːseːrˌa/ (v)
sterilisieren
  göra bakteriefri
  operera bort fortplantningsorgan

sterilisering /stˈeːriːlˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Sterilisation, Sterilisierung
  kirurgiskt eller kemiskt ingrepp i en individ som gör det omöjligt att fortplanta sig
  rengöring från förekomst av mikroorganismer

sterlett /stˈɛrlət/ (n)
Sterlet
  en fiskart inom familjen störfiskar

steroid /stˈeːruːˌiːd/ (n)
Steroid
  typ av lipid

stetoskop /stˈeːtɔskˌuːp/ (n)
Stethoskop
  instrument för avlyssning av hjärta och lungor

steward /stˈeːvard/ (n)
Flugbegleiter, Steward
  manlig flygvärdinna

stick /stˈɪk/ (n)
Stich
  hemtaget spel i kortspel
  gravyr
  införande av något vasst i hud
  oönskad färginslag vid färgfotografering

stick i stäv /stˈɪk iː stˈɛːv/ (adv)
entgegengesetzt
  tvärtemot

sticka /stˈɪkːa/ (n)
Splitter
  liten vass träflisa
Stricknadel
  pinne att sticka med

sticka /stˈɪkːa/ (v)
abhauen, abschwirren
  dra, smita
stechen
  ge stick
stricken
  tillverka vävnad

sticka huvudet i sanden /stˈɪkːa hˈʉvʉdət iː sˈandən/ (v)
den Kopf in den Sand stecken
  blunda för verkligheten

sticka i ögonen /stˈɪkːa iː ˈøːɡɔnən/ (v)
Anstoß erwecken
  irritera

sticka under stol med /stˈɪkːa ˈɵndər stˈuːl meːd/ (v)
mit etwas hinter dem Berg halten
  dölja

sticka ut hakan /stˈɪkːa ˈʉt hˈɑːkan/ (v)
sich aus dem Fenster lehnen, sich unbeliebt machen
  våga säga sin mening

stickad /stˈɪkːad/ (adj)
gestrickt
  perfektparticip av sticka

stickande /stˈɪkːandə/ (adj)
stechend
  presensparticip av sticka

stickas /stˈɪkːas/ (v)
stechen
  ge stick, bitas

stickling /stˈɪklɪŋ/ (n)
Steckling, Setzling
  avskuren/klippt del av en växt, avsedd att stickas ned i jord

stickmygga /stˈɪkmyɡˌa/ (n)
Stechmücke
  individ av någon art inom familjen stickmyggor (Culicidae)

stickning /stˈɪknɪŋ/ (n)
stricken
  det att sammmanfläta maskor

stickord /stˈɪkːuːrd/ (n)
Stichwort
  sista ordet i en replik
  uppslagsord
Stichelei
  stickande ord eller uttryck eller uttalande

stickprov /stˈɪkpruːv/ (n)
Stichprobe
  mängd observationer inom en statistisk undersökning
  urval, prov i mängden

stift /stˈɪft/ (n)
Diözese, Bistum, Stift
  kyrkostift
Stift
  ritverktyg

stifta /stˈɪfta/ (v)
gründen, einrichten, erlassen, schaffen, stiften
  formellt inrätta, skapa, grunda

stiftare /stˈɪftarə/ (n)
Stifter, Stifterin
  den som stiftar (grundar) något, grundläggare, instiftare

stiftelse /stˈɪftəlsə/ (n)
Stiftung
  juridisk person som förvaltar en förmögenhet

stiftlist /stˈɪftlɪst/ (n)
Stiftleiste

stig /stˈɪɡ/ (n)
Pfad, Steig

stiga /stˈiːɡa/ (v)
steigen
  flytta sig uppåt
  gå
  öka
besteigen, ersteigen, steigen
  trampa upp en stig

stiga av /stˈiːɡa ɑːv/ (v)
aussteigen
  lämna, gå ur

stiga på /stˈiːɡa poː/ (v)
einsteigen, zusteigen
  gå in i

stiga upp /stˈiːɡa ˈɵp/ (v)
aufsteigen
  få en högre position en i hierarki
aufstehen
  gå upp

stigbygel /stˈɪɡbyːɡəl/ (n)
Steigbügel
  vid sadeln
  hörselben

stigmatisera /stˈɪɡmatˌɪseːrˌa/ (v)
stigmatisieren
  knyta skam till en person eller grupp personer

stigmatisering /stˈɪɡmatˌɪseːrˌɪŋ/ (n)
Stigmatisation
  utmålan eller brännmärkning av något
Stigmatisierung
  utpeka som avvikande

stil /stˈiːl/ (n)
Stil
  2. typ av text med avseende på form
  3. sätt att uppträda på
  4. det att vara stilig eller elegant

stilett /stˈiːlət/ (n)
Stilett
  en sorts dolk

stilfull /stˈɪlfɵl/ (adj)
stilvoll
  som har (fin) stil

stilig /stˈiːlɪɡ/ (adj)
gutaussehend, stilvoll, fesch, schick

stilistik /stˈiːlɪstˌiːk/ (n)
Stilistik
  läran om olika konststilar
  stilforskning

stilistisk /stˈiːlɪstˌɪsk/ (adj)
stilistisch
  som rör stil eller stilforskning

stilla /stˈɪla/ (adj)
still
  inte i rörelse

stilla veckan /stˈɪla vˈɛkːan/ (n)
Karwoche
  veckan före påskdagen

stillahavslyra /stˈɪlahˌɑːvslyːrˌa/ (n)
Pazifischer Pollack
  en art (Theragra chalcogramma) inom fiskfamiljen torskfiskar (Gadidae)

stillasittande /stˈɪlasˌɪtːandə/ (n)
Bewegungsmangel
  det att inte få mycket motion, d.v.s. det att sitta och ligga mycket, men inte alls stå, gå, springa och röra på sig mycket
  det att vara stilla (sitta eller ligga), någon aktivitet som inte kräver nämnvärd aktivering av skelettmuskulaturen

stilleben /stˈɪləbən/ (n)
Stillleben
  motiv i konst

stillhet /stˈɪlheːt/ (n)
Stille, Ruhe
  /njutbart/ lugn /med tystnad/, avsaknad av stressig stimuli

stillsam /stˈɪlsam/ (adj)
friedlich, ruhig
  benägen att vara stilla eller lugn
ruhig
  som inte rörs
ruhig, unauffällig
  till utseendet icke iögonfallande eller häftig

stillös /stˈɪløːs/ (adj)
stillos
  som saknar stil

stiltje /stˈɪlɕə/ (n)
Flaute, Windstille
  avsaknad av vind
Flaute
  situation då det händer mindre än normalt

stim /stˈiːm/ (n)
Schwarm, Schule
  grupp av fiskar

stimulera /stˈiːmʉlˌeːra/ (v)
stimulieren, anregen

sting /stˈɪŋ/ (n)
Insektenstich, Stich

stinga /stˈɪŋa/ (v)
stechen
  sticka

stinka /stˈɪŋka/ (v)
stinken

stinkande /stˈɪŋkandə/ (adj)
stinkend, stinkig
  presensparticip av stinka|halv=

stinn /stˈɪn/ (adj)
prall, übervoll
  mycket full

stins /stˈɪns/ (n)
Bahnhofsvorsteher, Bahnhofsvorstand, Bahnhofsinspektor, Stationsinspektor, Stationsvorstand
  sammandragning av stationsinspektor, tjänsteman vid järnvägsstation

stipendiat /stˈiːpəndˌiːat/ (n)
Stipendiat, Stipendiatin

stipendium /stˈiːpəndˌiːʉm/ (n)
Stipendium
  penningunderstöd för studier

stipulera /stˈiːpʉlˌeːra/ (v)
stipulieren, vertraglich vereinbaren
  fastställa, bestämma

stirra /stˈɪra/ (v)
starren, stieren
  titta intensivt

stjäla /sxˈɛːla/ (v)
stehlen

stjälk /sxˈɛlk/ (n)
Stängel, Stiel

stjälpa /sxˈɛlpa/ (v)
abladen
  lasta av
verwerfen
  omintetgöra plan
umkippen
  slå omkull

stjälpa ur /sxˈɛlpa ˈʉr/ (v)
ausschütten
  hälla (ur), spilla, tömma

stjärna /sxˈɛrna/ (n)
Stern, Gestirn
  himlakropp
  geometrisk form
Star, Stern
  känd person

stjärnbaneret /sxˈɛrnbanərət/ (n)
Sternenbanner
  USA:s flagga

stjärnbild /sxˈɛrnbɪld/ (n)
Sternbild
  mönster av stjärnor

stjärngosse /sxˈɛrŋɔsə/ (n)
Sternsinger
  gosse med vit strut i luciatåg

stjärnhimmel /sxˈɛrnhɪməl/ (n)
Sternenhimmel
  natthimmel med synliga stjärnor

stjärnkikare /sxˈɛrŋkiːkarə/ (n)
Fernrohr
  halv=|

stjärnklar /sxˈɛrŋklɑːr/ (adj)
sternenklar
  som har klar sikt för att beskåda stjärnorna

stjärntecken /sxˈɛrntəkːən/ (n)
Sternzeichen

stjärnvind /sxˈɛrnvɪnd/ (n)
Sternwind
  flöde av av joniserad gas

stjärnöga /sxˈɛrnøːɡˌa/ (n)
Bornholmmargerite
  en växtart inom familjen korgblommiga växter

stjärt /sxˈɛt/ (n)
Arsch, Popo, Gesäß, Po
  bakdel
Bürzel
  bakdel på djur
Heck
  flygplansdel

stjärtand /sxˈɛtand/ (n)
Spießente

stjärterum /sxˈɛtərˌɵːm/ (n)
Sitzplatz
  ledig plats att sätta sig på

stjärtfena /sxˈɛtfənˌa/ (n)
Schwanzflosse
  fena hos en fisk på dess stjärt
Heckflosse
  fena på flygplansstjärten

stjärtmes /sxˈɛtməs/ (n)
Schwanzmeise

stjärtskåra /sxˈɛtskoːrˌa/ (n)
Analrinne
  klyftan som skiljer skinkorna åt som löper från strax efter korsbenet fram till perineum

sto /stˈuː/ (n)
Stute, Pferdeweibchen, Pferdestute

stock /stˈɔk/ (n)
Baumstamm, Stamm, Stock

stockholmare /stˈɔkhɔlmˌarə/ (n)
Stockholmer, Stockholmerin
  person från Stockholm

stockning /stˈɔknɪŋ/ (n)
Stauung, Stockung

stockros /stˈɔkruːs/ (n)
Stockrose
  blomma av släktet Alcea, i synnerhet arten Alcea rosea ("vanlig stockros")

stod /stˈuːd/ (n)
Standbild, Statue

stofil /stˈuːfiːl/ (n)
Original
  gammaldags och pedantisk person, särskilt om lärd man

stoft /stˈɔft/ (n)
Asche, Staub

stoicism /stˈuːiːsˌɪsm/ (n)
Stoizismus
  en riktning inom grekisk filosofi (den stoiska skolan) som bl a ansåg det högsta goda vara att leva oberörd av medgång och motgång

stoiker /stˈuːiːkər/ (n)
Stoiker, Stoikerin
  anhängare av stoicism

stoisk /stˈuːɪsk/ (adj)
stoisch

stoj /stˈuːj/ (n)
Tollen
  bullersam lek, väsen

stokastisk /stˈuːkastˌɪsk/ (adj)
stochastisch
  slumpmässig

stol /stˈuːl/ (n)
Stuhl
  sittmöbel

stollig /stˈɔlɪɡ/ (adj)
närrisch, toll, verrückt

stolpe /stˈɔlpə/ (n)
Pfosten, Torpfosten
  sport: vertikal del av målet
Pfahl
  vertikal linje i heraldik
Pfosten, Mast
  vertikal stock
Runge
  vertikal stock på en öppen godsvagn

stolpiller /stˈɔlpɪlər/ (n)
Zäpfchen, Suppositorium

stolpvagn /stˈɔlpvaŋn/ (n)
Rungenwagen
  öppen godsvagn som är försedd med stolpar

stolsben /stˈɔlsbən/ (n)
Stuhlbein
  ben på stol

stolt /stˈɔlt/ (adj)
stolz

stolthet /stˈɔltheːt/ (n)
Stolz

stomme /stˈɔmə/ (n)
Gerüst, Gerippe, Gestell

stop /stˈuːp/ (n)
Bierhumpen, Humpen
  ett dryckeskärl

stopp /stˈɔp/ (n)
Stopp, Stockung, Verstopfung
  1 - stockning, stillestånd
Abbruch, Stopp
  2 - avbrott
Stopp, Unterbrechung, Zwischenstopp
  3 - tillfälligt uppehåll

stoppa /stˈɔpa/ (v)
anhalten, stoppen
  få att sluta
stopfen
  laga hål i textil
  fylla med något mjukt
stecken, stopfen
  placera i ett utrymme
stoppen
  upphöra att fungera

stoppkodon /stˈɔpkoːdˌɔn/ (n)
Stopcodon
  kodon som signalerar slut på translation

stoppning /stˈɔpnɪŋ/ (n)
Polsterung
  mjukt material som används som utfyllnad inuti t.ex. madrass eller kramdjur

stoppskylt /stˈɔpsxylt/ (n)
Stoppschild
  vägskylt som säger att man måste stanna sitt fordon innan man kör vidare

stoppsträcka /stˈɔpstrəkːˌa/ (n)
Anhalteweg

stor /stˈuːr/ (adj)
groß
  utsträckning över genomsnittet
  som åstadkommer mycket

stor sekund /stˈuːr səkˈɵnd/ (n)
große Sekunde
  intervall som sträcker sig ett heltonsteg

storartad /stˈuːratˌad/ (adj)
großartig
  som imponerar med sin storhet

storasyster /stˈuːrasystər/ (n)
Schwester

storbildsskärm /stˈuːrbɪldskˌɛrm/ (n)
Großbildschirm
  stor bildskärm, speciellt på offentlig plats där många tittar på den (av en speciell anledning)

storbladig /stˈuːrblɑːdˌɪɡ/ (adj)
großblättrig
  som har stora blad

storbonde /stˈuːrbɔndə/ (n)
Großbauer

storbrand /stˈuːrbrand/ (n)
Großbrand, Großfeuer
  omfattande brand

stordåd /stˈuːrdoːd/ (n)
Heldentat
  dåd eller handling som är högt värderad

storebror /stˈuːrəbrˌuːr/ (n)
großer Bruder

storföretag /stˈuːrføːrˌeːtɑːɡ/ (n)
Großbetrieb, Großunternehmen
  ett stort företag

storhertig /stˈuːrhətˌɪɡ/ (n)
Großherzog
  manlig statschef i monarki (storhertigdöme)

storhertigdöme /stˈuːrhətˌɪɡdøːmə/ (n)
Großherzogtum
  rike, vars statschef är storhertig eller storhertiginna

storhet /stˈuːrheːt/ (n)
Größe
  fysikalisk storhet
  framstående person

storhetstid /stˈuːrhətstˌiːd/ (n)
Hochzeit
  glanstid

storhetsvansinne /stˈuːrhətsvˌansɪnə/ (n)
Größenwahn, Megalomanie
  överdriven självuppskattning

storhjärna /stˈuːrjərnˌa/ (n)
Großhirn
  (exemplar av) den största delen (cerebrum) av människans hjärna som bland annat innehåller storhjärnsbarken (cortex cerebri) ytterst

storhjärnsbark /stˈuːrjərnsbˌɑːrk/ (n)
Großhirnrinde
  cortex cerebri

stork /stˈɔrk/ (n)
Storch
  fågel

storkna /stˈɔrkna/ (v)
ersticken
  tappa andan

storkök /stˈɔrkøːk/ (n)
Großküche
  stort kök (med mycket maskiner och personal) avsett att bereda stor mängd mat

storlabb /stˈuːrlab/ (n)
Große Raubmöwe

storlek /stˈuːrlək/ (n)
Größe

storleksordning /stˌuːrləksˈɔrdnɪŋ/ (n)
Größenordnung
  approximativ storlek, (grov) approximation av ett numeriskt värde /men åtminstone med ungefär rätt (tio)logaritm/

storm /stˈɔrm/ (n)
Sturm
  oväder

storm i ett vattenglas /stˈɔrm iː ˈɛt vˈatːəŋlˌas/ (n)
Sturm im Wasserglas
  stor uppståndelse

storma /stˈɔrma/ (v)
stürmen
  blåsa som en storm
  kraftigt anfalla (en förskansing)

stormakt /stˈɔrmakt/ (n)
Großmacht
  (stor och) mäktig nation (som kan påverka andra nationer och världshändelser)

stormaktstid /stˈɔrmaktstˌiːd/ (n)
Großmachtzeit
  tiden under vilken Sverige var en stormakt (1611-1718)

stormande /stˈɔrmandə/ (adj)
stürmend, stürmisch
  presensparticip av storma

stormarknad /stˈɔrmarknˌad/ (n)
Supermarkt, Hypermarkt, SB-Warenhaus
  ett stort snabbköp (typiskt 10 000 m²)

stormflod /stˈɔrmfluːd/ (n)
Sturmflut
  över­svämning som upp­kommer vid tidvatten när samtidigt storm blåser från havet in mot land

stormfågel /stˈɔrmfoːjəl/ (n)
Eissturmvogel
  fågelart Fulmarus glacialis
Sturmvogel
  individ inom fågelfamiljen stormfåglar (Procellariidae)

stormhatt /stˈɔrmhat/ (n)
Sturmhaube
  hjälm
Sturmhut
  växt av släktet Aconitum

stormig /stˈɔrmɪɡ/ (adj)
stürmisch
  mycket blåsig

stormstyrka /stˈɔrmstyrkˌa/ (n)
Sturmstärke
  vindstyrka ungefär mellan 9 och 11 beaufort

stormsvala /stˈɔrmsvalˌa/ (n)
Sturmschwalbe
  fågelart

stormtrivas /stˈɔrmtriːvˌas/ (v)
außerordentlich wohlfühlen
  trivas väldigt bra

stormvind /stˈɔrmvɪnd/ (n)
Sturmwind
  vind med stormstyrka

stormästare /stˈɔrməstˌarə/ (n)
Großmeister
  schacktitel

storrökare /stˈɔrøːkˌarə/ (n)
Raucher, Raucherin
  person som röker mycket /tobak/

storskalig /stˈɔʂkalˌɪɡ/ (adj)
großformatig
  halv=|

storskrake /stˈɔʂkrakə/ (n)
Gänsesäger

storslagen /stˈɔʂlɑːɡən/ (adj)
großartig, erhaben, grandios
  imponerande, mäktig

storspov /stˈɔʂpuːv/ (n)
Großer Brachvogel

storstad /stˈɔʂtad/ (n)
Großstadt
  stor stad

storstadsbo /stˈɔʂtadsbˌuː/ (n)
Großstädter, Großstädterin
  person som bor i en storstad

storstadsdjungel /stˌɔʂtadsjˈɵŋəl/ (n)
Großstadtdschungel
  den upplevt svårorienterade storstaden

storstadsområde /stˈɔʂtadsˌɔmroːdə/ (n)
Metropolregion
  benämning på en stad med dess förorter

storstilad /stˈɔʂtiːlˌad/ (adj)
großartig
  som är imponerande och monumental

storstädning /stˈɔʂtədnˌɪŋ/ (n)
Großreinemachen, Großputz
  tillfälle då en omfattande städning äger rum

stortinget /stˈuːtɪŋət/ (n)
Storting
  folkrepresentationen i Norge

stortrapp /stˈuːtrap/ (n)
Großtrappe

stortå /stˈuːtoː/ (n)
große Zehe, großer Zeh

storväxt /stˈuːrvəkst/ (adj)
hochgewachsen
  stor till växten

storögd /stuːrˈœɡd/ (adj)
großäugig
  med stora, synliga, öppna ögon i ansiktet (t.ex. som vid förvåning eller förundran)

straff /strˈaf/ (n)
Strafe, Bestrafung
  allmänt|juridik
Elfmeter, Strafstoß
  fotboll

straffa /strˈafa/ (v)
strafen, bestrafen
  halv=|

straffavgift /strˈafɑːvjˌɪft/ (n)
Pönale, Strafgebühr

straffspark /strˈafspark/ (n)
Strafstoß, Elfmeter, Elfer
  det att ett lag i fotboll får skjuta bollen från straffpunkten

stram /strˈam/ (adj)
gestrafft, straff, stramm
  hårt spänd, rak och stel

strama /strˈama/ (v)
spannen
  göra stram, sträcka, spänna

strand /strˈand/ (n)
Strand, Ufer

stranda /strˈanda/ (v)
stranden
  förlisa, lider skeppsbrott med ett fartyg
scheitern
  misslyckas

strandaster /strˈandastər/ (n)
Pannonien-Salzaster, Salz-Aster, Strand-Aster
  arten Tripolium vulgare

strandbad /strˈandbad/ (n)
Strandbad
  bad vid en strand

strandskata /strˈandskatˌa/ (n)
Austernfischer
  art

strandvial /strˈandviːˌal/ (n)
Strand-Platterbse
  arten Lathyrus japonicus i familjen ärtväxter (Fabaceae) inom ärtordningen (Fabales)

strapats /strˈapats/ (n)
Strapaze
  svår kroppsansträngning

strateg /strˈatəɡ/ (n)
Stratege, Strategin
  den som bestämmer strategi

strategi /strˈatəjˌiː/ (n)
Strategie
  plan

strategisk /strˈatəjˌɪsk/ (adj)
strategisch

strategispel /strˈatəjˌɪspeːl/ (n)
Strategiespiel
  spel där deltagarna använder strategiskt tänkande

stratosfär /strˈatɔsfˌɛːr/ (n)
Stratosphäre

strax /strˈaks/ (adv)
gleich, sofort

streber /strˈeːbər/ (n)
Streber

streck /strˈɛk/ (n)
Strich

streck i räkningen /strˈɛk iː rˈɛːknɪŋən/ (n)
ein Strich durch die Rechnung
  ett oväntat hinder

streckad /strˈɛkːad/ (adj)
gestrichelt
  bestående av korta linjeavsnitt med små mellanrum mellan vart och ett

streckgubbe /strˈɛkɡɵbə/ (n)
Strichmännchen
  plan figur föreställande en människa skapad endast med hjälp av enkla streck

streckkod /strˈɛkkoːd/ (n)
Strichcode, Balkencode
  uppsättning parallella linjer

strejk /strˈɛjk/ (n)
Streik, Ausstand, Arbeitsniederlegung
  arbetsnedläggelse

strejka /strˈɛjka/ (v)
streiken
  utöva strejk
  inte fungera

strejkbrytare /strˈɛjkbryːtˌarə/ (n)
Streikbrecher
  person som olovligt arbetar trots att det pågår en strejk

stress /strˈɛs/ (n)
Stress

stressa /strˈɛsa/ (v)
stressen
  göra någon stressad

stresshantering /strˈɛshantˌeːrɪŋ/ (n)
Stressbewältigung
  hantering av stress

stressig /strˈɛsɪɡ/ (adj)
stressig
  som orsakar stress

strid /strˈiːd/ (adj)
strömend
  häftigt rinnande, forsande

strid /strˈiːd/ (n)
Kampf, Streit, Gefecht
  sammandrabbning

strida /strˈiːda/ (v)
streiten
  konkurrera
  tvista
  gå emot
kämpfen
  utkämpa en strid
  kämpa för

stridsflygplan /strˈɪdsflyɡplˌan/ (n)
Kampfflugzeug

stridslysten /strˈɪdslystən/ (adj)
streitlustig, streitsüchtig
  som söker strid

stridsmedel /strˈɪdsmeːdˌɛl/ (n)
Kampfmittel, Kampfstoff
  ämne eller redskap för att döda i krig

stridsrop /strˈɪdsruːp/ (n)
Schlachtruf
  utrop vid strid

stridsvagn /strˈɪdsvaŋn/ (n)
Panzer, Panzerwagen
  militärfordon

stridsyxa /strˈɪdsyːksˌa/ (n)
Kriegsbeil, Streitaxt
  huggvapen

stridszon /strˈɪdssuːn/ (n)
Kampfzone
  område med stridigheter

stridsåtgärd /strˈɪdsoːtjˌɛːrd/ (n)
Arbeitskampfmaßnahme, Kampfmaßnahme
  åtgärd som tillgrips vid arbetstvist t.ex. strejk, lockout

strikt /strˈɪkt/ (adj)
strikt
  stram, behärskad, korrekt
  sträng, noggrann

strila /strˈiːla/ (v)
rieseln
  rinna i fina strålar eller droppar
besprengen, rieseln
  sprida en vätska i fina strålar eller droppar

strimla /strˈɪmla/ (n)
Streifen
  långsmal bit

strimla /strˈɪmla/ (v)
Streifen, schneiden
  skära i strimlor

strimlad /strˈɪmlad/ (adj)
in Streifen geschnitten
  perfektparticip av strimla

strimma /strˈɪma/ (n)
Streifen
  långsmalt band

strippa /strˈɪpa/ (v)
strippen
  klä av sig naken inför en publik, göra en striptease

strof /strˈuːf/ (n)
Strophe
  grupp av versrader (i dagligt tal ofta kallad vers)

stroke /strˈuːkə/ (n)
Schlaganfall
  slaganfall, hjärnblödning

strontium /strˈɔntiːˌʉm/ (n)
Strontium

strontiumdifluorid /strˈɔntiːˌɵmdɪflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Strontiumdifluorid
  kemisk förening av strontium och fluorid

strontiumkarbonat /strˈɔntiːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
Strontiumcarbonat
  kemisk förening av strontium, kol och syre

strontiumkromat /strˈɔntiːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
Strontiumchromat
  kemisk förening av strontium, krom och syre

strontiumnitrat /strˈɔntiːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
Strontiumnitrat
  kemisk förening av strontium, kväve och syre

strontiumsulfat /strˈɔntiːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
Strontiumsulfat
  kemisk förening av strontium, svavel och syre

strosa /strˈuːsa/ (v)
bummeln, flanieren, umherschlendern
  ströva utan bestämt mål

struktur /strˈɵktʉr/ (n)
Struktur

strukturell /strˈɵktʉrˌɛl/ (adj)
strukturell
  som har att göra med strukturen

strukturerad /strˈɵktʉrˌeːrad/ (adj)
strukturiert

strukturformel /strˌɵktɵrfˈɔrməl/ (n)
Strukturformel
  kemisk formel som anger hur atomerna är bundna till varandra i en molekyl

struma /strˈʉma/ (n)
Kropf, Struma
  sjuklig förstoring av sköldkörteln

strumpa /strˈɵmpa/ (n)
Socke, Strumpf
  klädesplagg

strumpbyxor /strˈɵmpbyːksˌuːr/ (n)
Strumpfhose
  underplagg

strumpeband /strˈɵmpəbˌand/ (n)
Strumpfband
  dekorativt spetsband som träs på det strumpbeklädda benet
Straps, Strumpfhalter
  ofta elastiskt band som hänger ner från en strumpebandshållare och som fästs i till exempel nylonstrumpor

strumpebandssnok /strˈɵmpəbˌandsnuːk/ (n)
Gewöhnliche Strumpfbandnatter
  art

strumphållare /strˈɵmphɔlˌarə/ (n)
Straps, Strumpfhalter
  strumpeband

strumpsticka /strˈɵmpstɪkːˌa/ (n)
Strumpfnadel
  tunn pinne som används för att sticka strumpor

strunt /strˈɵnt/ (n)
Käse, Blödsinn, Quatsch
  nonsens

strunta i /strˈɵnta iː/ (v)
pfeifen auf, sich nichts machen aus

struntprat /strˈɵntprɑːt/ (n)
Unsinn, Quatsch

struntsak /strˈɵntsak/ (n)
Bagatelle, Lappalie
  bagatell, något litet och oviktigt som man kan strunta i

strupe /strˈʉpə/ (n)
Kehle
  halsens framsida
  halsens inre

struphuvud /strˈɵphʉvˌʉd/ (n)
Kehlkopf, Adamsapfel
  organ i halsen på däggdjur vars funktion är att skydda nedre andningsorganen och frambringa ljud

strut /strˈʉt/ (n)
Tüte

struts /strˈʉts/ (n)
Strauß
  fågelart

strutsägg /strˈʉtsəjɡ/ (n)
Straußenei
  ägg från en struts

stryk /strˈyːk/ (n)
Dresche, Haue, Prügel, Schläge
  det att medvetet utsätta (någon) för fysisk skada eller det att medvetet utsättas för fysisk skada (av någon)

stryka /strˈyːka/ (v)
streichen
  dra streck över något skrivet
  plocka bort, utesluta
  dra med handen över en yta
  breda ut ett lager med något tjockflytande
bügeln
  släta ut tyg

stryka på foten /strˈyːka poː fˈuːtən/ (v)
klein beigeben, nachgeben
  ge vika

strykjärn /strˈyɕərn/ (n)
Bügeleisen
  apparat för att stryka

strykpojke /strˈykpɔjkə/ (n)
Prügelknabe
  under 16- och 1700-talet pojke som tilldelades bestraffningar i form av stryk i stället för en prins, då prinsen burit sig illa åt eller misslyckats

strypa /strˈyːpa/ (v)
erdrosseln, erwürgen, würgen
  kväva genom att placera tryck på luftstrupen
drosseln
  reducera flödet

sträcka /strˈɛkːa/ (n)
Strecke
  del av en rät linje

sträcka /strˈɛkːa/ (v)
strecken
  1. göra mer utsträckt

sträckläsa /strˈɛklɛːsˌa/ (v)
am Stück lesen
  läsa oavbrutet under en längre stund

sträckmetall /strˈɛkmətˌal/ (n)
Streckmetall
  galler av metall

sträckning /strˈɛknɪŋ/ (n)
Ausdehnung, Streckung
  det att sträcka (sig eller något)
Streckenführung, Streckenverlauf
  förlopp av en vägsträcka
Zerrung
  när flera muskelfibrer går sönder

sträng /strˈɛŋ/ (adj)
streng

sträng /strˈɛŋ/ (n)
String, Zeichenkette
  följd av tecken
Saite, Sehne, Strang
  spänd tråd
Staubfaden
  ståndarsträng

stränginstrument /strˈɛŋɪnstrˌʉmənt/ (n)
Saiteninstrument, Chordophon
  musikinstrument

sträv /strˈɛːv/ (adj)
barsch, rau, schroff
  barsk
herb
  kärv smak
rau, grob
  sträv yta

sträva /strˈɛːva/ (n)
Strebe
  snedstöd, ett diagonalt byggelement

sträva /strˈɛːva/ (v)
streben

strävande /strˈɛːvandə/ (adj)
bestreben, streben
  presensparticip av sträva

strävande /strˈɛːvandə/ (n)
Bestrebung
  det att sträva

strävhortensia /strˈɛvhuːtˌɛnsiːˌa/ (n)
Fellhortensie, Samthortensie
  en art (Hydrangea aspera) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae)

strå /strˈoː/ (n)
Halm
  stjälk av gräs

stråhatt /strˈoːhat/ (n)
Strohhut
  hatt av flätad halm

stråk /strˈoːk/ (n)
Strich
  sammanhängande sträckning
Zugstraße
  trafikerad gata

stråke /strˈoːkə/ (n)
Bogen
  redskap av tagel som dras över strängarna i ett stråkinstrument för att skapa ljud.

stråkinstrument /strˈoːkɪnstrˌʉmənt/ (n)
Streichinstrument

stråkkvartett /strˈoːkkvatˌɛt/ (n)
Streichquartett
  ett musikstycke för två violiner, viola och violoncell

stråla /strˈoːla/ (v)
strahlen
  le
  skina

strålande /strˈoːlandə/ (adj)
strahlend
  fantastiskt bra

strålben /strˈoːlbən/ (n)
Speiche, Radius
  ben i underarmen

stråle /strˈoːlə/ (n)
Strahl
  (fysik)
  (geometri) del av en rät linje

strålkastare /strˈoːlkastˌarə/ (n)
Scheinwerfer
  lampa på fordon
  riktbar lampa

strålning /strˈoːlnɪŋ/ (n)
Strahlung

stråt /strˈoːt/ (n)
Pfad, Weg
  väg, vägval, färd, även bildligt

strö /strˈøː/ (v)
streuen
  kasta eller sprida så att något fördelar sig jämnt

ströbröd /strˈœbrøːd/ (n)
Paniermehl, Semmelbrösel
  torkat smulat bröd

ström /strˈœm/ (n)
Haufen
  bildligt
Strom
  fysik
  vattendrag

strömand /strˈœmand/ (n)
Kragenente
  fågel

strömavbrott /strˈœmɑːvbrˌɔt/ (n)
Stromausfall, Stromunterbrechung

strömavtagare /strˈœmavtˌɑːɡarə/ (n)
Stromabnehmer
  mekanism som överför drivström från kontaktledning till fordon

strömavtagning /strˈœmavtˌɑːŋnɪŋ/ (n)
Stromabnahme
  överföring av drivström från kontaktledning till fordon

strömbrytare /strˈœmbryːtˌarə/ (n)
Schalter

strömförande /strˈœmføːrˌandə/ (adj)
stromführend
  som leder elektrisk ström

strömförsörjning /strˈœmfˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n)
Stromversorgung
  försörjning av ström

strömlös /strˈœmløːs/ (adj)
stromlos
  vara utan el

strömma /strˈœma/ (v)
strömen
  rinna snabbt
streamen
  spela upp direkt över internet

strömming /strˈœmɪŋ/ (n)
Ostseehering, Strömling
  sill som fiskas i Östersjön

strömning /strˈœmnɪŋ/ (n)
Strömung
  rörelse (i tanke), trend, tidsanda
  flöde (i gas och vätska), rinnande (av vatten)

strömningslära /strˈœmnɪŋslˌɛːra/ (n)
Fluidmechanik, Strömungslehre, Strömungsmechanik
  fluidvetenskap

strömstare /strˈœmstarə/ (n)
Wasseramsel

strömstyrka /strˈœmstyrkˌa/ (n)
Stromstärke
  storhet för flöde av elektriska laddningar med enheten ampere (A)

strömåterledning /strˈœmoːtˌɛrleːdnˌɪŋ/ (n)
Stromrückleitung
  jordad lina parallellkopplad med rälsen som hänger på sidan av kontaktledningsstolparna

strösocker /strˈøːsɔkːər/ (n)
Feinkristallzucker, Feinzucker, Kristallzucker
  finkornigt, vitt socker, utvunnet ur rör- eller betsocker, som ofta används inom bakning

ströva /strˈøːva/ (v)
streifen, umherstreifen
  vandra för nöjes skull

stubb /stˈɵb/ (n)
Unterrock
  (under)kjol
Bartstoppel, Stoppel
  korta skäggstrån
Stoppel
  kvarstående nedre delar av skuren säd

stubbe /stˈɵbə/ (n)
Baumstumpf, Erdstammblock, Stockholz, Strunk, Wurzelstock
  det som blir över efter avverkning av ett träd

stubin /stʉbˈiːn/ (n)
Zündschnur

stuck /stˈɵk/ (n)
Stuck

stuckatör /stˈɵkːatˌøːr/ (n)
Stuckateur, Stuckateurin
  den som arbetar i stuck

student /stˈʉdənt/ (n)
Abitur
  studentexamen
Abiturient, Abiturientin
  universitetsbehörig
Student, Studentin
  universtitetsstuderande

studentförening /stˈʉdəntfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Burschenschaft, Studentenverbindung, Verbindung
  förening som drivs av studenter /vid en högskola eller ett universitet/

studenthem /stˈʉdənthˌɛm/ (n)
Studentenwohnheim

studentkår /stˈʉdəntkˌoːr/ (n)
Studentenschaft, Studierendenschaft
  intresseorganisation för studenter vid universitet eller högskola

studentlya /stˈʉdəntlˌyːa/ (n)
Studentenbude
  rum eller liten lägenhet som hyrs ut till studenter

studentlägenhet /stˈʉdəntlˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n)
Studentenwohnung
  (hyres)lägenhet speciellt avsedd för studenter

studentska /stˈʉdəntskˌa/ (n)
Studentin

studera /stˈʉdeːrˌa/ (v)
studieren
  lära sig
  lära sig om något specifikt

studerande /stˈʉdeːrˌandə/ (adj)
studierend
  som studerar

studerande /stˈʉdeːrˌandə/ (n)
Studieren
  det att studera
Studentin, Student, Studierende, Studierender
  person som studerar

studie /stˈʉdiːə/ (n)
Studie
  inhämtandet av kunskap
  konstverk

studiecirkel /stˈʉdiːəsˌɪrkəl/ (n)
Studienkreis
  grupp vars deltagare gemensamt vill lära sig något

studiemedel /stˈʉdiːəmˌeːdəl/ (n)
Studienmittel
  studiebidrag och/eller studielån

studieplats /stˈʉdiːˌɛplats/ (n)
Studienplatz
  utbildnings på universitet eller högskole

studiestöd /stˈʉdiːˌɛstøːd/ (n)
Studienbeihilfe

studietid /stˈʉdiːətˌiːd/ (n)
Studienzeit
  den tid då vederbörande var student

studio /stˈʉdiːˌuː/ (n)
Studio
  rum för studier, undersökningar och utveckling av något. Ofta konstnärligt

studium /stˈʉdiːˌʉm/ (n)
Hochschulausbildung, Studium

studs /stˈɵds/ (n)
Aufprall, Rückprall
  hoppning tillbaka efter att ha stött emot något

studsa /stˈɵdsa/ (v)
anprallen, abprallen
  byta riktning efter att ha stött emot ett fysiskt hinder

studsmatta /stˈɵdsmatːˌa/ (n)
Trampolin
  ställning för att hoppa högt på

stuga /stˈʉɡa/ (n)
Häuschen
  litet hus

stuka /stˈʉka/ (n)
Miete
  hög av rotfrukter avsedd för vinterförvaring

stuka /stˈʉka/ (v)
stauchen
  deformera genom att platta till
  förödmjuka eller slå ned någon
stauchen, verstauchen
  skada fot- eller handled genom kraftig vridning

stukning /stˈɵknɪŋ/ (n)
Verstauchung
  det att stuka en lem
Stauchung
  det att stuka metall

stulen /stˈʉlən/ (adj)
gestohlen

stulta /stˈɵlta/ (v)
watscheln
  gå ostadigt och osäkert

stum /stˈʉm/ (adj)
stumm
  som saknar talförmåga

stumfilm /stˈɵmfɪlm/ (n)
Stummfilm

stump /stˈɵmp/ (n)
Stummel, Stumpf
  kort bit

stund /stˈɵnd/ (n)
Moment, Weile

stunda /stˈɵnda/ (v)
anstehen, bevorstehen, nahen
  som nalkas

stundom /stˈɵndɔm/ (adv)
bisweilen, zuweilen
  ibland

stundtals /stˈɵndtɑːls/ (adv)
ab und zu, hin und wieder
  vid vissa tillfällen

stunk /stˈɵŋk/ (n)
Nistkasten, Starkasten
  fågelholk, konstgjort fågelbo, starholk

stupa /stˈʉpa/ (v)
fallen
  dö i krig
abstürzen
  luta tvärbrant
scheitern
  misslycckas

stupfull /stˈɵpfɵl/ (adj)
hackedicht
  så berusad att denne befaras duka under

stupid /stˈʉpiːd/ (adj)
beschränkt, geistlos, monoton, stupid, stupide
  dum, korkad, enfaldig, ytterst inskränkt

stupiditet /stˈʉpiːdˌiːteːt/ (n)
Stupidität
  dumhet, enfald

stuprörsjeans /stɵprˈœʂjəˈans/ (n)
Röhrenjeans
  tajta jeans sydda i stuprörsmodell

stursk /stˈɵʂk/ (adj)
patzig, trotzig
  obstinat och uppstudsig

stuteri /stˈʉtərˌiː/ (n)
Gestüt
  hästgård

stuva /stˈʉva/ (v)
Soße, hell, zubereiten
  göra stuvning
stauen
  placera så att de upptar liten plats

styck /stˈyk/ (n)
Stück
  enhet för antal

stycke /stˈykːə/ (n)
Stück
  1.
  2.
  7.
Absatz, Stück
  4.
Absatz
  6.
Musikstück, Stück
  8.musikstycke

styckegods /stˈykːəɡˌuːds/ (n)
Stückgut
  enstaka fraktgods (ej hel vagnslast)

styckmord /stˈykmuːrd/ (n)
Zerstückelungsmord
  mord där förövaren styckar offret

styggelse /stˈyːɡəlsə/ (n)
Gräuel
  styggelse

stygn /stˈyːŋn/ (n)
Stich
  åtdragen ögla som bildas när man syr

stylta /stˈylta/ (n)
Stelze
  stång med fotstöd, en för vardera foten, avsedd för gång en bit ovanför marken, mest använt som lekredskap
  i liknelser e. d.

styltlöpare /stˈyltløːpˌarə/ (n)
Stelzenläufer

styltsnäppa /stˈyltsnəpˌa/ (n)
Bindenstrandläufer

stympa /stˈympa/ (v)
verstümmeln
  vanställa genom avhuggning

stympning /stˈympnɪŋ/ (n)
Verstümmelung
  vanställning genom avhuggning

styra /stˈyːra/ (v)
lenken, steuern
  bestämma vad som ska ske
beherrschen
  ha kontroll över sitt uppträdande
steuern, lenken
  styra fordon

styrbord /stˈyrbuːrd/ (adv)
steuerbord
  i riktning mot styrbordssidan

styrbord /stˈyrbuːrd/ (n)
Steuerbord
  högersidan av fartyg

styre /stˈyːrə/ (n)
Herrschaft, Regierung
  ledning
Lenker, Lenkstange, Steuer
  något man styr med

styrelse /stˈyːrəlsə/ (n)
Verwaltung, Leitung, Vorstand

styrelsemöte /stˈyːrəlsəmˌøːtə/ (n)
Vorstandssitzung

styrelseordförande /stˈyːrəlsəˌuːrdføːrˌandə/ (n)
Vorstandsvorsitzender

styren /stˈyːrən/ (n)
Styrol, Cinnamol, Ethenylbenzen, Ethenylbenzol, Monostyrol, Phenylethen
  kemisk förening av kol och väte

styrinstrument /stˈyːrɪnstrˌʉmənt/ (n)
Steuerungsinstrument
  hjälpmedel eller verktyg för påverkning på tekniska, ekonomiska eller operativa processer

styrka /stˈyrka/ (n)
Stärke
  det att vara stark
  speciell förmåga
Stärke, Mannschaft
  krigsstyrka

styrketräna /stˈyrkətrˌɛːna/ (v)
Krafttraining machen
  utföra styrketräning

styrketräning /stˈyrkətrˌɛːnɪŋ/ (n)
Krafttraining

styrman /stˈyrman/ (n)
Steuermann, Steuerfrau
  person som styr ett fartyg

styrning /stˈyrnɪŋ/ (n)
Steuerung
  det att styra

styv /stˈyːv/ (adj)
starr, steif
  som är svår att böja

styvbror /stˈyvbruːr/ (n)
Stiefbruder
  barn till ens förälders partner

styvdotter /stˈyvdɔtːər/ (n)
Stieftochter
  ens partners icke-gemensamma son

styvfader /stˈyvfadər/ (n)
Stiefvater
  förälders make eller manliga partner

styvmor /stˈyvmuːr/ (n)
Stiefmutter
  förälders maka eller kvinnliga partner, som inte är ens moder

styvna /stˈyvna/ (v)
versteifen
  bli styv

styvson /stˈyvsuːn/ (n)
Stiefsohn
  son från ens partners tidigare relation

städa /stˈɛːda/ (v)
aufräumen, putzen, sauber machen
  göra rent

städare /stˈɛːdarə/ (n)
Reinigungskraft
  lokalvårdare

städerska /stˈɛːdəʂkˌa/ (n)
Putzfrau, Raumpflegerin

städhjälp /stˈɛdjəlp/ (n)
Putzfrau, Putzhilfe
  person som städar någons lägenhet mot betalning

städning /stˈɛdnɪŋ/ (n)
Aufräumen, Putzen, Reinemachen
  det att rengöra lokaler och andra miljöer samt att ställa föremål i ordning
  tillfälle då man rengör en lokal eller annan miljö, samt ställer i ordning föremål där

städse /stˈɛdsə/ (adv)
stets
  utan uppehåll

städsegrön /stˈɛdsəɡrˌøːn/ (adj)
immergrün
  som behåller löven året om

städskåp /stˈɛdskoːp/ (n)
Besenschrank
  mindre utrymme som är avsett för förvaring av städredskap, vanligen en garderob eller ett skåp

ställ /stˈɛl/ (n)
Stativ, Ständer, Gestell
  konstruktion

ställa /stˈɛla/ (v)
einstellen, stellen
  ange inställning
stellen, aufstehen
  inta en stående position
stellen
  placera något

ställa in /stˈɛla ˈɪn/ (v)
einstellen
  /bestämma sig för att/ inte /längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet
einstellen, justieren
  justera (radio eller liknande) så att önskad funktion uppnås

ställa upp /stˈɛla ˈɵp/ (v)
mitmachen, sich beteiligen, teilnehmen
  delta
aushelfen, helfen
  hjälpa till, stötta

ställe /stˈɛlə/ (n)
Ort, Platz, Stelle, Stätte
  plats
Stelle
  situation

ställföreträdare /stˈɛlføːrˌɛtrɛːdˌarə/ (n)
Stellvertreter, Stellvertreterin
  person som uppfyller en befattning under begränsad tid under det att ordinarie personal är frånvarande

ställning /stˈɛlnɪŋ/ (n)
Stellung
  4
  2
  3
Stand
  5

ställningstagande /stˈɛlnɪŋstˌɑːɡandə/ (n)
Stellungnahme
  det att ta ställning till något eller uttrycka en viss åsikt

ställverk /stˈɛlvərk/ (n)
Umspannwerk
  anläggning för distribution av elektrisk kraft
Stellwerk
  anläggning varifrån något (t ex växlingen på en bangård) regleras

stäm /stˈɛːm/ (n)
Hasel
  en fiskart i familjen karpfiskar

stämband /stˈɛmband/ (n)
Stimmband, Stimmlippe
  röstbringande band

stämd /stˈɛmd/ (adj)
gestimmt

stämma /stˈɛma/ (n)
Stimme
  röst

stämma /stˈɛma/ (v)
stemmen
  använda stämjärn vid träarbete
verklagen, anklagen
  dra inför domstol
stimmen
  ställa in toner
  vara korrekt, överensstämma

stämma träff /stˈɛma trˈɛf/ (v)
verabreden
  avtala om att träffas

stämma överens /stˈɛma ˌøːvərˈɛns/ (v)
übereinstimmen
  överensstämma

stämning /stˈɛmnɪŋ/ (n)
Stimmung
  atmosfär
  känslotillstånd
  musik
Vorladung, Klage
  juridik

stämningsfull /stˈɛmnɪŋsfˌɵl/ (adj)
stimmungsvoll
  full av (god) stämning, som fyller betraktaren eller deltagaren med en lugn och härlig (men vanligtvis inte alltför berusande) positiv känsla

stämpel /stˈɛmpəl/ (n)
Stempel
  2. verktyg för att märka
  3. märke från verktyg
  4. särprägel

stämpelklocka /stˈɛmpəlklˌɔkːa/ (n)
Stechuhr
  apparat för närvarokontroll

stämpla /stˈɛmpla/ (v)
stempeln
  förse med stämpelavtryck

stämskruv /stˈɛmskrʉv/ (n)
Wirbel
  skruv högst upp på ett stränginstrument

ständigt /stˈɛndɪkt/ (adv)
ständig
  utan avbrott, hela tiden

stänga /stˈɛŋa/ (v)
schließen, beenden
  avsluta verksamhet
  sluta presentera/redigera ett dokument
zumachen, schließen
  göra så att något plant täpper till öppning
  ändra från öppet till stängt tillstånd

stänga av /stˈɛŋa ɑːv/ (v)
aussperren
  1. förbjuda att delta
absperren
  2. förbjuda tillträde
abschalten, ausschalten
  3. avaktivera en apparat eller anläggning
abfahren, beenden, herunterfahren
  4. avsluta program eller datorsystem

stängd /stˈɛŋd/ (adj)
geschlossen
  som inte är öppen

stängel /stˈɛŋəl/ (n)
Stängel
  bladlös stjälk

stängsel /stˈɛŋsəl/ (n)
Umzäunung, Zaun, Abzäunung

stänk /stˈɛŋk/ (n)
Spritzer
  droppar av stänkande vätska

stänka /stˈɛŋka/ (v)
bespritzen
  sprida en vätska i droppar på någon/något
spritzen
  sprida ut sig i droppar

stänkskärm /stəŋksxˈɛrm/ (n)
Kotflügel, Schutzblech

stäpp /stˈɛp/ (n)
Steppe

stäppflyghöna /stˈɛpflyɡhˌøːna/ (n)
Steppenhuhn

stäpphumla /stˈɛphɵmlˌa/ (n)
Cullumanushummel
  individ av arten Bombus cullumanus, som är en art i släktet humlor

stäppvipa /stˈɛpviːpˌa/ (n)
Steppenkiebitz

stäppörn /stəpˈœrn/ (n)
Steppenadler

stärka /stˈɛːrka/ (v)
stärken, kräftigen

stärkelse /stˈɛːrkəlsə/ (n)
Stärke, Speisestärke
  kolhydrat i föda

stäv /stˈɛːv/ (n)
Steven
  främre eller bakre del av en båt

stå /stˈoː/ (v)
stehen
  (om människa eller djur) ha upprätt ställning
  (om föremål) vara placerad, ofta upprätt
  (om maskiner o.dyl.) ej vara i funktion
  vara målvakt
  vara skriven

stå för fiolerna /stˈoː føːr fˈiːuːlˌɛrna/ (v)
die Zeche zahlen
  betala

stå pall /stˈoː pˈal/ (v)
etwas gewachsen sein
  stå emot

stå på bar backe /stˈoː poː bˈɑːr bˈakːə/ (v)
vor dem Nichts stehen
  vara utblottad

stå rycken /stˈoː rˈykːən/ (v)
standhalten
  väl uthärda påfrestningar

stå som en åsna mellan två hötappar /stˈoː sɔm ɛn ˈoːsna mˈɛlan tvˈoː hˈøːtapˌar/ (v)
wie ein Esel zwischen zwei Heuhaufen stehen
  stå i valet

stå upp /stˈoː ˈɵp/ (v)
auferstehen
  bli levande igen
sich erheben
  försvara
hochstehen
  sticka upp

stå ut /stˈoː ˈʉt/ (v)
abstehen, vorstehen
  sticka ut
aushalten, ertragen
  uthärda, tåla

stå över /stˈoː ˈøːvər/ (v)
aussetzen
  inte vara med, oftast efter att ha varit med tidigare

ståhej /stˈoːhəj/ (n)
Hallo, Rummel, Wirbel
  ljudlig, kaosartad atmosfär

stål /stˈoːl/ (n)
Stahl

stålar /stˈoːlar/ (n)
Kies, Knete, Kohle, Geld, Koks, Möpse
  pengar (vardagligt)

stålbad /stˈoːlbad/ (n)
Stahlbad
  medicinskt hälsobad med tillsats av järnsalter
  metallurgisk process med flytande stål i smältugn
  svår, ofta plågsam, men renande och härdande behandling

stålbalk /stˈoːlbalk/ (n)
Stahlbalken, Stahlträger
  balk tillverkad av stål, ofta använd som konstruktionselement i byggnader

stålbolag /stˈoːlbuːlˌɑːɡ/ (n)
Stahlkonzern
  företag som tillverkar, bearbetar eller säljer stål

stålborste /stˈoːlbɔʂtˌɛ/ (n)
Drahtbürste
  borste med borststrån av stål eller annan metall

stålbröllop /stoːlbrˈœluːp/ (n)
Stählerne Hochzeit

ståldörr /stoːldˈœr/ (n)
Stahltür
  dörr tillverkad av stål som ska skydda vid en brand att elden sprider sig snabbt i hela byggnaden

stålhjul /stˈoːljʉl/ (n)
Stahlrad
  hjul tillverkad av stål

stålrör /stˈoːlrøːr/ (n)
Stahlrohr
  rör tillverkat av stål

stålrörsmöbel /stoːlrˈœʂmøːbˌɛl/ (n)
Stahlrohrmöbel
  möbel som har en stomme av stålrör

ståltråd /stoːltrˈoːd/ (n)
Eisendraht, Stahldraht
  tråd av stål

stålverk /stˈoːlvərk/ (n)
Stahlwerk
  industriell anläggning för järn- och stålproduktion

stålverksarbetare /stˈoːlvərksˌarbeːtˌarə/ (n)
Stahlarbeiter
  person som jobbar på ett stålverk

stånd /stˈoːnd/ (n)
Ständer, Latte
  erektion
Stand
  samhällsklass
  saluplats på torg, i basar

ståndare /stˈoːndarə/ (n)
Staubgefäß, Staubblatt
  manligt könsorgan i en blomma

ståndpunkt /stˈoːndpɵŋkt/ (n)
Standpunkt, Einstellung, Haltung

stång /stˈɔŋ/ (n)
Stange

stånga /stˈɔŋa/ (v)
stoßen
  knuffa till med huvudet

ståplats /stˈoːplats/ (n)
Stehplatz
  plats där man får stå

ståtlig /stˈoːtlɪɡ/ (adj)
stattlich, prachtvoll
  som utstrålar storhet, styrka, elegans och kanske lyx eller ära

stöd /stˈøːd/ (n)
Stütze, Unterstützung, Halt
Unterstützung
  det att visa medkänsla eller hjälpa andra

stöddig /stˈœdɪɡ/ (adj)
selbstherrlich
  alltför självsäker
robust, stark, stämmig
  stor och kraftig

stödja /stˈœdja/ (v)
unterstützen, stützen
  ge moraliskt, intellektuellt, ekonomiskt stöd
stützen
  hålla något uppe genom att fungera som stöd
  grunda sig på något
  hålla sig uppe genom att vila mot stöd

stödjepunkt /stˈœdjəpɵŋkt/ (n)
Stützpunkt
  punkt som stödjer något, ofta bildligt om t.ex. område

stödmur /stˈœdmʉr/ (n)
Stützmauer
  mur som byggs för att stödja

stödyta /stˈøːdyːtˌa/ (n)
Stützfläche
  yta på vilken en kropp stöder sig

stödåtgärd /stˈøːdoːtjˌɛːrd/ (n)
Stützmaßnahme
  åtgärd som ska skydda mot financiella risker

stök /stˈøːk/ (n)
Vorbereitung
  förberedning
Haushaltung
  hushållning
Aufräumen
  städning

stökig /stˈøːkɪɡ/ (adj)
ungepflegt
  ovårdad eller osnygg
unaufgeräumt, unordentlich
  som kännetecknas av oordning eller oreda

stöld /stˈœld/ (n)
Diebstahl

stöldgods /stˈœldɡuːds/ (n)
Diebesgut
  varor som stulits

stöldvåg /stˈœldvoːɡ/ (n)
Diebstahlswelle
  en serie av stölder som drabbar en stad som en våg

stöna /stˈøːna/ (v)
stöhnen, ächzen
  (av smärta, ansträngning, njutning e.d.) frambringa ett långdraget dovt ljud med rösten

stöpa /stˈøːpa/ (v)
gießen
  tillverka genom att hälla smält massa i form och låta den stelna
ziehen
  tillverka ljus av smält stearin

stöpsel /stˈœpsəl/ (n)
Stöpsel
  propp

stöpslev /stˈœpsləv/ (n)
Gießlöffel
  slev avsedd för stöpning

stör /stˈøːr/ (n)
Stör
  fiskart Acipenser sturio
Holzstange, Pfahl
  trästång

störa /stˈøːra/ (v)
stören
  rubba balansen

störande /stˈøːrandə/ (adj)
störend
  presensparticip av störa

störd /stˈœrd/ (adj)
gestört
  galen, mentalt sjuk
  perfektparticip av störa
  som utsätts för störning

störning /stˈœrnɪŋ/ (n)
Störung
  företeelse som avviker från det normala
  företeelse som försvårar överförande av information

störningsfri /stˈœrnɪŋsfrˌiː/ (adj)
störungsfrei
  utan störningar

störningsfritt /stˈœrnɪŋsfrˌɪt/ (adv)
störungsfrei
  avledning till adjektivet störningsfri

större fläckkivi /stˈœrə flˈɛkkiːvˌiː/ (n)
Haastkiwi
  en fågelart (Apteryx haastii) inom familjen kivier (Apterygidae)

större hackspett /stˈœrə hˈakspət/ (n)
Buntspecht

större tinamou /stˈœrə tˈiːnamˌuːʉ/ (n)
Großtao, Großtinamu
  en fågelart (Tinamus major) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

störta /stˈœta/ (v)
stürzen
  få att falla med kraft
  med kraft och okontrollerat falla ned

störtregn /stˈœtrəŋn/ (n)
Platzregen, Starkregen
  ösregn

stöt /stˈøːt/ (n)
Stoß
  då två kroppar kolliderar
Stromschlag
  kortvarig utsättning för en elektrisk ström
Stoßen
  tävlingsgren i tyngdlyftning

stöta /stˈøːta/ (v)
stoßen
  ge en stöt
anbaggern, anmachen
  göra närmanden
an, stoßen
  väcka anstöt

stöta på patrull /stˈøːta poː pˈatrɵl/ (v)
auf Widerstand stoßen
  stöta på hinder

stötande /stˈøːtandə/ (adj)
anstößig
  presensparticip av stöta

stötdämpande /stˈœtdəmpˌandə/ (adj)
stoßdämpfend
  som minskar stötar

stötfångare /stˈœtfɔŋˌarə/ (n)
Stoßstange
  en bildel som skyddar karossens främre och bakre delar vid en olycka

stötta /stˈœtːa/ (n)
Stütze
  enkel konstruktion som fungerar som stöd

stötta /stˈœtːa/ (v)
unterstützen
  hjälpa genom att finnas till hands
stützen
  stödja med hjälp av stöd

stövel /stˈøːvəl/ (n)
Stiefel
  skodon

stövla /stˈœvla/ (v)
stapfen, stiefeln
  gå med tunga steg

stürmerfoul /stˈɵrmərfˌuːʉl/ (n)
Stürmerfoul
  offensiv foul

subaraknoidalrum /sˈʉbɑːrˌaknuːˌiːdalrˌɵːm/ (n)
Subarachnoidalraum
  utrymme runt CNS

subjekt /sˈɵbjəkt/ (n)
Subjekt
  filosofisk, juridisk
  logikskt subjekt
Subjekt, Satzgegenstand
  grammatiskt subjekt

subjektiv /sˈɵbjəktˌiːv/ (adj)
subjektiv
  personlig, ensidig, partisk, /med en sanningshalt/ som varierar beroende på vilken person man refererar till

subjektivitet /sˈɵbjəktˌiːviːtˌeːt/ (n)
Subjektivität
  1. och 2.

subjunktion /sˌɵbjɵŋksxˈuːn/ (n)
Subjunktion
  underordnande konjunktion

sublim /sˈɵbliːm/ (adj)
sublim
  Som känner sig transcendent

submukosa /sˈɵbmʉkˌuːsa/ (n)
Tela submucosa
  lager av bindväv under en mukosa (slemhinna)

subordination /sˌʉbuːrdˌiːnasxˈuːn/ (n)
Subordination
  underordning

subsidiaritetsprincip /sˈɵbsiːdˌiːarˌiːteːtsprˌɪnsɪp/ (n)
Subsidiaritätsprinzip

substans /sɵbstˈans/ (n)
Substanz
  ämne

substantiv /sˈɵbstantˌiːv/ (n)
Dingwort, Hauptwort, Substantiv

substantivböjning /sˌɵbstantɪvbˈœjnɪŋ/ (n)
Deklination
  grammatisk böjning av substantiv

substantivera /sˈɵbstantˌiːvərˌa/ (v)
substantivieren
  använda ett ord (adjektiv) som substantiv

substantivering /sˈɵbstantˌiːveːrˌɪŋ/ (n)
Substantivierung
  det att substantivera
  substantiverat ord

substantivisk /sˈɵbstantˌiːvɪsk/ (adj)
substantivisch
  som har att göra med eller som liknar substantiv

substitut /sˈɵbstɪtˌʉt/ (n)
Ersatz, Substitut

subtil /sˈɵbtiːl/ (adj)
subtil
  hårfin

subtilitet /sˈɵbtiːlˌiːteːt/ (n)
Subtilität

subtrahend /sˈɵbtrahˌɛnd/ (n)
Subtrahend
  det tal som skall dragas från ett annat

subtrahera /sˈɵbtrahərˌa/ (v)
subtrahieren, abziehen
  matematik

subtraherad /sˈɵbtrahərˌad/ (adj)
subtrahiert
  perfektparticip av subtrahera

subtraktion /sˌɵbtraksxˈuːn/ (n)
Subtraktion

subvention /sˌɵbvənsxˈuːn/ (n)
Subvention
  ekonomiskt understöd

subversiv /sˈɵbvəʂˌiːv/ (adj)
subversiv

succession /sˌɵksəsxˈuːn/ (n)
Erbfolge, Thronfolge
  efterträdande

successiv /sˈɵksəsˌiːv/ (adj)
allmählich, sequentiell, sukzessiv

successivt /sˈɵksəsˌɪvt/ (adv)
allmählich, sukzessiv
  förändring som sker så småningom och inte plötsligt

succé /sɵksˈeː/ (n)
Erfolg
  stor framgång

suck /sˈɵk/ (n)
Seufzer
  djup inandning med förträngd ljudspringa

sucka /sˈɵkːa/ (v)
seufzen

suckat /sˈɵkːat/ (n)
Zitronat
  kanderade skal från citrusfrukter

sudanes /sˈʉdanəs/ (n)
Sudanese
  invånare i Sudan eller som har sudanesisk härkomst

sudanesisk /sˈʉdanəsˌɪsk/ (adj)
sudanesisch

sudanesiska /sˈʉdanəsˌɪska/ (n)
Sudanesin
  kvinna från Sudan

suddig /sˈɵdɪɡ/ (adj)
verschwommen
  oklar, oskarp, som saknar fokus
nebulös
  oklar, vars gränser inte är definierade

sudoku /sˈʉdɔkˌʉ/ (n)
Sudoku

suffix /sˈɵfiːks/ (n)
Suffix, Nachsilbe, Suffixum, Affixum

sufflera /sˈɵfleːrˌa/ (v)
soufflieren
  agera sufflör, viskande fylla i repliker som en skådespelare är på väg att missa

sufflé /sɵflˈeː/ (n)
Soufflé
  (egentligen något uppblåst) en sorts porös pudding

sufflör /sˈɵfløːr/ (n)
Souffleur
  person som sufflerar

sufflös /sˈɵfløːs/ (n)
Souffleuse
  kvinna med uppgift att sufflera

sufism /sˈʉfɪsm/ (n)
Sufismus
  samlingsbeteckning för den andliga eller esoteriska aspekten inom islam

suga /sˈʉɡa/ (v)
saugen
  dra in
  vara dålig

suga på ramarna /sˈʉɡa poː rˈɑːmarnˌa/ (v)
am Hungertuch nagen
  ha det knappt

sugen /sˈʉjən/ (adj)
hungrig, begierig, lüstern
  fylld av begär, som gärna vill ha /något/

sugga /sˈɵɡa/ (n)
Sau
  grishona
  skällsord

suggerera /sˈɵɡərˌeːra/ (v)
suggerieren
  föreslå
  påverka

suggestion /sˌɵɡəssxˈuːn/ (n)
Suggestion
  psykisk eller hypnotisk påverkan

suggestiv /sˈɵɡəstˌiːv/ (adj)
suggestiv
  tankeväckande, förledande

sugklocka /sˈɵɡklɔkːˌa/ (n)
Saugglocke
  förlossningsinstrument

sugmärke /sˈɵɡmərkə/ (n)
Knutschfleck
  märke på kroppen

sugrör /sˈɵɡrøːr/ (n)
Strohhalm, Trinkhalm
  plaströr att dricka med

sula /sˈʉla/ (n)
Tölpel
  fågel av fågelfamiljen sulor (sulidae)
Sohle
  undersida på fot eller sko

sula /sˈʉla/ (v)
besohlen
  förse skor med sulor

sulfat /sˈɵlfat/ (n)
Sulfat
  salt och ester av svavelsyra

sulfit /sˈɵlfiːt/ (n)
Sulfit
  salt eller ester av svavelsyrlighet

sulfurylklorid /sˈɵlfʉrˌylkluːrˌiːd/ (n)
Schwefelsäuredichlorid, Sulfonylchlorid, Sulfurylchlorid, Sulfuryldichlorid
  kemisk förening av klor, svavel och syre, SO2Cl2

sultan /sˈɵltan/ (n)
Sultan
  islamsk härskartitel

sultanmes /sˈɵltanməs/ (n)
Sultansmeise
  arten Melanochlora sultanea i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

sumeriska /sˈʉmərˌɪska/ (n)
Sumerisch
  ett utdött språk som talades i det forntida Sumer i södra Mesopotamien i nuvarande södra Irak omkring 3200-1700 f.v.t.

summa /sˈɵma/ (n)
Summe
  resultat av addition
  särskild mängd pengar

summaformel /sˌɵmafˈɔrməl/ (n)
Bruttoformel, Summenformel
  kemisk formel som anger antalet atomer av olika atomslag i en molekyl

summand /sˈɵmand/ (n)
Summand
  tal som summeras

summen /sˈɵmən/ (adj)
geschwommen
  perfektparticip av simma

summera /sˈɵmeːrˌa/ (v)
addieren, summieren, zusammenzählen
  beräkna en summa
zusammenfassen
  sammanfatta och avsluta en diskussion, argument, föredrag eller dylikt

sump /sˈɵmp/ (n)
Fischkasten
  sänkbar låda av trä för att hålla och spara fångad fisk levande

sumpkrokodil /sˈɵmpkruːkˌoːdiːl/ (n)
Sumpfkrokodil
  en djurart inom familjen krokodiler som förekommer i Indien, Pakistan, Sri Lanka, Bangladesh, Nepal, och Iran

sumpmark /sˈɵmpmark/ (n)
Sumpfland
  markområde som är mer eller mindre blött

sumpvipa /sˈɵmpviːpˌa/ (n)
Weißschwanzkiebitz

sund /sˈɵnd/ (adj)
gesund
  hälsosam
  vettig

sund /sˈɵnd/ (n)
Straße, Sund, Meerenge
  vattenområde

sundanesiska /sˈɵndanəsˌɪska/ (n)
Sudanesisch
  ett språk som talas av sundaneser, främst på ön Java i Indonesien

sunnanvind /sˈɵnanvˌɪnd/ (n)
Südwind
  vind som blåser från söder, sydlig vind

sunnimuslim /sˈɵniːmˌɵsliːm/ (n)
Sunnit, Sunnitin
  anhängare av den gren inom islam som kallas sunna

sunt förnuft /sˈɵnt fˈœrnɵft/ (n)
gesunder Menschenverstand

supa /sˈʉpa/ (v)
saufen

supande /sˈʉpandə/ (n)
Saufen, Sauferei
  dryckeslag

super /sˈʉpər/ (adj)
super
  mycket bra

superdator /sˈʉpərdˌɑːtɔr/ (n)
Supercomputer, Superrechner

superhjälte /sˈʉpərjˌɛːltə/ (n)
Superheld

superhjältinna /sˈʉpərjˌɛltɪnˌa/ (n)
Superheldin

superi /sˈʉpərˌiː/ (n)
Sauferei
  det att supa

superlativ /sˈʉpərlˌatiːv/ (n)
Superlativ
  den högsta komparationsgraden

supermakt /sˈʉpərmˌakt/ (n)
Supermacht

supernova /sˈʉpərnˌuːva/ (n)
Supernova

superposition /sˌʉpərpˌuːsɪsxˈuːn/ (n)
Superposition
  överlagring (exempelvis av vågor)

superstjärna /sˈʉpəʂɕˌɛrna/ (n)
Superstar
  berömd personlighet

supervalår /sˈʉpərvˌaloːr/ (n)
Superwahljahr
  år (någon gång) under vilket flera politiska val sammanfaller (i ett givet land)

supervulkan /sˈʉpərvˌɵlkan/ (n)
Supervulkan

supination /sˌʉpiːnasxˈuːn/ (n)
Supination
  utåtrotation gentemot kroppens medellinje

supinum /sˈʉpiːnˌʉm/ (n)
Supinum, Lagewort, Supin
  verbform

suppleant /sˈɵpləˌant/ (n)
Stellvertreter, Stellvertreterin, Suppleant
  person som är utsedd till att ta någon annans plats då denne ej är närvarande

suppletiv /sˈɵplətˌiːv/ (adj)
suppletivisch
  som har ej etymologiskt besläktade ordstammar i olika böjningsformer

supplik /sˈɵpliːk/ (n)
Supplik
  böneskrift

supporter /sˈɵpoːtər/ (n)
Anhänger, Anhängerin, Unterstützer, Unterstützerin
  gynnare, den som stöder något

suppuration /sˌɵpʉrɑːsxˈuːn/ (n)
Suppuration
  varbildning

sur /sˈʉr/ (adj)
sauer
  med lågt pH-värde
  som innehåller syra
  på dåligt humör
nass, feucht
  våt

sura /sˈʉra/ (n)
Sure

surdeg /sˈɵrdəɡ/ (n)
Sauerteig
  deg gjord på mjöl och vatten

surdegsbröd /sˈɵrdəɡsbrˌøːd/ (n)
Sauerteigbrot
  bröd som är bakat på surdeg

surfa /sˈɵrfa/ (v)
surfen
  använda Internet
surfen, wellenreiten
  åka på vatten

surfbräda /sˈɵrfbrɛːdˌa/ (n)
Surfbrett, Wellenreiterbrett
  bräda avsedd för att surfa

surfplatta /sˈɵrfplatːˌa/ (n)
Tablet, Tabletcomputer
  bärbar handdator

surinamesisk /sˈʉriːnˌaməsˌɪsk/ (adj)
surinamisch
  som rör Surinam, dess folk, kultur eller geografi

surkål /sˈɵrkoːl/ (n)
Sauerkraut
  jäst vitkål

surkörsbär /sɵrkˈœʂbɛːr/ (n)
Sauerkirsche
  frukt från surkörsbärsträdet (Prunus cerasus)

surkörsbärsträd /sɵrkˈœʂbɛːʂtrˌɛːd/ (n)
Sauerkirschenbaum
  träd surkörsbär växer på

surna /sˈɵrna/ (v)
sauer werden

surr /sˈɵr/ (n)
Summen, Surren
  surrande ljud

surra /sˈɵra/ (v)
zurren
  att foga samman med hjälp av rep
brummen, summen, surren
  att frambringa ett lågt, kontinuerligt, brummande ljud

surrealism /sˈɵrəˌalɪsm/ (n)
Surrealismus
  en inriktning där man strävan efter att återskapa drömmarnas fria flöde

surrogat /sˈɵruːɡˌat/ (n)
Ersatz, Surrogat, Ersatzstoff

surströmming /sɵʂtrˈœmɪŋ/ (n)
Surströmming
  strömming som konserverats genom jäsning

sus /sˈʉs/ (n)
Sausen, Rauschen, Säuseln
  svagt, tonlöst, utdraget ljud, exempelvis av svag vind

susa /sˈʉsa/ (v)
sausen, rauschen, säuseln
  ge ifrån susande ljud
sausen
  röra sig med hög hastighet

sushi /sˈɵshiː/ (n)
Sushi
  japansk maträtt

sushirestaurang /sˈɵshiːrˌɛstaˌʉraŋ/ (n)
Sushirestaurant
  restaurang som tillagar, säljer och serverar sushi

suspekt /sˈɵspəkt/ (adj)
suspekt

suspension /sˌɵspənsxˈuːn/ (n)
Freistellung, Suspendierung, Suspension
  1. det att bli suspendera
Suspension
  2. kolloidal blandning

suspensoar /sˈɵspənsˌuːar/ (n)
Sportsuspensorium, Suspensorium, Tiefschutz, Tiefschützer

sutenör /sˈʉtənˌøːr/ (n)
Zuhälter, Zuhälterin
  hallick

suterräng /sˈʉtərˌɛŋ/ (n)
Souterrain
  källarvåning

suv /sˈʉv/ (n)
SUV
  terrängbil avsedd för stadsbruk

suverän /sˈʉvərˌɛːn/ (adj)
souverän
  självstyrande

suverän /sˈʉvərˌɛːn/ (n)
Souverän
  härskare, person med suverän makt

suveränitet /sˈʉvərˌɛːniːtˌeːt/ (n)
Souveränität

suzerän /sˈʉsərˌɛːn/ (n)
Suzerän
  länsherre med överhöghet gentemot sin läntagare

suzeränitet /sˈʉsərˌɛːniːtˌeːt/ (n)
Suzeränität
  länsherrens överhöghet gentemot läntagaren

svabba /svˈaba/ (v)
schwabbern
  röra på kroppen

svacka /svˈakːa/ (n)
Mulde, Senke, Vertiefung
  en låg och vid fördjupning i landskapet
Tief
  en tidsperiod under vilken en idrottare eller ett lag spelar sämre än normalt

svag /svˈɑːɡ/ (adj)
schwach, leise
  (om ljud) med låg intensitet
schwach
  (om material) ömtålig
schwach, schwächlich
  som har låg förmåga till kraft
  (om person) som dåligt klarar att utföra mycket vid stress eller bakslag

svag /svˈɑːɡ/ (n)
Niederung, Talmulde, Talsenke
  dalsänka, däld

svagdricka /svˈaɡdrɪkːˌa/ (n)
Dünnbier
  måltidsdryck med svag alkoholhalt
  måltidsdryck, ursprungligen svag maltdryck

svaghet /svˈaɡheːt/ (n)
Schwäche, Schwachheit
  det att vara svag
  dålig egenskap

svagström /svaɡstrˈœm/ (n)
Schwachstrom
  elektricitet med svag och o­farlig strömstyrka

svaja /svˈɑːja/ (v)
schwanken
  svänga fram och tillbaka, oftast om något som står upp

svajande /svˈɑːjandə/ (adj)
schwankend
  presensparticip av svaja

svajig /svˈɑːjɪɡ/ (adj)
schwankend
  instabil, ranglig, skranglig

sval /svˈɑːl/ (adj)
kühl
  av behagligt låg temperatur

sval /svˈɑːl/ (n)
Gemüsefach
  avdelning i ett kylskåp, vanligen beläget längst ned

svala /svˈɑːla/ (n)
Schwalbe
  fågel

svalg /svˈalj/ (n)
Schlucht
  avgrund, klyfta
Rachen, Schlund
  rörformigt organ

svalka /svˈalka/ (n)
Kühle
  behaglig kyla

svalka /svˈalka/ (v)
abkühlen, kühlen
  behagligt kyla av

svalkande /svˈalkandə/ (adj)
abkühlend, erfrischend
  som svalkar

svall /svˈal/ (n)
Schwall
  häftig rörelse av en stor vattenmassa

svalla /svˈala/ (v)
fluten, schwallen, wogen
  gå i vågor

svallvåg /svˈalvoːɡ/ (n)
Kielwasser
  ytvåg efter kropp i rörelse

svalna /svˈalna/ (v)
abkühlen, erkalten

svamla /svˈamla/ (v)
faseln, schwafeln
  prata osammanhängande

svammel /svˈaməl/ (n)
Faselei, Gefasel
  osammanhängande prat

svamp /svˈamp/ (n)
Pilz
  fruktkropp
  mykologi
Schwamm, Badeschwamm
  tvättsvamp

svampkniv /svˈampkniːv/ (n)
Pilzmesser
  kniv som används vid svampplockning

svampkorg /svˈampkɔrj/ (n)
Pilzkorb

svampplockare /svˈamplɔkːˌarə/ (n)
Pilzsammler, Pilzsammlerin
  person som (för tillfället eller regelbundet) plockar svamp, d.v.s. vistas i naturen i syfte att inhämta vilt växande svamp, vanligen för matlagning

svampplockning /svˈamplɔknˌɪŋ/ (n)
Pilzsuche
  det att plocka svamp

svampsoppa /svˈampsɔpˌa/ (n)
Pilzsuppe
  soppa

svan /svˈɑːn/ (n)
Schwan
  fågel

svans /svˈans/ (n)
Schwanz, Schweif
  utväxt

svansstjärna /svˈansɕərnˌa/ (n)
Schwanzsterne
  äldre namn för komet, översättningslån

svar /svˈɑːr/ (n)
Antwort, Reaktion
  om handlig
Antwort
  yttrande

svara /svˈɑːra/ (v)
antworten, entgegnen, erwidern
  ge information till fråga
beantworten, antworten
  svara brev
antworten
  öppna en kommunikationslinje (t.ex. svara i telefon)

svarande /svˈɑːrandə/ (n)
Beklagte, Beklagter
  den mot vilken civilrättslig talan väckts i domstol

svart /svˈat/ (adj)
schwarz, Schwarz
  som har samma eller liknande färg som kol

svart hål /svˈat hˈoːl/ (n)
schwarzes Loch, Schwarzes Loch

svart kopparoxid /svˈat kˈɔparˌuːksiːd/ (n)
Kupfermonoxid
  kemisk förening av koppar och syre

svart låda /svˈat lˈoːda/ (n)
Blackbox, Flugschreiber
  (transport) färdskrivare
Blackbox
  metod inom teknik och vetenskap att bortse från de interna mekanismerna

svartand /svˈatand/ (n)
Dunkelente

svartfot /svˈatfuːt/ (n)
Blackfoot, Schwarzfuß-Indianer
  medlem av den nordamerikanska indianstammen svartfötter

svarthuvad and /svˈathʉvˌad ˈand/ (n)
Kuckucksente
  en fågelart inom familjen änder

svarthätta /svˈathətːˌa/ (n)
Mönchsgrasmücke
  en art inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae)

svarthårig /svathˈoːrɪɡ/ (adj)
schwarzhaarig
  som har svart hår

svartjord /svˈaɕuːrd/ (n)
Schwarzerde
  en svart jordmån rik på humus som förekommer i Ukraina

svartklädd /svˈatkləd/ (adj)
schwarz gekleidet, schwarzgekleidet
  som (mestadels eller uteslutande) har svarta kläder på sig

svartlista /svˈatlɪstˌa/ (v)
auf die schwarze Liste setzen
  uppföra på lista över personer eller företag som man inte skall ha något att göra med

svartlärka /svˈatlərkˌa/ (n)
Mohrenlerche

svartmaskad hackspett /svˈatmaskˌad hˈakspət/ (n)
Goldmaskenspecht
  en fågelart (Melanerpes flavifrons) i familjen hackspettar

svartmes /svˈatməs/ (n)
Tannenmeise

svartpannad eldvävare /svˈatpanˌad ˈɛldvɛːvˌarə/ (n)
Feuerweber, Feuerwida
  en fågelart (Euplectes franciscanus) i familjen vävare (Ploceidae)

svartpeppar /svˈatpəpˌar/ (n)
schwarzer Pfeffer
  pepparfrukterna

svartrot /svˈatruːt/ (n)
Garten-Schwarzwurzel, Spanische Schwarzwurzel
  Scorzonera hispanica

svartsjuk /svˈatsxʉk/ (adj)
eifersüchtig

svartsjuka /svˈatsxʉkˌa/ (n)
Eifersucht
  det att vara svartsjuk

svartsoppa /svˈatsɔpˌa/ (n)
Blutsuppe
  soppa som görs på blod, vin och kryddor

svarttofsad gråmes /svˈatːɔfsˌad ɡrˈoːməs/ (n)
Schwarzhäubchenmeise
  arten Baeolophus atricristatus i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

svarttärna /svatːˈɛːrna/ (n)
Trauerseeschwalbe

svartvit /svˈatviːt/ (adj)
schwarzweiß, schwarz-weiß
  i gråskala
  som framställer utifrån extrem synvinkel
  svart och vit, utan andra färger

svartvit flugsnappare /svˈatviːt flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
Trauerschnäpper

svartvit tv /svˈatviːt tˌeːvˈeː/ (n)
Schwarzweißfernsehen
  retronym för tv med monokrom bild (i motsats till färg-tv)

svarv /svˈɑːrv/ (n)
Drehmaschine, Drehbank, Drechselbank

svarva /svˈɑːrva/ (v)
abdrehen, drehen
  svarva metall, plast eller sten
drechseln
  svarva trä eller plast

svastika /svˈastiːka/ (n)
Swastika

svavel /svˈɑːvəl/ (n)
Schwefel, Sulfur
  kemiskt grundämne med beteckning S

svaveldiklorid /svˈɑːvəldˌɪkluːrˌiːd/ (n)
Schwefeldichlorid
  kemisk förening av klor och svavel, SCl2

svaveldioxid /svˈɑːvəldˌiːuːksˌiːd/ (n)
Schwefeldioxid
  kemisk förening av svavel och syre

svavelsyra /svˈɑːvəlsˌyːra/ (n)
Schwefelsäure, Dihydrogensulfat
  H₂SO₄

svavelsyrlighet /svˈɑːvəlsˌyrlɪɡhˌeːt/ (n)
Dihydrogensulfit, Schweflige Säure, Schwefligsäure
  kemisk förening av väte, svavel och syre

svaveltrioxid /svˈɑːvəltrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Schwefeltrioxid
  kemi förening av svavel och syre

svavelväte /svˈɑːvəlvˌɛːtə/ (n)
Schwefelwasserstoff
  kemisk förening av svavel och väte

sveda /svˈeːda/ (n)
Beißen, Brennen, brennender Schmerz
  svidande smärta

sveda /svˈeːda/ (v)
anbrennen, sengen
  bränna något på ytan eller runt kanterna

svek /svˈeːk/ (n)
Verrat, Betrug, Falschheit, Täuschung, Wortbruch

svekfull /svˈeːkfɵl/ (adj)
falsch, hinterlistig
  som är full av svek

sven /svˈeːn/ (n)
Knappe
  ung manlig tjänare

svengelsk /svˈɛŋəlsk/ (adj)
schwenglisch
  som har att göra med svengelska

svengelska /svˈɛŋəlskˌa/ (n)
Schwenglisch

svensexa /svˈɛnsəksˌa/ (n)
Junggesellenabschiedsparty, Junggesellenabschied
  fest för brudgum

svensk /svˈɛnsk/ (adj)
schwedisch
  som rör Sverige

svensk /svˈɛnsk/ (n)
Schwede, Schwedin
  person med svenskt medborgarskap

svenska /svˈɛnska/ (n)
Schwedisch
  språk
Schwedin
  svensk kvinna

svensklärare /svˈɛnsklɛːrˌarə/ (n)
Schwedischlehrer, Schwedischlehrerin
  lärare i skolämnet svenska

svenskprov /svˈɛnskpruːv/ (n)
Schwedischarbeit, Schwedischtest
  prov i skolämnet svenska

svenskspråkig /svˈɛnsksproːkˌɪɡ/ (adj)
schwedisch
  något som är på språket svenska

svensktalande /svˈɛnsktalˌandə/ (adj)
schwedischsprachig
  som talar eller har kunskaper i att tala svenska

svepa /svˈeːpa/ (v)
wickeln
  linda in, omvira
räumen
  oskadliggöra minor
schweifen
  röra sig snabbt med vida rörelser

svepskäl /svˈɛpsxɛːl/ (n)
Vorwand
  föregivet men uppdiktat skäl

svetsa /svˈɛtsa/ (v)
schweißen
  sammanfoga två metallstycken genom sammansmältning vid hög temperatur

svetsare /svˈɛtsarə/ (n)
Schweißer, Schweißerin

svett /svˈɛt/ (n)
Schweiß, Schwitze

svettas /svˈɛtːas/ (v)
schwitzen

svettdroppe /svˈɛtdrɔpə/ (n)
Schweißtropfen
  droppe av svett

svettig /svˈɛtːɪɡ/ (adj)
durchgeschwitzt, schweißig, schwitzend
  som känner sig täckt av svett

svettning /svˈɛtnɪŋ/ (n)
Schwitzen

svida /svˈiːda/ (v)
brennen, beißen
  kännas med denna smärta
brennen, beißen, schmerzen
  orsaka brännande och stickande smärta

svika /svˈiːka/ (v)
enttäuschen
  inte nå upp till förväntningar, bli en besvikelse
enttäuschen, Vertrauen brechen
  inte uppfylla sina förpliktelser, göra besviken

svikt /svˈɪkt/ (n)
Spannung
  böjlighet med stor förmåga att återgå till utgångsläge
Sprungbrett
  fjädrande planka som används vid simhopp
Schwäche
  funktionsnedsättning hos ett organ

svikta /svˈɪkta/ (v)
federn, nachgeben
  böja sig under inverkan av tryck
schwanken, wackeln, wanken
  böjas och (nästan) ge vika

sviktande /svˈɪktandə/ (adj)
nachlassend, schwankend
  presensparticip av svikta

svimma /svˈɪma/ (v)
ohnmächtig werden, in Ohnmacht fallen
  förlora medvetandet

svimning /svˈɪmnɪŋ/ (n)
Besinnungslosigkeit, Ohnmacht
  förlust av medvetandet

svin /svˈiːn/ (n)
Schwein
  motbjudande person

svinaktig /svˈiːnaktˌɪɡ/ (adj)
gemein, schweinisch, unanständig
  som beter sig som ett svin
  som är hänsynslös

svindel /svˈɪndəl/ (n)
Schwindel
  bedrägeri
  yrsel

svindyr /svˈɪndyːr/ (adj)
saumäßig teuer, sauteuer, schweineteuer
  mycket dyr

svineri /svˈiːnərˌiː/ (n)
Schweinerei
  det att bete sig som ett svin
  svingård

svinfoder /svɪnfˈuːdər/ (n)
Schweinefutter
  foder ämnat åt svin

svinga /svˈɪŋa/ (v)
schwingen
  (med armarna) föra något i en stor båge

svinmålla /svˈɪnmoːlˌa/ (n)
Weiß-Gänsefuß, weißer Gänsefuß
  en växtart i familjen amarantväxter

svinstia /svˈɪnstiːˌa/ (n)
Schweinestall
  hus där grisar (svin) has av bönder

sviskon /svˈɪskuːn/ (n)
Zwetschge
  en underart (Prunus domestica domestica) till plommon med blå små frukter som är sötare än vanligt plommon

svit /svˈiːt/ (n)
Gefolge
  följe
Suite
  hotellrum
  musikverk
Sequenz
  kortspel

svordom /svˈuːrdɔm/ (n)
Fluch

svullnad /svˈɵlnad/ (n)
Schwellung
  ställe på kroppen som är tjockare än normal; utbuktning på grund av inlagring av kroppsvästkor

svulten /svˈɵltən/ (adj)
ausgehungert, hungrig, verhungert
  perfektparticip av svälta, som inte ätit på länge och kräver mat

svägerska /svˈɛːɡəʂkˌa/ (n)
Schwägerin

svälja /svˈɛlja/ (v)
schlucken
  låta förtäring glida ned genom matstrupen

svälla /svˈɛla/ (v)
schwellen, anschwellen, quellen
  få större volym

svält /svˈɛlt/ (n)
Hunger, Hungersnot
  hunger

svälta ihjäl /svˈɛlta ˈɪjɛːl/ (v)
verhungern
  avlida på grund av födobrist

svämma över /svˈɛma ˈøːvər/ (v)
überlaufen, überfluten, überschwemmen, überquellen
  stiga över normal nivå

sväng /svˈɛŋ/ (n)
Runde
  kortare färd eller promenad
Kurve, Biegung
  krökning av väg
Schwung
  svängande rörelse

svänga /svˈɛŋa/ (v)
schwingen
  (intransitiv) röra sig fram och tillbaka
abbiegen
  byta färdriktning
umschwenken
  byta åsikt; växla, ändra sig

svängande /svˈɛŋandə/ (n)
Abbieger, Abbiegerin
  det att svänga

svängning /svˈɛŋnɪŋ/ (n)
Oszillation, Schwingung
  (fysik) periodisk rörelse
Schwankung, Schwenkung, Schwingung
  (vardagligt) det att svänga

svängningstal /svˌɛŋnɪŋstˈɑːl/ (n)
Frequenz, Schwingungzahl
  frekvens

svära /svˈɛːra/ (v)
schwören
  lova
fluchen
  yttra svordomar

svärd /svˈɛːrd/ (n)
Schwert
  långt huggvapen

svärdfisk /svˈɛːrdfɪsk/ (n)
Schwertfisch

svärdkrissla /svˈɛːrdkriːslˌa/ (n)
Schmalblatt-Alant, Schwert-Alant, Schwertblatt-Alant
  arten Inula ensifolia

svärdotter /svˈɛːrdɔtːər/ (n)
Schwiegertochter

svärfar /svˈɛrfar/ (n)
Schwiegervater
  far till make/maka

svärförälder /svˈɛrføːrˌɛldər/ (n)
Schwiegereltern

svärm /svˈɛrm/ (n)
Schwarm
  lokaliserad (luftburen) samling av otaliga individer /av insekter/

svärmor /svˈɛrmuːr/ (n)
Schwiegermutter

svärord /svˈɛːruːrd/ (n)
Schimpfwort

svärson /svˈɛʂuːn/ (n)
Schwiegersohn
  dotters make

svärta /svˈɛta/ (n)
Samtente
  andfågel

sväva /svˈɛːva/ (v)
schweben
  flyta i luften

sväva på målet /svˈɛːva poː mˈoːlət/ (v)
seiner Sache nicht sicher sein
  uttala sig obestämt eller osäkert

svävare /svˈɛːvarə/ (n)
Luftkissenfahrzeug, Hovercraft

svävning /svˈɛvnɪŋ/ (n)
Schwebung

svåger /svˈoːjər/ (n)
Schwager

svål /svˈoːl/ (n)
Kopfhaut, Schwarte
  hudlager mellan hårbottnen och skallbenet hos en människa
Schwarte
  segt lager av hudvävnad och fett på griskött

svår /svˈoːr/ (adj)
ernsthaft, schwer
  allvarlig
schwierig, schwer
  svår att klara av

svårbegriplig /svˈoːrbəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
schwer begreiflich, schwer verständlich, schwerbegreiflich, schwerverständlich

svårfattlig /svˈoːrfatlˌɪɡ/ (adj)
schwer begreiflich, schwer verständlich, schwerbegreiflich, schwerverständlich
  svår att fatta

svårförståelig /svˈoːrfˈœʂtoːəlˌɪɡ/ (adj)
schwer begreiflich, schwer verständlich, schwerbegreiflich, schwerverständlich
  svår att förstå

svårighet /svˈoːrɪɡhˌeːt/ (n)
Schwierigkeit

svårighetsgrad /svˈoːrɪɡhˌeːtsɡrad/ (n)
Schwierigkeitsgrad

svårligen /svˈoːrlɪɡˌɛn/ (adv)
schwerlich

svårsåld /svˈoːʂoːld/ (adj)
schwerverkäuflich
  svår att sälja

svåråtkomlig /svˈoːroːtkˌɔmlɪɡ/ (adj)
schwerzugänglich
  det är svår att komma åt

swahili /svˈɑːhiːlˌiː/ (n)
Suaheli, Swahili
  bantuspråk som talas i östra och centrala Afrika

swaziländare /svˈɑːsiːlˌɛndarə/ (n)
Swasi, Swasiländer
  invånare i Swaziland eller som har swaziländsk härkomst

swaziländsk /svˈɑːsiːlˌɛndsk/ (adj)
swasiländisch
  som rör Swaziland, dess folk, kultur eller geografi

swaziländska /svˈɑːsiːlˌɛndska/ (n)
Swasi, Swasiländerin
  kvinna från Swaziland

sweatshirt /svˈeːatshˌɪt/ (n)
Sweatshirt
  långärmad trikåtröja

sy /sˈyː/ (v)
nähen
  med nål och tråd sätta ihop tygbitar med varandra

syateljé /sˌyːatəljˈeː/ (n)
Damenschneiderei
  arbetslokal för skräddare som huvudsakligen syr damkläder

sybarit /sˈyːbɑːrˌiːt/ (n)
Feinschmecker, Feinschmeckerin, Schlemmer, Schlemmerin, Sybarit
  förvekligad njutningsmänniska

sybehör /sˈyːbəhˌøːr/ (n)
Kurzware, Nähzeug
  redskap och tillbehör som används vid sömnad

sybehörsaffär /sˌyːbəhˈœʂafˈɛːr/ (n)
Kurzwarengeschäft, Kurzwarenhandlung
  butik där alla slags produkter säljs som används för sömnad

syd /sˈyːd/ (n)
Süden, Süd

sydafrikan /sˈyːdafrˌiːkan/ (n)
Südafrikaner

sydafrikansk /sˌyːdafriːkˈɑːnsk/ (adj)
südafrikanisch
  som rör staten Sydafrika
  som rör södra Afrika

sydafrikanska /sˌyːdafriːkˈɑːnska/ (n)
Südafrikanerin
  kvinna från Sydafrika

sydeuropeisk /sˈyːdəˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
südeuropäisch

sydeuropeiska /sˈyːdəˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Südeuropäerin
  kvinna från Sydeuropa

sydeuropé /sˌyːdəˌʉruːpˈeː/ (n)
Südeuropäer
  person från Sydeuropa

sydfrukt /sˈydfrɵkt/ (n)
Südfrucht
  frukt som importeras från sydligare länder och sällan växer inhemskt

sydkivi /sˈydkiːvˌiː/ (n)
Streifenkiwi, Tokoeka
  en fågelart (Apteryx australis)

sydkorean /sˈydkuːrəˌan/ (n)
Südkoreaner

sydkoreanska /sˈydkuːrəˌanska/ (n)
Südkoreanerin

sydlig /sˈydlɪɡ/ (adj)
südlich
  som kommer från eller har riktning mot söder
  som är belägen i söder

sydlig jättestormfågel /sˈydlɪɡ jˈɛtːəstˌɔrmfoːjəl/ (n)
Riesensturmvogel
  en fågelart inom familjen liror

sydossetisk /sˈyːdɔsətˌɪsk/ (adj)
südossetisch
  som rör Sydossetien

sydost /sˈyːdɔst/ (n)
Südosten, Südost
  väderstreck mellan syd och öster

sydpol /sˈydpuːl/ (n)
Südpol

sydsamiska /sˈydsamˌɪska/ (n)
Südsamisch
  språk

sydsudanes /sˈydsʉdˌanəs/ (n)
Südsudanese, Südsudanesin
  invånare i Sydsudan

sydsudanesisk /sˈydsʉdˌanəsˌɪsk/ (adj)
südsudanesisch
  som rör Sydsudan eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

sydsudanesiska /sˈydsʉdˌanəsˌɪska/ (n)
Südsudanesin
  kvinna från Sydsudan

sydväst /sˈydvəst/ (n)
Südwester
  sjömanshatt

sydöstra /syːdˈœstra/ (adj)
südöstlich
  åt sydost belägen

syfilis /sˈyːfiːlˌiːs/ (n)
Syphilis

syfta /sˈyfta/ (v)
abheben, anspielen auf
  anspela på något
abzielen
  ha till syfte eller som mål

syfte /sˈyːftə/ (n)
Absicht
  1
Zweck
  2

syl /sˈyːl/ (n)
Ahle, Pfriem
  verktyg

syll /sˈyl/ (n)
Schwelle

syllogism /sylˈoːɡɪsm/ (n)
Syllogismus

sylt /sˈylt/ (n)
Marmelade, Konfitüre, Mus
  matvara

sylta /sˈylta/ (n)
Sülze
  maträtt

sylta /sˈylta/ (v)
einseifen
  gnugga snö i ansiktet på någon annan
einkochen, einmachen
  konservera genom att koka i socker
Marmelade kochen, einkochen
  tillaga sylt

sylvass /sˈylvas/ (adj)
messerscharf
  vass som en syl

symaskin /sˌyːmasxˈiːn/ (n)
Nähmaschine
  maskin som används för att sy ihop tygbitar

symbios /sˈymbiːˌuːs/ (n)
Symbiose
  samlevnad mellan organismer

symbol /sˈymbuːl/ (n)
Symbol
  1. företeelse
  3.+4. grafisk representation
  2. figur, tecken

symbolik /sˈymbuːlˌiːk/ (n)
Symbolik
  bruk av symboler

symbolisera /sˈymbuːlˌiːseːrˌa/ (v)
symbolisieren

symbolisk /sˈymbuːlˌɪsk/ (adj)
symbolisch

symbolism /sˈymbuːlˌɪsm/ (n)
Symbolismus
  en litterär strömning i Frankrike mot slutet av 1800-talet

symfoni /symfˈoːniː/ (n)
Sinfonie, Symphonie
  musikaliskt verk

symfoniorkester /symfˈoːniːˌɔrkəstər/ (n)
Sinfonieorchester, Symphonieorchester
  en fullskalig orkester som oftast spelar klassisk musik

symmetri /sˈymətrˌiː/ (n)
Symmetrie

symmetriaxel /sˈymətrˌiːaksəl/ (n)
Symmetrieachse

symmetrisk /sˈymətrˌɪsk/ (adj)
symmetrisch
  om en matris
  om en relation
symmetrisch, spiegelgleich
  som uppvisar symmetri

sympati /sˈympatˌiː/ (n)
Sympathie
  medkänsla

sympatisera /sˈympatˌɪseːrˌa/ (v)
sympathisieren

sympatisk /sˈympatˌɪsk/ (adj)
sympathisch
  tilltalande, förstående
  fysiologi

sympatisör /sˈympatˌɪsøːr/ (n)
Sympathisant, Sympathisantin
  person med sympatier för någon eller något

symposium /sˈympuːsˌiːʉm/ (n)
Symposion

symtom /sˈymtɔm/ (n)
Symptom, Anzeichen
  tecken av oönskat tillstånd

syn /sˈyːn/ (n)
Anblick
  det man ser
Sehvermögen, Sicht
  synsinne
Auffassung, Blick, Sichtweise
  uppfattning

synagoga /sˈyːnaɡˌuːɡa/ (n)
Synagoge

synaps /sˈyːnaps/ (n)
Synapse
  signalkoppling mellan två celler (oftast minst en nervcell)

synapsspalt /sˈyːnapspˌalt/ (n)
synaptischer Spalt
  (exemplar av) det tunna rummet mellan det presynaptiska och det postsynaptiska cellmembranet i en synaps

synas /sˈyːnas/ (v)
scheinen
  förefalla, tyckas
zu sehen sein
  vara möjlig att se, vara synlig

synbar /sˈynbɑːr/ (adj)
sichtbar
  som är möjlig att se

synd /sˈynd/ (adv)
schade

synd /sˈynd/ (n)
Sünde
  brott mot Guds vilja

syndabock /sˈyndabˌɔk/ (n)
Sündenbock
  syndabock

syndare /sˈyndarə/ (n)
Sünder
  person som syndar

synderska /sˈyndəʂkˌa/ (n)
Sünderin

syndig /sˈyndɪɡ/ (adj)
sündig, sündhaft

syndikalism /sˈyndiːkalˌɪsm/ (n)
Syndikalismus
  en socialistisk riktning som genom direkt aktion (strejker m m) vill kämpa för att till fackföreningar (syndikat) överföra produktionsmedlen

syndikat /sˈyndiːkat/ (n)
Syndikat
  sammanslutning

syndrom /sˈyndrɔm/ (n)
Syndrom
  grupp av symtom

synekdoke /sˈyːnəkdˌɔkə/ (n)
Synekdoche
  retorisk figur

synergi /sˈyːnərjˌiː/ (n)
Synergie

synergism /sˈyːnərjˌɪsm/ (n)
Synergismus
  samverkan

synergist /sˈyːnərjˌɪst/ (n)
Synergist
  till avsedd muskel assisterande muskel

synförmåga /synfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Augenlicht, Sehfähigkeit, Sehkraft, Sehvermögen
  förmåga att se

synkope /sˈyŋkuːpə/ (n)
Synkope
  bortfall av ljud

synkronisera /sˈyŋkruːnˌiːseːrˌa/ (v)
synchronisieren
  ställa klockor så att de går lika i förhållande till ett givet referenssystem

synkronisering /sˈyŋkruːnˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Synchronisierung
  tidsmässig överensstämmelse mellan flera objekt

synlig /sˈynlɪɡ/ (adj)
sichtbar
  som (kan) uppfattas av synorgan

synnerv /sˈynərv/ (n)
Sehnerv
  nervus opticus

synod /sˈyːnuːd/ (n)
Synode
  kyrklig sammankomst, kyrkomöte

synodal /sˈyːnuːdˌal/ (adj)
synodal, synodisch
  som avser en synod (kyrkomöte, prästmöte)

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (adj)
synonym, Synonym
  med närliggande betydelse

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (n)
Synonym
  ord med samma eller närliggande betydelse

synonymi /sˈyːnuːnˌyːmiː/ (n)
Synonymie

synonymordbok /sˈyːnuːnˌyːmuːrdbˌuːk/ (n)
Synonymwörterbuch, Thesaurus
  ordbok med synonymer

synpunkt /sˈynpɵŋkt/ (n)
Gesichtspunkt
  sätt att bedöma eller uppfatta något som är värt eller intressant att diskutera

synskadad /sˈyːnskɑːdˌad/ (adj)
sehbehindert

synt /sˈynt/ (n)
Synthesizer
  elektroniskt musikinstrument, med en klaviatur eller annan anordning som gör det möjligt att spelas, som genom ljudsyntes förmår skapa ett stort antal olika ljud

syntax /sˈyntaks/ (n)
Syntax
  läran om satsdelar

syntes /sˈyntəs/ (n)
Synthese

syntetiserad /sˈyntətˌɪseːrˌad/ (adj)
synthetisiert

syntetisk /sˈyntətˌɪsk/ (adj)
synthetisch

synthesizer /sˈynthəsˌiːsər/ (n)
Synthesizer
  slags elektroniskt musikinstrument som förmår skapa ett antal olika ljud

synvilla /sˈynvɪlˌa/ (n)
optische Täuschung
  optisk illusion

synvinkel /sˈynvɪŋkəl/ (n)
Blickwinkel

synål /sˈyːnoːl/ (n)
Nähnadel
  litet avlångt metallverktyg

syra /sˈyːra/ (n)
Säure
  kemiskt ämne
  syrlig smak

syra /sˈyːra/ (v)
säuern
  göra något surt eller syrligt

syrakonstant /sˈyːrakˌɔnstant/ (n)
Säurekonstante

syre /sˈyːrə/ (n)
Sauerstoff
  oxygen

syreatom /sˈyːrəˌatɔm/ (n)
Sauerstoffatom
  atom av grundämnet syre

syrebrist /sˈyːrəbrˌɪst/ (n)
Sauerstoffmangel
  avsaknad av syre

syrefattig /sˈyːrəfˌatːɪɡ/ (adj)
sauerstoffarm
  som inte innehåller mycket syre eller syrgas

syreförbrukning /sˌyːrəfˈœrbrɵknˌɪŋ/ (n)
Sauerstoffverbrauch
  förbrukning (per tidsenhet) av syre, vanligen i form av syrgas

syreförening /sˈyːrəfˌøːrənˌɪŋ/ (n)
Sauerstoffverbindung
  kemisk förening innehållande syre

syregruppen /sˈyːrəɡrˌɵpən/ (n)
Sauerstoff-Gruppe
  namn på den sjätte huvudgruppen av periodiska systemet

syren /sˈyːrən/ (n)
Flieder

syrenfärgad /sˈyːrənfˌɛrɡad/ (adj)
fliederfarben, fliederfarbig
  som har en lila färg som syrenblommor

syresatt /sˈyːrəsˌat/ (adj)
oxygeniert
  perfektparticip av syresätta

syresätta /sˈyːrəsˌɛtːa/ (v)
oxygenieren
  förse med syre

syrgasbrist /sˈyrɡasbrˌɪst/ (n)
Sauerstoffmangel
  avsaknad av syrgas

syrier /sˈyːriːər/ (n)
Syrier, Syrierin
  invånare i Syrien eller som har syrisk härkomst

syrisk /sˈyːrɪsk/ (adj)
syrisch
  som rör Syrien, det syriska språket, dess folk, kultur eller geografi

syriska /sˈyːrɪskˌa/ (n)
Syrerin
  kvinna från Syrien

syrlig /sˈyrlɪɡ/ (adj)
säuerlich
  med något sur men uppfriskande smak

syrsa /sˈyʂa/ (n)
Grille
  insekt

syskon /syskˈuːn/ (n)
Geschwister, Geschwisterkind

syskonbarn /syskˈɔnbɑːrn/ (n)
Neffe, Nichte
  barn till någons syskon

syskonpar /syskˈɔnpar/ (n)
Geschwisterpaar
  två personer som är syskon till varandra

syslöjd /syslˈœjd/ (n)
Handarbeit
  slöjd (främst skolämnet) i textil och sömnad

sysop /sysˈuːp/ (n)
Sysop

sysselsatt /sysˈɛlsat/ (adj)
beschäftigt
  perfektparticip av sysselsätta

sysselsätta /sysˈɛlsətːˌa/ (v)
beschäftigen
  ge avlönat arbete åt
  ägna sig (åt)

sysselsättning /sysˈɛlsətnˌɪŋ/ (n)
Beschäftigung

syssla /syslˈa/ (n)
Arbeit, Beschäftigung, Verrichtung

syssla /syslˈa/ (v)
beschäftigen
  hålla på /med/

syssling /syslˈɪŋ/ (n)
Cousin zweiten Grades, Cousine zweiten Grades
  tremänning

sysslolös /syslˈuːløːs/ (adj)
beschäftigungslos, müßig, unbeschäftigt
  som inte gör någonting

sysslolöshet /sysluːlˈœsheːt/ (n)
Arbeitslosigkeit, Beschäftigungslosigkeit, Nichtstun

system /systˈeːm/ (n)
System
  system

systematik /systˈeːmatˌiːk/ (n)
Systematik
  vetenskaplig indelning

systematisera /systˈeːmatˌɪseːrˌa/ (v)
systematisieren
  sätta i system, ordna planmässigt

systematisk /systˈeːmatˌɪsk/ (adj)
systematisch

systemkamera /systˈeːmkamˌeːra/ (n)
Systemkamera

systemkrav /systˈeːmkrav/ (n)
Systemvoraussetzung
  villkor för hårdvara

systemman /systˈeːman/ (n)
Systemanalytiker
  person som arbetar med (system för) databehandling

syster /systˈeːr/ (n)
Krankenschwester, Schwester
  sjuksköterska
Schwester
  syskon
  tilltalstitel

systerdotter /systˈɛrdɔtːər/ (n)
Nichte

systerkromatid /systˈɛrkruːmˌɑːtiːd/ (n)
Schwesterchromatid
  en av de två identiska kromatiderna i en kromosom som består av två kromatider efter DNA-replikation i kromosomen

systermord /systˈɛrmuːrd/ (n)
Schwestermord

systerson /systˈɛʂuːn/ (n)
Neffe

sytråd /sytrˈoːd/ (n)
Nähfaden, Nähgarn

säck /sˈɛk/ (n)
Sack
  större påse

säckpipa /sˈɛkpiːpˌa/ (n)
Dudelsack, Sackpfeife
  intrument av skalmejatyp

säckstation /sˌɛkstasxˈuːn/ (n)
Kopfbahnhof, Sackbahnhof

säckväv /sˈɛkvɛːv/ (n)
Sackleinen, Hessian
  tyg som görs av en gles, grov väv av jute och som mestadels används som emballage

säd /sˈɛːd/ (n)
Getreide
  spannmål
Sperma
  sädesvätska

sädesfält /sˈɛːdəsfˌɛlt/ (n)
Getreidefeld
  åker där man odlar säd

sädesslag /sˈɛːdəslˌɑːɡ/ (n)
Getreide, Getreideart
  gräsväxter vars frön används som mat

sädesärla /sˈɛːdəsˌɛrla/ (n)
Bachstelze
  fågelart

sädgås /sˈɛdɡoːs/ (n)
Saatgans, Rietgans

säga /sˈɛja/ (v)
sagen
  säga

säga emot /sˈɛja ɛmˈuːt/ (v)
widersprechen
  opponera

säga upp /sˈɛja ˈɵp/ (v)
kündigen
  avskeda

sägen /sˈɛjən/ (n)
Sage
  kort berättelse från muntlig tradition

säker /sˈɛːkər/ (adj)
sicher
  ofarlig
  trygg
  tillförlitlig
  övertygad om att ha rätt
  som har hög sannolikhet
sicher, selbstsicher
  övertygad om sina förmågor

säkerhet /sˈɛːkərhˌeːt/ (n)
Sicherheit
  2. något är visst/säkert
  3. något som säkerställer
  1. tillstånd fri från fara

säkerhetsbälte /sˈɛːkərhˌeːtsbɛːltˌɛ/ (n)
Sicherheitsgurt
  bälte i fordon

säkerhetskontroll /sˈɛːkərhˌeːtskɔntrˌɔl/ (n)
Sicherheitskontrolle

säkerhetskopia /sˈɛːkərhˌeːtskˈɔpiːˌa/ (n)
Back-up, Sicherheitskopie

säkerhetspolitik /sˈɛːkərhˌeːtspuːlˌiːtiːk/ (n)
Sicherheitspolitik
  politik för (statens) säkerhet

säkerhetsråd /sˈɛːkərhˌeːtsroːd/ (n)
Sicherheitsrat
  (Förenta Nationernas) församling (råd) för internationell säkerhet
Sicherheitsempfehlung
  tips (råd) för bättre (personlig) säkerhet

säkerhetständsticka /sˈɛːkərhˌeːtstəndstˌɪkːa/ (n)
Sicherheitsstreichholz, Sicherheitszündholz
  tändsticka som endast kan tändas mot lådans plån

säkerhetsventil /sˈɛːkərhˌeːtsvəntˌiːl/ (n)
Sicherheitsventil

säkerligen /sˈɛːkərlˌɪɡən/ (adv)
sicherlich, sicher
  förvisso, säkert

säkerställa /sˈɛːkəʂtˌɛla/ (v)
sicherstellen
  göra säker

säkert /sˈɛːkət/ (adv)
sicher
  avledning till adjektivet säker
  sannolikt

säkert /sˈɛːkət/ (interjection)
sicher
  tveksamt

säkra /sˈɛkra/ (v)
sichern
  garantera
  göra säker

säkring /sˈɛkrɪŋ/ (n)
Sicherung
  skydd mot överström

säl /sˈɛːl/ (n)
Robbe, Seehund
  däggdjur

sälg /sˈɛlj/ (n)
Salweide
  lövträdslag i släktet viden

sälgflöjt /səlɡflˈœjt/ (n)
Seljefløyte
  flöjt

sälgsandbi /sˈɛlɡsandbˌiː/ (n)
Auen-Sandbiene, Weiden-Sandbiene
  en art (Andrena vaga) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

sälja /sˈɛlja/ (v)
verkaufen
  utbyta mot betalning

sälja skinnet innan björnen är skjuten /sˈɛlja sxˈɪnət ˈɪnan bjˈœrnən ɛːr ɕˈʉtən/ (v)
vorschnell handeln
  ta ut något i förskott

säljare /sˈɛljarə/ (n)
Verkäufer, Verkäuferin

sällan /sˈɛlan/ (adv)
selten
  vid få tillfällen

sälle /sˈɛlə/ (n)
Bursche, Geselle
  karl, man

sällsam /sˈɛlsam/ (adj)
seltsam

sällskap /sˈɛlskɑːp/ (n)
Verein, Gesellschaft, Klub
  klubb, förening
Begleiter
  person(er) som man är tillsammans med
Gesellschaft
  samvaro
  grupp människor

sällskaplig /sˈɛlskɑːplˌɪɡ/ (adj)
gesellig, umgänglich
  som gillar sällskap

sällskapsresa /sˈɛlskɑːpsrəsˌa/ (n)
Gesellschaftsreise
  resa i sällskap

sällskapsrum /sˈɛlskɑːpsrˌɵːm/ (n)
Gesellschaftsraum
  rum avsett för umgänge

sällskapsspel /sˈɛlskɑːpspəl/ (n)
Gesellschaftsspiel
  spel som spelas i sällskap

sällsynt /sˈɛlsynt/ (adj)
selten, rar
  ovanlig

sällsynt /sˈɛlsynt/ (adv)
selten
  avledning till adjektivet sällsynt

sällsynthet /sˈɛlsynthˌeːt/ (n)
Rarität, Seltenheit
  det att vara sällsynt

sälta /sˈɛlta/ (n)
Salzigkeit
  salt smak

sälunge /sˈɛːlɵŋə/ (n)
Robbenjunges, Seehundjunges
  unge till säl

sämja /sˈɛmja/ (n)
Einvernehmen
  tillstånd av enighet eller samförstånd

sända /sˈɛnda/ (v)
senden
  producera radiovågor
schicken, senden
  skicka

sändarantenn /sˈɛndarˌantən/ (n)
Sendeantenne
  antenn för radiosändare

sändare /sˈɛndarə/ (n)
Sender

sändebud /sˈɛndəbˌʉd/ (n)
Bote, Gesandte, Gesandter

sändning /sˈɛndnɪŋ/ (n)
Sendung
  utsändning av radio- eller TV-program

säng /sˈɛŋ/ (n)
Bett

sängfösare /sˈɛŋføːsˌarə/ (n)
Schlummertrunk
  drink före sängdags

sängkläder /sˈɛŋklɛːdər/ (n)
Bettwäsche, Bettzeug
  sammanfattande, om till bäddad säng hörande textilier eller utrustning (sänglinne, täcke, filt, bolster, madrass, dyna, kudde o. d., i synnerhet förr även sängfäll eller rya o. d.)

sänglampa /sˈɛŋlampˌa/ (n)
Bettleuchte, Nachttischlampe
  lampa

sängnisch /sˈɛŋnɪʃ/ (n)
Bettnische
  avgränsad del av ett rum i form av en nisch avsedd för sängar (företrädesvis i äldre hus på bondgårdar)

sängtäcke /sˈɛŋtəkːə/ (n)
Bettdecke
  täcke som används i säng

sänka /sˈɛŋka/ (v)
sinken
  flytta nedåt
versenken
  få att sjunka
  sport: sätta bollen ned i mål
senken
  minska omfattningen/storleken

särart /sˈɛːrɑːt/ (n)
Eigenart
  egenart, även särprägel

särbo /sˈɛrbuː/ (n)
Lebensgefährte, Lebensgefährtin
  person som har ett förhållande utan att de bor i samma hem

särkvark /sˈɛrkvark/ (n)
Strange-Quark
  sorts kvark

särprägel /sˈɛrprɛːjəl/ (n)
Eigenart, Eigenheit
  utmärkande prägel, individuell prägel

särskild /sˈɛrsxɪld/ (adj)
speziell, besondere
  ovanlig
  skild
  specifik

särskilja /sˈɛrsxɪljˌa/ (v)
unterscheiden
  uppfatta som olika

särskilt /sˈɛrsxɪlt/ (adv)
besonders

särskola /sˈɛʂkuːlˌa/ (n)
Sonderschule
  skola för psykiskt utvecklingsstörda

särskrivning /sˈɛʂkriːvnˌɪŋ/ (n)
Getrenntschreibung
  det att två ord skrivs med mellanrum mellan dem, särskilt om orden borde sitta ihop som ett sammasatt ord

säsong /sˈɛːsɔŋ/ (n)
Staffel
  antal avsnitt
Saison
  del av året då något speciellt händer
Jahreszeit
  årstid

säte /sˈɛːtə/ (n)
Gesäß, Hintern
  bakdel, stjärt
Sitz
  område för maktinnehav
Sitz, Sitzplatz
  sittplats

säteritak /sˈɛːtərˌiːtak/ (n)
Laternendach
  valmtak med lodrätt mellanparti

sätt /sˈɛt/ (n)
Manieren, Benehmen
  en persons stil att uppföra sig i sociala sammanhang
Weise
  mening eller synpunkt att betrakta något utifrån
Art
  metod med vilken något kan utföras

sätta /sˈɛtːa/ (v)
setzen
  3. (transitivt) placera
  1. inta en sittande ställning
einstellen
  4. (transitivt) inställa

sätta en rova /sˈɛtːa ɛn rˈuːva/ (v)
sich auf den Hintern setzen
  ramla plötsligt och tungt

sätta i gång /sˈɛtːa iː ɡˈɔŋ/ (v)
anfangen, in Gang setzen

sätta in /sˈɛtːa ˈɪn/ (v)
einzahlen
  placera pengar på ett bankkonto
einsetzen
  ställa något mitt emellan

sätta käppar i hjulet /sˈɛtːa ɕˈɛpar iː jˈʉlət/ (v)
jemandem einen Knüppel zwischen die Beine werfen

sätta näsan i vädret /sˈɛtːa nˈɛːsan iː vˈɛdrət/ (v)
die Nase hoch tragen
  vara alltför stolt

sätta p /sˈɛtːa pˈeː/ (v)
ein P vorsetzen
  stoppa

sätta på /sˈɛtːa poː/ (v)
ficken, Sex haben, bumsen, flachlegen, vögeln
  ha samlag
einschalten, hochfahren
  starta
ankleiden, anziehen, aufsetzen
  ta på sig

sätta sin prägel på /sˈɛtːa sɪn prˈɛːjəl poː/ (v)
etwas sein Gepräge geben, prägen
  karakteristiskt utseende

sätta sitt ljus under skäppan /sˈɛtːa sɪt jˈʉs ˈɵndər sxˈɛpan/ (v)
sein Licht unter den Scheffel stellen
  dölja sin förmåga

sätta stopp /sˈɛtːa stˈɔp/ (v)
Schluss machen, ein Ende setzen, zu einem Ende bringen

sätta till alla klutar /sˈɛtːa tɪl ˈala klˈʉtar/ (v)
alles daransetzen
  uppbjuda alla krafter

sättning /sˈɛtnɪŋ/ (n)
Satz, Setzen
  framställning av text för tryckning
Setzung
  sammanpressning eller rubbning av jordlager

sättpotatis /sˌɛtpɔtˈɑːtɪs/ (n)
Saatkartoffel, Setzkartoffel

säv /sˈɛːv/ (n)
Gewöhnliche Teichbinse
  växtarten Schoenoplectus lacustris
Teichbinse
  växtsläktet Schoenoplectus

sävsparv /sˈɛvsparv/ (n)
Rohrammer

så /sˈoː/ (adv)
so, also
  anger sätt

så /sˈoː/ (v)
säen
  sprida frön

så att säga /sˈoː at sˈɛja/ (adv)
sozusagen
  liksom

så när /sˈoː nˈɛːr/ (adv)
beinahe, fast, nahezu
  nästan

så sent som /sˈoː sˈeːnt sɔm/ (adv)
erst
  först

så småningom /sˈoː smˈoːnɪŋˌɔm/ (adv)
allmählich

sådan /sˈoːdan/ (pronoun)
solch
  (som är) likadan, med samma egenskaper

sådd /sˈɔd/ (adj)
gesäht
  perfektparticip av så

sådd /sˈɔd/ (n)
Saat, Aussaat, Säen
  handlingen att så

såg /sˈoːɡ/ (n)
Säge
  tandat verktyg

såga /sˈoːɡa/ (v)
sägen
  dela föremål i två delar
verreißen
  tycka att något inte alls är bra

sågspån /sˈoːɡspoːn/ (n)
Sägespan
  spån som bildas vid sågning

sågtak /sˈoːktak/ (n)
Scheddach, Sägezahndach
  tak format som sågtänder (för insläpp av dagsljus i fabriker)

sågtand /sˈoːktand/ (n)
Sägezahn
  tand (slipat skär) på såg

sågtandsformad /sˈoːktandsfˌɔrmad/ (adj)
sägezahnförmig
  formad som sågtänder

sågverk /sˈoːɡvərk/ (n)
Sägewerk, Sägemühle, Bordmühle, Brettmühle, Brettsäge
  industri (verk) som sågar timmer till virke (plankor, brädor)

såld /sˈoːld/ (adj)
verkauft

således /sˈoːlədəs/ (adv)
also, folglich
  av den (tidigare nämnda) orsaken

såll /sˈɔl/ (n)
Sieb
  sredskap som används för att skilja grövre saker från finare

sålla /sˈɔla/ (v)
sieben
  plocka ur det viktigaste eller mest relevanta

sållande /sˈɔlandə/ (adj)
siebend
  presensparticip av sålla

sålunda /sˈoːlɵndˌa/ (adv)
also, folgendermaßen
  av angiven anledning på så sätt

såmaskin /sˌoːmasxˈiːn/ (n)
Sämaschine
  maskin för att så

sång /sˈɔŋ/ (n)
Gesang
  det att sjunga
Lied, Gesang
  komposition

sångare /sˈɔŋarə/ (n)
Sänger, Sängerin
  musiker

sångerska /sˈɔŋəʂkˌa/ (n)
Sängerin

sånglektion /sˌɔŋləksxˈuːn/ (n)
Gesangsstunde
  undervisning att sjunga

sånglärka /sˈɔŋlərkˌa/ (n)
Feldlerche

sångsparv /sˈɔŋsparv/ (n)
Singammer
  arten Melospiza melodia

sångspel /sˈɔŋspeːl/ (n)
Singspiel
  skådespel med inslag av sång och musik

sångstycke /sˈɔŋstykːə/ (n)
Gesangsstück

sångsvan /sˈɔŋsvan/ (n)
Singschwan

såpa /sˈoːpa/ (n)
Seife, Flüssigseife, Schmierseife
  rengöringsmedel

såpbubbla /sˈoːpbɵblˌa/ (n)
Seifenblase
  Bubblor som kan blåsas upp med hjälp av något ringformat redskap ur vatten med diskmedel

såpnejlika /sˈoːpnəjlˌiːka/ (n)
Seifenkraut
  en växtart i familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae)

såpopera /sˈoːpuːpərˌa/ (n)
Seifenoper, Soap
  TV-serie

sår /sˈoːr/ (n)
Wunde, Verletzung
  skada där det har gått hål på huden

såra /sˈoːra/ (v)
verletzen, beleidigen, kränken, wehtun
  göra ledsen
verletzen, verwunden
  orsaka allvarlig skada

sårad /sˈoːrad/ (adj)
verletzt, verwundet
  perfektparticip av såra

sårande /sˈoːrandə/ (adj)
verletzend
  presensparticip av såra

sårbar /sˈoːrbɑːr/ (adj)
verletzlich, verletzbar, verwundbar
  som kan skadas

sårbarhet /sˈoːrbɑːrhˌeːt/ (n)
Verletzbarkeit, Verwundbarkeit
  egenskapen eller tillståndet att vara sårbar

sås /sˈoːs/ (n)
Tunke
  flytande massa av liknande konsistens som sås
Sauce, Soße
  redning som används som tillbehör till maträtt

såsskål /sˈɔskoːl/ (n)
Sauciere, Soßenschüssel
  skål för att servera sås

såsslev /sˈɔsləv/ (n)
Soßenlöffel

såtillvida /sˈoːtɪlvˌiːda/ (adv)
insofern
  på det sättet, i det avseendet

såvitt /sˈoːvɪt/ (adv)
soweit

såväl /sˈoːvɛːl/ (conjunction)
sowohl
  lika väl (som)

söder /sˈøːdər/ (adv)
südlich

söder /sˈøːdər/ (n)
Süden

söderifrån /sˈøːdərˌɪfroːn/ (adv)
vön Süden
  från söder

söderut /sˈøːdərˌʉt/ (adv)
nach Süden, südwärts
  i riktning mot söder

södra /sˈœdra/ (adj)
südlich

söka /sˈøːka/ (v)
suchen

sökande /sˈøːkandə/ (adj)
suchend
  presensparticip av söka

sökande /sˈøːkandə/ (n)
Suchen
  aktivitet att söka
Bewerber, Bewerberin
  person som söker jobb

sökare /sˈøːkarə/ (n)
Sucher
  fönster på kamera

sökmotor /sˈœkmˈuːtɔr/ (n)
Suchmaschine
  applikation som hanterar information utifrån en sökfråga

sökning /sˈœknɪŋ/ (n)
Suche

sökord /sˈøːkuːrd/ (n)
Suchwort
  ord som söks via söktjänst

söktjänst /sˈœkɕənst/ (n)
Suchdienst
  webbplats som gör det möjligt att söka efter innehåll på internet

söl /sˈøːl/ (n)
Trödelei
  det att söla

söla /sˈøːla/ (v)
bummeln, trödeln
  1. ta onödigt lång tid på sig
beschmutzen
  2. förorena

söm /sˈøːm/ (n)
Hufnagel
  hästskospik
Naht, Saum
  rad av sydda stygn

sömlös /sˈœmløːs/ (adj)
nahtlos
  utan söm eller skarv (om rör, slang, strumpa, tub)

sömmerska /sˈœməʂkˌa/ (n)
Näherin, Schneiderin
  kvinna som yrkesmässigt tillverkar kläder

sömn /sˈœmn/ (n)
Schlaf
  sinnestillstånd då kroppen befinner sig i djup vila

sömnforskare /sˈœmnfɔʂkˌarə/ (n)
Schlafforscher, Schlafforscherin
  forskare som forskar om sömn

sömngångare /sˈœmŋɔŋˌarə/ (n)
Schlafwandler
  person som går i sömnen

sömnig /sˈœmnɪɡ/ (adj)
schläfrig

sömnliknande /sˈœmnliːknˌandə/ (adj)
schlafähnlich
  som liknar sömn

sömnlös /sˈœmnløːs/ (adj)
schlaflos

sömnlöshet /sˈœmnlˈœsheːt/ (n)
Schlaflosigkeit
  det att vara sömnlös

söndag /sˈœndɑːɡ/ (n)
Sonntag

söndagsbilist /sˈœndɑːɡsbˌiːlɪst/ (n)
Sonntagsfahrer
  person som sällan kör bil och därför är dålig på det

söndagseftermiddag /sˈœndɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Sonntagnachmittag
  eftermiddag på en söndag

söndagsförmiddag /sˈœndɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Sonntagvormittag
  förmiddag på en söndag

söndagskväll /sˈœndɑːɡskvˌɛl/ (n)
Sonntagabend

söndagsmorgon /sˈœndɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Sonntagmorgen

söndagsskola /sˈœndɑːɡskˌuːla/ (n)
Sonntagsschule
  gudstjänst för barn

sönder /sˈœndər/ (adv)
entzwei, kaputt, zerbrochen
  i kras el. i delar

sönderdela /sˈœndərdəlˌa/ (v)
zerteilen
  dela (ämne eller föremål) i delar (beståndsdelar, komponenter), ta sönder, ta isär

sönderfalla /sˈœndərfˌala/ (v)
zerfallen
  bli en isotop av ett annat grundämne genom bortfall av elementarpartiklar
  falla sönder, vittra, multna

sörja /sˈœrja/ (n)
Matsch
  kladdig blandning

sörja /sˈœrja/ (v)
trauern
  leva under sorg

sörjande /sˈœrjandə/ (adj)
leidtragend, trauernd
  presensparticip av sörja

sörpla /sˈœrpla/ (v)
schlürfen
  låta ljudligt vid förtäring av dryck

söt /sˈøːt/ (adj)
süß, niedlich, hübsch
  gullig
süß
  med socker
lieblich, süß
  om vin: som har en hög grad av sötma

söta /sˈøːta/ (v)
süßen
  tillsätta socker eller annat sött ämne till mat

sötkörsbär /sˈœtkˈœʂbɛːr/ (n)
Süßkirsche
  ett trädslag i släktet prunusar
  frukt av trädslaget med samma namn

sötpotatis /sˈœtpɔtˈɑːtɪs/ (n)
Süßkartoffel
  en växtart (Ipomoea batatas) vars rotfrukter är populära i matlagning

sötsak /sˈœtsak/ (n)
Süßigkeit
  godis

sötsur /sˈœtsʉr/ (adj)
süßsauer
  både söt och sur

sötvatten /sˈœtvatːən/ (n)
Süßwasser

sötvattendelfin /sˈœtvatːˌɛndəlfˈiːn/ (n)
Flußdelphin, Süßwasserdelphin

sötvattensfisk /sˈœtvatːˌɛnsfɪsk/ (n)
Süßwasserfisch

sötvattenskrokodil /sˈœtvatːˌɛnskruːkˌoːdiːl/ (n)
Australien-Krokodil
  en djurart inom familjen krokodiler som lever i norra Australien

söva /sˈøːva/ (v)
einschläfern, anästhesieren, betäuben
  få någon att somna

sövande /sˈøːvandə/ (adj)
einschläfernd
  presensparticip av söva

t-banestation /tˈeːbˌanəstasxˈuːn/ (n)
U-Bahn-Station
  kortform för tunnelbanestation

ta /tˈɑː/ (v)
nehmen
  hämta, välja, använda

ta bort /tˈɑː bˈɔrt/ (v)
entfernen
  flytta från någons närhet
  göra så att något upphör att existera

ta det lugnt /tˈɑː deːt lˈɵŋnt/ (v)
entspannen
  slappna av, inte göra särskilt mycket

ta emot /tˈɑː ɛmˈuːt/ (v)
annehmen, entgegennehmen
  få något, bjuda in, gå med på att få något/bjuda in

ta emot med varma servetter /tˈɑː ɛmˈuːt meːd vˈarma sˈɛrvətːər/ (v)
einen heißen Empfang bereiten
  möta med kraftiga motåtgärder

ta fram /tˈɑː frˈam/ (v)
herausholen, hervorholen
  1. ta ut någonting (och lägga fram/ställa fram det)
herausbringen
  2. framställa eller utveckla en produkt eller dylikt

ta hand om /tˈɑː hˈand ɔm/ (v)
sich kümmern um
kümmern um
  se till att någon mår bra
  se till att något hålls i bra skick, inte stjäls
  sköta, hantera

ta hem /tˈɑː hˈɛm/ (v)
holen
  vinna

ta hänsyn till /tˈɑː hˈɛnsyːn tɪl/ (v)
berücksichtigen

ta illa upp /tˈɑː ˈɪla ˈɵp/ (v)
übelnehmen
  bli kränkt eller sårad av något som var inget illa ment

ta in /tˈɑː ˈɪn/ (v)
absteigen
  hyra rum

ta kål på /tˈɑː kˈoːl poː/ (v)
abmurksen, beseitigen, vernichten
  förinta

ta miste /tˈɑː mˈiːstə/ (v)
irren
  ta fel

ta något med en klackspark /tˈɑː nˌoːɡɔt meːd ɛn klˈakspark/ (v)
auf die leichte Schulter nehmen
  ta lättvindigt på något som kan medföra negativa konsekvenser

ta något med en nypa salt /tˈɑː nˌoːɡɔt meːd ɛn nˈyːpa sˈalt/ (v)
etwas nicht für bare Münze nehmen, mit einem Körnchen Salz

ta på /tˈɑː poː/ (v)
anziehen
  klä sig, sätta på ett klädesplagg

ta på kornet /tˈɑː poː kˈuːrnət/ (v)
auf den Punkt getroffen
  skildra naturtroget

ta på krita /tˈɑː poː krˈiːta/ (v)
auf Kredit
  köpa på kredit

ta på sängen /tˈɑː poː sˈɛŋən/ (v)
jemanden kalt erwischen
  överrumpla någon

ta sig en bläcka /tˈɑː sˈɛj ɛn blˈɛkːa/ (v)
sich einen Rausch antrinken
  bli berusad

ta sig vatten över huvudet /tˈɑː sˈɛj vˈatːən ˈøːvər hˈʉvʉdət/ (v)
sich übernehmen
  ta sig an något som man inte är kapabel till

ta skeden i vacker hand /tˈɑː sxˈeːdən iː vˈakːər hˈand/ (v)
sich fügen
  foga sig

ta skruv /tˈɑː skrˈʉv/ (v)
Wirkung zeigen
  ha tydlig verkan

ta studenten /tˈɑː stˈʉdəntən/ (v)
das Abitur machen

ta ställning /tˈɑː stˈɛlnɪŋ/ (v)
Stellung nehmen
  fatta en ståndpunkt

ta tid /tˈɑː tˈiːd/ (v)
die Zeit stoppen

ta till /tˈɑː tɪl/ (v)
annehmen, übernehmen
  anamma, ofta någons råd

ta tjuren vid hornen /tˈɑː ɕˈʉrən viːd hˈuːrnən/ (v)
den Stier bei den Hörnern packen
  utföra något nödvändigt som man egentligen inte vill

ta upp /tˈɑː ˈɵp/ (v)
aufpolieren
  aktualisera, börja granska
einnehmen
  föra på tal
aufhohlen
  förkorta, lägga upp
einberufen
  inkalla
aufnehmen
  spela in
entgegennehmen
  ta emot
aufheben
  ta från marken, bokstavligen lyfta
aufmachen
  öppna

tabba /tˈaba/ (v)
sich einen Schnitzer leisten
  göra en tabbe

tabbe /tˈabə/ (n)
Schnitzer
  fel

tabell /tabˈɛl/ (n)
Tabelle

tabernakel /tˈɑːbərnˌakəl/ (n)
Tabernakel
  förvaringsrum för det invigda brödet (hostian) på altaret i katolska kyrkor
Baldachin
  takhimmel över ett altare

tablett /tˈablət/ (n)
Platzdeckchen, Platzset, Tischset
  liten duk, underlägg
Tablette
  läkemedel

tabu /tˈɑːbʉ/ (n)
Tabu

tabubelagd /tˈɑːbʉbəlˌɑːɡd/ (adj)
tabuisiert

tabulator /tˈɑːbʉlˌatɔr/ (n)
Tabulator
  anordning på skrivmaskin för inställning av viss marginal

tachyon /tˈaʃyːˌuːn/ (n)
Tachyon

tack /tˈak/ (interjection)
danke, Dank

tack /tˈak/ (n)
Dank

tack vare /tˈak vˌɑːrɛ/ (preposition)
dank, aufgrund, wegen
  som följd av

tacka /tˈakːa/ (n)
Aue, Mutterschaf
  fårhona
Barren
  gjutet stycke av metall

tacka /tˈakːa/ (v)
danken, bedanken

tackjärn /tˈakjərn/ (n)
Roheisen
  tackjärn

tackling /tˈaklɪŋ/ (n)
Tackling, Rempelei, Rempeln
  1. sport
Takelage, Takelung
  2. sjöfart

tacksam /tˈaksam/ (adj)
dankbar
  känner uppskattning

tacksamhet /tˈaksamhˌeːt/ (n)
Dankbarkeit
  känsla av glädje över sådant som man har (fått) eller som andra gjort för en

tacksägelsedag /tˈaksəjˌɛlsədˌɑːɡ/ (n)
Erntedank
  den fjärde böndagen i Svenska kyrkan som infaller andra söndagen i oktober, och i 1983 års evangeliebok avskaffades tillsammans med de andra böndagarna, och är numera en egen helgdag bland kyrkoårets övriga helgdagar

tacos /tˈɑːkuːs/ (n)
Taco
  en maträtt

tadel /tˈadəl/ (n)
Tadel
  kritiskt yttrande

tadzjik /tˈadsjiːk/ (n)
Tadschike

tadzjikisk /tˈadsjiːkˌɪsk/ (adj)
tadschikisch

tadzjikiska /tˈadsjiːkˌɪska/ (n)
Tadschikisch
  språk

tafatt /tˈɑːfat/ (adj)
unbeholfen, linkisch
  oskicklig och klumpig

tafatt /tˈɑːfat/ (adv)
ungeschickt
  på ett tafatt sätt

taffel /tˈafəl/ (n)
Tafel
  bord
Tafelklavier
  piano

taft /tˈaft/ (n)
Taft
  ett slags lätt och frasigt tyg i siden vävt i tuskaft

taftklänning /tˈaftklənˌɪŋ/ (n)
Taftkleid
  klänning av taft

tag /tˈɑːɡ/ (n)
Griff
  grepp
Weile
  längre stund; gång

tagare /tˈɑːɡarə/ (n)
Nehmer, Nehmerin
  person som tar emot någonting

tagatos /tˈɑːɡatˌuːs/ (n)
Tagatose
  en enkel sockerart (mer specifikt en ketohexos) med molekylformel C6H12O6

tagel /tˈɑːɡəl/ (n)
Rosshaar
  hästens långa och styva hår i man och svans

tagen /tˈɑːɡən/ (adj)
ergriffen, mitgenommen
  som tagits

tagg /tˈaɡ/ (n)
Dorn, Stachel
  botanik
Tag
  data
  graffiti

taggagam /tˈaɡaɡˌam/ (n)
Dornteufel, Moloch
  kräldjursart "Moloch horridus"

taggig /tˈaɡɪɡ/ (adj)
stachelig, stachlig
  som har taggar

taggtråd /taɡtrˈoːd/ (n)
Stacheldraht
  tråd med taggar

taggtrådsstängsel /taɡtrˈoːdstəŋsəl/ (n)
Stacheldrahtzaun
  stängsel av taggtråd eller med taggtråd överst

tahitiska /tˈɑːhiːtˌɪska/ (n)
Tahitianisch
  ett oceaniskt språk främst talat i territoriet Franska Polynesien i Stilla havet
Tahitianerin
  kvinna från Tahiti

taiga /tˈɑːiːɡˌa/ (n)
Taiga
  barrskog på norra halvklotet

taikonaut /tˌɑːɪkˈoːnaˌʉt/ (n)
Taikonaut, Taikonautin
  rymdfarare i det kinesiska rymdprogrammet

taiwanes /tˈɑːiːvˌanəs/ (n)
Taiwaner, Taiwanerin
  invånare i Taiwan eller som har taiwanesisk härkomst

taiwanesisk /tˈɑːiːvˌanəsˌɪsk/ (adj)
taiwanesisch
  som rör staten Taiwan eller dess invånare

tajt /tˈajt/ (adj)
eng
  tätt sittande

tak /tˈɑːk/ (n)
Dach
  övre del av hus eller fordon
Decke, Zimmerdecke
  övre yta i rum

takantenn /tˈɑːkantˌɛn/ (n)
Dachantenne
  antenn som monteras på taket

takfot /tˈakfuːt/ (n)
Traufe, Dachtraufe
  takskägg

takfönster /takfˈœnstər/ (n)
Dachfenster
  vindsfönster

takkonstruktion /tˌakkɔnstrɵksxˈuːn/ (adj)
Dachkonstruktion
  metod som ett tak är konstruerat

taklampa /tˈaklampˌa/ (n)
Deckenbeleuchtung, Deckenlampe
  lampa (ljuskälla) monterad i taket i ett rum

taklist /tˈaklɪst/ (n)
Deckenleiste
  list som går längs en väggs övre kant i ett rum

taklucka /tˈaklɵkːˌa/ (n)
Dachluke
  lucka i yttertaket som ger tillträde till taket inifrån

takränna /tˈakrənˌa/ (n)
Dachkandel, Dachrinne, Regenrinne
  vattenränna som löper längs takfot för att samla regnvatten

takstol /tˈakstuːl/ (n)
Dachstuhl
  den konstruktion som bär upp ett tak

takt /tˈakt/ (n)
Takt
  finkänslighet
  metrisk enhet i musik
  regelbunden rytm

takterrass /tˈaktərˌas/ (n)
Dachterrasse
  terrass på taket av ett hus

taktiker /tˈaktiːkər/ (n)
Taktiker, Taktikerin
  den som bestämmer taktik, fältherre, den som vet hur man vinner ett slag

taktil /tˈaktiːl/ (adj)
taktil

taktlös /tˈaktløːs/ (adj)
taktlos
  som saknar takt, finkänslighet eller hänsynsfullhet

takymeter /tˈɑːkyːmətər/ (n)
Tachymeter
  mätinstrument

tal /tˈɑːl/ (n)
Anzahl, Zahl
  antal
Reden, Rede
  frambringande av språkljud
Rede, Ansprache
  muntlig framställning
Zahl
  storhet som kan beskrivas med siffror

tala /tˈɑːla/ (v)
sprechen
  kunna tala ett språk
sprechen, reden
  producera ljud av ord

tala sanning /tˈɑːla sˈanɪŋ/ (v)
die Wahrheit sagen
  tala sanning

tala som en bok /tˈɑːla sɔm ɛn bˈuːk/ (v)
hochgestochen reden, sich gewählt ausdrücken
  i väl övervägda ordalag

talad /tˈɑːlad/ (adj)
gesprochen
  perfektparticip av tala

talang /tˈɑːlaŋ/ (n)
Talent
  djupa färdigheter
  person

talar /tˈɑːlar/ (n)
Amtstracht, Talar
  vid och veckrik dräkt med ärmar

talare /tˈɑːlarə/ (n)
Sprecher, Sprecherin
  person som brukar visst språk
Redner, Rednerin
  person som håller föredrag

talarlista /tˈɑːlarlˌɪsta/ (n)
Rednerliste
  lista över ordningsföljd personer får yttra sig vid formell debatt

talarstol /tˈɑːlɑːʂtˌuːl/ (n)
Rednerpult
  möbel och plats (på en scen) där en talare kan höras av publiken

talbok /tˈɑːlbuːk/ (n)
Hörbuch
  bok inläst på ljudband

talesman /tˈɑːləsmˌan/ (n)
Sprecher, Wortführer

talesperson /tˈɑːləspˌɛʂuːn/ (n)
Pressesprecher, Pressesprecherin, Sprecher, Sprecherin
  person som är utsedd att kommunikativt företräda till exempel en grupp, ett företag eller annan form av organisation

talesätt /tˈɑːləsˌɛt/ (n)
Redensart

talföljd /tɑːlfˈœljd/ (n)
Zahlenfolge
  följd av tal

talför /tˈɑːlføːr/ (adj)
redegewandt, zungenfertig
  pratsam

talförmåga /tɑːlfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Sprachfähigkeit, Sprachvermögen
  förmåga att tala

talg /tˈɑːlj/ (n)
Talg

talgoxe /tˈɑːlɡuːksə/ (n)
Kohlmeise
  fågelart

talk /tˈɑːlk/ (n)
Talk
  ett vitt eller ljust grönt mineral

tall /tˈal/ (n)
Kiefer, Föhre
  barrträd med långa barr

tallbarr /tˈalbar/ (n)
Kiefernnadel
  barr från trädslaget tall

tallbit /tˈalbiːt/ (n)
Hakengimpel

talldunge /tˈaldɵŋə/ (n)
Kiefernwäldchen
  liten tallskog

tallium /tˈaliːˌʉm/ (n)
Thallium

tallrik /tˈalriːk/ (n)
Teller
  cirkulär platta varpå föda läggs

tallskog /tˈalskuːɡ/ (n)
Kiefernwald

talltita /tˈaltiːtˌa/ (n)
Weidenmeise, Mönchsmeise

talman /tˈɑːlman/ (n)
Parlamentspräsident, Parlamentspräsidentin, Präsident, Sprecher, Wortführer
  den eller de personer som leder arbetet i en beslutande församling, till exempel ett parlament, eller någon av dess kamrar, om det rör sig om ett tvåkammarparlament

talmud /tˈɑːlmʉd/ (n)
Talmud
  en stor judisk skriftsamling med kommentar till Moses och profeterna och med detaljerade levnadsregler

talrik /tˈɑːlriːk/ (adj)
zahlreich
  av stort antal

talscen /tˈɑːlssən/ (n)
Sprechbühne, Sprechtheater
  teaterscen för talpjäser

talserie /tˈɑːlsərˌiːə/ (n)
Zahlenreihe
  talföljd, en följd av tal

talspråk /tˈɑːlsproːk/ (n)
Umgangssprache

talteoretiker /tˈɑːltəˌuːrətˌiːkər/ (n)
Zahlentheoretiker, Zahlentheoretikerin
  person med expertkunskaper inom talteori

talteori /tˈɑːltəˌuːriː/ (n)
Zahlentheorie
  område inom matematiken

taltrast /tˈɑːltrast/ (n)
Singdrossel

tam /tˈɑːm/ (adj)
zahm
  ej vild
  kraftlös, beskedlig (i överförd, symbolisk bemärkelse, ofta om person)

tambur /tˈambʉr/ (n)
Diele, Flur
  förstuga

tamburin /tˌambʉrˈiːn/ (n)
Tamburin
  liten trumma

tamget /tˈamɡət/ (n)
Hausziege
  däggdjur som ingår i släktet Capra, och familjen slidhornsdjur

tamkatt /tˈamkat/ (n)
Hauskatze

tampas /tˈampas/ (v)
herumschlagen

tampong /tˈampɔŋ/ (n)
Tampon
  propp

tamråtta /tˈamrɔtːˌa/ (n)
Farbratte

tand /tˈand/ (n)
Zahn, Sägezahn
  hårt organ

tandborste /tˈandbɔʂtˌɛ/ (n)
Zahnbürste
  borste för tänder

tandemalj /tˈandəmˌalj/ (n)
Schmelz, Zahnschmelz

tandemcykel /tˈandəmsˌyːkəl/ (n)
Tandem
  cykel för två eller fler personer

tandfly /tˈandflyː/ (n)
Achateule, Mangoldeule
  fjärilsarten Phlogophora meticulosa som ingår i familjen nattflyn (Noctuoidae)

tandkräm /tˈandkrɛːm/ (n)
Zahnpasta, Zahncreme

tandkrämstub /tˈandkrəmstˌʉb/ (n)
Zahnpastatube

tandkött /tandkˈœt/ (n)
Zahnfleisch
  vävnad runt tänderna

tandlossning /tˈandlɔsnˌɪŋ/ (n)
Parodontitis, Parodontose

tandläkare /tˈandlɛːkˌarə/ (n)
Zahnarzt, Zahnärztin
  tandläkare

tandlös /tˈandløːs/ (adj)
zahnlos
  utan tänder

tandpetare /tˈandpətˌarə/ (n)
Zahnstocher

tandrot /tˈandruːt/ (n)
Zwiebel-Zahnwurz
  arten Cardamine bulbifera

tandröta /tˈandrøːtˌa/ (n)
Karies, Zahnfäule
  karies

tandsköterska /tˈandsxøːtˌɛʂka/ (n)
Zahnarzthelferin
  person som assisterar tandläkaren

tandsten /tˈandstən/ (n)
Zahnstein
  fasta avlagringar kring tandhalsen

tandställning /tˈandstəlnˌɪŋ/ (n)
Zahnspange
  anordning som sätts i munnen för att bättre positionera tänderna
Zahnstellung
  tändernas inbördes ställning i munnen

tandtråd /tandtrˈoːd/ (n)
Zahnseide

tandvall /tˈandval/ (n)
Zahnwall
  området av munhålan där tänderna sitter fast

tandvärk /tˈandvərk/ (n)
Zahnschmerz, Zahnweh
  värk i tand

tandvård /tandvˈoːrd/ (n)
Zahnpflege
  vård av tänder

tanga /tˈaŋa/ (n)
Tanga
  tätt sittande trosa som hålls uppe av ett smalt band i sidan

tangens /tˈaŋəns/ (n)
Tangens
  förhållande

tangent /tˈanjənt/ (n)
Taste
  1. knapp på musikinstrument
  2. knapp på skrivdon
  3. knapp på annan maskin
Tangente
  4. till en kurva
Tangens
  5. trigonometrisk funktion

tangentbord /tˈanjəntbˌuːrd/ (n)
Tastatur
  inmatningsenhet

tango /tˈaŋuː/ (n)
Tango
  dans

tanig /tˈanɪɡ/ (adj)
mager
  mager och klen

tank /tˈaŋk/ (n)
Tank
  behållare
Panzer
  krigsfordon

tanka /tˈaŋka/ (v)
tanken
  1. fylla på bränsle

tankbil /tˈaŋkbiːl/ (n)
Tankwagen

tanke /tˈaŋkə/ (n)
Gedanke, Eingabe, Geistesblitz
  idé
Gedanke
  information direkt tillgänglig i ett medvetande

tankearbete /tˈaŋkəˌarbeːtə/ (n)
Geistesarbeit
  arbete som görs genom an­stränger av hjärnan

tankeexperiment /tˈaŋkəˌɛkspərˌiːmənt/ (n)
Gedankenexperiment

tankeläsare /tˈaŋkəlˌɛːsarə/ (n)
Gedankenleser, Gedankenleserin
  person som kan läsa andras tankar

tankeläsning /tˈaŋkəlˌɛːsnɪŋ/ (n)
Gedankenlesen
  det att läsa andras tankar

tanker /tˈaŋkər/ (n)
Tanker, Tankschiff
  tankfartyg

tankesmedja /tˈaŋkəsmˌɛdja/ (n)
Denkfabrik, Thinktank
  institut som påverkar

tanklös /tˈaŋkløːs/ (adj)
gedankenlos

tankspridd /tˈaŋksprɪd/ (adj)
zerstreut, geistesabwesend, gedankenverloren
  som ofta tänker på annat än vad som just händer

tankspriddhet /tˈaŋksprɪdhˌeːt/ (n)
Geistesabwesenheit, Zerstreutheit
  egenskapen att vara tankspridd, det att vara tankspridd

tankstreck /tˈaŋkstrək/ (n)
Gedankenstrich
  det typografiska tecknet halvfyrkantsminus

tankställe /tˈaŋkstələ/ (n)
Tankstelle
  bensinstation, mack

tant /tˈant/ (n)
Tante
  faster eller moster
  äldre kvinna

tantaktig /tˈantaktˌɪɡ/ (adj)
tantenhaft
  tantig

tantal /tantˈɑːl/ (n)
Tantal

tantiem /tˈantiːəm/ (n)
Tantieme
  andel i vinst (som tillägg till lön)

tantig /tˈantɪɡ/ (adj)
tantenhaft, tantig
  tantaktig

tanzanisk /tˈansanˌɪsk/ (adj)
tansanisch
  som rör den Tanzania eller dess invånare tanzanierna

taoism /tˈɑːuːˌɪsm/ (n)
Taoismus
  en kinesisk religionsform

tapet /tˈɑːpət/ (n)
Tapete
  tunt dekorativt ytmaterial på vägg

tapetklister /tˈɑːpətklˌɪstər/ (n)
Tapetenkleister
  klister för tapeter

tapetsax /tˈɑːpətsˌaks/ (n)
Tapezierschere
  verktyg som används för att klippa tapeter

tapetsera /tˈɑːpətsˌeːra/ (v)
tapezieren
  sätta upp tapeter på en vägg

tapetserare /tˈɑːpətsˌeːrarə/ (n)
Tapezierer, Tapeziererin
  person som i yrkessammanhang klär möbler

tapir /tˈɑːpiːr/ (n)
Tapir
  art av däggdjur i familjen tapirer (Tapiridae)

tapp /tˈap/ (n)
Zapfen, Zapfenzelle
  fysiologi

tappa /tˈapa/ (v)
verlieren
  förlora greppet om något icke-abstrakt
abfüllen, abzapfen, anstechen, zapfen
  hälla i eller ur

tappa hakan /tˈapa hˈɑːkan/ (v)
baff sein, verblüfft sein
  bli häpen

tappad bakom en vagn /tˈapad bˈɑːkɔm ɛn vˈaŋn/ (adj)
dumm, zurückgeblieben
  dum och tafatt

tapper /tˈapər/ (adj)
tapfer
  modig, speciellt i strid

taramosalata /tˈɑːramˌuːsalˌata/ (n)
Taramosalata, Taramas

tarantel /tˈɑːrantəl/ (n)
Tarantel

tarera /tˈareːrˌa/ (v)
austarieren

tarm /tˈarm/ (n)
Darm
  del av matspjälkningskanalen

tarmflora /tˈarmfluːrˌa/ (n)
Darmflora

tarv /tˈarv/ (n)
Notdurft
  behov

tarva /tˈarva/ (v)
erfordern
  vara i behov av något

taskig /(en)tˈaskɪɡ(sv)/ (adj)
beschissen, mies
  dålig
fies, gemein
  okamratlig

taskmört /(en)tˈaskmɜːt(sv)/ (n)
Fiesling
  benämning på person som upplevs taskig

tasmansk val /tˈasmansk vˈɑːl/ (n)
Shepherd-Wal

tass /tˈas/ (n)
Pfote, Pranke, Tatze
  djurdel

tassa /tˈasa/ (v)
schleichen, tappen

tatarfalk /tˈɑːtarfˌalk/ (n)
Sakerfalke, Würgfalke
  en falk

tatariska /tˈɑːtarˌɪska/ (n)
Tatarisch

tataupatinamo /tˈɑːtaˌʉpatˌiːnamˌuː/ (n)
Tataupatinamo
  en fågelart (Crypturellus tataupa) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

tattare /tˈatːarə/ (n)
Zigeuner, Zigeunerin

tatuera /tˈɑːtʉərˌa/ (v)
tätowieren
  inristat motiv i huden

tatuerad /tˈɑːtʉərˌad/ (adj)
tätowiert
  perfektparticip av tatuera

tatuerare /tˈɑːtʉərˌarə/ (n)
Tätowierer, Tätowiererin
  person som utför tatueringar

tatuering /tˈɑːtʉˌeːrɪŋ/ (n)
Tätowierung
  målad bestående bild på huden

tatueringsapparat /tˈɑːtʉˌeːrɪŋsˌaparˌɑːt/ (n)
Tätowiermaschine
  liten handhållen apparat som används för att tatuera

tau /tˈɑːʉ/ (n)
Tau

tauon /tˈɑːʉˌuːn/ (n)
Tauon

taurin /tˌɑːʉrˈiːn/ (n)
Taurin
  ett derivat av aminosyran cystein (NH2CH2CH2SO3H) som produceras av kroppen hos många däggdjur (däribland människor)

tautologi /tˌaʉtuːlˈoːɡiː/ (n)
Tautologie
  upprepning av samma sak med andra ord

tavelram /tˈɑːvəlrˌam/ (n)
Bilderrahmen
  ram runt en tavla

tavla /tˈavla/ (n)
Gemälde, Bild
  bild
Tafel
  skiva som är till för att skriva på

tax /tˈaks/ (n)
Dackel, Teckel
  hundras

taxa /tˈaksa/ (n)
Gebühr, Tarif, Taxe
  avgift för någon tjänst

taxa /tˈaksa/ (v)
rollen
  köra (rulla) ett flygplan på marken

taxameter /tˈaksamətər/ (n)
Taxameter
  apparat i taxibilar som räknar ut priset för körningen under dess gång

taxering /tˈakseːrˌɪŋ/ (n)
Abschätzung, Taxierung
  det att taxera

taxeringsvärde /tˈakseːrˌɪŋsvɛːrdə/ (n)
Schätzungswert, Taxwert
  en fastighets värde enligt uppskattning (taxering) av skattemyndigheten, det värde som beskattningen baseras på

taxi /tˈaksiː/ (n)
Taxi
  transportmedel

taxibil /tˈaksiːbˌiːl/ (n)
Taxi
  taxi, bil i taxitrafik

taxichaufför /tˌaksɪʃoːfˈøːr/ (n)
Taxichauffeur, Taxichauffeurin, Taxifahrer, Taxifahrerin
  person som yrkesmässigt kör taxi

taxidermist /tˈaksiːdˌɛrmɪst/ (n)
Tierpräparator
  person som till yrket bevarar djurkroppar genom att stoppa upp dem

taxiförare /tˈaksiːfˌøːrarə/ (n)
Taxifahrer, Taxifahrerin
  person som yrkesmässigt kör taxi

taxon /tˈaksuːn/ (n)
Taxon

taxonomi /tˈaksuːnˌuːmiː/ (n)
Taxonomie, Systematik

tchadier /tʃˈɑːdiːər/ (n)
Tschader
  invånare i Tchad eller som har tchadisk härkomst

tchadisk /tʃˈɑːdɪsk/ (adj)
tschadisch
  som rör landet Tchad, dess natur, kultur eller invånare

tchadiska /tʃˈɑːdɪskˌa/ (n)
Tschadisch
  språk i Tchad

te /tˈeː/ (n)
Tee
  dryck på teblad

teakklädd /tˈeːakklˌɛd/ (adj)
mit Teakholz verkleidet, teakholzverkleidet
  som har en yta av teak

team /tˈeːam/ (n)
Team
  lag, samarbetande grupp av individer

teater /tˈeːatər/ (n)
Theater, Schauspielhaus
  scenkonst
  plats där skådespel framförs

teaterbesökare /tˈeːatˌɛrbəsˌøːkarə/ (n)
Theaterbesucher, Theaterbesucherin
  person som besöker en föreställning på en teater

teaterföreställning /tˈeːatˌɛrføːrˌɛstəlnˌɪŋ/ (n)
Theatervorstellung
  föreställning på teater, framförande vid ett tillfälle av en teaterpjäs

teaterkritiker /tˈeːatˌɛrkrɪtˌiːkər/ (n)
Theaterkritiker, Theaterkritikerin
  person som recenserar nya uppföranden av teaterpjäser

teaterpjäs /tˈeːatˌɛrpjɛːs/ (n)
Theaterstück, Schauspiel, Stück
  ett litterärt verk

teatralisk /tˈeːatrˌalɪsk/ (adj)
theatralisch

tebibyte /tˈeːbiːbˌyːtə/ (n)
Tebibyte
  240 bytes

teblad /tˈɛblɑːd/ (n)
Teeblatt

techno /tˈɛʃnuː/ (n)
Techno
  rytmisk elektronisk musikstil utvecklad under 1990-talet

tecken /tˈɛkːən/ (n)
Zeichen
  meningsfull gest
  synbar indikation
  symbol
  enhet i teckenspråk
  plus och minus
  kortform för stjärntecken

teckenspråk /tˈɛkːənsprˌoːk/ (n)
Gebärdensprache, Zeichensprache
  uppsättning gester, rörelser och ansiktsuttryck som används för kommunikation

teckenstorlek /tˈɛkːənstˌuːrlək/ (n)
Zeichengröße
  storlek på skrivtecken (bokstäver, siffror, skiljetecken och andra symboler), ofta på datorskärm

teckna /tˈɛkna/ (v)
Zeichen geben
  kommunicera genom rörelser med händerna
zeichnen
  rita
abschließen, zeichnen
  signera ett dokument

tecknad /tˈɛknad/ (adj)
gezeichnet
  perfektparticip av teckna

tecknad serie /tˈɛknad sˈeːriːə/ (n)
Comicstipes

tecknare /tˈɛknarə/ (n)
Zeichner, Zeichnerin
  person som tecknar

tecknerska /tˈɛknəʂkˌa/ (n)
Zeichnerin
  tecknare av kvinnokön

teckning /tˈɛknɪŋ/ (n)
Zeichnung
  enklare bild
  anmälan av köp av aktier
  mönstring i färg eller form

teckningslärare /tˈɛknɪŋslˌɛːrarə/ (n)
Zeichenlehrer, Zeichenlehrerin
  lärare som undervisar i teckning

teckningslärarinna /tˈɛknɪŋslˌɛːrarˌɪna/ (n)
Zeichenlehrerin
  lärarinna i teckning

teddybjörn /tˌɛdybjˈœrn/ (n)
Teddybär
  gosedjur eller docka i form av en björn i plysch

tefat /tˈeːfat/ (n)
Untertasse
  skyddande underlag under en tekopp

tegel /tˈeːjəl/ (n)
Backstein, Ziegel, Ziegelstein, Dachziegel
  byggnadsmaterial av bränd lera

tegelbruk /tˈeːjəlbrˌʉk/ (n)
Ziegelbrennerei, Ziegelei
  industrianläggning där tegel tillverkas

tegelbyggnad /tˈeːjəlbˌyɡnad/ (n)
Backsteinbau, Backsteingebäude, Ziegelbau, Ziegelsteingebäude
  byggnad gjord av tegelsten

tegelhus /tˈeːjəlhˌʉs/ (n)
Backsteinhaus
  hus byggt av tegel

tegelpanna /tˈeːjəlpˌana/ (n)
Dachpfanne, Dachziegel
  takpanna av tegel

tegelsten /tˈeːjəlstən/ (n)
Backstein, Ziegelstein
  murtegel

teint /tˈeːɪnt/ (n)
Gesichtsfarbe, Teint
  ansiktsfärg, hy

teism /tˈeːɪsm/ (n)
Theismus

tejp /tˈɛjp/ (n)
Magnetband, Tape, Tonband
  ljudband m.m.
Klebeband, Tape
  smalt band med häftämne

tekanna /tˈeːkanˌa/ (n)
Teekanne
  kanna (behållare) för te

teknetium /tˈɛknətˌiːʉm/ (n)
Technetium

teknik /təknˈiːk/ (n)
Technik
  sätt, färdighet
  konstlära
  utrustning

teknikbok /təknˈiːkbuːk/ (n)
Technikbuch
  lärobok i teknik

tekniker /təknˈiːkər/ (n)
Techniker, Technikerin
  person som arbetar med, eller har mycket kunskap inom teknik

teknikhistoria /təknˈiːkhɪstˌuːriːˌa/ (n)
Technikgeschichte
  undersöker den historiska utvecklingen av teknik

teknikpark /təknˈiːkpark/ (n)
Technologiepark
  stadsdel (industriområde, park) med högteknologiska företag

teknisk /tˈɛknɪsk/ (adj)
technisch
  som relaterar till teknik

teknologi /tˌɛknuːlˈoːɡiː/ (n)
Technologie
  läran om teknik

teknologisk /tˌɛknuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
technologisch
  som avser teknologi eller teknik

tekoindustri /tˈeːkuːˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Textilindustrie
  förkortning för textil- och konfektionsindustri

tekopp /tˈeːkɔp/ (n)
Teetasse

tektonisk /təktˈoːnɪsk/ (adj)
tektonisch
  som avser eller orsakas av stora långsamma rörelser i jordens litosfär

telefax /tˈɛləfˌaks/ (n)
Fax, Faxgerät
  apparat för överföring av bilder (av dokument) via allmänna telefonnätet (n-genus)
Fax
  ett dokument överfört med en sådan apparat (t-genus)

telefon /tˌɛləfˈoːn/ (n)
Telefon, Fernsprecher

telefonavlyssning /tˌɛləfˈoːnavlˌysnɪŋ/ (n)
Abhören, Anzapfen

telefonera /tˌɛləfˈoːneːrˌa/ (v)
telefonieren, anrufen
  prata i telefon

telefonförbindelse /tˌɛləfˈoːnfˈœrbɪndəlsə/ (n)
Telefonverbindung

telefoni /tˌɛləfˈoːniː/ (n)
Telefonie
  teknik som används för att överföra ljud mellan två telefoner

telefonisk /tˌɛləfˈoːnɪsk/ (adj)
telefonisch
  telefon-, med hjälp av telefon

telefonkatalog /tˌɛləfˈoːŋkatalˈoːɡ/ (n)
Telefonbuch

telefonkiosk /tˌɛləfˈoːŋkiːˌɔsk/ (n)
Telefonzelle, Telefonhäuschen

telefonnummer /tˌɛləfˈoːnɵmər/ (n)
Telefonnummer
  nummer kopplat till en telefon

telefonsamtal /tˌɛləfˈoːnsamtˈɑːl/ (n)
Telefonat, Telefongespräch

telefonsex /tˌɛləfˈoːnsəks/ (n)
Telefonsex
  en erotisk eller sexuell konversation som sker över telefon

telefonsladd /tˌɛləfˈoːnslad/ (n)
Telefonleitung
  sladd mellan telefon och telefonjack (vägguttag)

telefonsvarare /tˌɛləfˈoːnsvɑːrˌarə/ (n)
Anrufbeantworter
  system eller apparat

telegraf /tˈeːləɡrˌaf/ (n)
Telegraf
  anläggning för överföring av skrivna meddelanden (telegram) via flaggor eller elektriska signaler

telegrafera /tˈeːləɡrˌafeːrˌa/ (v)
telegrafieren, telegraphieren
  kommunicera medelst telegrafi

telegrafi /tˈeːləɡrˌafiː/ (n)
Telegrafie, Telegraphie
  läran om överföring av information

telegrafstation /tˌeːləɡrˌafstasxˈuːn/ (n)
Telegrafenamt, Telegrafenstation
  kontor som är anslutet till telegrafledning och där telegram expedieras (tas emot och avsänds)

telegram /tˈeːləɡrˌam/ (n)
Telegramm
  den blankett som det överförda meddelandet skrivs ut på före leverans till mottagaren
  ett meddelande överfört med telegraf

teleobjektiv /tˈeːləˌɔbjəktˌiːv/ (n)
Teleobjektiv
  linssystem för fjärrfotografering

teleologisk /tˌeːləuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
teleologisch
  från ändamålsenlighetens synpunkt

telepati /tˈeːləpˌatiː/ (n)
Telepathie
  tankeöverföring, tankeläsning

telesatellit /tˈeːləsˌatəlˌiːt/ (n)
Fernsehsatellit
  satellit som (genom att ta emot och återsända signaler från jorden) förmedlar t ex TV-program mellan jordstationer på långt avstånd från varandra

teleskop /tˈeːləskˌuːp/ (n)
Teleskop, Fernrohr
  stjärnkikare

teleskopord /tˈeːləskˌuːpuːrd/ (n)
Kofferwort
  sammanslagna ord

television /tˌeːləviːsxˈuːn/ (n)
Fernsehen, Fernseher
  bildmedium
Fernsehen
  teknik

televisionsapparat /tˌeːləviːsxˈuːnsapˌarɑːt/ (n)
Fernseher, Fernsehapparat, Fernsehgerät
  apparat

televisionsprogram /tˌeːləviːsxˈuːnsprɔɡrˌam/ (n)
Fernsehprogramm, Fernsehsendung
  avsnitt i en tv-kanal

telex /tˈeːləks/ (n)
Fernschreiber, Telex
  förkortning för teleprinterväxel

tellur /tˈɛlʉr/ (n)
Tellur

tellurium /tˈɛlʉrˌiːʉm/ (n)
Tellur
  (av tellus: jorden) modell som visar belysningsförhållandena under jordens rörelse kring solen och månens kring jorden

tellursyra /tˈɛlɵʂˌyːra/ (n)
Tellursäure
  syra som består av tellur, väte och syra, H6TeO6

telugu /tˈeːlʉɡˌʉ/ (n)
Telugu

tema /tˈeːma/ (n)
Thema
  ämne

temapark /tˈeːmapˌark/ (n)
Themenpark
  större nöjespark med viss inriktning (tema)

tematik /tˈeːmatˌiːk/ (n)
Thematik
  gestaltning eller bearbetning av ett tema

tematisera /tˈeːmatˌɪseːrˌa/ (v)
thematisieren
  göra till tema

tematisk /tˈeːmatˌɪsk/ (adj)
thematisch
  som hör nära samman med temat t. ex. i ett musikverk

tempel /tˈɛmpəl/ (n)
Tempel
  byggnad för religiös vördnad

tempelblomma /tˈɛmpəlblˌɔma/ (n)
Rote Frangipani
  växtart

tempelriddare /tˈɛmpəlrˌɪdarə/ (n)
Tempelritter

temperament /tˈɛmpərˌamənt/ (n)
Temperament

temperatur /tˈɛmpərˌatʉr/ (n)
Temperatur

temperaturväxling /tˈɛmpərˌatɵrvˌɛkslɪŋ/ (n)
Temperaturwechsel, Temperaturänderung
  ändring eller fluktuation av temperatur

tempererad /tˈɛmpərˌeːrad/ (adj)
gemäßigt warm
  lagom varm, måttligt varm

tempo /tˈɛmpuː/ (n)
Tempo
  hastighet

temporär /tˈɛmpuːrˌɛːr/ (adj)
temporär, vorübergehend, zeitweilig, befristet
  tillfällig

tempus /tˈɛmpʉs/ (n)
Tempus, Zeitform

tendens /tˈɛndəns/ (n)
Tendenz
  strävan, syftning, trend

tendera /tˈɛndeːrˌa/ (v)
tendieren
  ha en benägenhet för, utvecklas i riktning mot

tenge /tˈɛŋə/ (n)
Tenge
  valuta i Kazakstan

tenn /tˈɛn/ (n)
Zinn

tennbröllop /tənbrˈœluːp/ (n)
Zinn-Hochzeit, Zinnerne Hochzeit

tenndioxid /tˈɛndiːˌuːksiːd/ (n)
Zinndioxid
  kemisk förening av tenn och syre

tenness /tˈɛnəs/ (n)
Tenness
  grundämne med atomnummer 117

tennis /tˈɛniːs/ (n)
Tennis

tennisboll /tˈɛnɪsbˌɔl/ (n)
Tennisball

tennismatch /tˈɛnɪsmˌatʃ/ (n)
Tennismatch, Tennisspiel
  en match i sporten tennis

tennisplan /tˈɛnɪsplˌan/ (n)
Tennisplatz
  en plan avsedd att spela tennis på

tennisspelare /tˈɛnɪspəlˌarə/ (n)
Tennisspieler, Tennisspielerin
  person som spelar tennis

tennoxid /tˈɛnuːksˌiːd/ (n)
Zinnmonoxid, Zinnoxid
  en kemisk förening av syre och tenn

tennsoldat /tˈɛnsɔldˌat/ (n)
Zinnsoldat

tennsulfat /tˈɛnsɵlfˌat/ (n)
Zinnsulfat
  en kemisk förening av svavel, syre och tenn, SnSO4

tenntetraklorid /tˈɛntətrˌakluːrˌiːd/ (n)
Zinnchlorid, Zinntetrachlorid
  kemisk förening av tenn och klor, SnCl4

tenor /tˈeːnɔr/ (n)
Tenor
  musikalisk stämma
  person, instrument eller grupp

tensor /tˈɛnsɔr/ (n)
Tensor
  anatomi

tenta /tˈɛnta/ (n)
Prüfung, Test
  tentamen

tentakel /tˈɛntakəl/ (n)
Tentakel

tentamen /tˈɛntamən/ (n)
Prüfung

tentamensläsa /tˈɛntamˌɛnslɛːsˌa/ (v)
sich auf eine Prüfung vorbereiten
  studera intensivt in­för tentamen

tentamensläsning /tˈɛntamˌɛnslɛːsnˌɪŋ/ (n)
Vorbereitung auf eine Prüfung
  intensiv förberedelse inför tentamen

tentera /tˈɛnteːrˌa/ (v)
ablegen
  skriva en tentamen

teokrati /tˈeːɔkrˌɑːtiː/ (n)
Theokratie, Gottesstaat
  prästvälde

teolog /tˌeːuːlˈoːɡ/ (n)
Theologe, Theologin

teologi /tˌeːuːlˈoːɡiː/ (n)
Theologie
  läran om Gud

teologisk /tˌeːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
theologisch
  som rör teologi

teoretiker /tˈeːuːrətˌiːkər/ (n)
Theoretiker, Theoretikerin
  person som ägnar sig åt teori och tillämpar teoretiska metoder

teoretisk /tˈeːuːrətˌɪsk/ (adj)
theoretisch
  som hör till teori snarare än praktik

teori /tˈeːuːrˌiː/ (n)
Theorie
  bra teoretisk modell
  förklaringsmodell ej byggd på praktiskt kunskap
  gissning
  sanningar som kan härledas ur ett antal axiom
  sorts gren av matematiken

tepuítinamo /tˈeːpʉˌiːtiːnˌamuː/ (n)
Tepuitinamu
  en fågelart (Crypturellus ptaritepui) inom familjen tinamoer (Tinamidae)

tepåse /tˈeːpoːsə/ (n)
Teebeutel
  påse fylld med te

tequila /tˈeːkwiːlˌa/ (n)
Tequila

terabyte /tˈeːrabˌyːtə/ (n)
Terabyte
  1012 bytes

terahertz /tˈeːrahˌɛts/ (n)
Terahertz
  enheten 1 000 000 000 000 hertz

terapeut /tˈeːrapəˌʉt/ (n)
Therapeut, Therapeutin
  1. person som utför terapi

terapi /tˈeːrapˌiː/ (n)
Therapie

terbium /tˈɛrbiːˌʉm/ (n)
Terbium

term /tˈɛrm/ (n)
Terminus
  definierad benämning
Term, Glied
  matematisk variabel i addition
Begriff
  ordalag, uttryck, talesätt, begrepp
Therme
  större romersk varmbadsanläggning

termin /tərmˈiːn/ (n)
Termin
  bestämd tid
Semester
  del av läsår

terminal /tˌɛrmiːnˈɑːl/ (n)
Computerterminal, Endgerät
  bildskärm
Flughafenterminal, Fährterminal, Terminal
  station

terminologi /tˌɛrmiːnuːlˈoːɡiː/ (n)
Fachwörterbuch
  förteckning
Terminologie
  terminologi

termisk /tˈɛrmɪsk/ (adj)
thermisch

termit /tˈɛrmiːt/ (n)
Thermit, Termite
  blandning
Termite
  insekt

termo- /tˈɛrmuː/ (affix)
Thermo-
  rörande värme

termodynamik /tˈɛrmuːdˌyːnamˌiːk/ (n)
Thermodynamik, Wärmelehre

termodynamisk /tˈɛrmuːdˌyːnamˌɪsk/ (adj)
thermodynamisch
  som avser termodynamik

termometer /tˈɛrmuːmətər/ (n)
Thermometer
  instrument som mäter temperatur

termos /tˈɛrmuːs/ (n)
Thermoskanne, Isolierkanne
  behållare

termosflaska /tˈɛrmɔsflˌaska/ (n)
Isolierflasche, Thermosflasche
  värmeisolerad flaska

termoskanna /tˈɛrmɔskˌana/ (n)
Isolierkanne, Thermoskanne
  värmeisolerad behållare

termostat /tˈɛrmɔstˌat/ (n)
Thermostat
  anordning som reglerar värmetillförseln (exempelvis till ett rum eller ett strykjärn)

terpentin /tˌɛrpəntˈiːn/ (n)
Terpentin
  tjockflytande och välluktande vätska från vissa barrträd

terrarium /tˈɛrarˌiːʉm/ (n)
Terrarium
  behållare vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast avsedd att hysa landlevande djur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja ormar, ödlor, grodor, spindlar och insekter med mera

terrass /tˈɛras/ (n)
Terrasse
  plan, mindre avsats på ojämn terräng, som tillsammans med andra intilliggande avsatser bildar en trappformad sluttning, skapad antingen naturligt eller anlagd av människor i syfte att odlas eller bebyggas
  plant, ofta stenlagt område i anknytning till en byggnad i nivå med omgivande terräng som används som ett utomhus uppehållsrum
Dachterrasse
  plant tak med skyddsräcke

terrier /tˈɛriːər/ (n)
Terrier
  en grupp hundraser

terrin /tərˈiːn/ (n)
Suppenschüssel, Terrine
  soppskål

territorialvatten /tˈɛriːtˌuːriːˌalvatːən/ (n)
Küstenmeer, Hoheitsgewässer, Territorialgewässer
  det vatten utanför ett lands kust som anses ingå i landets eget område

territorium /tˈɛriːtˌuːriːˌʉm/ (n)
Territorium, Gebiet, Hoheitsgebiet

terror /tˈɛruːr/ (n)
Terror
  terrorism

terrorattack /tˈɛruːrˌɑːtːak/ (n)
Terroranschlag
  våldsaktion

terrorcell /tˈɛruːrsˌɛl/ (n)
Terrorzelle
  grupp (cell) av terrorister som utför terrordåd tillsammans

terrordåd /tˈɛruːrdˌoːd/ (n)
Terrorakt, Terroranschlag
  våldsam aktion avsedd att skrämma, vanligen orsakande dödsfall

terrorism /tˈɛruːrˌɪsm/ (n)
Terrorismus
  genom skrämsel uppnå politiskt mål

terrorist /tˈɛruːrˌɪst/ (n)
Terrorist, Terroristin

terräng /tˈɛrəŋ/ (n)
Gelände, Terrain

terrängbil /tˈɛrəŋbˌiːl/ (n)
Geländewagen
  en bil avsedd att kunna köras i terrängen, d.v.s. utanför vägnätet

terränglöpning /tˌɛrəŋlˈœpnɪŋ/ (n)
Geländelauf
  löpning i terräng

tersamiska /tˈɛʂamˌɪska/ (n)
Tersamisch
  det östligaste av de samiska språken

tertiär /tˈɛtiːˌɛːr/ (adj)
tertiär

terzin /tərsˈiːn/ (n)
Terzine
  ett sydländskt versslag med tre versrader i varje strof och invecklad rimflätning

tes /tˈeːs/ (n)
These
  vetenskapligt påstående

tesaurus /tˈeːsaˌʉrʉs/ (n)
Thesaurus, Begriffswörterbuch
  ordbok som sorterar ord utifrån betydelse eller ämnesområde

tesil /tˈeːsiːl/ (n)
Teesieb
  sil för beredning av te från teblad

tesked /tˈɛsxəd/ (n)
Teelöffel
  sked
  mått

tesla /tˈɛsla/ (n)
Tesla
  härledd SI-enhet för magnetisk flödestäthet

test /tˈɛst/ (n)
Test
  försök, experiment
Prüfung, Test
  prov på förmåga eller kunskap

testa /tˈɛsta/ (v)
testen

testamentarisk /tˈɛstamˌɛntɑːrˌɪsk/ (adj)
testamentarisch
  som har samband med ett testamente

testamente /tˈɛstaməntˌɛ/ (n)
Testament
  dokument

testamentera /tˈɛstamˌɛnteːrˌa/ (v)
vererben, vermachen
  skriftligt klargöra vem som skall få vad i ett testamente

testikel /tˈɛstiːkəl/ (n)
Hoden, Testikel
  körtel

tetrametylammoniumhydroxid /tˌɛtramətˌyːlamˈoːniːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
Tetramethylammoniumhydroxid
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

tetrod /tˈɛtruːd/ (n)
Tetrode
  elektronrör med fyra elektroder (katod, anod och två galler: skärmgaller och styrgaller)

tetum /tˈeːtʉm/ (n)
Tetum

tevatten /tˈeːvatːən/ (n)
Teewasser
  varmt vatten för att brygga te

tevärmare /tˈeːvərmˌarə/ (n)
Teewärmer
  isolerande fodral till tekanna

texansk /tˈɛksansk/ (adj)
texanisch
  som rör delstaten Texas

text /tˈɛkst/ (n)
Text
  en samling tecken med budskap

textdokument /tˈɛkstdɔkˌʉmənt/ (n)
Textdokument
  (oftast digitalt) dokument (datorfil) som enbart eller till största delen innehåller text eller som är i ett filformat som används av en ordbehandlare

textförfattare /təkstfˈœrfatːˌarə/ (n)
Autor, Autorin

textil /tˈɛkstiːl/ (n)
Textilie
  material

textilarbetare /tˈɛkstiːlˌarbeːtˌarə/ (n)
Textilarbeiter, Textilarbeiterin
  arbetare i textilindustri

textilfiber /tˈɛkstɪlfˌiːbər/ (n)
Textilfaser
  samlingsnamn för fibrer som används vid tillverkning av textilier

textläsare /tˈɛkstlɛːsˌarə/ (n)
Lektor, Lektorin
  person som uppläser i godstjänst

textredigerare /tˌɛkstrədɪsxˈeːrarə/ (n)
Texteditor
  datorprogram som används för att skapa och redigera textfiler (oformaterad text)

textur /tˈɛkstʉr/ (n)
Textur
  vävnad

thai /thˈɑːiː/ (n)
Thailändisch
  språk

thailändare /thˈɑːiːlˌɛndarə/ (n)
Thailänder, Thailänderin
  person (främst man) från Thailand

thailändsk /thˈɑːiːlˌɛndsk/ (adj)
thailändisch
  som gäller Thailand, thailändarna eller deras språk

thailändska /thˈɑːiːlˌɛndska/ (n)
Thailänderin
  kvinna från Thailand

thanatofobi /thˈɑːnatˌuːfuːbˌiː/ (n)
Thanatophobie

thriller /thrˈɪlər/ (n)
Thriller
  spännande roman eller film, rysare

tia /tˈiːa/ (n)
Zehn
  värdet 10

tiamin /tˌiːamˈiːn/ (n)
Thiamin, Thiaminchlorid
  kemisk förening av kol, väte, klor, kväve, syre och svavel

tibast /tˈiːbast/ (n)
Kellerhals, Seidelbast
  en buske med rosa blommor på bar kvist, arten Daphne mezereum

tibetansk /tˈiːbətˌansk/ (adj)
tibetisch, tibetanisch

tibetanska /tˈiːbətˌanska/ (n)
Tibetisch
  halv=|språk

ticka /tˈɪkːa/ (v)
ticken

tid /tˈiːd/ (n)
Termin
  bestämd tidpunkt då något ska ske
Zeit
  fysik
Zeit, Uhrzeit
  förlopp

tidelag /tˈiːdəlˌɑːɡ/ (n)
Sodomie, Zoophilie
  sexuellt umgänge mellan människa och djur

tideräkning /tˈiːdərˌɛːknɪŋ/ (n)
Zeitrechnung
  sätt att mäta tiden på

tidig /tˈiːdɪɡ/ (adj)
früh, zeitig
  före de flesta andra
früh, frühzeitig
  före väntad tidpunkt

tidigare /tˈiːdiːɡˌarə/ (adv)
früher, zeitiger

tidlös /tˈiːdløːs/ (adj)
zeitlos

tidning /tˈiːdnɪŋ/ (n)
Zeitung, Zeitschrift
  regelbundet utkommande publikation

tidningsanka /tˈiːdnɪŋsˌaŋka/ (n)
Zeitungsente, Ente
  oriktig uppgift i en tidning

tidningsartikel /tˈiːdnɪŋsˌatiːkəl/ (n)
Zeitungsartikel
  artikel i en tidning

tidningsförlag /tˌiːdnɪŋsfˈœrlɑːɡ/ (n)
Zeitungsverlag
  förlag där tidningar eller tidskrifter förläggs

tidningskiosk /tˈiːdnɪŋsxˌiːɔsk/ (n)
Zeitungskiosk
  kiosk som säljer tidningar

tidningsläsare /tˈiːdnɪŋslˌɛːsarə/ (n)
Zeitungsleser, Zeitungsleserin
  person som läser tidning

tidningstext /tˈiːdnɪŋstˌɛkst/ (n)
Zeitungstext
  text som står i tidning

tidningsurklipp /tˈiːdnɪŋsˌɵrklɪp/ (n)
Zeitungsausschnitt

tidpunkt /tˈiːdpɵŋkt/ (n)
Zeitpunkt

tidsanda /tˈiːdsandˌa/ (n)
Zeitgeist
  typiska stämningar och åsikter under en viss tidsperiod

tidsangivelse /tˈiːdsaŋˌiːvəlsə/ (n)
Zeitangabe
  angivelse när något börjar/började eller hur långt en händelse varar/varade

tidsbegränsad /tˈiːdsbəɡrˌɛnsad/ (adj)
befristet
  som bara gäller eller existerar under en begränsad (bestämd, ändlig) tid, och sedan inte längre

tidsbeställning /tˈiːdsbəstˌɛlnɪŋ/ (n)
Terminvereinbarung
  i förväg reservera en tid hos en tjänstegivare

tidsbrist /tˈiːdsbrɪst/ (n)
Zeitmangel

tidsdilatation /tˌiːdsdiːlˌatasxˈuːn/ (n)
Zeitdilatation

tidsenlig /tˈiːdseːnlˌɪɡ/ (adj)
zeitgemäß
  som följer nuvarande trender eller mode, är aktuell
  som visar typiska trender eller mode under viss förfluten tidsperiod

tidsfråga /tˈiːdsfroːɡˌa/ (n)
Frage der Zeit, Zeitfrage
  fråga som handlar om tid

tidsfördriv /tiːdsfˈøːrdriːv/ (n)
Zeitvertreib
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam

tidsintervall /tˈiːdsɪntˌɛrval/ (n)
Zeitintervall, Zeitraum
  avstånd mellan två punkter (händelser) i tiden

tidsinvariant /tˈiːdsɪnvˌariːˌant/ (n)
Zeitinvarianz
  storhet som inte ändrar sig med tiden

tidskrift /tˈiːdskrɪft/ (n)
Zeitschrift
  regelbundet utkommande fackskrift

tidskriftsartikel /tˈiːdskrɪftsˌatiːkəl/ (n)
Zeitschriftenartikel
  artikel i en tidskrift

tidslinje /tˈiːdslɪnjə/ (n)
Zeittafel
  tallinje där varje punkt anger en tidpunkt

tidsmaskin /tˌiːdsmasxˈiːn/ (n)
Zeitmaschine
  maskin för tidsresor

tidsmässig /tˈiːdsməsˌɪɡ/ (adj)
zeitlich
  som handlar om tid

tidsperiod /tˈiːdspərˌiːuːd/ (n)
Zeitperiode, Zeitraum

tidsplan /tˈiːdsplan/ (n)
Zeitplan
  tidsmässigt plan
  tidsschema

tidspress /tˈiːdsprəs/ (n)
Zeitdruck
  brist på tid (som gör situationen ansträngande)

tidsresa /tˈiːdsrəsˌa/ (n)
Zeitreise

tidsrymd /tˈiːdsrymd/ (n)
Zeitraum
  tidsperiod

tidsuttryck /tˈiːdsɵtrˌyk/ (n)
Zeitausdruck
  språkligt uttryck för tid

tidszon /tˈiːdssuːn/ (n)
Zeitzone
  område på jorden

tidtabell /tˌiːdtabˈɛl/ (n)
Fahrplan, Zeitplan, Kursbuch

tidtagarur /tˈiːdtɑːɡˌarʉr/ (n)
Stoppuhr
  apparat med vilken man kan mäta hur lång tid en händelse tar

tidtagning /tˈiːdtɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Zeitmessung, Zeitnahme
  det att mäta hur lång tid en aktivitet tar

tidur /tˈiːdʉr/ (n)
Zeitschaltuhr
  klocka (urverk) som används för att styra saker att hända på vissa tider

tidvatten /tˈiːdvatːən/ (n)
Tide, Gezeit
  variationer i havsvattnets nivå orsakade av solens och framför allt månens gravitation

tidvis /tˈiːdviːs/ (adv)
zeitweise

tiga /tˈiːɡa/ (v)
schweigen, stillschweigen
  hålla tyst

tigande /tˈiːɡandə/ (adj)
schweigend
  presensparticip av tiga

tiger /tˈiːjər/ (n)
Tiger

tigerhaj /tˈiːjərhˌaj/ (n)
Tigerhai
  en art inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae)

tigerunge /tˈiːjərˌɵŋə/ (n)
Tigerjunges
  unge till tiger

tigga /tˈɪɡa/ (v)
betteln, schnorren
  be om något

tiggare /tˈɪɡarə/ (n)
Bettler

tiggerska /tˈɪɡəʂkˌa/ (n)
Bettlerin

tigrinska /tˈɪɡrɪnskˌa/ (n)
Tigrinya
  ett semitiskt språk som talas i Etiopien och Eritrea

tik /tˈiːk/ (n)
Hündin
  hund av honkön

till /tˈɪl/ (preposition)
bis, an, in, nach, zu

till buds /tɪl bˈɵds/ (adv)
verfügbar
  tillgänglig

till döds /tɪl dˈœds/ (adv)
zu Tode
  ihjäl, till döden, så att någon dör

till exempel /tɪl əksˈɛmpəl/ (adv)
zum Beispiel

till fots /tɪl fˈɔts/ (adv)
zu Fuß
  medelst benen

till havs /tɪl hˈɑːvs/ (adv)
auf See
  där havet är, på havet, till havet

till lands /tɪl lˈands/ (adv)
an Land
  på fastlandet

till och med /tɪl ɔk mˈeːd/ (adv)
einschließlich
  fram till och inklusive det angivna
sogar
  uttrycker att något utöver det förväntade gäller

till salu /tɪl sˈɑːlʉ/ (adv)
verkäuflich
  för försäljning

till skillnad från /tɪl sxˈɪlnad froːn/ (preposition)
im Unterschied zu, zum Unterschied von

till trots /tɪl trˈɔts/ (postposition)
zum Trotz

till överlopps /tɪl ˈøːvərlˌɔps/ (adv)
mehr als genug
  mer än som behövs

till- /tˈɪl/ (affix)
zu-
  ett stundom betydelseändrande affix, ofta ett omkast av ett verb och prepositionen till , t. ex. tillfrysa av frysa till, eller en hopskrivning, t. ex. ge sig tillkänna i stället för ge sig till känna

tillaga /tˈɪlɑːɡˌa/ (v)
zubereiten
  laga mat

tillagd /tˈɪlɑːɡd/ (adj)
ergänzt
  perfektparticip av tillägga

tillagning /tˈɪlɑːŋnˌɪŋ/ (n)
Zubereitung

tillbaka /tˈɪlbɑːkˌa/ (adv)
zurück

tillbakadragen /tˈɪlbɑːkˌadraɡən/ (adj)
zurückgezogen, zurückhaltend

tillbakavisa /tˈɪlbɑːkˌaviːsˌa/ (v)
zurückweisen

tillbehör /tˈɪlbəhˌøːr/ (n)
Zubehör
  enhet avsedd att användas tillsammans med en huvudprodukt
Beilage
  serveras tillsammans med kött

tillbringa /tˈɪlbrɪŋˌa/ (v)
verbringen, zubringen
  spendera tid

tillbringare /tˈɪlbrɪŋˌarə/ (n)
Kännchen
  kärl för servering /av vätska/

tillbörlig /tɪlbˈœrlɪɡ/ (adj)
gebührend, gebührlich, zugehörig
  vederbörlig

tilldelande /tˈɪldəlˌandə/ (n)
Vergabe
  det att tilldela

tilldragande /tˈɪldraɡˌandə/ (adj)
anziehend, attraktiv
  attraktiv, lockande, vacker, snygg

tilldragelse /tˈɪldraɡˌɛlsə/ (n)
Ereignis

tillflykt /tˈɪlflykt/ (n)
Zuflucht
  plats dit man flyr undan, även bildligt

tillfreds /tˈɪlfrəds/ (adj)
zufrieden

tillfredsställa /tˈɪlfrədstˌɛla/ (v)
befriedigen, zufriedenstellen

tillfredsställande /tˈɪlfrədstˌɛlandə/ (adj)
befriedigend, zufriedenstellend

tillfredsställd /tˈɪlfrədstˌɛld/ (adj)
befriedigt, zufriedengestellt

tillfredsställelse /tˈɪlfrədstˌɛləlsə/ (n)
Zufriedenheit, Befriedigung, Zufriedenstellung

tillfriskna /tˈɪlfrɪsknˌa/ (v)
genesen, gesunden
  bli frisk

tillfrisknande /tˈɪlfrɪsknˌandə/ (n)
Genesung
  det att /med tiden sakteligen/ bli frisk från en sjukdom

tillfälle /tˈɪlfələ/ (n)
Gelegenheit
  lägligt tillfälle, möjlighet
Zeitpunkt
  tidpunkt

tillfällig /tˈɪlfəlˌɪɡ/ (adj)
temporär, vorübergehend, momentan
  som bara existerar under en kortare tid
zufällig
  som sker eller utvecklar sig på ett oförutsett, oförutsägbart eller oväntat sätt

tillfällighet /tˈɪlfəlˌɪɡheːt/ (n)
Zufall

tillfångata /tˈɪlfɔŋˌata/ (v)
gefangen nehmen

tillföra /tˈɪlføːrˌa/ (v)
zuführen
  föra fram till

tillförlitlig /tɪlfˈœrlɪtlˌɪɡ/ (adj)
zuverlässig

tillförsikt /tɪlfˈœʂɪkt/ (n)
Zuversicht
  tro på gynnsam utveckling

tillgiven /tˈɪljiːvən/ (adj)
anhänglich, treu, zugetan

tillgivenhet /tˈɪljiːvˌeːnheːt/ (n)
Anhänglichkeit
  det att vara tillgiven

tillgjordhet /tˈɪljuːrdhˌeːt/ (n)
Gehabe
  det att vara tillgjord

tillgodogöra /tˈɪlɡuːdˌuːjøːrˌa/ (v)
zunutze machen
  dra nytta av något

tillgodose /tˈɪlɡuːdˌuːsə/ (v)
Anspruch wahren, sicherstellen

tillgänglig /tˈɪljəŋlˌɪɡ/ (adj)
erreichbar, zugänglich
  som kan nås

tillgänglighet /tˈɪljəŋlˌɪɡheːt/ (n)
Zugänglichkeit
  det att vara tillgänglig

tillgå /tˈɪlɡoː/ (v)
verfügbar sein, zugänglich sein
  ha som tillgängligt
geschehen
  ske, förlöpa

tillgång /tˈɪlɡɔŋ/ (n)
Zugang
  det att få och kunna använda något användbart
Angebot, Bestand, Verfügbarkeit
  produkter eller tjänster som behövs för eller underlättar för något

tillhandahålla /tˈɪlhandˌahɔlˌa/ (v)
liefern, bereithalten, bereitstellen
  hålla till handa, ställa till förfogande

tillhöra /tˈɪlhøːrˌa/ (v)
gehören
  matematik
gehören, angehören, dazugehören
  vara del av

tillhörande /tˈɪlhøːrˌandə/ (adj)
dazugehörig
  presensparticip av tillhöra

tillhörighet /tˈɪlhøːrˌɪɡheːt/ (n)
Zugehörigkeit
  det att tillhöra någon/något
Besitz
  ägodel

tillika /tˈɪliːka/ (adv)
zugleich
  på samma sätt

tillit /tˈɪliːt/ (n)
Vertrauen, Zutrauen
  det att en person litar på en annan

tillkalla /tˈɪlkalˌa/ (v)
herbeirufen, hinzuziehen
  be att komma

tillknäppt /tˈɪlknəpt/ (adj)
zugeknöpft

tillkomst /tˈɪlkɔmst/ (n)
Zustandekommen
  tillblivelse, skapelse, uppkomst, upprättande
Hinzukommen
  tillskott, utökning, förvärv (av böcker till ett bibliotek)

tillkortakommande /tˈɪlkoːtˌakɔmˌandə/ (n)
Unzulänglichkeit
  brist, svaghet

tillkännage /tˈɪlɕənˌaɡə/ (v)
ankündigen, anzeigen, bekunden, kundtun
  göra känt, annonsera, kungöra

tillmötesgående /tˈɪlmøːtˌɛsɡoːˌɛndə/ (adj)
entgegenkommend, gefällig, zuvorkommend
  som är villig att uppfylla andras önskemål och göra andra tjänster

tillmötesgående /tˈɪlmøːtˌɛsɡoːˌɛndə/ (n)
Entgegenkommen
  det att vara tillmötesgående

tillnamn /tˈɪlnamn/ (n)
Beiname
  binamn

tillnärmelsevis /tˈɪlnərmˌɛlsəvˌiːs/ (adv)
annäherungsweise
  ungefärligen

tillreda /tˈɪlrədˌa/ (v)
anrichten, zubereiten
  tillaga eller göra mat färdig för servering

tillryggalägga /tˈɪlryɡˌaləɡˌa/ (v)
zurücklegen
  lämna bakom sig (en sträcka eller längdenhet) genom rörelse framåt

tillräcklig /tˈɪlrəklˌɪɡ/ (adj)
genügend, ausreichend, hinreichend, genug

tillräknelig /tˈɪlrɛːknəlˌɪɡ/ (adj)
zurechnungsfähig

tillrättavisa /tˈɪlrətːˌaviːsˌa/ (v)
zurechtweisen

tillrättavisning /tˈɪlrətːˌaviːsnˌɪŋ/ (n)
Zurechtweisung

tillrådlig /tˈɪlroːdlˌɪɡ/ (adv)
empfehlenswert
  som kan rekommenderas

tills /tˈɪls/ (preposition)
bis
  fram till (en viss tidpunkt eller händelse)

tills vidare /tˈɪls vˈiːdarə/ (adv)
bis auf Weiteres, einstweilen, vorläufig, vorübergehend
  utan bortre tidsgräns, permanent

tillsammans /tˌɪlsamˈans/ (adv)
zusammen
  samma sällskap

tillsats /tˈɪlsats/ (n)
Zusatz, Beimischung
  substans som tillsätts till något, speciellt mat

tillskriva /tˈɪlskriːvˌa/ (v)
unterstellen, zuschreiben

tillsluta /tˈɪlslʉtˌa/ (v)
verschließen

tillsluten /tˈɪlslʉtən/ (adj)
verschlossen
  perfektparticip av tillsluta

tillstymmelse /tˈɪlstymˌɛlsə/ (n)
Andeutung
  första ansats, antydan

tillstyrka /tˈɪlstyrkˌa/ (v)
unterstützen, befürworten
  rekommendera (att godkänna), stödja

tillställning /tˈɪlstəlnˌɪŋ/ (n)
Veranstaltung

tillständig /tˈɪlstəndˌɪɡ/ (adj)
gebührend, gebührlich, zugehörig
  som sig bör, tillbörlig och passande

tillstånd /tˈɪlstoːnd/ (n)
Zustand
  beskaffenhet, skick, status, läge
Erlaubnis, Genehmigung
  tillåtelse

tillsvidareanställning /tˈɪlsviːdˌarəˌanstəlnˌɪŋ/ (n)
Festanstellung
  en anställningsform

tillsyn /tˈɪlsyːn/ (n)
Aufsicht
  se till att något fungerar
  övervakning

tillsägelse /tˈɪlsəjˌɛlsə/ (n)
Auftrag, Befehl, Weisung
  uppmaning, förebråelse

tillsätta /tˈɪlsətːˌa/ (v)
hinzufügen
  lägga till
ernennen, einsetzen
  utse eller anställa

tillsättande /tˈɪlsətːˌandə/ (n)
Einsetzung, Ernennung
  det att tillsätta

tillta /tˈɪlta/ (v)
zunehmen, steigen
  öka i styrka (ofta om vind eller nederbörd)

tilltagande /tˈɪltɑːɡˌandə/ (adj)
zunehmend
  presensparticip av tillta

tilltala /tˈɪltalˌa/ (v)
gefallen, ansprechen, zusagen
  ge välmående
ansprechen, anreden
  tala till

tilltalad /tˈɪltalˌad/ (n)
Angeklagte, Angeklagter

tilltalande /tˈɪltalˌandə/ (adj)
ansprechend, zusagend
  som någon tycker om

tilltalsnamn /tˈɪltɑːlsnˌamn/ (n)
Rufname

tillträda /tˈɪltrɛːdˌa/ (v)
antreten
  komma i besittning (av t.ex. en förtroendeposition)

tillträde /tˈɪltrɛːdə/ (n)
Zutritt
  det att komma in till en viss plats
  tillstånd att komma in till en viss plats

tillvaro /tˈɪlvarˌuː/ (n)
Existenz, Dasein
  det att vi finns till, vår närvaro i jordelivet

tillverka /tˈɪlvərkˌa/ (v)
herstellen, anfertigen

tillverkare /tˈɪlvərkˌarə/ (n)
Hersteller, Herstellerin

tillverkning /tˈɪlvərknˌɪŋ/ (n)
Fabrikation, Fertigung, Herstellung

tillvägagångssätt /tˈɪlvɛːɡˌaɡɔŋsˌɛt/ (n)
Vorgehensweise
  sätt att utföra en handling på

tillväxt /tˈɪlvəkst/ (n)
Wachstum, Zuwachs, Zunahme
  ökning i storlek

tillägg /tˈɪləɡ/ (n)
Zusatz, Nachtrag, Zuschlag
  1. additament
Aufpreis
  2.

tillägga /tˈɪləɡˌa/ (v)
ergänzen
  lägga till, utöka med något

tilläggande /tˈɪləɡˌandə/ (adj)
ergänzend
  presensparticip av tillägga

tilläggande /tˈɪləɡˌandə/ (n)
Ergänzen
  det att tillägga

tilläggstid /tˈɪləɡstˌiːd/ (n)
Nachspielzeit

tillägna /tˈɪləŋnˌa/ (v)
widmen
  symboliskt ge
  ta till sig; lära sig

tillämpa /tˈɪləmpˌa/ (v)
anwenden

tillämpad matematik /tˈɪləmpˌad mˈɑːtəmˌatiːk/ (n)
angewandte Mathematik

tillämpbar /tˈɪləmpbˌɑːr/ (adj)
anwendbar, geeignet
  möjlig att tillämpa

tillämpning /tˈɪləmpnˌɪŋ/ (n)
Anwendung

tillåta /tˈɪloːtˌa/ (v)
erlauben, zulassen
  ge tillstånd

tillåtelse /tˈɪloːtˌɛlsə/ (n)
Erlaubnis, Genehmigung
  befogenhet att göra någonting

tillåten /tˈɪloːtən/ (adj)
erlaubt, gestattet, zugelassen, zulässig

timbre /tˈɪmbrə/ (n)
Klangfarbe, Timbre
  klangfärg

timer /tˈiːmər/ (n)
Timer, Zeitschaltuhr
  anordning som ställs in för att slå av och/eller på elekticitet vid viss tidpunkt
  apparat som ställs in för att efter en viss tid ge signal

timglas /tˈɪmɡlas/ (n)
Sanduhr, Stundenglas
  redskap för att mäta tid

timjan /tˈɪmjan/ (n)
Thymian
  släkte växter

timme /tˈɪmə/ (n)
Stunde
  tidsenhet om 60 minuter

timmer /tˈɪmər/ (interjection)
Holz, Bauholz
  avverkad trä

timmerbil /tˈɪmərbˌiːl/ (n)
Holzlaster
  lastbil för transport av timmer

timmerman /tˈɪmərmˌan/ (n)
Zimmermann
  yrke

timmerstock /tˈɪməʂtˌɔk/ (n)
Baumstamm

timmerstuga /tˈɪməʂtˌʉɡa/ (n)
Blockbau, Blockhaus
  enkel bostad byggd av timmer

timmerväg /tˈɪmərvˌɛːɡ/ (n)
Holzweg, Waldwirtschaftsweg
  en väg i skogen som används för att transportera ut timmer

timra /tˈɪmra/ (v)
zimmern

timvis /tˈɪmviːs/ (adv)
stündlich
  en timme i taget

timvisare /tˈɪmviːsˌarə/ (n)
Stundenzeiger

tina /tˈiːna/ (n)
Reuse
  fiskredskap i form av en bur

tina /tˈiːna/ (v)
auftauen, tauen

tindra /tˈɪndra/ (v)
funkeln, glitzern
  glittra, glimma

ting /tˈɪŋ/ (n)
Thing
  beslutsmöte
Ding
  sak

tingsrätt /tˈɪŋsrət/ (n)
Amtsgericht

tingssal /tˈɪŋsal/ (n)
Gerichtssaal
  lokal där domstolsförhandlingar äger rum

tinning /tˈɪnɪŋ/ (n)
Schläfe
  huvudets sidotrakt mellan den yttre ögonvrån och örats övre del

tinnitus /tˈɪniːtˌʉs/ (n)
Tinnitus
  det att det oavbrutet piper i örat

tiodubbla /tˈiːuːdˌɵbla/ (v)
verzehnfachen
  göra tio gånger så stor

tiodubblad /tˈiːuːdˌɵblɑːd/ (adj)
verzehnfacht
  perfektparticip av tiodubbla

tiofosforrylklorid /tˈiːuːfˌɔsfɔrˌylkluːrˌiːd/ (n)
Thiophosphoryltrichlorid
  kemisk förening av klor, fosfor och svavel

tiokamp /tˈiːuːkˌamp/ (n)
Zehnkampf
  idrottstävling som kombinerar tio sportgrenar, mångkamp

tiologaritm /tˌiːuːlˈoːɡarˌɪtm/ (n)
Briggsscher Logarithmus, Zehnerlogarithmus, dekadischer Logarithmus
  logaritm med bas 10, betecknad log10 eller lg

tionde /sxˈɔndə/ (n)
Zehnt
  skatt som bönder fick betala till kyrkan

tiondel /sxˈɔndəl/ (n)
Zehntel

tionylbromid /sxˈuːnylbrˌuːmiːd/ (n)
Thionylbromid
  kemisk förening av svavel, syre och brom

tionylklorid /sxˈuːnylklˌuːriːd/ (n)
Chlorthionyl, Schwefligsäurechlorid, Thionylchlorid, Thionyldichlorid
  kemisk förening

tiosulfat /tˈiːuːsˌɵlfat/ (n)
Thiosulfat
  salt av tiosvavelsyra

tiotal /tˌiːuːtˈɑːl/ (n)
Dekade
  grupp av (ungefär) tio stycken
Zehner, Zehnerstelle
  näst minst signifikanta siffran

tioöring /tˈiːuːˌøːrɪŋ/ (n)
Zehnörestück
  mynt med värdet 10 öre som användes i Sverige till och med år 1991.

tippa /tˈɪpa/ (v)
tippen
  gissa, ofta angående en framtida händelse
  ägna sig åt tips
ablenken
  med handen lätt ändra en bolls bana, ofta för att avvärja ett mål (i t.ex. fotboll) eller för att få den över nätet (i volleyboll)
abkippen, kippen
  tömma ett lass
kippen, umkippen
  välta omkull
  välta, luta på ett föremål

tips /tˈɪps/ (n)
Tipp, Toto
  gissning
Tipp, Wink
  upplysning

tipsa /tˈɪpsa/ (v)
Tipp geben
  ge ett tips

tipspromenad /tˈɪpspruːmənˌad/ (n)
Schnitzeljagd
  tävling där man gåendes svarar på frågor med alternativ

tirad /tˈiːrad/ (n)
Tirade, Wortschwall
  långrandigt yttrande utan viktigare innehåll, och ofta självklart eller förutsägbart

tisdag /tˈɪsdɑːɡ/ (n)
Dienstag
  veckans andra dag

tisdagseftermiddag /tˈɪsdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Dienstagnachmittag
  eftermiddag på en tisdag

tisdagsförmiddag /tˌɪsdɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Dienstagvormittag
  förmiddag på en tisdag

tisdagskväll /tˈɪsdɑːɡskvˌɛl/ (n)
Dienstagabend

tisdagsmorgon /tˈɪsdɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Dienstagmorgen

tissla /tˈɪsla/ (v)
sich über jemanden den Mund zerreißen
  skvallra, sprida rykten
flüstern, tuscheln
  viska, prata med låg röst i en situation där det förväntas vara tyst

tistel /tˈɪstəl/ (n)
Distel
  taggig växt

tistelfjäril /tˈɪstəlfjˌɛːriːl/ (n)
Distelfalter
  fjärilsarten Cynthia cardui (synonymer: Vanessa cardui), som ingår i familjen praktfjärilar (Nymphalidae)

titan /tˈiːtan/ (n)
Titan
  ett grundämne
  gud

titandioxid /tˈiːtandˌiːuːksˌiːd/ (n)
Titandioxid
  kemisk förening av titan och syre

titanisk /tˈiːtanˌɪsk/ (adj)
titanisch

titannitrid /tˈiːtanˌɪtriːd/ (n)
Titannitrid
  kemisk förening av titan och kväve

titel /tˈiːtəl/ (n)
Titel
  en persons yrke, sociala position eller status
  huvudrubrik eller namn på skapat verk
Meistertitel, Titel
  seger i en tävling

titta /tˈɪtːa/ (v)
gucken, schauen, blicken
  placera blicken

titta in /tˈɪtːa ˈɪn/ (v)
hineingucken, hineinschauen
  kasta en blick in

tittare /tˈɪtːarə/ (n)
Zuschauer, Zuschauerin

titthål /tˈɪthoːl/ (n)
Guckloch
  litet hål man kan titta igenom

titulera /tˈiːtʉlˌeːra/ (v)
betiteln, titulieren
  tilltala med titeln

tjallare /ɕˈalarə/ (n)
Spitzel, Denunziant, Denunziantin

tjat /ɕˈat/ (n)
Gemecker, Nörgelei, Quängelei
  oupphörligt, tröttande och irriterande prat

tjata /ɕˈɑːta/ (v)
quengeln
  oupphörligen (och på ett tröttande sätt) prata om samma sak

tjatig /ɕˈɑːtɪɡ/ (adj)
langweilig
  långtråkig
quengelig
  som tjatar mycket

tjatter /ɕˈatːər/ (n)
Geschnatter
  fåglarnas livligt, frenetiskt smattrande, smackande eller drillande läte
Geplapper
  livligt och uppjagat men innehållslöst prat

tjattra /ɕˈatra/ (v)
schnattern
  frambringa livligt smattrande, smackande eller drillande läte
plappern
  prata livligt och uppjagat men innehållslöst

tjeck /ɕˈɛk/ (n)
Tscheche

tjeckisk /ɕˈɛkːɪsk/ (adj)
tschechisch

tjeckiska /ɕˈɛkːɪskˌa/ (n)
Tschechin
  kvinna från Tjeckien
Tschechisch
  språk

tjeckoslovakisk /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌɪsk/ (adj)
tschechoslowakisch

tjej /ɕˈɛj/ (n)
Mädchen
  ung kvinna

tjetjenska /ɕˈɛɕənskˌa/ (n)
Tschetschenisch
  språk
Tschetschenin
  tjetjensk kvinna

tjippsparv /ɕˈɪpsparv/ (n)
Schwirrammer
  en fågelart inom familjen amerikanska sparvar

tjock /ɕˈɔk/ (adj)
dick
  kraftig, grov
  fetlagd, överviktig
dickflüssig
  trögflytande

tjockfot /ɕˈɔkfuːt/ (n)
Triel

tjockis /ɕˈɔkːiːs/ (n)
Fettsack, Fettwanst, Rollmops
  överviktig person

tjocklek /ɕˈɔklək/ (n)
Dichte
  det hur trögflytande eller kompakt något är
Dicke, Stärke
  omfång i den dimension (i tredimensionellt rum) som normalt har kortare omfång än de övriga

tjocktarm /ɕˈɔktarm/ (n)
Dickdarm
  del av tarmen hos människa

tjog /ɕˈuːɡ/ (n)
Stiege, zwanzig Stück
  samling av precis tjugo föremål

tjuga /ɕˈʉɡa/ (n)
Zwanziger
  20-kronorssedel
Heugabel
  högaffel

tjugoett /ɕˈʉɡuːˌɛt/ (n)
Einundzwanzig

tjugohundratal /ɕˌʉɡuːhˌɵndratˈɑːl/ (n)
einunzwanzigstes Jahrhundert
  det rådande seklet, från år 2000 till 2100 som ersatte nittonhundratalet

tjugondedag jul /ɕˈʉɡɔndədˌɑːɡ jˈʉl/ (n)
St.-Knut-Tag
  helgdag

tjugondel /ɕˈʉɡɔndəl/ (n)
Zwanzigstel, zwanzigstel

tjugotal /ɕˌʉɡuːtˈɑːl/ (n)
ungefähr zwanzig
  antal motsvarande ungefär tjugo (stycken)
Zwanziger, zwanziger Jahre
  åren 20–29 ett visst århundrade, i synnerhet det senaste (t.ex. 1920-talet, omfattande åren 1920–1929)

tjuktjer /ɕˈɵkɕər/ (n)
Tschuktsche, Tschuktschin
  invånare i Tjuktjien eller med tjuktjisk härkomst

tjur /ɕˈʉr/ (n)
Stier, Bulle

tjura /ɕˈʉra/ (v)
schmollen, eingeschnappt sein
  vara tjurig och på dåligt humör

tjurhaj /ɕˈɵrhaj/ (n)
Bullenhai, Gemeiner Grundhai
  en art inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae)

tjurig /ɕˈʉrɪɡ/ (adj)
bockig, störrisch
  envis, egensinnig, motspänstig
schlecht gelaunt
  på dåligt humör, misssnöjd och sur

tjusig /ɕˈʉsɪɡ/ (adj)
nett
  moraliskt bra eller beundransvärt (om handling)
entzückend, schick
  visuellt tilltalande (ofta på ett elegant sätt)

tjusning /ɕˈɵsnɪŋ/ (n)
Anziehungskraft, Reiz, Zauber
  det att tjusa

tjut /ɕˈʉt/ (n)
Geheul, Heulen, Schrei
  starkt gällt ljud

tjuta /ɕˈʉta/ (v)
heulen
  ge ifrån sig starka gälla ljud
  gråta

tjuta med vargarna /ɕˈʉta meːd vˈarɡarnˌa/ (v)
mit den Wölfen heulen
  förena sig med angriparna

tjutande /ɕˈʉtandə/ (adj)
kreischend
  presensparticip av tjuta

tjuv /ɕˈʉv/ (n)
Dieb, Diebin
  person som begår stöld

tjuvasjiska /ɕˈʉvasxˌɪska/ (n)
Tschuwaschisch
  språk

tjuvhumla /ɕˈɵvhɵmlˌa/ (n)
Bergwaldhummel
  en art (Bombus wurflenii) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

tjuvkika /ɕˈɵvkiːka/ (v)
heimlich gucken, linsen
  titta förstulet

tjuvlyssna /ɕˈɵvlysnˌa/ (v)
lauschen
  lyssna i smyg

tjuvtitta /ɕˈɵvtɪtːˌa/ (v)
linsen
  titta i smyg

tjuvåka /ɕˈʉvoːkˌa/ (v)
schwarzfahren
  resa med allmän transportmedel utan att ha giltig biljett

tjäder /ɕˈɛːdər/ (n)
Auerhuhn
  fågelart

tjädertupp /ɕˈɛːdətˌɵp/ (n)
Auerhahn
  hane av fågelarten tjäder

tjäldjup /ɕəljˈʉp/ (n)
Frosttiefe
  tjäles djup

tjäle /ɕˈɛːlə/ (n)
Bodenfrost, Frostboden, gefrohrener Boden
  is i marken

tjäll /ɕˈɛl/ (n)
Hütte
  hydda, enkel boning

tjäna /ɕˈɛːna/ (v)
verdienen
  förtjäna
dienen
  utföra arbete
  tjäna som, tjäna till

tjänare /ɕˈɛːnarə/ (interjection)
hallo, servus
  (vardaglig) hälsning

tjänare /ɕˈɛːnarə/ (n)
Diener, Dienstbote
  betjänt

tjänarinna /ɕˈɛːnarˌɪna/ (n)
Dienerin
  kvinnlig tjänare

tjänlig /ɕˈɛnlɪɡ/ (adj)
dienlich, geeignet
  som lämpar sig väl

tjänst /ɕˈɛnst/ (n)
Amt, Dienst
  befattning
Dienstleistung
  åtagande till förmån för annan person

tjänstebostad /ɕˈɛnstəbˌuːstad/ (n)
Dienstwohnung
  bostad för innehavaren av viss tjänst, ibland delvis med syfte att användas i samband med dennas yrkesutövning

tjänstefel /ɕˈɛnstəfəl/ (n)
Dienstvergehen
  fel som bryter mot reglerna i ens arbete

tjänstefolk /ɕˈɛnstəfˌɔlk/ (n)
Dienerschaft, Dienstboten, Gesinde
  grupp av personer som är an­ställda som tjänare

tjänsteman /ɕˈɛnstəmˌan/ (n)
Angestellte, Angestellter, Beamter, Beamtin

tjänsteresa /ɕˈɛnstərəsˌa/ (n)
Dienstreise
  resa i arbetet (för tjänstemän i privat eller offentlig tjänst)

tjänstesektor /ɕˈɛnstəsəktˌɔr/ (n)
Dienstleistungssektor
  den del av ekonomin som rör handel med tjänster

tjänsteutövning /ɕˌɛnstəʉtˈœvnɪŋ/ (n)
Dienstausübung
  arbete eller annan yrkesmässig sysselsättning

tjänstgöra /ɕˈɛnstjøːrˌa/ (v)
Dienst tun, arbeiten
  göra sin tjänst
dienen, fungieren
  tjäna

tjära /ɕˈɛːra/ (n)
Teer

tjära /ɕˈɛːra/ (v)
teeren

tjärande /ɕˈɛːrandə/ (n)
Teeren
  det att tjära

tjärn /ɕˈɛrn/ (n)
Teich, Waldsee, Weiher

toa /tˈuːa/ (n)
Klo, Klosett

toalett /tˈuːalˌɛt/ (n)
Toilette
  WC

toalettbord /tˈuːalˌɛtbuːrd/ (n)
Frisiertisch, Schminktisch, Toilettentisch
  bord med spegel, som används vid sminkning eller hårvård

toalettborste /tˈuːalˌɛtbɔʂtˌɛ/ (n)
Klobürste
  borste

toalettdörr /tˌuːalətdˈœr/ (n)
Toilettentür
  dörr som leder till toaletten

toalettpapper /tˈuːalˌɛtpapər/ (n)
Toilettenpapier

toalettrulle /tˈuːalˌɛtrɵlə/ (n)
Klopapierrolle
  rörformat stycke papp runt vilket toalettpapper är rullat

toalettsits /tˈuːalˌɛtsɪts/ (n)
Klobrille, Klosettbrille, Klosettsitz, Toilettensitz, WC-Sitz

tobak /tˈuːbɑːk/ (n)
Tabak, Tabakpflanze

tobaksrök /tˈuːbɑːksrˌøːk/ (n)
Tabakrauch
  rök från tobak

tobisgrissla /tˈuːbɪsɡrˌɪsla/ (n)
Gryllteiste

toffel /tˈɔfəl/ (n)
Pantoffel
  en enklare sko
Weichei
  person som aldrig kan säga nej
Pantoffelheld
  toffelhjälte

toffla /tˈɔfla/ (n)
Pantoffel

tofs /tˈɔfs/ (n)
Büschel
  sammanhållet knippe av något som spretar, till exempel garn, hår eller fjädrar

tofslunne /tˈɔfslɵnə/ (n)
Gelbschopflund

tofslärka /tˈɔfslərkˌa/ (n)
Haubenlerche

tofsmes /tˈɔfsməs/ (n)
Haubenmeise

tofsvipa /tˈɔfsviːpˌa/ (n)
Kiebitz

toga /tˈuːɡa/ (n)
Toga
  mantel av ylle buren ovanpå en tunika

togoles /tˈuːɡuːləs/ (n)
Togolese
  invånare i Togo eller som har togolesisk härkomst

togolesisk /tˈuːɡuːləsˌɪsk/ (adj)
togolesisch
  det som rör Togo

togolesiska /tˈuːɡuːləsˌɪska/ (n)
Togolesin
  kvinna från Togo

tok /tˈuːk/ (n)
Narr

tokelauanska /tˈuːkəlˌaʉˌanska/ (n)
Tokelauisch
  ett polynesiskt språk som talas på Tokelauöarna och på Nya Zeeland

tokeri /tˈuːkərˌiː/ (n)
Spinnerei, Überspanntheit
  tokig handling

tokig /tˈuːkɪɡ/ (adj)
falsch, verkehrt
  felaktig
verwirrt
  förvirrad
verliebt
  förälskad
verrückt, toll
  inte normal

tolerabel /tˈuːleːrˌabəl/ (adj)
tolerabel
  att bete sig på ett sätt att andra står ut med en

tolerans /tˌuːleːrˈans/ (n)
Toleranz

tolerant /tˈuːleːrˌant/ (adj)
tolerant
  person som visar tolerans för något

tolerera /tˈuːlərˌeːra/ (v)
dulden, tolerieren
  ha överseende med

tolk /tˈɔlk/ (n)
Dolmetscher, Dolmetscherin
  person som översätter muntligt språk

tolka /tˈɔlka/ (v)
interpretieren, auslegen, deuten
  säga vad något betyder
dolmetschen, übersetzen
  översätta

tolkning /tˈɔlknɪŋ/ (n)
Auslegung, Deutung, Interpretation
  det att uttyda ett ords betydelse
Dolmetschen
  översättning

toluendiisocyanat /tˈuːlʉˌɛndiːˌiːsuːsˌyːanˌat/ (n)
Toluoldiisocyanat
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

tolva /tˈɔlva/ (n)
Zwölf

tolvfingertarm /tˈɔlvfɪŋˌɛtarm/ (n)
Zwölffingerdarm, Duodenum
  den första delen (duodenum) av tunntarmen

tom /tˈʊm/ (adj)
leer
  innehållslös

tomahawk /tˈuːmahˌavk/ (n)
Tomahawk
  indiansk yxa

tomat /tˈuːmɑːt/ (n)
Tomate, Paradeiser
  frukt

tomatsoppa /tˈuːmɑːtsˌɔpa/ (n)
Tomatensuppe

tomatsås /tˈuːmɑːtsˌoːs/ (n)
Tomatensoße

tombola /tˈɔmbuːlˌa/ (n)
Tombola
  (den roterande plåtcylinder varur lotterna hämtas upp vid) en sorts nummerlotteri

tomgång /tˈɔmɡɔŋ/ (n)
Leerlauf
  drift av en motor utan att den förrättar ett arbete

tomhet /tˈɔmheːt/ (n)
Leere, Leerheit

tomhänt /tˈɔmhənt/ (adj)
mit leeren Händen
  som inte har något (särskilt) med sig

tomografi /tˈuːmɔɡrˌafiː/ (n)
Tomografie, Tomographie
  sätt att avbilda något i skikt/snitt genom att använda något slag av genomträngande strålning

tomrum /tˈɔmrɵːm/ (n)
Hohlraum, Leerraum, leerer Raum

tomt /tˈʊmt/ (n)
Bauplatz, Grundstück
  obebyggd fastighet
Garten, Grundstück
  vid villa, trädgård

tomte /tˈʊmtɛ/ (n)
Kobold, Wichtel, Wichtelmännchen
  1 sagoväsen
Weihnachtsmann
  2+3 jultomte
Dummkopf, Narr, Trottel
  4 tokig person

tomtenisse /tˈɔmtənˌɪsə/ (n)
Weihnachtself, Weihnachtswichtel
  övernaturligt varelse som hjälper jultomten

tomtgräns /tˈɔmtɡrəns/ (n)
Grundstücksgrenze
  gränslinje mellan två tomter

tomträtt /tˈɔmtrət/ (n)
Erbbaurecht
  rätt att utan tidsbegränsning förfoga över tomt

ton /tˈuːn/ (n)
Ton, Farbton
  färgnyans
Ton
  ljud
Tonne
  måttenhet

tonande /tˈuːnandə/ (adj)
stimmhaft
  presensparticip av tona

tonart /tˈuːnɑːt/ (n)
Tonart
  uppsättning toner där en av tonerna har rollen som grundton

tonfall /tˈɔnfal/ (n)
Tonfall

tonfisk /tˈɔnfɪsk/ (n)
Blauflossen-Thunfisch, Thunfisch
  arten Thunnus thynnus
Thunfisch
  individ av släktet Thunnus

tonganska /tˈɔŋanskˌa/ (n)
Tongaisch
  ett polynesiskt språk som talas på Tonga

tonhöjd /tɔnhˈœjd/ (n)
Tonhöhe

toning /tˈoːnɪŋ/ (n)
Tönung

tonlös /tˈɔnløːs/ (adj)
tonlos
  utan ton, ljudlös

tonnage /tˈʊnaɡə/ (n)
Tonnage
  ett antal samhöriga fartyg

tonsillit /tˈʊnsɪlˌiːt/ (n)
Halsentzündung, Mandelentzündung
  inflammation i halsmandlarna (tonsillerna, oftast orsakad av virus eller bakterie)

tonsur /tˈʊnsʉr/ (n)
Tonsur
  avrakad hjässa (hos t ex katolska munkar)

tonsättare /tˈʊnsətːˌarə/ (n)
Komponist, Komponistin
  person som skriver musik

tonår /tˈuːnoːr/ (n)
Teenageralter
  åldern fr.o.m. 13 t.o.m. 19 år

tonåring /tˈuːnoːrˌɪŋ/ (n)
Jugendlicher, Jugendliche, Teenager, Teenagerin, Backfisch, Teen
  person som fyllt 13 men inte 20 år

tonårsflicka /tˈuːnoːʂflˌɪkːa/ (n)
Teenagerin, Teenagermädchen
  flicka i tonåren
Tochter im Teenageralter
  tonårsdotter

topas /tˈuːpas/ (n)
Topas
  mineral bestående av silikat, fluorid och aluminiumhydroxid

topless /tˈɔpləs/ (adj)
busenfrei, oben ohne
  utan bikiniöverdel, barbröstad

topografi /tˈuːpɔɡrˌafiː/ (n)
Topographie
  ortsbeskrivning

topologi /tˌuːpuːlˈoːɡiː/ (n)
Topologie

topologisk /tˌuːpuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
topologisch
  som avser topologi

toponym /tˈuːpuːnˌyːm/ (n)
Ortsname, Toponym

topp /tˈɔp/ (n)
Oberteil, Top
  blus
Gipfel, Spitze
  högsta punkten, spetsigt föremål, det bästa

toppdomän /tˈɔpduːmˌɛːn/ (n)
Top-Level-Domain
  den översta domännivån i det domännamnssystem som används på Internet, vilken står längst till höger i domännamnsdelen i en Internetadress

toppkandidat /tˈɔpkandˌiːdat/ (n)
Spitzenkandidat, Spitzenkandidatin
  kandidat som är först på valsedeln inför ett val

toppkvark /tˈɔpkvark/ (n)
Top-Quark, Truth-Quark
  sorts kvark

toppmöte /tˈɔpmøːtə/ (n)
Gipfeltreffen, Spitzentreffen
  politisk konferens med regeringschefer från flera olika länder

toppnivå /tˈɔpniːvˌoː/ (n)
Topniveau
  högsta möjliga nivå

toppskarv /tˈɔpskarv/ (n)
Krähenscharbe

torah /tˈuːrah/ (n)
Tora
  Moseböckerna (som skriftrullar i synagoga)

tordmule /tˈuːrdmʉlə/ (n)
Tordalk

torftig /tˈuːrftɪɡ/ (adj)
dürftig, ärmlich
  som är bristfällig, knapp och skral

torg /tˈɔrj/ (n)
Marktplatz, Platz
  öppen plats avsedd för marknad eller torghandel
Platz
  öppen plats mellan byggnader i samhälle

torghandel /tˈɔrɡhandəl/ (n)
Marktbetrieb, Markthandel
  handelsverksamhet på salutorg

torium /tˈuːriːˌʉm/ (n)
Thorium

torka /tˈɔrka/ (n)
Dürre, Trockenheit

torka /tˈɔrka/ (v)
trocknen
  bli torr
trocknen, abtrocknen
  få torr
auftrocknen
  rengöra

torkad /tˈɔrkad/ (adj)
getrocknet
  halv=|

torkande /tˈɔrkandə/ (n)
Trocknen
  det att torka

torkning /tˈɔrknɪŋ/ (n)
Trocknen
  process där fukt tas bort

torktumlare /tˈɔrktɵmlˌarə/ (n)
Wäschetrockner, Trockner
  maskin som torkar kläder

torn /tˈuːrn/ (n)
Dorn
  hårt, spetsigt utskott på växt
Turm
  hög smal ihålig byggnad
  schackpjäs

tornado /tˈuːrnadˌuː/ (n)
Tornado, Windhose

tornfalk /tˈuːrnfalk/ (n)
Turmfalke

tornkran /tˈuːrŋkran/ (n)
Turmdrehkran
  typ av lyftkran

tornseglare /tˈuːrnseːɡlˌarə/ (n)
Mauersegler

tornuggla /tˈuːrnɵɡlˌa/ (n)
Schleiereule

torp /tˈuːrp/ (n)
Kate
  (1500-tal): litet jordbruk
  (1600-tal till sekelskiftet 1800/1900): litet jordbruk vars innehavare betalade hyra genom dagsverken till markägaren
  (Efter 1940-talet): liten stuga på landsbygden
  (medeltid): avlägset belägen gård som ej tillhör någon by

torped /tˈuːrpəd/ (n)
Torpedo
  undervattensvapen

torpedo /tˈuːrpədˌuː/ (n)
Torpedorochen, Zitterrochen
  en släkte av rockor

torr /tˈɔr/ (adj)
trocken
  inte blöt

torr bakom öronen /tˈɔr bˈɑːkɔm ˈøːruːnən/ (adj)
trocken hinter den Ohren
  erfaren och mogen

torrdocka /tˈɔrdɔkːˌa/ (n)
Trockendock
  anordning på skeppsvarv för att torrsätta fartyg vid underhåll eller reparation

torrfoder /tˈɔrfuːdər/ (n)
Trockenfutter

torrperiod /tˈɔrpərˌiːuːd/ (n)
Trockenzeit
  den årstid som brukar ha minst nederbörd

torsdag /tˈuːʃdɑːɡ/ (n)
Donnerstag
  veckans fjärde dag (fjärde dagen efter söndag)

torsdagseftermiddag /tˈɔʂdɑːɡsˌɛftərmˌɪdaɡ/ (n)
Donnerstagnachmittag
  eftermiddag på en torsdag

torsdagsförmiddag /tˌɔʂdɑːɡsfˈœrmɪdˌaɡ/ (n)
Donnerstagvormittag
  förmiddag på en torsdag

torsdagskväll /tˈɔʂdɑːɡskvˌɛl/ (n)
Donnerstagsabend

torsdagsmorgon /tˈɔʂdɑːɡsmˌɔrɡɔn/ (n)
Donnerstagmorgen

torsk /tˈɔʂk/ (n)
Dorsch, Kabeljau
  fisk
Freier
  sexköpare

tortera /tˈuːteːrˌa/ (v)
foltern
  utsätta för tortyr

tortilla /tˈuːtɪlˌa/ (n)
Tortilla
  tunnbrödliknande maträtt

tortyr /tˈuːtyːr/ (n)
Folter, Tortur, Folterung, Marter
  det att tillfoga någon extrem fysisk eller psykisk smärta

torus /tˈuːrʉs/ (n)
Torus

torv /tˈuːrv/ (n)
Torf

torvmosse /tˈuːrvmɔsə/ (n)
Torfmoor
  mosse i vilken torv bildats

torvtak /tˈuːrvtak/ (n)
Torfdach
  tak som är täckt med torv

tory /tˈuːryː/ (n)
Tory
  engelsk konservativ politiker

total /tuːtˈɑːl/ (adj)
total, insgesamt, vollständig
  fullständig
insgesamt, total, vollständig
  slutgiltig och sammanräknad

totalitarism /tuːtˈɑːliːtˌarɪsm/ (n)
Totalitarismus
  diktatur, vilket innebär att en stat endast tillåter ett maktägande parti

totalitär /tuːtˈɑːliːtˈɛːr/ (adj)
totalitär
  som präglas av eller syftar till totalitarism

totalvikt /tuːtˈɑːlvɪkt/ (n)
Gesamtgewicht
  summa av fordonets tjänstevikt och vikten av den största tillåtna lasten

touchpanel /tˈuːɵʃpˌanəl/ (n)
Touchscreen

tovig /tˈuːvɪɡ/ (adj)
struppig, verfilzt, zottelig, zottig
  2. hår

toxikologi /tˌuːksiːkuːlˈoːɡiː/ (n)
Toxikologie
  läran om gifter och förgiftningar

toxin /tuːksˈiːn/ (n)
Toxin
  /för levande organism/ giftigt ämne

toxisk /tˈuːksɪsk/ (adj)
toxisch

tradition /trˌɑːdiːsxˈuːn/ (n)
Tradition, Überlieferung, Brauch
  kulturell aktivitet

traditionalism /trˌɑːdiːsxˈuːnalˌɪsm/ (n)
Traditionalismus
  anslutning till traditionen

traditionell /trˌɑːdiːsxˈuːnəl/ (adj)
traditionell

trafficking /trˈafɪkːˌɪŋ/ (n)
Menschenhandel, Schieberei
  olaglig internationell handel, särskilt med kvinnor som tvingas till prostitution

trafik /trafˈiːk/ (n)
Verkehr
  fordon mm i rörelse

trafikant /trafˈiːkant/ (n)
Verkehrsteilnehmer, Verkehrsteilnehmerin

trafikarbete /trafˈiːkarbˌeːtə/ (n)
Baustelle
  högtid

trafikbuller /trafˈiːkbɵlər/ (n)
Verkehrslärm
  buller som orsakas främst av fordonens motorer

trafikförseelse /trafˈiːkfˈœʂəˌɛlsə/ (n)
Verkehrsdelikt, Verkehrsvergehen
  brott mot trafikreglerna

trafikhinder /trafˈiːkhɪndər/ (n)
Verkehrshindernis
  föremål som hindrar fritt flöde av trafiken på en kommunikationsled

trafikljus /trafˈiːkjˈʉs/ (n)
Ampel, Verkehrsampel, Lichtsignalanlage, Lichtzeichenanlage
  trafikljus

trafikolycka /trafˈiːkuːlˌykːa/ (n)
Verkehrsunfall, Verkehrsunglück

trafikpolis /trafˈiːkpɔlˌiːs/ (n)
Verkehrspolizei
  myndighet som övervakar trafikreglerna
Verkehrspolizist, Verkehrspolizistin
  person som övervakar trafikreglerna

trafikregel /trafˈiːkreːɡˌɛl/ (n)
Verkehrsregel
  regel som säger hur man skall bete sig i trafik

trafikräkning /trafˈiːkrɛːknˌɪŋ/ (n)
Verkehrszählung
  mätning av vägtrafikens omfattning och karaktär

trafikskola /trafˈiːkskuːlˌa/ (n)
Fahrschule
  organisation som lär ut framförande av fordon

trafikskylt /trafˈiːksxylt/ (n)
Verkehrsschild
  skylt med symbol och/eller text som sitter intill en (bil)väg

trafikstockning /trafˈiːkstɔknˌɪŋ/ (n)
Verkehrsstau, Stau, Verkehrsstockung
  situation i vägtrafiken

trafiksvag /trafˈiːksvaɡ/ (adj)
verkehrsschwach
  med låg trafik

trafiksyndare /trafˈiːksyndˌarə/ (n)
Verkehrssünder, Verkehrssünderin
  person som bryter mot trafikregler

tragedi /trˈɑːɡədˌiː/ (n)
Tragödie, Trauerspiel
  sorgspel
  tragisk situation eller händelse

tragik /trˈɑːɡiːk/ (n)
Tragik
  något gripande sorgligt

tragikomedi /trˈɑːɡiːkˌuːmədˌiː/ (n)
Tragikomödie
  drama som är både tragedi och komedi

tragikomisk /trˈɑːɡiːkˌuːmɪsk/ (adj)
tragikomisch
  sorglustig, både sorglig och löjlig

tragisk /trˈɑːɡɪsk/ (adj)
tragisch

tragöd /trˈɑːjøːd/ (n)
Tragödiendichter, Tragödiendichterin
  tragediförfattare

trailer /trˈɑːiːlər/ (n)
Trailer, Vorschau
  förhandstitt av film
Anhänger, Sattelauflieger
  släpvagn

trailerdragare /trˈɑːiːlˌɛrdraɡˌarə/ (n)
Sattelzugmaschine
  lastbil (dragbil med hytt, motor och vändskiva) för semitrailer

trakassera /trˈɑːkasˌeːra/ (v)
drangsalieren, schikanieren
  förfölja, plåga, oroa, besvära med krångel

trakasseri /trˈɑːkasərˌiː/ (n)
Schikane, Aufdringlichkeit
  besvär, ofredande eller plåga

trakt /trˈakt/ (n)
Gegend
  geografiskt urskiljbara områden (särskilt på landet)

traktamente /trˈaktaməntˌɛ/ (n)
Spesen, Verpflegungsmehraufwand

traktat /trˈaktat/ (n)
Traktat, Staatsvertrag
  fördrag
Traktat
  skrift

traktor /trˈaktɔr/ (n)
Traktor, Schlepper, Trecker

traktorförare /trˈaktuːrfˌøːrarə/ (n)
Traktorist, Traktorenführer
  person som (yrkesmässigt) kör traktor

traktör /trˈaktøːr/ (n)
Gastwirt

traké /trɑːkˈeː/ (n)
Trachee
  luftrör

tralla /trˈala/ (n)
Draisine
  liten vagn på järnvägsspår

tralla /trˈala/ (v)
trällern
  (små-) sjunga (glatt för sig själv) (utan riktiga ord)

tramp /trˈamp/ (n)
Tramp, Trampschiff
  fartyg på trampsjöfart
Getrampel
  ljudligt nedsättande av foten

trampa /trˈampa/ (n)
Pedal, Trittbrett
  pedal på cykel

trampa /trˈampa/ (v)
treten
  använda pedalerna på en cykel
treten, trampeln
  kliva, gå

trampa i klaveret /trˈampa iː klˈɑːvərət/ (v)
ins Fettnäpfchen treten
  begå pinsamt misstag

trampfart /trampfˈɑːt/ (n)
Trampschifffahrt
  sjöfart som bestäms av tillgången på frakter

trampolin /trˌampuːlˈiːn/ (n)
Trampolinspringen
  sport

trampsjöfart /trˌampsxøːfˈɑːt/ (n)
Trampschifffahrt
  sjöfart som bestäms av tillgången på frakter

trams /trˈams/ (n)
Unsinn, Blödsinn, Quatsch
  något som uppfattas som oviktigt, omoget eller felaktigt

trana /trˈɑːna/ (n)
Kranich
  arten Grus grus
  individ inom fågelfamiljen tranor (Gruidae)

transaktion /trˌansaksxˈuːn/ (n)
Transaktion

transatlantisk /trˈansatlˌantɪsk/ (adj)
transatlantisch

transducin /trˌansdʉsˈiːn/ (n)
Transducin
  G-protein i ögats sinnesceller vilket aktiveras av en fotoreceptor

transformator /transfˈɔrmatˌɔr/ (n)
Transformator, Trafo

transistor /trˈansɪstˌɔr/ (n)
Transistor

transistorradio /trˈansɪstˌɔradˌiːuː/ (n)
Transistorradio
  en radiomottagare utrustad med transistorer

transitiv /trˈansɪtˌiːv/ (adj)
transitiv
  som vanligen får ett objekt som bestämmande utfyllning
  om en relation

transitivt verb /trˈansɪtˌɪvt vˈɛrb/ (n)
transitives Verb
  verb som kan ha direkt objekt

transkription /trˌanskrɪpsxˈuːn/ (n)
Transkription
  den process varmed genetisk information i cellens DNA översätts till information i RNA

translation /trˌanslasxˈuːn/ (n)
Translation
  biologi

transnistrisk /trˈansnɪstrˌɪsk/ (adj)
transnistristisch
  som rör Transnistrien

transparens /trˈansparəns/ (n)
Transparenz
  det att förehavandena inom en organisation eller arbetsgrupp kan granskas av utomstående, så att oegentligheter kan upptäckas utifrån
  genomskinlighet, det, eller egenskapen hos ett material, att släppa igenom ljus

transparent /trˈansparˌɛnt/ (adj)
durchsichtig, transparent
  genomsynlig
transparent
  om verksamhet
  genomskinlig

transperson /trˈanspəʂˌuːn/ (n)
Transperson

transpiration /trˌanspiːrɑːsxˈuːn/ (n)
Transpiration
  svettning, utdunstning

transpirera /trˈanspiːrˌeːra/ (v)
schwitzen, transpirieren

transplantation /trˌansplantasxˈuːn/ (n)
Transplantation
  det att transplantera

transponera /trˈanspuːnˌeːra/ (v)
transponieren

transport /trˈanspɔt/ (n)
Transport

transportabel /trˈanspɔtˌabəl/ (adj)
beweglich, transportabel
  flyttbar

transportera /trˈanspɔtˌeːra/ (v)
transportieren

transportflygplan /trˈanspɔtflˌyɡplan/ (n)
Frachtflugzeug, Transportflugzeug
  flygplan som används för transport av frakt

transportfordon /trˈanspɔtfˌuːrdɔn/ (n)
Transportfahrzeug
  fordon med vilket transporter utföres, i synnerhet godstransporter

transportmedel /trˈanspɔtmˌeːdəl/ (n)
Verkehrsmittel, Beförderungsmittel, Transportmittel
  medel för transport

transportör /trˈanspɔtˌøːr/ (n)
Geodreieck, Geometriedreieck, Kursdreieck
  en sorts gradskiva till hjälp vid navigering
Frachtführer, Frachtführerin, Transporteur, Transporteurin
  person eller firma som sköter om transport
Förderanlage
  transportanordning

transposition /trˌanspuːsɪsxˈuːn/ (n)
Transposition

transsexualitet /trˈansəksˌʉalˌiːteːt/ (n)
Transsexualität

transsexuell /trˈansəksˌʉəl/ (adj)
transsexuell

transsubstantiation /trˌansɵbstˌantiːasxˈuːn/ (n)
Transsubstantiation
  nattvardsbrödets och nattvardsvinets förvandling

transvestit /trˈansvəstˌiːt/ (n)
Transvestit
  person

trappa /trˈapa/ (n)
Treppe
  anordning bestående av flera steg

trappavsats /trˈapɑːvsˌats/ (n)
Treppenabsatz

trapphus /trˈaphʉs/ (n)
Treppenhaus
  trappuppgång

trappsteg /trˈapstəɡ/ (n)
Stufe, Treppenstufe

trasa /trˈɑːsa/ (v)
Fetzen, Lumpen
  riva något i trasor

trasdocka /trˈasdɔkːˌa/ (n)
Stoffpuppe
  docka

trasig /trˈɑːsɪɡ/ (adj)
kaputt
  som ej fungerar
zerfetzt, zerlumpt
  som är i trasor

trasmatta /trˈasmatːˌa/ (n)
Flickenteppich
  matta (golvmatta) vävd med inslag av trasor, klippta av kasserade kläder och lakan

trassel /trˈasəl/ (n)
Wirrwar
  härva, något som är trassligt, något som är svårt att reda ut i sina beståndsdelar
Schwierigkeit, Ärger
  problem, ofta som är svårlöst på grund av att det består av många sammankopplade komponenter

trasslig /trˈaslɪɡ/ (adj)
verwickelt, verwirrt, verworren
  som är svår att reda ut, invecklad, krånglig

trast /trˈast/ (n)
Drossel
  fågel av ett flertal släkten inom familjen trastfåglar

trastsångare /trˈastsɔŋˌarə/ (n)
Drosselrohrsänger
  en art inom fågelfamiljen rörsångare (Acrocephalidae)

tratt /trˈɑːt/ (n)
Trichter
  koniskt redskap, speciellt ett för att hälla vätska

trattkantarell /trˈɑːtkantˌarəl/ (n)
Trompetenpfifferling

trauma /trˈɑːʉmˌa/ (n)
Trauma
  påfrestning som orsakats genom yttre våld (Psykiskt trauma)

trava /trˈava/ (v)
traben
  gå i trav
stapeln, aufschichten
  lägga i trave, stapla

travare /trˈavarə/ (n)
Traber
  häst som travar, travhäst

trave /trˈɑːvə/ (n)
Stapel, Haufen, Stoß
  hög av föremål

travertin /trˌɑːvətˈiːn/ (n)
Travertin
  slags kalksten som används som byggnadsmaterial

trea /trˈeːa/ (n)
Dreizimmerwohnung
  bostad
Drittklässler, Drittklässlerin
  elev som går i årskurs tre
Dritte, Dritter
  person på tredje plats i en tävling
Drei
  siffran 3
dritte Klasse
  årskurs tre

trebent /trˈeːbənt/ (adj)
dreibeinig

trebladig /trˈɛblɑːdˌɪɡ/ (adj)
dreiblättrig
  som har tre blad

tredimensionell /trˌeːdiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
dreidimensional

tredje världen /trˈeːdjə vˈɛːrdən/ (n)
Dritte Welt
  beteckning för länder som varken tillhör västvärlden eller f.d. östblocket

tredjedel /trˈɛdjədəl/ (n)
Drittel

tredjederivata /trˈɛdjədərˌiːvatˌa/ (n)
dritte Ableitung

tredjegradsekvation /trˌɛdjəɡrˌadsəkvasxˈuːn/ (n)
Kubische Gleichung
  polynomekvation

tredjeklassare /trˈɛdjəklˌasarə/ (n)
Drittklässler, Drittklässlerin
  elev som går i tredje klass (vanligen årskurs tre i grundskolan)

tredubbel /trˈeːdɵbˌɛl/ (adj)
dreifach
  halv=|

treenighet /trˈeːənˌɪɡheːt/ (n)
Dreieinigkeit, Dreifaltigkeit
  de tre personerna av Gud

trefaldig /trˈeːfaldˌɪɡ/ (adj)
dreifach, dreifaltig
  som avser tre av något

trefaldighetskyrka /trˈeːfaldˌɪɡheːtsxˌyrka/ (n)
Dreifaltigkeitskirche

trefalt /trˈeːfalt/ (adv)
dreifach

trefasmotor /trˌeːfasmˈuːtɔr/ (n)
Drehstrommotor

trehjulig /trˈɛjʉlˌɪɡ/ (adj)
dreirädig
  som har tre hjul

trehjuling /trˈɛjʉlˌɪŋ/ (n)
Dreirad

trekant /trˈeːkant/ (n)
Dreier, ménage à trois
  sexuellt umgänge mellan tre personer

trekantig /trˈeːkantˌɪɡ/ (adj)
dreieckig

trekvart /trˈɛkvɑːt/ (n)
drei Viertel

tremolo /trˈeːmuːlˌuː/ (n)
Tremolo

tremänning /trˈeːmənˌɪŋ/ (n)
Großcousin
  person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

trend /trˈɛnd/ (n)
Trend
  långsiktig utveckling för en variabel
  tillfällig modeföreteelse

trendig /trˈɛndɪɡ/ (adj)
in, modisch, trendig
  som hör till den senaste trenden

treonin /treːˈoːnˈiːn/ (n)
Threonin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Thr, T)

trepunktsbälte /trˈeːpɵŋktsbˌɛːltə/ (n)
Dreipunktgurt
  säkerhetsbälte som är förankrat på tre punkter

trerumslägenhet /trˈeːrɵmslˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n)
Dreizimmerwohnung
  bostad med tre rum och kök

trerättersmiddag /trˈeːrətːˌɛʂmɪdˌaɡ/ (n)
Dreigängemenü
  stor middag med förrätt, huvudrätt och efterrätt

tresiffrig /trˈeːsɪfrˌɪɡ/ (adj)
dreistellig
  som skrivs med tre siffror (d.v.s. 100–999 om inledande nollor inte är tillåtna)

trettioåriga kriget /trˈɛtːiːˌuːoːrˌiːɡa krˈɪɡət/ (n)
Dreißigjähriger Krieg

trettondag /trˈɛtːɔndˌɑːɡ/ (n)
Dreikönigsfest, Erscheinung des Herrn, Dreikönigstag, Epiphanie
  helgdag

treudd /trˈeːɵd/ (n)
Dreizack
  redskap eller vapen (ljuster

treva /trˈeːva/ (v)
tasten
  känna sig fram bara med hjälp av känseln
vorwärtstasten
  treva sig fram

trevande /trˈeːvandə/ (adj)
tappend, tastend
  trevande

trevare /trˈeːvarə/ (n)
Annäherungsversuch
  sondering av motparts inställning

trevlig /trˈɛvlɪɡ/ (adj)
nett
  snäll
angenehm, nett, gemütlich
  som ger välmående

trevnad /trˈɛvnad/ (n)
Gemütlichkeit, Wohlbefinden

triage /trˈiːaɡə/ (n)
Triage
  process för att sortera och prioritera patienter

triangel /trˈiːaŋəl/ (n)
Dreieck, Triangel
  geometri
Triangel
  musik

triangulär /trˈiːaŋˌʉlɛːr/ (adj)
dreieckig
  triangelformig

trias /trˈiːas/ (n)
Trias
  geologisk period

tribunal /trˌiːbɵnˈɑːl/ (n)
Tribunal
  (revolutions)domstol

tribut /trˈiːbʉt/ (n)
Tribut
  skatt, avgift
  oönskad effekt

trick /trˈɪk/ (n)
Trick, Kniff, Masche
  sätt att luras

triglycerid /trˈɪɡlyːsˌeːriːd/ (n)
Triglycerid
  kondensationsprodukt mellan glycerol och tre stycken fettsyror

trigonometri /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌiː/ (n)
Trigonometrie

trigonometrisk /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌɪsk/ (adj)
trigonometrisch
  halv=

trikloretylen /trˈɪkluːrətˌyːlən/ (n)
Trichlorethylen, Acetylentrichlorid, Ethylentrichlorid
  kemisk förening av kol, väte och klor

trikolor /trˈiːkuːlˌuːr/ (n)
Trikolore
  en slags flagga med tre lika stora vågräta eller lodräta fält i olika färger, exempelvis Frankrikes

trikåtröja /trˈiːkoːtrˌøːja/ (n)
Sweatshirt
  som betcknas åckso sweatshirt

trilateral /trˈiːlatˌeːral/ (adj)
trilateral

triljon /trˈɪljuːn/ (n)
Trillion
  ett tal, en miljon biljoner= 1018 = 1 000 000 000 000 000 000

trilla /trˈɪla/ (n)
Einspänner, einspänniger Zweisitzer
  tvåsitsig enspänd öppen åkvagn med fyra hjul och fjädring

trilla /trˈɪla/ (v)
purzeln, umfallen
  1. ramla omkull, snubbla och ramla omkull
rollen
  2. rulla

trilling /trˈɪlɪŋ/ (n)
Drilling

trilogi /triːlˈoːɡiː/ (n)
Trilogie
  kulturellt verk i tre delar, oftast om litteratur eller film

trilsk /trˈɪlsk/ (adj)
störrisch
  omedgörlig, trotsigt envis

trimetylamin /trˌiːmətˌyːlamˈiːn/ (n)
Fagin, Trimethylamin
  kemisk förening av kol, väte och kväve

trimma /trˈɪma/ (v)
justieren, trimmen
  förbättra genom att få något att fungera effektivare

trimning /trˈɪmnɪŋ/ (n)
Trimmen, Trimmung
  det att trimma

trinatriumcitrat /trˈiːnatrˌiːɵmsˌɪtrɑːt/ (n)
Natriumcitrat
  kemisk förening av natrium, kol, väte och syre

trinatriumfosfat /trˈiːnatrˌiːɵmfˌɔsfat/ (n)
Natriumphosphat
  kemisk förening av natrium, fosfor och syre

trindskalle /trˈɪndskalə/ (n)
Dickkopf
  tjockskalle, dumskalle

trindskallig /trˈɪndskalˌɪɡ/ (n)
dickköpfig
  tjockskallig

trio /trˈiːuː/ (n)
Trio
  Översättningar

triod /trˈiːuːd/ (n)
Triode
  elektronrör med tre elektroder

triol /trˈiːuːl/ (n)
Triole
  rytmisk fördelning av toner som innebär en underdelning på tre jämnlånga toner mot ett eller flera pulsslag

triploid /trˈɪpluːˌiːd/ (adj)
triploid
  som har tre uppsättningar kromosomer

trippa /trˈɪpa/ (v)
trippeln
  gå (på tå) med små, lätta steg

trippel /trˈɪpəl/ (n)
Kieselgur
  bergart
Triplett
  grupp av tre

trippelbindning /trˈɪpəlbˌɪndnɪŋ/ (n)
Dreifachbindung
  en kemisk bindning där tre elektronpar gemensamt binder samman tvåatomer

trissa /trˈɪsa/ (n)
Rolle
  hjul med kant
Laufrädchen, Rolle
  svängbart hjul

trist /trˈɪst/ (adj)
bedauerlich
  som ger ovälmående
langweilig, trist
  som ger tristess

tritiumoxid /trˈiːtiːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
Tritiumoxid
  kemisk förening av väte och syre

triumf /trˈiːɵmf/ (n)
Triumph
  lysande framgång, seger

triumfera /trˈiːɵmfˌeːra/ (v)
triumphieren
  segra, njuta seger

triumvirat /trˈiːɵmvˌiːrɑːt/ (n)
Triumvirat
  förening av tre män/personer (triumvirer), som delar högsta makten mellan sig

trivas /trˈiːvas/ (v)
sich wohlfühlen
  må bra

trivial /trˈiːviːˌal/ (adj)
trivial, banal
  trivial

trivialnamn /trˈiːviːˌalnamn/ (n)
Trivialname
  alldagligt (ickesystematiskt) namn inom kemi och biologi

trivsam /trˈɪvsam/ (adj)
gemütlich
  trevlig

tro /trˈuː/ (n)
Glaube, Annahme, Vermutung
  det att hålla något sannolikt
Glaube
  religiös övertygelse

tro /trˈuː/ (v)
glauben, denken
  finna något sannolikt men inte veta säkert
glauben
  ha en fast religiös övertygelse
  ha förtroende för någon/något, sätta sin tillit till någon/något
glauben, meinen
  hålla något för sant, vara övertygad om något

troende /trˈuːəndə/ (adj)
Gläubige, Gläubiger
  person som har en religiös över­tygelse
gläubig
  presensparticip av tro

trofast /trˈuːfast/ (adj)
treu
  som alltid använder, vänder sig till eller stödjer samma personer eller samma organisation (där de senare tjänar på det)
  som alltid finns tillgänglig för betjäning på förväntat sätt
  som alltid och med tillgivenhet gör det som en viss person eller grupp av personer förväntar sig av individen eller saken (eller önskar), i synnerhet om individen eller saken skulle kunna svika till förmån för utomstående parter

trofé /truːfˈeː/ (n)
Trophäe
  segertecken

trogen /trˈuːjən/ (adj)
treu
  trofast
  trogen i en sexuell relation
  pålitlig

troglodyt /trˈɔɡluːdˌyːt/ (n)
Troglodyt
  grottmänniska

trohet /trˈuːheːt/ (n)
Treue
  det att vara trogen

trohetsed /trˈuːhətsəd/ (n)
Treueeid
  försäkran eller löfte att vara hängiven och lojal

trojan /trˈuːjan/ (n)
Trojaner, Trojanerin
  invånare i den forna antika staden Troja

trojansk /trˈuːjansk/ (adj)
trojanisch

trojka /trˈɔjka/ (n)
Troika
  trespann

trolig /trˈuːlɪɡ/ (adj)
wahrscheinlich, glaubhaft

troligen /trˈuːlɪɡˌɛn/ (adv)
wahrscheinlich

troligtvis /trˈuːlɪktvˌiːs/ (adv)
wahrscheinlich
  med större sannolikhet än hälften

troll /trˈɔl/ (n)
Troll
  person som avsiktligt retar upp folk i diskussionsforum på Internet
Troll, Kobold
  samlingsnamn på människolika varelser i nordisk folktro och fornnordisk mytologi

trolla /trˈɔla/ (v)
hexen, zaubern
  med hjälp av fingerfärdighet ge ett sken av att kunna utföra dylika handlingar
  utföra en handling eller åstadkomma något som i förstone ser ut att vara omöjligt
  utföra magi, trollkonster eller andra övernaturliga handlingar

trolldom /trˈɔldɔm/ (n)
Zauberei
  verksamheten att med övernaturliga medel påverka omgivningen

trolleri /trˈɔlərˌiː/ (n)
Hexerei, Zauberei

trollformel /trɔlfˈɔrməl/ (n)
Zauberformel
  en formel som med magi för någonting att ske.

trollhaj /trˈɔlhaj/ (n)
Koboldhai
  en fiskart (Mitsukurina owstoni) inom ordningen håbrandsartade hajar (Lamniformes)

trollkarl /trˈɔlkarl/ (n)
Zauberer
  fiktiv figur med övernaturlig kraft eller bluffmakare som utges besitta övernaturliga förmågor
  person med extraordinära färdigheter
Zauberer, Magier
  person som utövar trolleri som scenkonst

trollkäring /trˈɔlkɛːrˌɪŋ/ (n)
Hexe

trollpacka /trˈɔlpakːˌa/ (n)
Hexe
  häxa

trollslända /trˈɔlsləndˌa/ (n)
Libelle, Wasserjungfer
  långsträckt och smal insekt med långa vingar

trollspö /trˈɔlspøː/ (n)
Zauberstab
  pinne som man trollar med

trolsk /trˈɔlsk/ (adj)
zauberhaft, zauberisch
  som trollbinder eller hänför med sin drömlika mystik

trolös /trˈuːløːs/ (adj)
treulos

trolöshet /truːlˈœsheːt/ (n)
Treulosigkeit
  det att vara trolös

tromb /trˈɔmb/ (n)
Windhose

trombocyt /trˈɔmbuːsˌyːt/ (n)
Blutplättchen, Thrombozyt

trombon /trˈɔmbuːn/ (n)
Posaune, Zugposaune
  ett bleckblåsinstrument

trombonist /trɔmbˈoːnɪst/ (n)
Posaunenspieler, Posaunenspielerin, Posaunist, Posaunistin
  person som spelar trombon

tron /trˈuːn/ (n)
Thron

trona /trˈuːna/ (v)
thronen
  sitta på en tron

tronföljd /trɔnfˈœljd/ (n)
Thronfolge
  den ordning, enligt vilken personer är tänkta att efterträda varandra som statschefer i en monarki

tropisk /trˈuːpɪsk/ (adj)
tropisch
  som tillhör varma klimat

tropomyosin /trˌuːpuːmˌyːuːsˈiːn/ (n)
Tropomyosin
  ett protein som bland annat täcker myosinhuvudenas bindningsställen på aktinfilamenten i en vilande muskelfiber

troposfär /trˈuːpɔsfˌɛːr/ (n)
Troposphäre

trosa /trˈuːsa/ (n)
Slip, Unterhose, Höschen, Schlüpfer
  underbyxor (främst för kvinnor)|halv=

trosbekännelse /trˈɔsbəɕˌɛnəlsə/ (n)
Glaubensbekenntnis
  bekännelse av tro

trots /trˈɔts/ (n)
Trotz
  motstånd

trots /trˈɔts/ (preposition)
trotz, obwohl
  fastän det finns ett hinder i

trotsa /trˈɔtsa/ (v)
trotzen
  motstå ngt.
  vara envis, inte lyda

trotsig /trˈɔtsɪɡ/ (adj)
trotzig
  som är benägen att trotsa någon eller något

trottoar /trˈɔtːuːˌar/ (n)
Bürgersteig, Gehweg, Gehsteig, Trottoir
  trottoar

trottoarkant /trˈɔtːuːˌarkant/ (n)
Bordstein, Bordsteinkante
  kanten av en trottoar

trotyl /trˈuːtyːl/ (n)
TNT, Trinitrotoluol
  ett kraftigt sprängämne

trovärd /trˈuːvɛːrd/ (adj)
vertrauenswürdig

trovärdig /trˈuːvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
glaubwürdig, glaubhaft
  (troligen) sanningsenlig
glaubhaft, glaubwürdig
  som ger ett verkligt uttryck

trovärdighet /trˈuːvɛːrdˌɪɡheːt/ (n)
Glaubwürdigkeit

trubadur /trˈʉbadˌʉr/ (n)
Troubadour
  skald och sångare från medeltidens Provence
Liedermacher, Liedersänger
  vissångare

trubbel /trˈɵbəl/ (n)
Schwierigkeiten, Ärger
  bekymmer, svårigheter

trubbig /trˈɵbɪɡ/ (adj)
stumpf
  som saknar kant, spets eller ände
  (om vinkel) som är mellan 90 och 180 grader
  (om triangel) som har en trubbig vinkel

truck /trˈɵk/ (n)
Gabelstapler
  litet motorfordon

truckflata /trˈɵkflatˌa/ (n)
Mannweib
  manhaftig flata

trudelutt /trˈʉdəlˌɵt/ (n)
Liedchen
  kort melodi

trumf /trˈɵmf/ (n)
Trumpf

trumhinna /trˈɵmhɪnˌa/ (n)
Trommelfell
  hinna mellan ytterörat och mellanörat

trumma /trˈɵma/ (n)
Trommel
  slaginstrument
  rör, cylinder

trumma /trˈɵma/ (v)
trommeln
  spela trummor

trummis /trˈɵmiːs/ (n)
Schlagzeuger, Drummer
  person som spelar trummor i ett band

trumpet /trˈɵmpət/ (n)
Trompete
  bleckblåsinstrument

trumpetare /trˈɵmpətˌarə/ (n)
Trompeter, Trompeterin
  person som spelar trumpet

trumslagare /trˈɵmslɑːɡˌarə/ (n)
Trommler, Trommlerin, Trommelspieler, Trommelspielerin

trupp /trˈɵp/ (n)
Mannschaft, Trupp
  grupp personer
Truppe
  soldater

truppförband /trɵpfˈœrband/ (n)
Truppenverband
  självständigt militärt förband

trut /trˈʉt/ (n)
Möwe
  individ av någon de större arterna inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae)
Fresse, Maul, Schnauze
  mun, näbb

tryck /trˈyk/ (n)
Druck
  fysikalisk storhet
  social påverkan inom en grupp
  sätt att applicera ett mönster

trycka /trˈykːa/ (v)
drücken
  applicera en kraft
drucken
  framställa skrift, skriva ut
drücken, ducken
  hålla sig gömd

tryckande /trˈykːandə/ (adj)
drückend
  presensparticip av trycka

tryckare /trˈykːarə/ (n)
Drucker
  ägare av eller arbetare i tryckeri

tryckbokstav /trˈykbuːkstˌav/ (n)
Druckbuchstabe
  bokstav som liknar en tryckt bokstav

tryckdifferens /trˌykdɪfərˈans/ (n)
Druckdifferenz
  skillnad mellan två tryck

tryckeri /trˈykːərˌiː/ (n)
Druckerei
  lokal för tryckning

tryckfrihet /trˈykfriːhˌeːt/ (n)
Pressefreiheit

tryckluft /trˈyklɵft/ (n)
Druckluft, Pressluft
  komprimerad luft från kompressor

tryckluftsbroms /trˈyklɵftsbrˌɔms/ (n)
Druckluftbremse
  broms där tryckluft används som kraftkälla

tryckning /trˈyknɪŋ/ (n)
Drucken
  det att trycka

tryckt /trˈykt/ (adj)
bedrückt, gedrückt
  perfektparticip av trycka

tryffel /trˈyfəl/ (n)
Trüffel
  en sorts svampar med knölformade (underjordiska) fruktkroppar
  konfekt gjord på mjuk chokladmassa

trygg /trˈyɡ/ (adj)
sicher, geborgen

trygga /trˈyɡa/ (v)
sichern, sicherstellen
  göra trygg, säkerställa

trygghet /trˈyɡheːt/ (n)
Sicherheit, Geborgenheit
  känsla av välmående och säkerhet

trygghetskänsla /trˈyɡheːtsxˌɛnsla/ (n)
Geborgenheitsgefühl
  känsla av trygghet

tryne /trˈyːnə/ (n)
Schnauze
  nos på gris

trypsin /trypsˈiːn/ (n)
Trypsin
  enzym (som bildas från inaktivt trypsinogen från pankreas) som spjälkar proteiner i tunntarmen

tryptofan /trˈyptuːfˌan/ (n)
Tryptophan
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Trp, W)

tryta /trˈyːta/ (v)
fehlen, mangeln, ausgehen
  (börja) ta slut

trä /trˈɛː/ (n)
Holz
  material som fås från träd

träben /trˈɛːbən/ (n)
Holzbein
  enkel protes av trä som används som ersättning för en fot eller ett ben

träbit /trˈɛːbiːt/ (n)
Holzstück
  bit av trä

träblåsinstrument /trəblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n)
Holzblasinstrument

träbro /trˈɛbruː/ (n)
Holzbrücke
  bro av trä

träbröllop /trəbrˈœluːp/ (n)
hölzerne Hochzeit

träck /trˈɛk/ (n)
Kot
  avföring från djur eller människa

träd /trˈɛːd/ (n)
Baum
  hög växt med barkklädd stam
  (datavetenskap) vanlig datastruktur
  (matematik) enkel sammanhängande graf utan cykler

träda /trˈɛːda/ (n)
Brache, Brachland, Brachacker, Brachfeld
  åkermark som låtes vila från grödor

träda /trˈɛːda/ (v)
treten
  gå steg för steg, stiga

trädande /trˈɛːdandə/ (n)
Baumgeist
  det att träda

trädgren /trˈɛːdɡrən/ (n)
Ast
  gren på träd

trädgräns /trˈɛːdɡrəns/ (n)
Baumgrenze
  den höjd över havet där skogen går över i fjäll eller annan kalmark

trädgård /trˈɛːdɡoːrd/ (n)
Garten

trädgårdsbord /trˈɛːdɡoːrdsbˌuːrd/ (n)
Gartentisch
  bord som man har i trädgården

trädgårdshumla /trˈɛːdɡoːrdshˌɵmla/ (n)
Gartenhummel
  individ av arten Bombus hortorum, som är en art i släktet humlor

trädgårdsmästare /trˈɛːdɡoːrdsmˌɛstarə/ (n)
Gärtner, Gärtnerin
  person som sysslar med trädgårdsskötsel

trädgårdsmöbel /trˈɛːdɡoːrdsmˌøːbəl/ (n)
Gartenmöbel
  möbel som man brukar ha i trädgården

trädgårdssax /trˈɛːdɡoːrdsˌaks/ (n)
Gartenschere
  sekatör

trädgårdsskötsel /trˌɛːdɡoːrdskˈœtsəl/ (n)
Gartenbau

trädgårdsslang /trˈɛːdɡoːrdslˌaŋ/ (n)
Gartenschlauch
  vattenslang som används för att vattna växter i trädgården

trädgårdssnäcka /trˈɛːdɡoːrdsnˌɛkːa/ (n)
Garten-Bänderschnecke
  snigelart

trädgårdssångare /trˈɛːdɡoːrdsˌɔŋarə/ (n)
Gartengrasmücke

trädgårdsträdkrypare /trˈɛːdɡoːrdstrˌɛːdkryːpˌarə/ (n)
Gartenbaumläufer

trädgårdstäppa /trˈɛːdɡoːrdstˌɛpa/ (n)
Gärtchen
  liten trädgård

trädgårdsväxt /trˈɛːdɡoːrdsvˌɛkst/ (n)
Gartenpflanze
  växt som planteras i träd­gårdar

trädlärka /trˈɛːdlərkˌa/ (n)
Heidelerche

trädmås /trˈɛːdmoːs/ (n)
Bonapartemöwe

trädocka /trˈɛːdɔkːˌa/ (n)
Holzpuppe
  docka av trä

trädpiplärka /trˈɛːdpɪplˌɛrka/ (n)
Baumpieper

trädstam /trˈɛːdstam/ (n)
Baumstamm, Stamm

trädstubbe /trˈɛːdstɵbə/ (n)
Baumstumpf
  uppstickande rest av avhugget träd

trädärla /trˈɛːdərlˌa/ (n)
Baumstelze
  fågelart

träfat /trˈɛːfat/ (n)
Holzschüssel
  serveringskärl tillverkat av trä
Holzfass
  tunna tillverkat av trä

träff /trˈɛf/ (n)
Treffer
  fysisk träff (kollision) mellan föremål
Treffen
  möte

träffa /trˈɛfa/ (v)
treffen
  möta
  ha verkan på

träffa mitt i prick /trˈɛfa mɪt iː prˈɪk/ (v)
ins Schwarze treffen
  träffa rätt

träffande /trˈɛfandə/ (adj)
treffend
  som uttrycker det avsedda innehållet mycket väl

träffas /trˈɛfas/ (v)
treffen
  att träffa på varandra

träfigur /trˈɛːfiːɡˌʉr/ (n)
Holzfigur
  figur täljd av trä

träfri /trˈɛfriː/ (adj)
holzfrei
  som framställts av ren cellulosa (kemisk massa) utan inblandning av slipmassa (mekanisk massa)
  som inte innehåller eller tillverkats av trä

trägaffel /trˈɛːɡafəl/ (n)
Holzgabel

trägolv /trˈɛːɡɔlv/ (n)
Holzboden, Holzfußboden
  golv gjort av trä

trähus /trˈɛːhʉs/ (n)
Holzhaus
  hus byggt av trä

trähuvud /trˈɛːhʉvˌʉd/ (n)
Holzkopf
  dumhuvud
  huvud av trä

trähäst /trˈɛːhəst/ (n)
Holzpferd
  häst tillverkad av trä

träig /trˈɛːɪɡ/ (adj)
hölzern
  styv som trä

träindustri /trˈɛːɪndˌɵstriː/ (n)
Holzindustrie, Holzwirtschaft

träkniv /trˈɛːkniːv/ (n)
Holzmesser
  kniv av trä

träkol /trˈɛːkuːl/ (n)
Holzkohle

träl /trˈɛːl/ (n)
Sklave, Knecht

träna /trˈɛːna/ (v)
trainieren
  leda eller lära andra människor eller icke-mänskliga djur
  fysiskt, träna kroppen
üben, trainieren
  öva sig på något

tränare /trˈɛːnarə/ (n)
Trainer, Trainerin

tränga /trˈɛŋa/ (v)
drängeln
  knuffa sig fram
pressen, zwängen
  pressa, driva
drängen
  trycka, klämma

trängsel /trˈɛŋsəl/ (n)
Gedränge
  det att många personer, fordon eller liknande är samlade på ett begränsat område /så att det är omständligt att ta sig fram eller så att trafiken går långsamt/

träning /trˈɛːnɪŋ/ (n)
Training
  övning

träningskläder /trˈɛːnɪŋsklˌɛːdər/ (n)
Trainingskleidung
  kläder som används av en person när denne tränar

träningslokal /trˈɛːnɪŋslʊkˌal/ (n)
Fitnesscenter, Fitnessstudio, Sportstudio
  lokal för träning av en eller flera sporter

träningsoverall /trˈɛːnɪŋsˌuːvərˌal/ (n)
Trainingsanzug
  dress oftast bestående av en jacka och ett par byxor, eller som en sammanhängande overall, som är utformade för att användas för att hålla värmen före, (ibland under) och efter träning

träningspass /trˈɛːnɪŋspˌas/ (n)
Trainingseinheit, Trainingsstunde, Übungseinheit
  stund av aktiv träning

träningsvärk /trˈɛːnɪŋsvˌɛrk/ (n)
Muskelkater
  ömhet i muskler efter fysisk ansträngning

träpanel /trˈɛːpanəl/ (n)
Holzpaneel, Holzvertäfelung
  panel (på vägg) av trä

träpinne /trˈɛːpɪnə/ (n)
Holzstück, Holzstückchen
  pinne av trä

träribba /trˈɛːrɪbˌa/ (n)
Holzlatte, Holzleiste
  långt och smalt bräde

träsk /trˈɛsk/ (n)
Sumpf, Morast
  sankmarksområde med stillastående vatten

träskalle /trˈɛskalə/ (n)
Holzkopf
  dumskalle

träsko /trˈɛskuː/ (n)
Holzschuh
  sko helt eller delvis gjord av trä

träskonäbb /trˈɛskuːnˌɛb/ (n)
Schuhschnabel
  en fågelart (Balaeniceps rex) inom familjen träskonäbbar (Balaenicipitidae)

träslag /trˈɛslɑːɡ/ (n)
Holzart
  trä eller virke från en viss trädart

träsliper /trˈɛsliːpər/ (n)
Holzschwelle
  sliper tillverkat av trä

träslöjd /trəslˈœjd/ (n)
Holzarbeit, Werken
  slöjd (främst skolämnet) i trä (och metall)

träsprit /trˈɛspriːt/ (n)
Holzalkohol, Methanol, Methylalkohol
  metanol

trästaket /trˈɛstakət/ (n)
Holzzaun
  staket bestående av träribbor

trästav /trˈɛstav/ (n)
Holzstab
  stav tillverkad av trä

trätavla /trˈɛːtavlˌa/ (n)
Holztafel
  tavla som tillverkades av trä

trätrappa /trˈɛtrapˌa/ (n)
Holztreppe
  trappa av trä

tråd /trˈoːd/ (n)
Thread
  instruktionssekvens
Draht
  metall
Faden, Garn
  textil

trådbuss /trˈoːdbɵs/ (n)
Oberleitungsbus
  buss som huvudsakligen drivs av el

trådlös /trˈoːdløːs/ (adj)
drahtlos, schnurlos, kabellos

trådriktning /trˈoːdrɪktnˌɪŋ/ (n)
Fadenlauf
  beskriver hur tråd i vävda textilier löper

trådrulle /trˈoːdrɵlə/ (n)
Garnrolle, Kops
  spole som tråd rullas upp på (för förvaring)

tråg /trˈoːɡ/ (n)
Trog, Mulde
  öppet, rektangulärt fat eller kärl, för framställning eller servering av mat

tråkig /trˈoːkɪɡ/ (adj)
bedauerlich
  1. som ger ovälmående
langweilig, trist
  2. som ger tristess

tråkmåns /trˈoːkmoːns/ (n)
Langweiler
  tråkig människa, någon som gör en uttråkad

trång /trˈɔŋ/ (adj)
eng
  som saknar större utrymmen

trångmål /trˈɔŋmoːl/ (n)
Bedrängnis, Notlage
  knipa, dilemma

trångsynt /trˈɔŋsynt/ (adj)
engstirnig

trög /trˈøːɡ/ (adj)
träge
  fysik
schleppend, schwerfällig, stockend, träge
  svår att få i rörelse

tröghet /trˈœɡheːt/ (n)
Trägheit
  motstånd mot rörelseförändring

tröghetslagen /trˈœɡheːtslˌɑːɡən/ (n)
Trägheitsgesetz

trögtänkt /trˈœktəŋkt/ (adj)
schwer von Begriff
  som tänker trögt (långsamt eller dåligt)

tröja /trˈøːja/ (n)
Pullover, Pulli, Unterhemd
  klädesplagg

tröska /trˈœska/ (v)
dreschen
  med hjälp av skördetröska skörda spannmål
  skilja sädeskorn eller andra frön från ax eller halm eller agnar

tröskel /trˈœsxəl/ (n)
Schwelle
  upphöjning från golvet

tröskverk /trˈœskvərk/ (n)
Dreschmaschine
  maskin för att tröska spannmål

tröst /trˈœst/ (n)
Trost

trösta /trˈœsta/ (v)
trösten

tröstare /trˈœstarə/ (n)
Tröster, Trösterin
  person som ger tröst

trösterik /trˈœstərˌiːk/ (adj)
trostreich, tröstlich
  som skänker tröst

trösterska /trˈœstəʂkˌa/ (n)
Trösterin
  kvinna som ger tröst

tröstpris /trˈœstpriːs/ (n)
Trostpreis

trött /trˈœt/ (adj)
müde, überdrüssig
  utled
müde
  utmattad

trötta /trˈœtːa/ (v)
ermüden, zermürben

tröttande /trˈœtːandə/ (adj)
ermüdend
  presensparticip av trötta

tröttande /trˈœtːandə/ (n)
Ermüden
  det att trötta

trötthet /trˈœtheːt/ (n)
Müdigkeit
  det att vara trött
Ermüdung
  känsla av energilöshet

tröttna /trˈœtna/ (v)
ermüden, müde, werden

tröttsam /trˈœtsam/ (adj)
ermüdend

tsar /tsˈar/ (n)
Zar
  kejsare

tsetsefluga /tsˈɛtsəflˌʉɡa/ (n)
Tsetsefliege
  en afrikansk fluga som överför sömnsjuka

tsunami /tsˈɵnamˌiː/ (n)
Tsunami
  stor förödande våg

tswana /tsvˈɑːna/ (n)
Setswana, Tswana
  ett språk

tub /tˈʉb/ (n)
Tube
  förpackning
Fernrohr, Teleskop
  kikare för bara ett öga
Röhre, Tubus
  rör

tuba /tˈʉba/ (n)
Tuba
  instrument

tubaspelare /tˈʉbaspˌeːlarə/ (n)
Tubaspieler, Tubaspielerin
  person som spelar tuba

tuberkulos /tˈʉbərkˌʉluːs/ (n)
Tuberkulose
  av en särskild bacill framkallad sjuklig förändring i kroppen

tuberkulös /tˈʉbərkˌʉløːs/ (adj)
tuberkulös
  med tuberkulos behäftad

tudelning /tˈʉdeːlnˌɪŋ/ (n)
Zweiteilung

tuff /tˈɵf/ (adj)
kess
  häftig, spännande
  som vågar mycket

tugga /tˈɵɡa/ (n)
Bissen, Happen

tugga /tˈɵɡa/ (v)
kauen

tuggtobak /tˈɵɡtuːbˌɑːk/ (n)
Kautabak, Priem
  Tuggtobak är ofta en fläta av pressad och smaksatt tobak som man tuggar

tuggummi /tˈɵɡɵmˌiː/ (n)
Kaugummi
  godsak som man tuggar länge utan att svälja

tui /tˈʉiː/ (n)
Tui
  en fågelart (Prosthemadera novaeseelandiae) inom familjen honungsätare (Meliphagidae) som lever på Nya Zeeland

tuja /tˈʉja/ (n)
Abendländische Lebensbaum, Abendländische Thuja, Gewöhnliche Thuja
  barrträd

tukan /tˈʉkan/ (n)
Tukan
  individ av någon art inom familjen tukaner

tukta /tˈɵkta/ (v)
züchtigen
  bestraffa

tuktad /tˈɵktad/ (adj)
gezüchtigt
  formad, trimmad

tulium /tˈʉliːˌʉm/ (n)
Thulium

tull /tˈɵl/ (n)
Zoll, Maut
  avgift
Zoll
  myndighet
Zollstation
  tullstation

tulpan /tˈɵlpan/ (n)
Tulpe
  arten Tulipa gesneriana

tulpanrabatt /tˈɵlpanrˌabat/ (n)
Tulpenbeet, Tulpenrabatte
  rabatt planterat med tulpaner

tum /tˈʉm/ (n)
Zoll

tumbuka /tˈɵmbʉkˌa/ (n)
Tumbuka
  ett bantuspråk som talas i delar av Malawi, Zambia och Tanzania

tumla /tˈɵmla/ (v)
taumeln, torkeln
  ramla, falla omkull, snurra, rulla runt

tumme /tˈɵmə/ (n)
Daumen
  finger

tummetott /tˈɵmətˌɔt/ (n)
Daumen, Däumchen
  tumme

tumnagel /tˈɵmnaɡəl/ (n)
Daumennagel

tumregel /tˈɵmreːɡˌɛl/ (n)
Faustregel, Daumenregel

tumskruv /tˈɵmskrʉv/ (n)
Daumenschraube
  tortyrredskap

tumstock /tˈɵmstɔk/ (n)
Zollstock, Gliedergelenkstabmaß, Gliedermaßstab, Maßstab, Meterstab
  graderat verktyg

tumult /tˈʉmɵlt/ (n)
Tumult
  upplopp, buller

tumvante /tˈɵmvantˌɛ/ (n)
Fäustling, Fausthandschuh

tumör /tˈʉmøːr/ (n)
Geschwulst, Tumor

tundra /tˈɵndra/ (n)
Tundra

tundrasnäppa /tˈɵndrasnˌɛpa/ (n)
Bergstrandläufer

tung /tˈɵŋ/ (adj)
schwer
  med stor massa
  som kräver stor ansträngning

tunga /tˈɵŋa/ (n)
Zunge
  kroppsdel
Seezunge
  plattfisk
Zunge, Lasche
  plös
Sprache, Zunge
  språk

tungformig /tɵŋfˈɔrmɪɡ/ (adj)
zungenförmig
  som har utseende liknande en tunga

tungmetall /tˈɵŋmətˌal/ (n)
Schwermetall
  metall eller legering som har en densitet som är högre än 5 g/cm3

tungomål /tˈɵŋuːmˌoːl/ (n)
Sprache, Zunge
  språk

tungsint /tˈɵŋsɪnt/ (adj)
schwermütig

tungt väte /tˈɵŋt vˈɛːtə/ (n)
Deuterium
  deuterium

tungvikt /tˈɵŋvɪkt/ (n)
Schwergewicht
  viktklass inom boxning och brottning

tungvrickare /tˈɵŋvrɪkːˌarə/ (n)
Zungenbrecher
  svåruttalad fras

tunika /tˈɵniːka/ (n)
Tunika
  ursprungligen fornromerskt inomhusplagg

tunisier /tˈɵniːsˌiːər/ (n)
Tunesier
  invånare i Tunisien eller som har tunisisk härkomst

tunisisk /tˈɵniːsˌɪsk/ (adj)
tunesisch
  som rör Tunisien, dess folk, kultur eller geografi

tunisiska /tˈɵniːsˌɪska/ (n)
Tunesierin
  kvinna från Tunisien

tunn /tˈɵn/ (adj)
dünn
  som har ett mycket kort avstånd från ena till andra långsidan
  med låg densitet
  (om konsistens eller om smak) vattnig, utspädd
  förhållandevis innehållslös

tunna /tˈɵna/ (n)
Fass, Tonne
  behållare

tunna ut /tˈɵna ˈʉt/ (v)
ausdünnen
  göra tunnare

tunnbinderi /tˈɵnbɪndərˌiː/ (n)
Küferei
  företag där tunnbindare jobbar
Küferei, Küferhandwerk
  verksamhet att tillverka trätunnor

tunnbröd /tˈɵnbrøːd/ (n)
Dünnbrot, Pfladenbrot
  mycket tunt bröd som härstammar från Norrland, finns både som hårt och mjukt

tunnel /tˈɵnəl/ (n)
Tunnel
  passage under jord eller genom berg

tunnelbana /tˈɵnəlbˌana/ (n)
U-Bahn, Untergrundbahn
  system med tåg i tunnlar i stad

tunnelbanestation /tˌɵnəlbˌanəstasxˈuːn/ (n)
U-Bahnhof
  station där tunnelbanetåg stannar (i tunnelbanan) för att släppa av och släppa på nya passagerare

tunnelbanetåg /tˈɵnəlbˌanətˌoːɡ/ (n)
U-Bahn-Zug
  tåg som åker i tunnelbana

tunneltåg /tˈɵnəltˌoːɡ/ (n)
U-Bahn-Zug
  tåg som trafikerar tunnelbana

tunntarm /tˈɵntarm/ (n)
Dünndarm
  den längsta delen av tarmen hos människan

tunnvalv /tˈɵnvalv/ (n)
Tonnengewölbe
  valv i form av en halv tunna

tupel /tˈʉpəl/ (n)
Tupel

tupp /tˈɵp/ (n)
Hahn

tuppkam /tˈɵpkam/ (n)
Iro, Irokesenschnitt
  frisyr med rakade sidor och håret på mitten av huvudet ställs rakt upp likt kammen på en tupp
Hahnenkamm
  röd utväxt eller tofs på hjässan hos hönsfåglar

tupplur /tˈɵplʉr/ (n)
Nickerchen, Schläfchen
  sömn

tur /tˈʉr/ (n)
Fahrt, Reise, Tour
  (generellt) färd
Reihe
  bestämd ordningsföljd
Glück, Dusel, Schwein
  det att gynnas av slumpen
Reihenfolge
  händelseförlopp med många växlingar

tur-och-retur-biljett /tˈʉrɔkrətˈʉrbˈɪljət/ (n)
Hin-und Rückfahrkarte, Rückfahrkarte
  biljett som gäller för resa både till en destination och tillbaka till utgångspunkten

turas om /tˈʉras ɔm/ (v)
abwechseln
  alternera med någon i viss turordning

turban /tˈɵrban/ (n)
Turban

turbin /tɵrbˈiːn/ (n)
Turbine

turbo /tˈɵrbuː/ (n)
Abgasturbolader, Turbolader
  avgasturbin som driver en kompressor för luftens tryck i förbränningsrummet

turbogenerator /tˈɵrbuːjənˌeːratˌɔr/ (n)
Turbogenerator
  generator driven av en turbin

turbojetmotor /tˌɵrbuːjətmˈuːtɔr/ (n)
Düsentriebwerk, Strahltriebwerk
  en sorts gasturbin för framdrivning av flygplan

turbopropplan /tˈɵrbɔprˌɔplan/ (n)
Turbopropmaschine
  flygplan där gasturbiner driver propellrar

turbulens /tˈɵrbʉləns/ (n)
Turbulenz
  virvelrörelse

turism /tˈʉrɪsm/ (n)
Tourismus, Fremdenverkehr
  det att resa hemifrån

turist /tˈʉrɪst/ (n)
Tourist, Touristin

turistbuss /tˈʉrɪstbˌɵs/ (n)
Touristenbus
  buss som (för stunden endast) kör turister på semester

turistland /tˈʉrɪstlˌand/ (n)
Reiseland, Urlaubsland
  land som är mycket attraktiv för turister att resa dit

turistmål /tˈʉrɪstmˌoːl/ (n)
Touristenziel
  resmål för turister

turiststation /tˌʉrɪststasxˈuːn/ (n)
Bergstation, Hütte
  vandrarhem eller övernattningsstuga för turister i annars obebyggda trakter (svenska fjällen)

turk /tˈɵrk/ (n)
Türke, Türkin

turkduva /tˈɵrkdʉvˌa/ (n)
Türkentaube

turkisk /tˈɵrkɪsk/ (adj)
türkisch

turkiska /tˈɵrkɪskˌa/ (n)
Türkin
  kvinna
Türkisch
  språk

turkmen /tˈɵrkmən/ (n)
Turkmene, Turkmenin

turkmeniska /tˈɵrkmənˌɪska/ (n)
Turkmenisch
  språk

turkmensk /tˈɵrkmənsk/ (adj)
turkmenisch
  som rör av Turkmenistan

turkos /tˈɵrkuːs/ (adj)
türkis, Türkis
  blågrön färg

turnering /tˈɵrneːrˌɪŋ/ (n)
Turnier

turné /tɵrnˈeː/ (n)
Tournee
  rundresa för scenuppträdanden

turordning /tˈʉruːrdnˌɪŋ/ (n)
Reihenfolge
  ordningsföljd som bestäms genom någon regel

turturduva /tˈɵtɵrdˌʉva/ (n)
Turteltaube
  fågel

tusan /tˈʉsan/ (interjection)
Teufel
  mild svordom

tuschpenna /tˈɵʃpənˌa/ (n)
Filzstift
  penna med tusch

tusendel /tˈʉsəndəl/ (n)
Tausendstel
  0.001

tusenkonstnär /tˈʉsəŋkˌɔnstnɛːr/ (n)
Hans Dampf in allen Gassen, Tausendsassa
  person som har många talanger

tusenlapp /tˈʉsənlˌap/ (n)
Tausendkronenschein
  sedel värd tusen kronor (eller i annan valuta)

tusensköna /tˈʉsənsxˌøːna/ (n)
Gänseblümchen, Margritli, Maßliebchen, Monatsröserl, Tausendschön
  arten Bellis perennis

tusentals /tˈʉsəntˌɑːls/ (adv)
tausende
  flera tusen

tussilago /tˈɵsiːlˌɑːɡuː/ (n)
Huflattich
  arten Tussilago farfara

tuta /tˈʉta/ (n)
Hupe
  signalhorn

tuta /tˈʉta/ (v)
hupen, tuten
  avge ljud
  avge varnande ljud med signalhorn
einreden
  inbilla /någon/

tutu /tˈʉtʉ/ (n)
Tutu
  balettkjol gjord av flera lager tyll

tuva /tˈʉva/ (n)
Grasbüschel
  stycke av gräs och jord

tuvaluan /tˈʉvalˌʉan/ (n)
Tuvaluer

tuvaluanska /tˈʉvalˌʉanskˌa/ (n)
Tuvaluisch
  språk

tuvinska /tˈʉvɪnskˌa/ (n)
Tuwinisch
  språk

tuvsnäppa /tˈɵvsnəpˌa/ (n)
Graubruststrandläufer

tv-antenn /tˌeːvˈeːˈantən/ (n)
Fernsehantenne
  antenn för mottagande av tv-signaler

tv-apparat /tˌeːvˈeːˈaparˌɑːt/ (n)
Fernsehapparat, Fernseher, Fernsehgerät
  kortform av televisionsapparat

tv-kamera /tˌeːvˈeːkˈameːrˌa/ (n)
Fernsehkamera
  videokamera för inspelning av tv

tv-kanal /tˌeːvˈeːkanˈɑːl/ (n)
Fernsehkanal, Fernsehsender
  kanal med tv, d.v.s. en strömmande sändning, ofta nationell eller regional, av video med ljud vilken kan tas emot av tv eller annan mottagare

tv-kort /tˌeːvˈeːkˈɔt/ (n)
TV-Karte
  kort för mottagning av tv-sändningar

tv-program /tˌeːvˈeːprʊɡrˈam/ (n)
Fernsehprogramm, Fernsehsendung
  avsnitt i en tv-kanal

tv-serie /tˌeːvˈeːsˈeːriːə/ (n)
Fernsehserie
  följd av videoproduktioner som sänts i TV

tv-tittare /tˌeːvˈeːtˈɪtːarə/ (n)
Fernsehzuschauer, Fernsehzuschauerin
  person som tittar på en tv-sändning

tvedräkt /tvˈɛdrɛːkt/ (n)
Zwietracht

tvehågsen /tvˈeːhoːɡsən/ (adj)
unschlüssig
  tveksam, villrådig

tveka /tvˈeːka/ (v)
zögern, schwanken, zaudern

tvekamp /tvˈeːkamp/ (n)
Duell, Zweikampf
  en duell eller strid mellan två personer

tvekan /tvˈeːkan/ (n)
Zögern
  det att tveka

tvekande /tvˈeːkandə/ (adj)
zaudernd, zögerlich, zögernd
  som tvekar

tveklös /tvˈeːkløːs/ (adj)
zweifellos

tveklöst /tveːklˈøːst/ (adv)
zweifellos, zweifelsfrei
  utan tvekan, helt klart, definitivt

tveksam /tvˈeːksam/ (adj)
unschlüssig, zögernd
  som känner tvekan
fraglich, zweifelhaft
  tvivelaktig

tvetydig /tveːtˈyːdɪɡ/ (adj)
doppeldeutig, zweideutig
  inte entydig

tvilling /tvˈɪlɪŋ/ (n)
Zwilling
  person född tillsammans med en annan människa efter samma graviditet
  person född i stjärntecknet Tvillingarna

tvinga /tvˈɪŋa/ (v)
zwingen, nötigen

tvingad /tvˈɪŋad/ (adj)
genötigt, gezwungen
  genom tvång

tvinsot /tvˈɪnsuːt/ (n)
Schwindsucht
  lungtuberkulos

tvist /tvˈɪst/ (n)
Zwist, Zwistigkeit
  oenighet där de motsatta ståndpunkterna kommer till klart uttryck, dispyt, strid

tvistig /tvˈɪstɪɡ/ (adj)
strittig
  som är föremål för tvist

tvittra /tvˈɪtra/ (v)
twittern
  använda sig av sagd nättjänst
  kungöra någon information via nättjänsten Twitter

tvivel /tvˈiːvəl/ (n)
Zweifel

tvivelaktig /tvˈiːvəlˌaktɪɡ/ (adj)
fragwürdig
  dubiös, suspekt, eller misstänkt
fraglich, zweifelhaft
  tveksam, osäker eller oviss

tvivelsutan /tvˈiːvəlsˌʉtan/ (adv)
zweifellos, zweifelsfrei, zweifelsohne
  utan tvivel

tvivla /tvˈɪvla/ (v)
zweifeln, bezweifeln

tvungen /tvˈɵŋən/ (adj)
gezwungen

tvär /tvˈɛːr/ (adj)
kurz angebunden, mürrisch
  (om person) vresig, avog
quer
  som går vinkelrätt mot viss riktning
scharf
  som skarpt ändrar riktning

tvära /tvˈɛːra/ (v)
überqueren
  förflytta sig tvärs över något

tvärflöjt /tvərflˈœjt/ (n)
Querflöte
  träblåsinstrument

tvärgata /tvˈɛrɡɑːtˌa/ (n)
Querstraße
  gata som korsar annan (ofta större) gata

tvärnita /tvˈɛrniːtˌa/ (v)
Vollbremsung machen
  bromsa in ett fordon mycket snabbt till stillastående

tvärs /tvˈɛʂ/ (adv)
quer
  i riktning rakt över något

tvärslå /tvˈɛʂloː/ (n)
Querholz
  stång eller bom (slå) på tvären

tvärsnitt /tvˈɛʂnɪt/ (n)
Querschnitt
  yta som är resultatet av en genomskärning av något i rät vinkel mot längdaxeln

tvärt /tvˈɛt/ (adv)
augenblicklich, sofort
  avledning till adjektivet tvär

tvärtom /tvˈɛtɔm/ (adv)
im Gegenteil, umgekehrt
  på motsatt sätt

tvärvetenskaplig /tvˈɛrvətˌɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
interdisziplinär
  som omfattar flera olika vetenskapsgrenar

tvätt /tvˈɛt/ (n)
Wäsche, Waschen
  kläder som ska tvättas

tvätta /tvˈɛtːa/ (v)
waschen

tvättad /tvˈɛtːad/ (adj)
gewaschen
  perfektparticip av tvätta

tvättbjörn /tvətbjˈœrn/ (n)
Waschbär
  individ av släktet tvättbjörnar
Waschbär, Nordamerikanischer Waschbär
  nordamerikansk tvättbjörn

tvättbräda /tvˈɛtbrɛːdˌa/ (n)
Waschbrett
  metallskiva för tvätt
Waschbrettbauch, Sixpack
  muskulös mage

tvättkorg /tvˈɛtkɔrj/ (n)
Wäschekorb
  korg i vilken kläder som ska tvättas förvaras

tvättlina /tvˈɛtliːnˌa/ (n)
Wäscheleine
  lina som används för att hänga upp tvätten för torkning

tvättmaskin /tvˌɛtmasxˈiːn/ (n)
Waschmaschine
  maskin som rengör tvätt

tvättmedel /tvˈɛtmeːdˌɛl/ (n)
Waschmittel
  rengöringsmedel som är avsett för rengöring av textilier

tvättstuga /tvˈɛtstʉɡˌa/ (n)
Waschküche

tvättställ /tvˈɛtstəl/ (n)
Waschbecken
  väggmonterad, skålformad vattenbehållare med kran för flytande vatten

tvättäkta /tvˈɛtːəktˌa/ (adj)
waschecht
  helt genuin och äkta
  som inte förändras eller försvinner vid tvätt

tvåa /tvˈoːa/ (n)
Zweizimmerwohnung
  bostad med två rum och kök
Zweitklässler, Zweitklässlerin
  elev som går i årskurs två
Zweite, Zweiter
  person på andra plats i en tävling
Zwei
  siffran 2

tvåbent /tvˈoːbənt/ (adj)
bipedisch, zweibeinig, zweifüßig, biped
  som går på två ben

tvådagarskurs /tvˈoːdɑːɡˌaʂkɵʂ/ (n)
Zweitageskurs
  kurs som varar två dagar

tvådimensionell /tvˌoːdiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
zweidimensionell

tvåfilig /tvˈoːfiːlˌɪɡ/ (adj)
zweispurig
  som har två filer

tvåfärgad /tvˈoːfərɡˌad/ (adj)
zweifarbig
  som har (precis) två färger /på sin yta/

tvåkomponentslim /tvˈoːkɔmpˌuːnəntslˌiːm/ (n)
Zweikomponentenkleber, Zweikomponentenklebstoff
  lim som består av två beståndsdelar som måste blandas för att limmet hårdnar

tvål /tvˈoːl/ (n)
Seife
  rengöringsmedel

tvåla till /tvˈoːla tɪl/ (v)
den Kopf waschen
  läxa upp

tvång /tvˈɔŋ/ (n)
Zwang
  det att tvinga någon att utföra handlingar den annars inte skulle gjort

tvångsmässig /tvˈɔŋsməsˌɪɡ/ (adj)
zwangsmäßig
  som medför eller präglas av tvång

tvåsidig /tvˈoːsiːdˌɪɡ/ (adj)
beidseitig
  som har två sidor, ofta bildligt (t.ex. bilateral)

tvåsiffrig /tvˈoːsɪfrˌɪɡ/ (adj)
zweistellig
  som skrivs med två siffror

tvåspråkig /tvˈoːsproːkˌɪɡ/ (adj)
zweisprachig, bilingual

tvåtusental /tvˌoːtʉsəntˈɑːl/ (n)
drittes Jahrtausend
  det rådande millenniet, från år 2000 till 3000 som ersatte tusentalet

twittra /tvˈɪtra/ (v)
twittern

twittrande /tvˈɪtrandə/ (n)
Twittern
  det att twittra

ty /tˈyː/ (conjunction)
denn, weil
  på grund av att, eftersom

tycka /tˈykːa/ (v)
finden, meinen

tycka om /tˈykːa ɔm/ (v)
mögen, gern haben, halten von
  tycka att något är trevligt eller bra

tycka synd om /tˈykːa sˈynd ɔm/ (v)
Mitleid haben, bemitleiden, leidtun

tyckas /tˈykːas/ (v)
scheinen
  förefalla

tycke /tˈykːə/ (n)
Ansicht, Meinung
  åsikt, opinion

tyda /tˈyːda/ (v)
deuten
  förklara betydelsen av något

tydlig /tˈyːdlɪɡ/ (adj)
deutlich

tydligen /tˈyːdlɪɡˌɛn/ (adv)
anscheinend, scheinbar, offenbar
  som konstaterats

tydlighet /tˈyːdlɪɡhˌeːt/ (n)
Deutlichkeit
  på precis rätt sätt

tydning /tˈyːdnɪŋ/ (n)
Auslegung, Deutung, Interpretation

tyfon /tyːfˈoːn/ (n)
Taifun
  tropisk cyklon över västra Stilla havet

tyfus /tˈyːfʉs/ (n)
Typhus
  sjukdom

tyg /tˈyːɡ/ (n)
Stoff
  material
  stycke av material

tygel /tˈyːɡəl/ (n)
Zügel, Zaum

tygelmes /tˈyːɡəlməs/ (n)
Zügelmeise
  arten Baeolophus wollweberi i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

tygeltärna /tˈyːɡəltˈɛːrna/ (n)
Zügelseeschwalbe

tyghus /tˈyːɡhʉs/ (n)
Zeughaus
  byggnad för förvaring av (artilleri)vapen och ammunition m m

tygla /tˈyːɡla/ (v)
zügeln
  få kontroll över

tygremsa /tˈyːɡrəmsˌa/ (n)
Stoffstreifen
  remsa av tyg

tyll /tˈyl/ (n)
Tüll
  tyg

tymin /tyːmˈiːn/ (n)
Thymin

tyna /tˈyːna/ (v)
siechen
  bli svagare

tyna bort /tˈyːna bˈɔrt/ (v)
dahinsiechen, dahinwelken, verkümmern
  gradvis bli allt mindre livskraftig och svag

tynga /tˈyŋa/ (v)
belasten, lasten

tyngd /tˈyŋd/ (n)
Gewicht, Schwere
  tyngdkraft på ett föremål

tyngdkraft /tˈyŋdkraft/ (n)
Schwerkraft
  gravitationskraft, en sorts kraft

tyngdlyftning /tˈyŋdlyftnˌɪŋ/ (n)
Gewichtheben
  lyft av tyngder

tyngdlöshet /tyŋdlˈœsheːt/ (n)
Schwerelosigkeit

tyngdpunkt /tˈyŋdpɵŋkt/ (n)
Schwerpunkt
  balanspunkt

typ /tˈyːp/ (n)
Typ
  otrevlig person
Type, Modell, Prototyp
  urbild, modell, sort

typisk /tˈyːpɪsk/ (adj)
typisch

typograf /tˈyːpɔɡrˌaf/ (n)
Typografin, Typograf
  person som arbetar med typografi

typografi /tˈyːpɔɡrˌafiː/ (n)
Typografie, Typographie

typrum /tˈyprɵːm/ (n)
Buchstabenbreite, Dickte, Zeichenbreite
  utrymmet (rummet) för ett skrivtecken (en typ) i en text

typsnitt /tˈypsnɪt/ (n)
Zeichensatz, Font
  uppsättning

typvärde /tˈypvɛːrdə/ (n)
Modalwert, Modus

tyrann /tˈyːran/ (n)
Tyrann, Tyrannin
  hänsynslös och grym härskare

tyranni /tˈyːranˌiː/ (n)
Tyrannei

tyrannisera /tˈyːranˌiːseːrˌa/ (v)
tyrannisieren

tyrannosaurus /tˈyːranˌuːsaˌʉrʉs/ (n)
Tyrannosaurus
  stor köttätande dinosaurie

tyrosin /tˌyːruːsˈiːn/ (n)
Tyrosin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Tyr, Y)

tysk /tˈysk/ (adj)
deutsch
  som berör Tyskland
  som berör språket tyska

tysk /tˈysk/ (n)
Deutscher, deutsch

tysk kortlek /tˈysk kˈɔtlək/ (n)
Deutsches Blatt
  typ av kortlek populär i södra Tyskland, Österrike, Ungern och Sydtyrolen

tyska /tˈyska/ (n)
Deutsche
  kvinna
Deutsch, Deutsche
  språk

tyskiris /tˈysxiːrˌiːs/ (n)
Deutsche Schwertlilie
  en växtart inom familjen irisväxter

tysklärare /tˈysklɛːrˌarə/ (n)
Deutschlehrer, Deutschlehrerin
  lärare som undervisar i tyska

tysklönnsstyltmal /tysklˈœnstyltmˌal/ (n)
Ahornmotte
  fjärilsarten Caloptilia rufipennella, som ingår i familjen styltmalar (Gracillariidae)

tyskprov /tˈyskpruːv/ (n)
Deutscharbeit
  prov i skolämnet tyska

tyskspråkig /tˈysksproːkˌɪɡ/ (adj)
deutschsprachig
  som är avfattad på eller som talar det tyska språket

tyst /tˈyst/ (adj)
still, leise, lautlos, schweigsam
  ljudlös

tysta /tˈysta/ (v)
zum Schweigen bringen
  få att tystna

tystlåten /tˈystloːtən/ (adj)
schweigsam, verschwiegen
  som ogärna yttrar sig

tystna /tˈystna/ (v)
verstummen

tystnad /tˈystnad/ (n)
Stille, Schweigen, Ruhe
  det att inga ljud hörs
Stillschweigen
  det att ingen säger något

tyvärr /tyvˈɛːr/ (adv)
leider
  beklagligtvis

tzatziki /tsˈatsiːkˌiː/ (n)
Tsatsiki, Zaziki
  kall vitlökssås med yoghurt, riven och avrunnen gurka samt vitlök, ofta även med olivolja, salt och peppar

täck /tˈɛk/ (adj)
anmutig
  vacker

täcka /tˈɛkːa/ (v)
Deckung geben, Feuerschutz geben, decken
  (lagsport, militärt) skydda
umfassen
  2. omfatta
decken
  3. finnas i tillräcklig grad
decken, bedecken
  hölja över

täckande /tˈɛkːandə/ (adj)
deckend
  presensparticip av täcka

täcke /tˈɛkːə/ (n)
Decke
  något som övertäcker
Decke, Bettdecke
  sängklädsel

täckglas /tˈɛkɡlas/ (n)
Deckglas
  tunn skiva av glas som läggs över (för att täcka) preparat som ska studeras i mikroskop

täckjacka /tˈɛkjakːˌa/ (n)
Steppjacke, wattierte Jacke
  jacka som är vadderad (vaddstickad, kviltad, som ett täcke)

tälja /tˈɛlja/ (v)
schnitzen
  forma trä

täljare /tˈɛljarə/ (n)
Zähler, Zählerin
  person som täljer
Zähler
  tal som står ovanför bråkstrecket

täljsten /tˈɛljstən/ (n)
Speckstein, Steatit
  en metamorf bergart

tält /tˈɛlt/ (n)
Zelt

tälta /tˈɛlta/ (v)
zelten
  övernatta eller bo tillfälligt i tält

tältduk /tˈɛltdʉk/ (n)
Zelttuch
  tunn textil, plast eller dylikt som utgör huvudmaterialet i ett tält

tältpinne /tˈɛltpɪnə/ (n)
Hering

tämja /tˈɛmja/ (v)
zähmen, bändigen
  göra tam

tämligen /tˈɛmlɪɡˌɛn/ (adv)
ziemlich

tända /tˈɛnda/ (v)
anzünden, zünden
  1. göra så att något börjar brinna
anmachen, einschalten
  2. göra så att en lampa börjar lysa
starten
  3. gå igång

tändare /tˈɛndarə/ (n)
Feuerzeug, Zigarettenanzünder
  tändare

tändkulemotor /tˌɛndkʉləmˈuːtɔr/ (n)
Glühkopfmotor
  enkel förbränningsmotor

tändlåga /təndlˈoːɡa/ (n)
Zündflamme
  en, ibland permanent, liten låga som är avsedd för att antända en, ibland tillfällig, större låga

tändningsnyckel /tˈɛndnɪŋsnˌykːəl/ (n)
Zündschlüssel
  nyckel som behövs för att starta en bilmotor

tändsticka /tˈɛndstɪkːˌa/ (n)
Streichholz, Zündholz

tändsticksask /tˈɛndstɪksˌask/ (n)
Streichholzschachtel

tändstift /tˈɛndstɪft/ (n)
Zündkerze
  komponent i en förbränningsmotor som antänder den gasblandning som finns i förbränningsrummet

tänja /tˈɛnja/ (v)
dehnen
  med drag eller liknande, göra saker längre eller rymligare
  sätta kroppsdelar i ett sådant läge så olika muskler dras ut

tänka /tˈɛŋka/ (v)
denken
  mentalt bearbeta information

tänka över /tˈɛŋka ˈøːvər/ (v)
überdenken
  noga fundera över något, tänka igenom, grundligt överväga

tänkande /tˈɛŋkandə/ (n)
Denken
  det att tänka

tänkare /tˈɛŋkarə/ (n)
Denker, Denkerin
  person som tänker på djupet

tänkbar /tˈɛŋkbɑːr/ (adj)
denkbar, vorstellbar

tänkesätt /tˈɛŋkəsˌɛt/ (n)
Denkweise
  sätt att tänka

täppa /tˈɛpa/ (n)
Gartenstück, Gärtchen
  liten, ofta inhägnad åkerlott, trädgårdsland eller jordplätt

täppa /tˈɛpa/ (v)
verstopfen, zustopfen
  göra tät

tärna /tˈɛːrna/ (n)
Brautjungfer
  brudtärna
Folgemädchen
  kvinnlig deltagare i ett luciatåg
Seeschwalbe, Meerschwalbe
  sjöfågel

tärna /tˈɛːrna/ (v)
würfeln
  skära i kubiska bitar, "tärningar"

tärnad /tˈɛːrnad/ (adj)
gewürfelt
  perfektparticip av tärna

tärning /tˈɛːrnɪŋ/ (n)
Würfel

tärnmås /tˈɛːrnmoːs/ (n)
Schwalbenmöwe

tät /tˈɛːt/ (adj)
dicht, eng
  2. packad utan hål eller mellanrum
dicht
  3. ogenomtränglig
  1. kan innehålla vätska utan att läcka
reich
  4. rik

tät /tˈɛːt/ (n)
Spitze

täta /tˈɛːta/ (v)
abdichten, dichten
  göra tät

täthet /tˈɛtheːt/ (n)
Dichte
  densitet
Häufigkeit
  det att vara tät

tätort /tˈɛːtuːt/ (n)
geschlossene Ortschaft
  område med tät bebyggelse

tätting /tˈɛtːɪŋ/ (n)
Sperlingsvogel
  fågel ur ordningen tättingar

tävla /tˈɛvla/ (v)
wetteifern, konkurrieren, kämpfen
  försöka göra något bättre än andra personer

tävlan /tˈɛvlan/ (n)
Wettstreit, Wettbewerb
  det att tävla

tävlande /tˈɛvlandə/ (n)
Gegner, Konkurrent, Wettbewerber

tävling /tˈɛvlɪŋ/ (n)
Wettbewerb, Preisausschreiben, Wettkampf, Wettstreit, Turnier

tävlingsbil /tˈɛvlɪŋsbˌiːl/ (n)
Rennwagen
  bil som används för tävlingar inom motorsport

tävlingssäsong /tˈɛvlɪŋsˌɛːsɔŋ/ (n)
Wettkampfsaison
  säsong där tävlingar anordnas

tå /tˈoː/ (n)
Zehe, Zeh
  fotextremitet

tåg /tˈoːɡ/ (n)
Zug, Eisenbahn
  järnväg
Zug, Umzug
  procession
Seil, Tau
  rep
Binse
  ört

tåga /tˈoːɡa/ (n)
Pflanzenfaser
  mängd strån man kan taga i en hand

tågbana /tˈoːɡbanˌa/ (n)
Spielzeugeisenbahn
  leksaksjärnväg, ofta i trä, i vissa fall avses modelljärnväg

tågbiljett /tˈoːɡbɪljˌɛt/ (n)
Bahnfahrkarte, Zugfahrkarte

tågexpedition /tˌoːjəkspədiːsxˈuːn/ (n)
Fahrdienstleitung
  kontor på station

tågfantast /tˈoːɡfantˌast/ (n)
Eisenbahnfan
  person som tycker mycket om tåg

tågfärja /tˈoːɡfərjˌa/ (n)
Eisenbahnfähre
  färja avsedd för transport av järnvägsvagnar

tågförare /tˈoːɡføːrˌarə/ (n)
Lokführer, Lokführerin, Lokomotivführer, Lokomotivführerin, Triebfahrzeugführer, Triebfahrzeugführerin
  person som kör ett tåg

tågförbindelse /toːɡfˈœrbɪndəlsə/ (n)
Bahnverbindung, Zugverbindung
  förbindelse via järnväg

tågförsening /toːɡfˈœʂənˌɪŋ/ (n)
Zugverspätung
  det att ett tåg kommer senare än tidtabellen anger

tågklarerare /tˈoːɡklɑːrˌeːrarə/ (n)
Fahrdienstleiter, Fahrdienstleiterin
  person inom järnvägen som ansvarar för säkerhetsarbetet och för att leda tågen

tågpersonal /tˌoːɡpəʂuːnˈɑːl/ (n)
Zugpersonal
  personal som arbetar på (person)tåg

tågresa /tˈoːɡrəsˌa/ (n)
Bahnreise, Zugreise
  resa med tåg

tågresenär /tˈoːɡrəsənˌɛːr/ (n)
Bahnreisende, Bahnreisender
  person som reser med tåg

tågskryt /tˈoːɡskryːt/ (n)
Zugstolz

tågsätt /tˈoːɡsət/ (n)
Zuggarnitur
  tåg

tågtidtabell /tˌoːktiːdtabˈɛl/ (n)
Aushangfahrplan, Fahrplan, Zugfahrplan

tågtrafik /tˌoːktrafˈiːk/ (n)
Eisenbahnverkehr, Zugverkehr
  trafik med tåg

tågvirke /tˈoːɡvɪrkə/ (n)
Zugseil
  samlingsnamn för längre sammanhängande knippe tvinnade eller flätade fibrer

tågvärd /tˈoːɡvɛːrd/ (n)
Zugbegleiter
  person som arbetar ombord på tåg och är ansvarig för trafiksäkerhetstjänst

tågvärdinna /tˈoːɡvɛːrdˌɪna/ (n)
Zugbegleiterin
  kvinna som arbetar ombord på tåg och är ansvarig för trafiksäkerhetstjänst

tågända /tˈoːjəndˌa/ (n)
Seilende, Tauende
  ände på ett tåg

tåla /tˈoːla/ (v)
dulden, aushalten, vertragen
  stå ut med, uthärda

tålamod /tˈoːlamˌuːd/ (n)
Geduld

tålig /tˈoːlɪɡ/ (adj)
geduldig
  som länge utstår påfrestningar av vad slag, som uthärdar något längre än andra

tålmodig /tˈoːlmuːdˌɪɡ/ (adj)
geduldig

tånagel /tˈoːnaɡəl/ (n)
Zehennagel, Zehnagel, Fußnagel
  nagel på tå

tång /tˈɔŋ/ (n)
Tang
  större vattenlevande flercelliga alger
Zange
  verktyg som används för att gripa tag i eller klippa av saker med

tångsnälla /tˈɔŋsnəlˌa/ (n)
Grasnadel
  Syngnathus typhle

tår /tˈoːr/ (n)
Träne
  droppe vätska utsöndrad i ögonen
Schluck
  liten mängd (portion) av dryck

tårben /tˈoːrbən/ (n)
Tränenbein
  tårben

tårta /tˈoːta/ (n)
Torte
  bakverk

tårtbotten /tˈoːtbɔtːən/ (n)
Tortenboden
  bakad skiva som ut­gör botten i tårta

tårtgaffel /tˈoːtɡafəl/ (n)
Kuchengabel, Tortengabel
  gaffel som är lite mindre än en vanlig gaffel som används att äta kaka eller tårta med

tårtspade /tˈoːtspadə/ (n)
Tortenheber, Tortenschaufel
  ett köksredskap som används för att skära upp och portionera tårta

tåsko /tˈoːskuː/ (n)
Spitzenschuh

tö /tˈøː/ (n)
Tauwetter
  vinter- eller vårväder

töa /tˈøːa/ (v)
tauen

töcken /tˈœkːən/ (n)
Nebel
  tillstånd då något är höljt i dunkel, suddigt eller otydligt

töm /tˈøːm/ (n)
Zügel

tömma /tˈœma/ (v)
entleeren, leeren
  ta bort innehåll

tömning /tˈœmnɪŋ/ (n)
Leerung
  aktiviteten att tömma något (en behållare av något slag)

tönt /tˈœnt/ (n)
Trottel
  person som ger ett tafatt och bortkommet intryck

töras /tˈøːras/ (v)
wagen, trauen

törne /tˈœrnə/ (n)
Dorn
  tagg på törnbuske eller annan växt
Dornenstrauch
  vildväxande rosenbuske

törnros /tˈœrnruːs/ (n)
Heckenrose, Heiderose, Hundsrose
  en art inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae)

törnrosasömn /tˈœrnruːsasˈœmn/ (n)
Dornröschenschlaf
  långvarig overksamhet

törst /tˈœʂt/ (n)
Durst

törsta /tˈœʂta/ (v)
dürsten
  ha ett starkt, men otillräckligt uppfyllt begär efter något
Durst haben, dürsten
  vara törstig

törstig /tˈœʂtɪɡ/ (adj)
durstig
  behov av att inta vatten eller annan dryck
  som förbrukar mycket av någon vätska för att fungera

tös /tˈøːs/ (n)
Mädchen, Mädel
  flicka

töväder /tˈøːvɛːdər/ (n)
Tauwetter
  väderlek med is- eller snö­smältning

ubåt /ˈʉboːt/ (n)
Unterseeboot, U-Boot
  fartyg som kan gå under vatten

udd /ˈɵd/ (n)
Spitze, Stachel, Zacke
  den vassa spetsen längs ut på en kniv

udda /ˈɵda/ (adj)
unpaarig
  föremål utan par
ungerade
  heltal
  funktion
ungewöhnlich
  ovanlig

udde /ˈɵdə/ (n)
Kap, Landzunge

udmurtiska /ˈɵdmɵtˌɪska/ (n)
Udmurtisch
  språk

uer /ˈʉər/ (n)
Rotbarsch, Goldbarsch
  en fiskart inom familjen drakhuvudfiskar

ufo /ˈʉfuː/ (n)
UFO

ufolog /ˌʉfuːlˈoːɡ/ (n)
Ufologe, Ufologin
  person som sysslar med ufologi

ufologi /ˌʉfuːlˈoːɡiː/ (n)
Ufologie
  studiet av ufon (oidentifierade flygande föremål) och andra relaterade fenomen

ugandier /ˈʉɡandˌiːər/ (n)
Ugander, Uganderin
  invånare i Uganda eller som har ugandisk härkomst

ugandisk /ˈʉɡandˌɪsk/ (adj)
ugandisch

ugandiska /ˈʉɡandˌɪska/ (n)
Uganderin
  kvinna från Uganda

ugaritiska /ˈʉɡarˌiːtɪskˌa/ (n)
Ugaritisch
  språk som talades i Syrien

uggla /ˈɵɡla/ (n)
Eule
  nattaktiv rovfågel

uggleunge /ˈɵɡləˌɵŋə/ (n)
Eulenjunges
  unge av rovfågeln uggla

ugn /ˈɵŋn/ (n)
Ofen, Herd

ugnstemperatur /ɵŋnstˈeːmpərˌatʉr/ (n)
Ofentemperatur
  temperatur som råder i en ugn

uigurisk /ˈʉiːɡˌʉrɪsk/ (adj)
uigurisch
  som rör folkgruppen uigurerna eller deras språk uiguriska

uiguriska /ˈʉiːɡˌʉrɪskˌa/ (n)
Uigurisch
  ett turkspråk talat av cirka 20 miljoner människor, i synnerhet av uigurerna i den kinesiska provinsen Xinjiang
Uigurin
  kvinnlig individ av folkgruppen uigurer

ukrainare /ˈɵkraˌiːnarə/ (n)
Ukrainer
  man från Ukraina

ukrainsk /ˈɵkraˌɪnsk/ (adj)
ukrainisch

ukrainska /ˈɵkraˌɪnska/ (n)
Ukrainerin
  kvinna
Ukrainisch
  språk

ukulele /ˈʉkʉlələ/ (n)
Ukulele

ull /ˈɵl/ (n)
Wolle

ullhårig noshörning /ɵlhˈoːrɪɡ nɔshˈœrnɪŋ/ (n)
Wollnashorn, Fellnashorn
  en utdöd däggdjursart i familjen noshörningar

ullkardborre /ˈɵlkardbˌɔrə/ (n)
Filz-Klette, Wollkopf-Klette
  arten Arctium tomentosum

ulltäcke /ˈɵltəkːə/ (n)
Wolldecke
  täcke gjort av ull

ultimatum /ˈɵltiːmˌatʉm/ (n)
Ultimatum
  slutbud

ultraljud /ˌɵltrajˈʉd/ (n)
Ultraschall
  högfrekvent ljud

ultramarin /ˌɵltramarˈiːn/ (n)
Ultramarin
  himmelsblå färg

ultraviolett /ˈɵltravˌiːuːlˌɛt/ (adj)
ultraviolett
  som har en våglängd lite under den för violett ljus, omkring 100–400 nm

ultraviolett strålning /ˈɵltravˌiːuːlˌɛt strˈoːlnɪŋ/ (n)
UV-Strahlung, Ultraviolettstrahlung
  elektromagnetisk strålning med en våglängd omkring 100–400 nm

ulv i fårakläder /ˈɵlv iː fˈoːraklˌɛːdər/ (n)
Wolf im Schafspelz

umbriska /ˈɵmbrɪskˌa/ (n)
Umbrisch
  historiskt språk som talades i Umbrien i Italien

umbära /ˈɵmbɛːrˌa/ (v)
entbehren

umbärande /ˈɵmbɛːrˌandə/ (n)
Entbehrung

umbärlig /ˈɵmbɛːrlˌɪɡ/ (adj)
entbehrlich
  som man kan vara utan

umesamiska /ˈʉməsˌamɪskˌa/ (n)
Umesamisch
  språk som talas av ett fåtal personer i Arvidsjaur, Sorsele, Malå, norra Tärna och sydöstra delen av Arjeplog

umgänge /ˈɵmjəŋə/ (n)
Umgang, Verkehr
  sällskapande

umgås /ˈɵmɡoːs/ (v)
Umgang haben, verkehren
  1+2, vara tillsammans

undan /ˈɵndan/ (adv)
aus-

undan för undan /ˈɵndan føːr ˈɵndan/ (adv)
einer nach dem anderen
  litet i taget, gradvis, successivt

undanbe /ˈɵndanbə/ (v)
verbitten
  framföra att någon inte önskas utföra viss handling

undanflykt /ˈɵndanflˌykt/ (n)
Flucht
  det att fly undan
Ausrede, Ausflucht
  ursäkt, förevändning

undanhålla /ˈɵndanhˌɔla/ (v)
entziehen, vorenthalten
  se till att en viss mängd information inte når en viss person, organisation eller liknande, i synnerhet genom att avstå från att förmedla informationen, vanligen när informationen i någon mening borde förmedlas

undanröja /ˈɵndanrˌøːja/ (v)
räumen, wegräumen
  avlägsna, ta bort ett hinder

undanskymd /ˈɵndansxˌymd/ (adj)
verborgen, versteckt

undanskymma /ˈɵndansxˌyma/ (v)
verbergen, verstecken

undantag /ˈɵndantˌɑːɡ/ (n)
Ausnahme
  avvikelse från det vanliga

undantagstillstånd /ˈɵndantˌɑːɡstɪlstˌoːnd/ (n)
Ausnahmezustand
  tillfälligt upphävande av normala medborgerliga rättigheter

under /ˈɵndər/ (n)
Wunder, Mirakel
  övernaturlig händelse

under /ˈɵndər/ (preposition)
unter
  i lägre läge
während
  medan något varar

under tiden /ˈɵndər tˈiːdən/ (adv)
inzwischen, in der Zwischenzeit, unterdessen, währenddessen
  som sker samtidigt dock under en längre period

under- /ˈɵndər/ (affix)
unter-
  som indikerar att något ligger under en annan sak

underarm /ˈɵndeːrˌarm/ (n)
Unterarm

underart /ˈɵndeːrˌɑːt/ (n)
Unterart, Subspezies
  en nivå inom den biologiska taxonomin

underavdelning /ˈɵndeːrˌɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n)
Unterabteilung

underbar /ˈɵndərbˌɑːr/ (adj)
wunderbar, wundervoll

underbarn /ˈɵndərbˌɑːrn/ (n)
Wunderkind
  barn som fötts med speciella gåvor

underben /ˈɵndərbən/ (n)
Unterbein, Unterschenkel
  del av benet som sträcker sig mellan fotknöl och knä

underblåsa /ˌɵndərblˈoːsa/ (v)
schüren, entfachen
  ge dolt stöd till, medverka till eller uppmuntra något skadligt som någon annan utför

underbygga /ˈɵndərbˌyɡa/ (v)
untermauern
  stöda med fakta

underbyxa /ˈɵndərbˌyːksa/ (n)
Unterhose

underdrift /ˈɵndərdrˌɪft/ (n)
Untertreibung

underdånig /ˈɵndərdˌoːnɪɡ/ (adj)
untertänig
  mycket vördsam eller ödmjuk

underfundig /ˈɵndərfˌɵndɪɡ/ (adj)
verschmitzt
  som har en dold mening, mångbottnad, underlig

underförstå /ˌɵndərfˈœʂtoː/ (v)
voraussetzen
  förutsätta utan att säga
implizieren
  göra något gällande utan direkt påtala

undergiven /ˈɵndərjˌiːvən/ (adj)
untergeben
  lydig, som utan protest rättar sig efter vad någon annan vill

undergrupp /ˈɵndərɡrˌɵp/ (n)
Untergruppe

undergräva /ˈɵndərɡrˌɛːva/ (v)
untergraben, unterminieren
  underminera

undergång /ˈɵndərɡˌɔŋ/ (n)
Untergang
  det att upphöra existera
Unterführung
  gångtunnel

underhåll /ˈɵndərhˌɔl/ (n)
Unterhalt
  bidrag i form av pengar till en persons försörjning
Wartung, Instandhaltung, Unterhaltung
  skötsel

underhålla /ˈɵndərhˌɔla/ (v)
unterhalten
  göra så att publik har roligt
unterhalten, warten, überholen
  hålla i gott skick

underhållande /ˈɵndərhˌɔlandə/ (adj)
unterhaltend, unterhaltsam
  presensparticip av underhålla

underhållning /ˈɵndərhˌɔlnɪŋ/ (n)
Unterhaltung

underjord /ˈɵndərjˌuːrd/ (n)
Unterwelt
  dödsrike
  område under markytan

underjordisk /ˈɵndərjˌuːrdɪsk/ (adj)
unterirdisch
  som är belägen eller äger rum under jordytan

underkasta /ˈɵndərkˌasta/ (v)
unterwerfen
  foga sig, utsätta sig för

underkastelse /ˈɵndərkˌastəlsə/ (n)
Unterwerfung
  det att underkasta sig

underkjol /ˈɵndərɕˌuːl/ (n)
Unterrock
  som bärs under en kjol

underklass /ˈɵndərklˌas/ (n)
Unterschicht
  den samhällsklass som har det sämst ställt (till exempel ekonomiskt, levnadsmässigt och utbildningsmässigt) och som har minst inflytande

underkläder /ˈɵndərklˌɛːdər/ (n)
Unterwäsche
  lager av kläder som bärs närmast kroppen

underklänning /ˈɵndərklˌɛnɪŋ/ (n)
Unterkleid
  tunt, klänningsliknande underplagg som bärs under en klänning

underkuva /ˈɵndərkˌʉva/ (v)
knechten, unterjochen, unterwerfen
  tvinga till lydnad eller att underordna sig

underkyld /ˈɵndərkˌyld/ (adj)
unterkühlt

underkylt regn /ˈɵndərkˌylt rəŋn/ (n)
unterkühlter Regen
  regn som håller en temperatur under noll grader Celsius, och därför fryser till is när dropparna träffar marken eller andra föremål och bildar så kallad glattis, med blixthalka som följd

underkäke /ˈɵndərkˌɛːkə/ (n)
Unterkiefer
  ben i kraniet
  undre del av mun

underkänd /ˈɵndərɕˌɛnd/ (adj)
nicht bestanden
  som inte uppfyller (minimi)kraven

underkänna /ˈɵndərɕˌɛna/ (v)
durchfallen lassen, missbilligen, nicht anerkennen, verwerfen
  inte godkänna, bedöma vara undermålig

underlag /ˈɵndərlˌɑːɡ/ (n)
Grundlage, Unterlage
  grund

underleverantör /ˈɵndərlˌɛvərˌantøːr/ (n)
Subunternehmen, Unterlieferant
  person eller företag som förbinder sig att utföra kraven i en annan parts kontrakt

underlig /ˈɵndərlˌɪɡ/ (adj)
seltsam, sonderbar, merkwürdig, eigenartig, wunderlich
  konstig, egendomlig

underliv /ˈɵndərlˌiːv/ (n)
Unterleib
  nedre del av bål eller buk

underläge /ˈɵndərlˌɛːɡə/ (n)
Schwäche, Unterlegenheit
  läge för viss part i en motsättning, exempelvis tävling, där motståndaren har bättre möjligheter

underlägsen /ˈɵndərlˌɛɡsən/ (adj)
unterlegen

underlägsenhet /ˈɵndərlˌɛɡseːnhˌeːt/ (n)
Unterlegenheit
  det att vara underlägsen

underlätta /ˈɵndərlˌɛtːa/ (v)
erleichtern

underlåta /ˈɵndərlˌoːta/ (v)
unterlassen
  ej göra något man bör göra

undermedveten /ˌɵndərmeːdvˈeːtən/ (adj)
unterbewusst
  strax under nivån för vårt medvetande

undermålig /ˈɵndərmˌoːlɪɡ/ (adj)
minderwertig

undernärd /ˈɵndərnˌɛːrd/ (adj)
unterernährt
  som är mager på grund av för dåligt intag av föda

underordna /ˈɵndərˌuːrdna/ (v)
unterordnen
  sänka till lägre rang än någon annan, underställa (någon en annans befäl), att göra (någon) underlydande

underordnat begrepp /ˈɵndərˌuːrdnat bəɡrˈɛp/ (n)
Unterbegriff
  ett snävare, mer avgränsat begrepp, specialisering, hyperonym

underrätta /ˈɵndərˌɛtːa/ (v)
beibringen, benachrichtigen, unterrichten

underrättelse /ˈɵndərˌɛtːəlsə/ (n)
Nachricht, Mitteilung
  besked, information

undersida /ˈɵndəʂˌiːda/ (n)
Unterseite
  sida som är den undre av flera

underskatta /ˈɵndəʂkˌatːa/ (v)
unterschätzen

underskott /ˈɵndəʂkˌɔt/ (n)
Defizit, Fehlbetrag

underskrift /ˈɵndəʂkrˌɪft/ (n)
Unterschrift

undersköterska /ˈɵndəʂkˌøːtəʂkˌa/ (n)
Krankenpflegerin, Krankenpflegehelferin
  person som arbetar med praktisk omvårdnad inom sjukvård, äldreomsorg eller hemvård

underst /ˈɵndəʂt/ (adv)
zuunterst
  under allt annat

understryka /ˈɵndəʂtrˌyːka/ (v)
unterstreichen
  dra ett streck under, oftast för att betona att något är viktigt
  (i överförd betydelse av 1.) betona att något är viktigt

underställa /ˈɵndəʂtˌɛla/ (v)
unterstellen
  lämna åt en annan för granskning (och beslut)

underställd /ˈɵndəʂtˌɛld/ (adj)
unterstellt
  perfektparticip av underställa

undersätsig /ˈɵndeːʂˌɛtsɪɡ/ (adj)
untersetzt
  kort och bred, satt

undersåte /ˈɵndəʂˌoːtə/ (n)
Untertan, Staatsangehörige, Staatsangehöriger
  medborgare, landsman

undersöka /ˈɵndəʂˌøːka/ (v)
untersuchen
  ta reda på information
  prova

undersökning /ˌɵndəʂˈœknɪŋ/ (n)
Untersuchung
  process eller aktivitet som utförs i syfte att erhålla kunskap

underteckna /ˈɵndətˌɛkna/ (v)
unterschreiben, unterzeichnen
  skriva sin namnteckning under ett brev eller annat dokument

undertecknad /ˈɵndətˌɛknad/ (n)
Unterzeichner
  den som skriver dessa rader, författaren, jag

undertext /ˈɵndətˌɛkst/ (n)
Untertitel
  text(spår) som visas i underkant i en film

undertitel /ˈɵndətˌiːtəl/ (n)
Untertitel
  sekundär titel på ett verk, exempelvis en bok eller en film, som oftast är mer beskrivande än huvudtiteln

undertrycka /ˈɵndətrˌykːa/ (v)
unterdrücken
  dämpa, förkväva, hindra, hämma, kuva, motarbeta, tillbakahålla
  dölja, gömma, undanhålla

undertröja /ˈɵndətrˌøːja/ (n)
Unterhemd
  klädesplagg som bärs under skjortan

undervattensvulkan /ˈɵndərvˌatːənsvˌɵlkan/ (n)
Unterwasservulkan

underverk /ˈɵndərvˌɛrk/ (n)
Wunder, Wunderwerk

underviktig /ˈɵndərvˌɪktɪɡ/ (adj)
untergewichtig
  som har för låg kroppsvikt i förhållande till sin längd /jämfört med vad som anses lämpligt ur hälsosynpunkt/

undervisa /ˈɵndərvˌiːsa/ (v)
unterrichten, unterweisen

undervisning /ˈɵndərvˌiːsnɪŋ/ (n)
Unterricht, Unterweisung

undervisningslokal /ˈɵndərvˌiːsnɪŋslʊkˌal/ (n)
Unterrichtsraum
  rum där undervisning äger rum

undervärdera /ˈɵndərvˌɛːrdeːrˌa/ (v)
unterbewerten, unterschätzen
  göra en för låg uppskattning av någots värde

undfly /ˈɵndflyː/ (v)
entfliehen, meiden
  fly bort från

undgå /ˈɵndɡoː/ (v)
entgehen
  gå förbi, passera obemärkt, förbises
entgehen, entrinnen, umgehen, vermeiden
  komma undan, bli förskonad från

undkomma /ˈɵndkɔmˌa/ (v)
entkommen

undra /ˈɵndra/ (v)
fragen, wissen wollen, wundern
  vilja veta

undran /ˈɵndran/ (n)
Staunen, Verwunderung
  det att undra

undulat /ˈɵndʉlˌat/ (n)
Wellensittich
  1. + 2.

undvara /ˈɵndvarˌa/ (v)
entbehren
  vara utan

undvika /ˈɵndviːka/ (v)
vermeiden, meiden, ausweichen
  inte hamnar

ung /ˈɵŋ/ (adj)
jung, jugendlich
  ung

ungdom /ˈɵŋdɔm/ (n)
Jugendliche, Jugendlicher
  person mellan barn och vuxen
Jugend
  tillståndet mellan barndomen och vuxendomen

ungdomlig /ˈɵŋdɔmlˌɪɡ/ (adj)
jugendlich
  som till­hör ungdomen
  som verkar ung trots fram­skriden ålder

ungdomsarbetslöshet /ˌɵŋdɔmsˌarbeːtslˈœsheːt/ (n)
Jugendarbeitslosigkeit
  arbetslöshet bland ungdomar

ungdomsavdelning /ˈɵŋdɔmsˌɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n)
Jugendabteilung
  avdelning för ungdom inom en större organisation

ungdomsbok /ˈɵŋdɔmsbˌuːk/ (n)
Jugendbuch
  bok med ungdomar som huvudsaklig målgrupp

ungdomsbrottslighet /ˈɵŋdɔmsbrˌɔtslɪɡhˌeːt/ (n)
Jugendkriminalität
  brottslighet som begås av ungdomar

ungdomslitteratur /ˈɵŋdɔmslˌɪtːeːrˌatʉr/ (n)
Jugendliteratur
  litteratur som riktar sig till ungdomar

unge /ˈɵŋə/ (n)
Junges, Jungtier
  avkomma till ett djur
Balg, Gör, Kind, Sprössling
  vardagligt: barn

ungefär /ˈɵŋəfˌɛːr/ (adv)
ungefähr, etwa

ungefärlig /ˈɵŋəfˌɛrlɪɡ/ (adj)
ungefähr

ungersk /ˈɵŋəʂk/ (adj)
ungarisch
  som rör Ungern

ungerska /ˈɵŋəʂkˌa/ (n)
Ungarin
  kvinna
Ungar, Ungarisch
  språk

ungerskt ullsvin /ˈɵŋəʂkt ɵlsvˈiːn/ (n)
Mangalica-Schwein
  en ras av tamsvin med ursprung i Ungern

ungkarl /ˈɵŋkarl/ (n)
Junggeselle
  ogift man

ungmö /ˈɵŋmøː/ (n)
Jungfrau
  orörd kvinna
Jungfer
  äldre ogift kvinna

ungrare /ˈɵŋrarə/ (n)
Ungar, Ungarin
  invånare i Ungern

uniform /ˌɵniːfˈɔrm/ (adj)
uniform, einheitlich, gleichförmig
  enhetlig, likformig

uniform /ˌɵniːfˈɔrm/ (n)
Uniform

uniformerad /ˌɵniːfˈɔrmeːrˌad/ (adj)
uniformiert
  som har (tjänste)uniform på sig

unik /ˈɵniːk/ (adj)
einzigartig

unikum /ˈɵniːkˌʉm/ (n)
Unikat, Einzelstück, Unikum
  föremål som är det enda i sitt slag

unilateral /ˈɵniːlˌateːrˌal/ (adj)
unilateral
  ensidig

union /ˈɵniːˌuːn/ (n)
Vereinigungsmenge, Menge, Summe
  matematik

unionsterritorium /ˈɵniːˌʊnstərˌiːtuːrˌiːʉm/ (n)
Unionsterritorium

universalism /ˈɵniːvˌɛʂalˌɪsm/ (n)
Universalismus
  försök att omfatta allt

universalitet /ˈɵniːvˌɛʂalˌiːteːt/ (n)
Universalität
  det att vara universell

universitet /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːt/ (n)
Universität, Hochschule

universitetsadjunkt /ˌɵniːvˌɛʂɪtˌeːtsajˈʉŋkt/ (n)
Dozent, Universitätsdozent
  adjunkt (lärare) vid universitet

universitetsbibliotek /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːtsbɪblˌiːuːtˌeːk/ (n)
Universitätsbibliothek
  bibliotek som tillhör ett universitet

universitetsbibliotekarie /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːtsbɪblˌiːuːtˌeːkarˌiːə/ (n)
Universitätbibliothekarin, Universitätsbibliothekar
  bibliotekarie

universitetsbyggnad /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːtsbyɡnˌad/ (n)
Universitätsgebäude

universitetslektor /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːtsləktˌɔr/ (n)
Universitätslektor, Universitätslektorin
  lektor (högre lärare och/eller forskare) vid universitet

universitetsstad /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːtstad/ (n)
Universitätsstadt
  stad med utpräglat universitetsliv

universum /ˈɵniːvˌɛʂʉm/ (n)
Universum, Weltall, All
  världsalltet

unken /ˈɵŋkən/ (adj)
muffig

unna /ˈɵna/ (v)
gönnen
  låta få
  unna sig

ununoktium /ˈɵnɵnˌɔktiːˌʉm/ (n)
Ununoctium
  grundämne

ununpentium /ˈɵnɵnpˌɛntiːˌʉm/ (n)
Ununpentium
  tidigare namn för moscovium

ununseptium /ˈɵnɵnsəptˌiːʉm/ (n)
Ununseptium
  ett grundämne

ununtrium /ˈɵnɵntrˌiːʉm/ (n)
Ununtrium
  tidigare namn för nihonium

upp /ˈɵp/ (adv)
auf, hinauf

upp och ner /ˈɵp ɔk nˈeːr/ (adv)
auf und nieder
  omväxlande uppåt och neråt
umgekehrt, umgestülpt
  så att ovansidan är neråt och vice versa

uppassare /ˈɵpasˌarə/ (n)
Kellner, Steward
  man som arbetar med att servera

uppasserska /ˈɵpasˌɛʂka/ (n)
Kellnerin, Stewardess
  kvinna som arbetar med att servera

uppblåsbar /ɵpblˈoːsbɑːr/ (adj)
aufblasbar
  som kan blåsas upp

uppblåst /ɵpblˈoːst/ (adj)
aufgeblasen
  fylld med luft
  mallig
  överdriven

uppbringa /ˈɵpbrɪŋˌa/ (v)
aufbringen, kapern
  kapa (ett fartyg)
aufbringen, beibringen
  skaffa fram

uppbyggd /ˈɵpbyɡd/ (adj)
aufgebaut
  perfektparticip av uppbygga
  vara sammansatt av

uppbyggelse /ˈɵpbyɡˌɛlsə/ (n)
Erbauung
  förkovran, bildning, utbildning, höjande och stärkande av moral, själ och ande

uppbyggnad /ˈɵpbyɡnˌad/ (n)
Aufbau
  organisation, konstruktion, sammanställning
  struktur, sammansättning
  uppbyggande, byggande, byggnad

uppbåd /ˈɵpboːd/ (n)
Aufgebot

uppdatera /ˈɵpdatˌeːra/ (v)
aktualisieren

uppdatering /ˈɵpdatˌeːrɪŋ/ (n)
Aktualisierung
  det att något uppdateras
  ny information
Update
  program

uppdrag /ˈɵpdraɡ/ (n)
Auftrag
  sak som skall eller borde utföras
Queste, Suche
  uppgift eller gåta inom ett äventyrsspel

uppe /ˈɵpə/ (adv)
oben

uppehälle /ˈɵpəhˌɛlə/ (n)
Lebensunterhalt
  försörjning som exempelvis pengar, mat, kläder och bostad

uppehåll /ˈɵpəhˌɔl/ (n)
Aufenthalt, Pause, Unterbrechung
  avbrott

uppehålla /ˈɵpəhˌɔla/ (v)
aufhalten
  hindra genom att ta någons tid i anspråk
  hålla kvar i nuvarande tillstånd
  vistas viss tid, hålla till
  ägna viss tid åt någon verksamhet

uppehållsrum /ˈɵpəhˌɔlsrɵːm/ (n)
Aufenthaltsraum

uppehållstillstånd /ˈɵpəhˌɔlstɪlstˌoːnd/ (n)
Aufenthaltserlaubnis, Aufenthaltsgenehmigung, Aufenthaltstitel
  tillstånd att uppehålla sig på i ett land

uppehållsväder /ˈɵpəhˌɔlsvɛːdər/ (n)
beständiges Wetter
  väder utan nederbörd

uppenbar /ˈɵpeːnbˌɑːr/ (adj)
offenbar

uppenbara /ˈɵpeːnbˌɑːra/ (v)
sich zeigen, sich offenbaren, auftauchen

uppenbarelse /ˈɵpeːnbˌɑːrəlsə/ (n)
Offenbarung
  insikt

uppenbarligen /ˈɵpeːnbˌɑːrlɪɡˌɛn/ (adv)
augenscheinlich, offenbar

uppfart /ɵpfˈɑːt/ (n)
Auffahrt

uppfatta /ˈɵpfatːˌa/ (v)
auffassen, verstehen
  bli medveten om något, särskilt genom att höra det

uppfattning /ˈɵpfatnˌɪŋ/ (n)
Auffassung

uppfinna /ˈɵpfɪnˌa/ (v)
erfinden

uppfinnare /ˈɵpfɪnˌarə/ (n)
Erfinder, Erfinderin

uppfinning /ˈɵpfɪnˌɪŋ/ (n)
Erfindung

uppfinningsrik /ˈɵpfɪnˌɪŋsriːk/ (adj)
erfinderisch, erfindungsreich

uppfordra /ˈɵpfuːrdrˌa/ (v)
auffordern
  uppmana

uppfostra /ˈɵpfɔstrˌa/ (v)
erziehen
  lära önskvärt beteende

uppfostran /ˈɵpfɔstrˌan/ (n)
Erziehung
  handledning under uppväxtåren

uppfriskande /ˈɵpfrɪskˌandə/ (adj)
erfrischend
  som friskar upp

uppfylla /ˈɵpfylˌa/ (v)
erfüllen

uppfyllelse /ˈɵpfylˌɛlsə/ (n)
Erfüllung
  det att uppfyllas, bli till verklighet

uppfödare /ˈɵpføːdˌarə/ (n)
Züchter, Tierzüchter

uppfödning /ɵpfˈœdnɪŋ/ (n)
Aufziehen, Aufzucht
  det att föda upp

uppföljare /ɵpfˈœljarə/ (n)
Sequel
  film som kommer efter och knyter an till en annan film

uppför /ˈɵpføːr/ (preposition)
aufwärts
  längsmed och mot toppen av

uppföra /ˈɵpføːrˌa/ (v)
benehmen, aufführen, betragen
  agera
aufbauen, errichten, hochziehen
  bygga
aufführen, vorführen
  framföra teaterstycke etc.

uppförande /ˈɵpføːrˌandə/ (n)
Benehmen, Verhalten
  beteende
Aufführung
  framförande

uppförsbacke /ɵpfˈœʂbakːə/ (n)
Steigung
  backe som lutar uppåt (i den underförstådda (färd)riktningen)

uppge /ˈɵpjeː/ (v)
angeben, mitteilen
  ange, lämna information

uppgift /ˈɵpjɪft/ (n)
Aufgabe
  1. något man bör göra
Angabe
  2. information, upplysning

uppgående /ˈɵpɡoːˌɛndə/ (adj)
aufgehend
  perfektparticip av gå upp och uppgå

uppgående /ˈɵpɡoːˌɛndə/ (n)
Aufgehen
  det att assimilera med något annat

uppgång /ˈɵpɡɔŋ/ (n)
Aufgang
  något som går upp

uppgörelse /ˈɵpjøːrˌɛlsə/ (n)
Übereinkunft

upphetsad /ˈɵphətsˌad/ (adj)
erregt, geil
  sexuellt tänd
aufgeregt
  upprörd

upphetsning /ˈɵphətsnˌɪŋ/ (n)
Aufregung, Erregung
  det att vara i upphetsat tillstånd

upphetta /ˈɵphətːˌa/ (v)
aufheizen, erhitzen
  höja temperaturen

upphettning /ˈɵphətnˌɪŋ/ (n)
Aufheizung
  (kraftig) uppvärmning

upphov /ˈɵphuːv/ (n)
Ursprung
  ursprung, första början av någots tillkomst, framväxt eller utveckling

upphovsman /ˈɵphɔvsmˌan/ (n)
Urheber, Urheberin
  person som har uppfunnit eller skapat något

upphovsrätt /ˈɵphɔvsrˌɛt/ (n)
Urheberrecht, Copyright
  laglig rätt för en skapare

upphäng /ˈɵphəŋ/ (n)
Lampenaufhängung
  upphängningsanordning för hängande taklampa

upphäva /ˈɵphɛːvˌa/ (v)
aufheben
  göra så att något inte längre gäller

upphöja /ˈɵphøːjˌa/ (v)
potenzieren
  beräkna potensen för|
erhöhen
  ge högre status
  hylla

upphöjdhet /ɵphˈœjdheːt/ (n)
Erhabenheit
  det att vara upphöjd

upphöra /ˈɵphøːrˌa/ (v)
aufhören

uppkalla /ˈɵpkalˌa/ (v)
benennen
  ge namn efter en känd person

uppkallad /ˈɵpkalˌad/ (adj)
benannt
  perfektparticip av uppkalla

uppkomma /ˈɵpkɔmˌa/ (v)
aufkommen, entstehen
  uppstå, börja, bli till

uppkopplad /ˈɵpkɔplˌad/ (adj)
online, verbunden
  perfektparticip av koppla upp och uppkoppla

uppkvark /ˈɵpkvark/ (n)
Up-Quark
  sorts kvark

uppkäftig /ˈɵpkəftˌɪɡ/ (adj)
frech, unverschämt
  som provocerar genom respektlöst prat, som käftar emot

uppkörning /ɵpkˈœrnɪŋ/ (n)
Fahrprüfung, Führerscheinprüfung
  det att köra upp

uppladdad /ˈɵpladˌad/ (adj)
hochgeladen
  om datafiler

upplag /ˈɵplɑːɡ/ (n)
Lager

upplaga /ˈɵplɑːɡˌa/ (n)
Auflage

uppleva /ˈɵpləvˌa/ (v)
erfahren, erleben

upplevelse /ˈɵpləvˌɛlsə/ (n)
Erlebnis

upplysa /ˈɵplyːsˌa/ (v)
erleuchten, aufklären
  informera
beleuchten
  lysa upp

upplysning /ˈɵplysnˌɪŋ/ (n)
Aufklärung
  filosofisk och litterär riktning
Aufschluss, Auskunft, Erkenntnis
  information

upplyst /ˈɵplyst/ (adj)
erleuchtet
  som är skolad och informerad, som präglas av kunskaper

upplägg /ˈɵpləɡ/ (n)
Gestaltung, Struktur
  setup, approch, structure
Konzept, Planung
  sätt att organisera eller strukturera någonting

uppläggning /ˈɵpləɡnˌɪŋ/ (n)
Konzeption, Planung

upplåta /ˈɵploːtˌa/ (v)
auflassen, zur Verfügung stellen
  ställa till förfogande, låta någon få använda

upplåtelse /ˈɵploːtˌɛlsə/ (n)
Auflassung, Übergabe
  det att upp­låta något

upplösa /ˈɵpløːsˌa/ (v)
auflösen
  göra så att den sluta att existera, d.v.s. så att personerna slutar att träffas eller verka tillsammans på det regelbundna sätt som de tidigare gjort
  göra så att den slutar att existera
  göra så att det slutar att existera (rent formellt, vilket kan innebära en mängd praktiska konsekvenser)
  göra så personerna eller föremålen hamnar på olika platser, d.v.s. sprids ut
  lösa upp

upplösning /ɵplˈøːsnɪŋ/ (n)
Auflösung, Auflösen
  (kemi) det att något löses upp
Auflösung
  (teknik) indelning av en skala
  (litteratur) vad som händer efter en serie händelser
  (tryckteknik, data) antal bildpunkter

uppmana /ˈɵpmanˌa/ (v)
ermahnen, anhalten, auffordern
  begära viss handling

uppmaning /ˈɵpmanˌɪŋ/ (n)
Aufforderung
  vädjan

uppmuntra /ˈɵpmɵntrˌa/ (v)
ermuntern, ermutigen
  1. sporra
aufmuntern
  2. pigga upp

uppmuntrad /ˈɵpmɵntrˌad/ (adj)
aufgemundert
  perfektparticip av uppmuntra

uppmuntran /ˈɵpmɵntrˌan/ (n)
Ermutigung, Ansporn, Aufmunterung
  det att uppmuntra

uppmärksam /ˈɵpmərksˌam/ (adj)
aufmerksam

uppmärksamhet /ˈɵpmərksˌamheːt/ (n)
Aufmerksamkeit

uppmärksamma /ˈɵpmərksˌama/ (v)
beachten, bemerken
  bli uppmärksam
aufmerksam machen
  göra uppmärksam

uppmäta /ˈɵpmɛːtˌa/ (v)
messen

uppnosig /ˈɵpnuːsˌɪɡ/ (adj)
hochnäsig, naseweis
  som uppträder eller yttrar sig utan tillbörlig respekt

uppnå /ˈɵpnoː/ (v)
erreichen, erzielen

upprepa /ˈɵprəpˌa/ (v)
wiederholen
  göra någonting två eller flera gånger

upprepning /ˈɵprəpnˌɪŋ/ (n)
Wiederholung

uppretad /ˈɵpreːtˌad/ (adj)
gereizt, verärgert
  perfektparticip av reta upp och uppreta

uppriktig /ˈɵprɪktˌɪɡ/ (adj)
aufrichtig

uppriven /ˈɵpriːvən/ (adj)
beschädigt, mitgenommen, ramponiert
  som har rivits upp

uppror /ˈɵpruːr/ (n)
Aufruhr, Aufstand

upprorisk /ˈɵpruːrˌɪsk/ (adj)
aufrührerisch, aufständisch, aufsässig, rebellisch
  som gärna gör uppror

upprustning /ˈɵprɵstnˌɪŋ/ (n)
Aufrüstung
  det att rusta upp/upprusta

upprymd /ˈɵprymd/ (adj)
aufgeräumt, heiter
  glad, livad
  som upplever en sprudlande känsla av djup glädje, lycka, sorglöshet eller eufori

uppräknelig /ˈɵprɛːknəlˌɪɡ/ (adj)
abzählbar

upprätt /ˈɵprət/ (adj)
aufrecht
  stående, med sin axel parallell med markens normal

upprätta /ˈɵprətːˌa/ (v)
rehabilitieren
  rehabilitera
errichten, etablieren, herstellen
  sätta upp
ausarbeiten
  utarbeta

upprättelse /ˈɵprətːˌɛlsə/ (n)
Genugtuung
  allmänt erkännande att beskyllningar varit orättvisa

upprätthålla /ˈɵprəthˌɔla/ (v)
aufrechterhalten
  se till att något fortsätter vara lika bra som tidigare

upprörande /ˈɵprøːrˌandə/ (adj)
aufbringend, entrüstend, erregend
  som upprör

upprörd /ɵprˈœrd/ (adj)
aufgebracht, entrüstet, erregt

uppsagd /ˈɵpsaɡd/ (n)
gekündigt
  perfektparticip av uppsäga

uppsamlingsplats /ˈɵpsamlˌɪŋsplats/ (n)
Sammelplatz, Sammelstelle
  plats där saker från en uppsamling deponeras

uppsats /ˈɵpsats/ (n)
Aufsatz

uppseendeväckande /ˈɵpsəˌɛndəvˌɛkːandə/ (adj)
aufsehenerregend, sensationell
  som väcker uppseende, sensationell

uppsjö /ˈɵpsxøː/ (n)
große Menge, Überfluss
  riklig och rörig mängd
Hochwasser
  tidvatten när vattnet strömmar in från havet

uppskatta /ˈɵpskatːˌa/ (v)
schätzen
  approximera
  tycka om

uppskattning /ˈɵpskatnˌɪŋ/ (n)
Anerkennung, Dankbarkeit, Wertschätzung
  tacksamhet
Schätzung, Bewertung, Veranschlagung
  ungefärlig beräkning

uppskov /ˈɵpskuːv/ (n)
Aufschub
  uppskjutande

uppslagsbok /ˈɵpslɑːɡsbˌuːk/ (n)
Nachschlagebuch
  bok med ordförklaringar

uppslagsord /ˌɵpslɑːɡsˈɔrd/ (n)
Stichwort

uppslagsverk /ˈɵpslɑːɡsvˌɛrk/ (n)
Nachschlagewerk
  större bok med ordförklaringar

uppsluppen /ˈɵpslɵpən/ (adj)
ausgelassen
  munter, uppspelt, livlig

uppspelt /ˈɵpspeːlt/ (adj)
ausgelassen
  glad och livlig

uppspärrad /ˈɵpspərˌad/ (adj)
aufgesperrt
  öppnad så mycket som möjligt

uppsträckning /ˈɵpstrəknˌɪŋ/ (n)
Rüffel, Verweis
  skarp tillrättavisning

uppstå /ˈɵpstoː/ (v)
auferstehen
  bli levande igen
entstehen, aufkommen
  uppkomma, bli till

uppståndelse /ˈɵpstoːndəlsə/ (n)
Auferstehung
  det att någon blir levande igen från att ha varit död

uppstånden /ˈɵpstoːndən/ (adj)
entstanden
  perfektparticip av stå upp och uppstå

uppsving /ˈɵpsvɪŋ/ (n)
Aufschwung
  snabb ökning eller utveckling

uppsyn /ˈɵpsyːn/ (n)
Gesichtsausdruck, Miene
  ansiktsuttryck, min
Aufsicht
  uppsikt, övervakning, tillsyn

uppsägning /ˈɵpsəjnˌɪŋ/ (n)
Kündigung

uppsätta /ˈɵpsətːˌa/ (v)
erstellen
  förteckna, sammanställa (uppgifter i en tabell), författa, upprätta
einrichten
  grundlägga, instifta, upprätta
errichten
  montera, placera, installera, resa, ställa, hänga

uppsättning /ˈɵpsətnˌɪŋ/ (n)
Set, Garnitur, Satz
  2. sats
Inszenierung
  4. sätt att framföra ett skådespel

uppsåt /ˈɵpsoːt/ (n)
Absicht, Vorsatz

uppsåtlig /ˈɵpsoːtlˌɪɡ/ (adj)
absichtlich, vorsätzlich

uppta /ˈɵpta/ (v)
aufnehmen
  acceptera eller mottaga (någon) som medlem
einnehmen
  fylla (ett område i rummet)
  fylla (ett område i tiden)
ausschöpfen, einnehmen
  utnyttja en begränsad resurs

upptagen /ˈɵptɑːɡən/ (adj)
belegt, besetzt
  1. resurs som används av någon eller något och därmed inte kan nyttjas av ny part för tillfället
beschäftigt
  2. person som utför en aktivitet för tillfället och därmed inte kan påbörja en ny aktivitet
vergeben
  3. person i kärleks förhållande

upptakt /ˈɵptakt/ (n)
Auftakt
  inledning, början
  obetonad taktdel som början på en melodi

uppträda /ˈɵptrɛːdˌa/ (v)
auftreten, spielen
  agera inför publik
auftreten, sich verhalten
  bete sig
auftreten, erscheinen
  visa sig

uppträdande /ˈɵptrɛːdˌandə/ (n)
Auftreten, Benehmen
  beteende
Auftreten, Auftritt
  det att vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik
Auftritt
  föreställning inför publik

upptäcka /ˈɵptəkːˌa/ (v)
entdecken

upptäckare /ˈɵptəkːˌarə/ (n)
Entdecker, Entdeckerin

upptäckt /ˈɵptəkt/ (adj)
entdeckt

upptäckt /ˈɵptəkt/ (n)
Entdeckung

upptäcktsresa /ˈɵptəktsrəsˌa/ (n)
Entdeckungsreise
  resa med mål att göra en eller flera upptäckter

upptäcktsresande /ˈɵptəktsrəsˌandə/ (n)
Entdeckungsreisende, Entdeckungsreisender

upptåg /ˈɵptoːɡ/ (n)
Faxe
  påhitt, skämt

uppvakna /ˈɵpvaknˌa/ (v)
aufwachen
  övergå från ett sovande tillstånd till ett vaket

uppvaktning /ˈɵpvaktnˌɪŋ/ (n)
Aufwartung
  det att uppvakta
Gefolge
  grupp, hov

uppvigla /ˈɵpvɪɡlˌa/ (v)
aufwiegeln
  egga till olydnad eller motstånd, hetsa till uppror

uppviglare /ˈɵpvɪɡlˌarə/ (n)
Aufwiegler, Aufwieglerin
  person som uppviglar

uppvigling /ˈɵpvɪɡlˌɪŋ/ (n)
Aufwiegelung, Aufwieglung
  det att uppvigla

uppvisa /ˈɵpviːsˌa/ (v)
anzeigen
  indikera
vorführen, vorlegen, vorzeigen
  presentera, framföra

uppvisning /ˈɵpviːsnˌɪŋ/ (n)
Schau, Vorführung
  det att uppvisa

uppvuxen /ˈɵpvɵksən/ (adj)
aufgewachsen

uppvärma /ˈɵpvərmˌa/ (v)
aufwärmen, heizen
  göra varm

uppvärmd /ˈɵpvərmd/ (adj)
aufgewärmt
  perfektparticip av uppvärma

uppvärmning /ˈɵpvərmnˌɪŋ/ (n)
Aufwärmen, Erwärmen
  det att uppvärma
Aufwärmen
  förberedelse inför fysisk ansträngning
Erwärmung
  om något värms genom tillförsel av energi

uppväxa /ˈɵpvəksˌa/ (v)
aufwachsen
  växa upp, bli vuxen, genomleva sin barndom
heranwachsen
  växa upp, utvecklas, växa fram, växa till sig, öka i storlek

uppväxt /ˈɵpvəkst/ (adj)
aufgewachsen
  perfektparticip av växa upp och uppväxa

uppväxt /ˈɵpvəkst/ (adv)
aufgewachsen
  avledning till adjektivet uppväxt

uppväxt /ˈɵpvəkst/ (n)
Heranwachsen, Kindheit
  en människas år mellan födseln och vuxenlivet

uppåt /ˈɵpoːt/ (adv)
aufwärts

ur /ˈʉr/ (n)
Uhr
  mekanisk klocka

ur /ˈʉr/ (preposition)
heraus

ur vägen /ˈʉr vˈɛːɡən/ (interjection)
aus dem Weg
  interjektion som används när man kommer mot folk och vill att de ska flytta sig ur ens väg

uracil /ˈʉrasˌɪl/ (n)
Uracil

uran /ˈʉran/ (n)
Uran

urandioxid /ˈʉrandˌiːuːksˌiːd/ (n)
Urandioxid
  kemisk förening av uran och syre

uraninit /ˈʉranˌiːniːt/ (n)
Pechblende, Uraninit
  uranmineral som sällan förekommer i kristallinsk form, utan i regel bildar en glänsande svart till brunsvart eller grönsvart massa

urarta /ˈʉratˌa/ (v)
ausarten, entarten

urartad /ˈʉratˌad/ (adj)
ausgeartet, entartet
  perfektparticip av urarta

urban /ˈɵrban/ (adj)
städtisch, urban

urbanisera /ˈɵrbanˌiːseːrˌa/ (v)
urbanisieren
  förändra en bygd så att den får stadskaraktär

urbanisering /ˈɵrbanˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
Urbanisierung, Verstädterung
  ökning av andelen av befolkningen i en region som bor i städer

urbefolkning /ˈɵrbəfˌɔlknɪŋ/ (n)
Urbevölkerung
  folk som redan fanns dit andra folkgrupper anlände

urberg /ˈɵrbərj/ (n)
Urgestein
  berggrund från jordens urtid

urdu /ˈɵrdʉ/ (n)
Urdu
  indo-europeiskt språk

uremi /ˈʉrəmˌiː/ (n)
Urämie
  urinförgiftning (anhopning av urinämne i blodet vid njursjukdom)

uretan /ˈʉreːtˌan/ (n)
Amidokohlensäureethylester, Ethylcarbamat, Ethylurethan, Urethan
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

urfånig /ˈɵrfoːnˌɪɡ/ (adj)
idiotisch, saudumm
  mycket fånig, idiotisk, korkad

urgammal /ˈɵrɡamˌal/ (adj)
uralt
  mycket gammal

urgermanska /ˈɵrjərmˌanska/ (n)
Urgermanisch
  hypotetiskt urspråk som tros ha föregått alla germanska språk

urholka /ˈɵrhɔlkˌa/ (v)
aushöhlen
  gräva ur, göra ihålig

urholkad /ˈɵrhɔlkˌad/ (adj)
ausgehöhlt
  perfektparticip av urholka

urin /ʉrˈiːn/ (n)
Urin, Harn

urinblåsa /ˌʉrɪnblˈoːsa/ (n)
Blase, Harnblase
  organ som förvarar färdig urin fram till miktion (blåstömning)

urindoeuropeiska /ˈʉrɪndˌuːəˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Urindogermanisch, Proto-Indoeuropäisch
  hypotetiskt språk

urinera /ʉrˈiːneːrˌa/ (v)
urinieren, pinkeln

urinledare /ˈʉrɪnlˌeːdarə/ (n)
Harnleiter
  ureter

urinprov /ˈʉrɪnprˌuːv/ (n)
Urinprobe
  urin för medicinsk undersökning

urinrör /ˈʉrɪnrˌøːr/ (n)
Harnröhre
  uretra

urinsekt /ˈʉrɪnsəkt/ (n)
Sackkiefler
  individ inom taxonomiska klassen urinsekter inom leddjur

urinvånare /ˈʉrɪnvˌoːnarə/ (n)
Eingeborener, Ureinwohner
  ursprunglig invånare, de som var först med att bebo ett område

urklipp /ˈɵrklɪp/ (n)
Ausschnitt

urkristendom /ˈɵrkriːstˌɛndɔm/ (n)
Urchristentum

urkund /ˈɵrkɵnd/ (n)
Urkunde
  skriftligt dokument

urladdning /ˈɵrladnˌɪŋ/ (n)
Entladung
  det att ladda ur en ackumulator eller ett batteri eller dylikt
  det att ladda ur något annat som kan innehålla elektrisk laddning, även vardagsföremål

urlakad /ˈɵrlakˌad/ (adj)
ausgelaugt
  perfektparticip av urlaka

urmakare /ˈɵrmakˌarə/ (n)
Uhrmacher, Uhrmacherin

urmakeri /ˈɵrmakərˌiː/ (n)
Uhrmacherei
  butik eller verkstad av en urmakare

urna /ˈɵrna/ (n)
Urne, Wahlurne
  behållare för valsedlar
Urne
  kruka för att transportera vätskor
  vasliknande kärl som innehåller askan av en avliden efter kremering

urologi /ˌʉruːlˈoːɡiː/ (n)
Urologie

uroxe /ˈʉruːksə/ (n)
Auerochse, Ur
  utdött oxdjur som nuvarande tamboskap härstammar från, men som var betydligt större än dessa

urringning /ˈɵrɪŋnˌɪŋ/ (n)
Dekolleté, Dekolletee, Ausschnitt

ursinnig /ˈɵʂɪnˌɪɡ/ (adj)
wütend
  mycket arg

urskilja /ˈɵrsxɪljˌa/ (v)
unterscheiden

urskog /ˈɵʂkuːɡ/ (n)
Urwald, Primärwald
  mycket gammal och orörd skog

urskulda /ˈɵʂkɵldˌa/ (v)
entschuldigen
  komma med bortförklaringar, förklara med syfte att rentvå sig själv

urskuldande /ˈɵʂkɵldˌandə/ (adj)
entschuldigend
  presensparticip av urskulda

ursprung /ˈɵʂprɵŋ/ (n)
Ursprung

ursprunglig /ˈɵʂprɵŋlˌɪɡ/ (adj)
ursprünglich
  som det var från början

ursprungligen /ˈɵʂprɵŋlˌɪɡən/ (adv)
ursprünglich
  från början

ursprungsland /ˈɵʂprɵŋslˌand/ (n)
Herkunftsland
  land varifrån något har sitt ursprung

urspårad /ˈɵʂpoːrˌad/ (adj)
entgleist
  som har spårat ur

ursäkt /ˈɵʂəkt/ (n)
Entschuldigung
  1. urskuldande
  2. förklaringsgrund, motivering

ursäkta /ˈɵʂəktˌa/ (interjection)
Entschuldigung
  används för att be om ursäkt

ursäkta /ˈɵʂəktˌa/ (v)
entschuldigen
  förlåta

urtavla /ˈɵtavlˌa/ (n)
Zifferblatt
  en rund skiva som skiljer en klockas visare från urverket, vanligen försedd med streck och/eller siffror

uruguayan /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːan/ (n)
Uruguayer, Uruguayerin
  invånare

uruguayansk /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːansk/ (adj)
uruguayanisch, uruguayisch
  som rör Uruguay, dess folk, kultur eller geografi

urusel /ˈʉrʉsəl/ (adj)
grottenschlecht
  mycket usel

urval /ˈɵrval/ (n)
Auswahl, Selektion

urverk /ˈɵrvərk/ (n)
Uhrwerk

uråldrig /ˈʉroːldrˌɪɡ/ (adj)
uralt
  mycket gammal

usch /ˈɵʃ/ (interjection)
pfui, puh

usel /ˈʉsəl/ (adj)
elend, mies, schlecht, schäbig
  mycket dålig

usling /ˈɵslɪŋ/ (n)
Lump
  person med bristfällig moral

usurpator /ˈʉsɵrpˌatɔr/ (n)
Usurpator

ut /ˈʉt/ (postposition)
heraus, hinaus, aus-

ut- /ˈʉt/ (affix)
aus-
  avser "ex-"

utan /ˈʉtan/ (conjunction)
sondern

utan /ˈʉtan/ (preposition)
ohne

utandas /ˈʉtandˌas/ (v)
ausatmen
  andas ut

utandning /ˈʉtandnˌɪŋ/ (n)
Ausatmen, Ausatmung
  transport av luft ut ur lungorna och kroppen

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (adv)
außerhalb, draußen

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (preposition)
außerhalb
  på utsidan av

utanpå /ˈʉtanpˌoː/ (preposition)
außen

utantill /ˈʉtantˌɪl/ (adv)
auswendig
  ur minnet

utarbeta /ˈʉtarbˌeːta/ (v)
ausarbeiten
  upprätta, skapa, förändra gällande regler

utarbetad /ˈʉtarbˌeːtad/ (adj)
überanstrengt, überarbeitet
  perfektparticip av utarbeta

utbetala /ˌʉtbətˈɑːla/ (v)
ausbezahlen, auszahlen
  betala från någon

utbetalning /ˌʉtbətˈɑːlnɪŋ/ (n)
Auszahlung
  det att utbetala

utbilda /ˈʉtbɪldˌa/ (v)
ausbilden
  1. ge någon eller några en utbildning

utbildning /ˈʉtbɪldnˌɪŋ/ (n)
Ausbildung

utbildningsminister /ˈʉtbɪldnˌɪŋsmiːnˌɪstər/ (n)
Bildungsminister, Bildungsministerin
  statsråd i ett lands regering som ansvarar för skolväsendet och vanligtvis även barnomsorg och vuxenutbildning genom ett utbildningsministerium (i Sverige kallat utbildningsdepartement)

utbrista /ˈʉtbrɪstˌa/ (v)
ausrufen, ausbrechen
  (med stor plötslighet) säga (något) med stark röst, eller på annat sätt börja producera ett (starkt) ljud (med rösten), t.ex. genom skratt, jubel eller sång

utbrott /ˈʉtbrɔt/ (n)
Ausbruch, Gefühlsausbruch
  känslor
Ausbruch
  natur

utbryta /ˈʉtbryːtˌa/ (v)
ausbrechen
  börja, oftast utan förvarning

utbrändhet /ˈʉtbrəndhˌeːt/ (n)
Burn-out, Burnout, Burnout-Syndrom
  det att vara utbränd

utbud /ˈʉtbʉd/ (n)
Angebot
  ekonomi
  juridik
  nationalekonomi

utbyggnad /ˈʉtbyɡnˌad/ (n)
Ausbau
  delen av något (oftast ett hus) som byggts ut
  utvecklande, det att ta ett projekt e.dyl. och "bygga ut" på det

utbyta /ˈʉtbyːtˌa/ (v)
austauschen
  byta, växla

utbyte /ˈʉtbyːtə/ (n)
Ausbeute, Ertrag
  avkastning
Ausbeute
  produkt i en kemisk process
Austausch, Umtausch
  växling

utbytesstudent /ˈʉtbyːtˌɛstʉdˌɛnt/ (n)
Austauschstudent, Austauschstudentin
  student, någon som studerar/går i skolan, som åker utomlands för att studera

utböling /ˈʉtbøːlˌɪŋ/ (n)
Zugereiste, Zugereister
  person från en annan plats

utdelning /ˈɵtdeːlnˌɪŋ/ (n)
Dividende
  1. utbetalade vinstmedel

utdrag /ˈɵtdraɡ/ (n)
Auszug
  del av en text

utdöende /ˈɵtdøːˌɛndə/ (adj)
aussterbend
  som håller på att dö ut

ute /ˈʉtə/ (adj)
out, unmodern
  omodern

ute /ˈʉtə/ (adv)
draußen
  utanför något, utomhus

utebli /ˈʉtəblˌiː/ (v)
ausbleiben

utedass /ˈʉtədˌas/ (n)
Plumpsklo, Abtritt, Plumpsklosett
  byggnad för uträttning av naturbehov

utefter /ˈʉtəftər/ (preposition)
entlang, längs
  vid sidan av något under en längre sträcka

utegym /ˈʉtəjˌyːm/ (n)
Bewegungsparcours, Bewegungspark
  utomhus gym

uteliggare /ˈʉtəlˌɪɡarə/ (n)
Obdachlose, Obdachloser, Penner, Sandler, Wohnsitzlose, Wohnsitzloser
  hemlös

utelämna /ˈʉtəlˌɛmna/ (v)
auslassen, weglassen
  lämna ut, inte ta med, hoppa över, bortse

utelämningstecken /ˈʉtəlˌɛmnɪŋstˌɛkːən/ (n)
Auslassungszeichen
  tecken som används för att markera att ngt utelämnats i en text

uteservering /ˈʉtəsˌɛrveːrˌɪŋ/ (n)
Biergarten, Straßencafé
  avgränsad plats utomhus där en restaurang, ett café eller liknande har bord och erbjuder servering av gäster

utesluta /ˈʉtəslˌʉta/ (v)
ausschließen
  frånta ett medlemskap
  räkna bort möjligheten

uteslutande /ˈʉtəslˌʉtandə/ (adj)
ausschließlich
  presensparticip av utesluta

uteslutande /ˈʉtəslˌʉtandə/ (adv)
ausschließlich

utespelare /ˈʉtəspˌeːlarə/ (n)
Feldspieler, Feldspielerin
  spelare som spelar ute på plan

utestänga /ˈʉtəstˌɛŋa/ (v)
ausschließen, aussperren
  stänga ute, hålla utanför, förvägra tillträde

utfattig /ˈʉtfatːˌɪɡ/ (adj)
bettelarm
  synnerligen fattig

utflykt /ˈʉtflykt/ (n)
Ausflug
  kortare resa

utflyktsmål /ˈʉtflyktsmˌoːl/ (n)
Ausflugsziel
  sevärdhet som är lönsamt att göra en utflykt ditt

utforma /ʉtfˈɔrma/ (v)
gestalten
  ge form

utformning /ʉtfˈɔrmnɪŋ/ (n)
Ausführung, Gestaltung
  sätt på vilket något har utformats

utforska /ˈʉtfɔʂkˌa/ (v)
erforschen, ergründen, erkunden, recherchieren
  utforska

utfyllnad /ˈʉtfylnˌad/ (n)
Füllmaterial
  material för att fylla hålrum

utfärda /ˈʉtfɛːrdˌa/ (v)
ausfertigen, erlassen

utfärdandedatum /ˈʉtfɛːrdˌandədˌatɵm/ (n)
Ausstellungsdatum

utför /ˈʉtføːr/ (adv)
abwärts, hinab, hinunter
  nedåt

utföra /ˈʉtføːrˌa/ (v)
exportieren, ausführen
  exportera
ausführen
  göra

utföra sina behov /ˈʉtføːrˌa sˌiːna bəhˈuːv/ (v)
seine Notdurft verrichten
  urinera eller göra sig av med avföring

utförande /ˈʉtføːrˌandə/ (n)
Ausführung
  genomförande
  framföringssätt
Ausfuhr
  utförsel

utförbar /ʉtfˈœrbɑːr/ (adj)
ausführbar
  som kan utföras

utförlig /ʉtfˈœrlɪɡ/ (adj)
ausführlich

utförsåkning /ʉtfˈœʂoːknˌɪŋ/ (n)
Abfahrtslauf
  det att åka utför

utge /ˈʉtjə/ (v)
ausgeben, herausgeben
  publicera

utgift /ˈʉtjɪft/ (n)
Ausgabe
  kostnad vid ett köptillfälle

utgivare /ˈʉtjiːvˌarə/ (n)
Herausgeber, Herausgeberin
  person som ger ut trycksaker

utgång /ˈʉtɡɔŋ/ (n)
Ausgangspunkt
  punkt varifrån något sätter igång
Ausgang, Ausweg
  väg ut

utgångspunkt /ˈʉtɡɔŋspɵŋkt/ (n)
Ausgangspunkt

utgåva /ˈʉtɡoːvˌa/ (n)
Ausgabe

utgöra /ˈʉtjøːrˌa/ (v)
ausmachen

uthus /ˈɵthʉs/ (n)
Nebengebäude, Schuppen
  mindre, fristående byggnad i anslutning till bostadshus

uthyra /ˈɵthyːrˌa/ (v)
vermieten

uthärda /ˈɵthɛːrdˌa/ (v)
aushalten, ertragen, überstehen
  stå ut

uthållig /ˈɵthɔlˌɪɡ/ (adj)
ausdauernd, beharrlich
  som kan utföra en mentalt eller fysiskt krävande aktivitet en längre tid utan att bli trött eller behöva ge upp

uthållighet /ˈɵthɔlˌɪɡheːt/ (n)
Ausdauer

utifrån /ˈʉtɪfrˌoːn/ (adv)
von außen, von draußen

utilitarism /ˈʉtiːlˌiːtarˌɪsm/ (n)
Utilitarismus
  en teori inom normativ etik

utjämna /ˈɵɕəmnˌa/ (v)
ausgleichen
  göra jämn(are)

utkant /ˈɵtkant/ (n)
Rand
  ytterområde, långt från centrum

utkast /ˈɵtkast/ (n)
Entwurf
  halvfärdigt dokument, plan eller dylikt

utkik /ˈɵtkiːk/ (n)
Ausguck
  observationsplats
Ausschau
  spaning

utklädd /ˈɵtkləd/ (adj)
verkleidet
  perfektparticip av klä ut

utkomma /ˈɵtkɔmˌa/ (v)
erscheinen
  publiceras

utkristallisera /ˈɵtkriːstˌaliːsˌeːra/ (v)
auskristallisieren
  få att över­gå i kristall­form
herauskristallisieren
  uppkomma

utland /ˈʉtland/ (n)
Ausland
  alla andra länder utanför hemlandet

utlandsadoption /ˌʉtlandsˌadɔpsxˈuːn/ (n)
Auslandsadoption
  adoption från annat land än där man bor

utlandsresa /ˈʉtlandsrəsˌa/ (n)
Auslandsreise
  resa till utlandet

utlandssamtal /ˌʉtlandsamtˈɑːl/ (n)
Auslandsgespräch
  samtal med person i utlandet via telefonförbindelse

utlokalisera /ˈʉtlʊkˌaliːsˌeːra/ (v)
dezentralisieren
  att förflytta verksamhet från en större till en mindre ort
auslagern, outsourcen
  förflytta delar av verksamhet till andra företag

utlotta /ˈʉtlɔtːˌa/ (v)
auslosen, verlosen
  fördela genom lottning

utlottning /ˈʉtlɔtnˌɪŋ/ (n)
Auslosung, Verlosung
  fördelning genom lottning

utlova /ʉtlˈoːva/ (v)
ausloben, versprechen, zusagen
  ge löfte

utlysa /ˈʉtlyːsˌa/ (v)
ankündigen
  göra allmänt känt något som man erbjuder

utlägg /ˈʉtləɡ/ (n)
Auslage
  betalning i förskott, som man sedan får ersättning för, antingen för egen eller någon annans räkning

utlämningsställe /ˈʉtləmnˌɪŋstələ/ (n)
Ausgabestelle
  plats att vid ta emot försändelse

utländsk /ˈʉtləndsk/ (adj)
ausländisch

utländska /ˈʉtləndskˌa/ (n)
Ausländerin
  utländsk kvinna

utlänning /ˈʉtlənˌɪŋ/ (n)
Ausländer, Ausländerin

utlänningshat /ˈʉtlənˌɪŋshat/ (n)
Ausländerhass
  hat på människor som härstammar från utlandet

utlåtande /ˈʉtloːtˌandə/ (n)
Befund, Beurteilung, Gutachten
  utlåtande

utlöpare /ˈʉtløːpˌarə/ (n)
Ausläufer
  förlängning av en enhet eller landform, används speciellt om bergskedjor
  reva, ranka eller polon

utlösa /ˈʉtløːsˌa/ (v)
auslösen
  göra så att något inträffar

utmana /ˈɵtmanˌa/ (v)
herausfordern
  förklara sig villig att strida med någon
  utsätta sig för svårigheter i syfte att bli bättre
provozieren
  trotsa en annan (ofta starkare) part

utmaning /ˈɵtmanˌɪŋ/ (n)
Herausforderung
  behöver kraftig ansträngning

utmatta /ˈɵtmatːˌa/ (v)
ermüden
  göra alldeles matt, trött, tömma på krafter

utmattad /ˈɵtmatːˌad/ (adj)
erschöpft

utmattning /ˈɵtmatnˌɪŋ/ (n)
Erschöpfung
  tillstånd av stor orkeslöshet efter en stor ansträngning

utmed /ˈɵtməd/ (preposition)
entlang, längs
  vid sidan av något under en längre sträcka

utmärglad /ˈɵtmərɡlˌɑːd/ (adj)
ausgemergelt
  mycket mager

utmärka /ˈʉtmərkˌa/ (v)
auszeichnen
  karakterisera, känneteckna

utmärkelse /ˈʉtmərkˌɛlsə/ (n)
Auszeichnung
  hedersbevisning

utmärkt /ˈʉtmərkt/ (adj)
ausgezeichnet, prima, vorzüglich, wunderbar
  mycket bra

utnyttja /ˈʉtnytjˌa/ (v)
exploitieren, anwenden, benutzen
  använda för nyttigt eller neutralt ändamål
ausnutzen, ausbeuten, exploitieren
  använda så att något tar skada

utnämna /ˈʉtnəmnˌa/ (v)
ernennen

utnött /ʉtnˈœt/ (adj)
abgenutzt
  sliten, utsliten, förbrukad, alltför ofta använd, uttjatad

utom /ˈʉtɔm/ (preposition)
außer
  förutom
außerhalb
  utanför

utomeuropeisk /ˈʉtuːməˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
außereuropäisch
  som befinner sig i eller härstammar från utanför Europa

utomhus /ˈʉtɔmhˌʉs/ (adv)
draußen, im Freien

utomjording /ˈʉtɔmjˌuːrdɪŋ/ (n)
Außerirdische, Außerirdischer
  utomjordisk organism

utomlands /ˈʉtɔmlˌands/ (adv)
im Ausland, ins Ausland
  ausländisch

utomordentlig /ˈʉtuːmˌoːrdəntlˌɪɡ/ (adj)
außergewöhnlich, außerordentlich

utomstående /ˈʉtɔmstˌoːəndə/ (adj)
Außenstehende, Außenstehender
  som står utanför visst sammanhang (av socialt umgänge)

utomstående /ˈʉtɔmstˌoːəndə/ (n)
Außenstehende, Außenstehender
  person som står utanför visst sammanhang (av socialt umgänge)

utomäktenskaplig /ˈʉtuːmˌɛktənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
außerehelich, unehelich
  (om barn) vars föräldrar inte är gifta vid födseln

utopi /ˈʉtuːpˌiː/ (n)
Utopie

utplåna /ˈɵtploːnˌa/ (v)
auslöschen, tilgen, vernichten

utpost /ˈɵtpɔst/ (n)
Vorposten

utpressa /ˈɵtprəsˌa/ (n)
erpressen
  framtvinga genom ett (mindre omedelbart) hot
auspressen
  pressa ut frukt

utpressare /ˈɵtprəsˌarə/ (n)
Erpresser, Erpresserin
  person som ägnar sig åt utpressning

utpressning /ˈɵtprəsnˌɪŋ/ (n)
Erpressung
  framtvingande genom hot

utpräglad /ˈɵtprəɡlˌɑːd/ (adj)
ausgeprägt
  typisk

utrangera /ˈʉtraŋˌeːra/ (v)
ausrangieren
  utgallra, ta ur bruk

utreda /ˈʉtrədˌa/ (v)
untersuchen, ermitteln
  undersöka detaljerna

utredare /ˈʉtrədˌarə/ (n)
Ermittler

utredning /ˈʉtreːdnˌɪŋ/ (n)
Untersuchungskommission
  grupp personer som utreder något
Ermittlung, Untersuchung
  undersökning

utrikes /ˈʉtriːkəs/ (adj)
ausländisch

utrikesdepartement /ˈʉtriːkˌɛsdəpatəmˌɛnt/ (n)
Auswärtiges Amt, Außenministerium

utrikeshandel /ˈʉtriːkˌɛshandəl/ (v)
Außenhandel
  handel med utlandet

utrikeskorrespondent /ˈʉtriːkˌɛskɔrˌɛspɔndˌɛnt/ (n)
Auslandskorrespondent, Auslandskorrespondentin
  journalist som under en längre tid bor och verkar utomlands för en tidnings, nyhetsbyrås, tidskrifts, radiokanals eller TV-kanals räkning

utrikesminister /ˈʉtriːkˌɛsmiːnˌɪstər/ (n)
Außenminister
  medlem i ett lands regering som är ansvarig för utrikespolitiken

utrikespolitik /ˈʉtriːkˌɛspuːlˌiːtiːk/ (n)
Außenpolitik
  politik för en stats förbindelser med andra stater

utrikespolitisk /ˈʉtriːkˌɛspuːlˌiːtɪsk/ (adj)
außenpolitisch
  halv=|som rör utrikespolitiken

utrop /ˈʉtruːp/ (n)
Ausruf
  det att någon ropar ut något
Aufruf
  inbjudan till budgivning (vid en auktion), auktionsförrättarens presentation av varan och det begärda priset

utropstecken /ˈʉtrɔpstˌɛkːən/ (n)
Ausrufezeichen, Ausrufungszeichen

utrota /ˈʉtruːtˌa/ (v)
ausrotten
  tillintetgöra, förgöra

utrotad /ˈʉtruːtˌad/ (adj)
ausgerottet
  perfektparticip av utrota

utrotningshotad /ˈʉtrɔtnˌɪŋshuːtˌad/ (adj)
von Ausrottung bedroht

utrum /ˈʉtrɵːm/ (n)
Genus commune
Utrum
  klass

utrusta /ˈʉtrɵstˌa/ (v)
ausrüsten

utrustad /ˈʉtrɵstˌad/ (adj)
ausgestattet
  perfektparticip av utrusta

utrustning /ˈʉtrɵstnˌɪŋ/ (n)
Ausrüstung, Ausstattung
  utrustning

utryckningsfordon /ˈʉtryknˌɪŋsfuːrdˌɔn/ (n)
Einsatzfahrzeug
  motorfordon som används vid brådskande utryckning

utrymma /ˈʉtrymˌa/ (v)
evakuieren, ausräumen
  tömma lokal eller område

utrymme /ˈʉtrymə/ (n)
Raum
  område som tas upp
Platz, Räumlichkeit
  område som är tillräckligt stort
Freiraum
  persons personliga frihet

uträtta /ˈʉtrətːˌa/ (v)
verrichten
  få något gjort /som behövts och har varit planerat/

uträtta sina behov /ˈʉtrətːˌa sˌiːna bəhˈuːv/ (v)
seine Notdurft verrichten

uträtta sitt tarv /ˈʉtrətːˌa sɪt tˈarv/ (v)
seine Notdurft verrichten
  urinera eller göra sig av med avföring

utse /ˈʉtsə/ (v)
berufen, ernennen, designieren, ausersehen, deputieren

utseende /ˈʉtsəˌɛndə/ (n)
Aussehen, Ansehen

utsida /ˈʉtsiːdˌa/ (n)
Außenseite

utsikt /ˈʉtsɪkt/ (n)
Aussicht
  området som överblickas
  överblick över ett område
  möjlighet

utskott /ˈʉtskɔt/ (n)
Ausschuss
  del av organisation med särskild uppgift
  sämsta vara
Schössling
  utskjutande del

utskrift /ˈʉtskrɪft/ (n)
Ausdruck
  på papper

utskriftsvänlig /ˈʉtskrɪftsvˌɛnlɪɡ/ (adj)
druckfreundlich

utskällning /ˈʉtsxəlnˌɪŋ/ (n)
Rüffel, Schelte

utskänkning /ˈʉtsxəŋknˌɪŋ/ (n)
Ausschank
  servering av spritdrycker

utslag /ˈʉtslɑːɡ/ (n)
Ausschlag
  2. inflammation på huden
  1. avvikelse från jämviktsläget

utsliten /ˈʉtsliːtən/ (adj)
abgenutzt, schrottreif, verschlissen
  om mycket använt föremål

utsläpp /ˈʉtsləp/ (n)
Emission
  avgett ämne som har dålig påverkan på natur eller klimat

utspel /ˈʉtspeːl/ (n)
Vorstoß
  bildligt
Ausspiel
  kortspel

utspela /ˈʉtspeːlˌa/ (v)
abspielen, stattfinden
  äga rum, inträffa, hända

utspädd /ˈʉtspəd/ (adj)
verdünnt

utstaka /ˈʉtstakˌa/ (v)
abstecken

utstakning /ˈʉtstaknˌɪŋ/ (n)
Abstecken, Vermessen
  det att utstaka

utsträckning /ˈʉtstrəknˌɪŋ/ (n)
Ausmaß, Umfang, Ausdehnung

utstrålning /ˈʉtstroːlnˌɪŋ/ (n)
Ausstrahlung
  förmedling av livfullt uttryck

utstyrd /ˈʉtstyrd/ (adj)
ausgestattet, herausgeputzt
  (oftast överdrivet) klädd

utställare /ˈʉtstəlˌarə/ (n)
Aussteller, Ausstellerin
  person som ställer ut något, speciellt om trassent

utställning /ˈʉtstəlnˌɪŋ/ (n)
Ausstellung

utställningsvagn /ˈʉtstəlnˌɪŋsvaŋn/ (n)
Ausstellungswagen

utstå /ˈʉtstoː/ (v)
ausstehen, ertragen
  uthärda, genomlida, tåla, utsättas för, tvingas att stå ut med

utstött /ʉtstˈœt/ (adj)
ausgestoßen
  som har stötts ut

utsvävning /ˈʉtsvəvnˌɪŋ/ (n)
Ausschweifung
  njutningsfyllt levnadssätt; extravagans

utsäde /ˈʉtsɛːdə/ (n)
Saatgut
  växtdelar av en gröda som utgör grunden för odling

utsändning /ˈʉtsəndnˌɪŋ/ (n)
Aussendung
  det att sända ut någon eller något
Ausstrahlung, Sendung
  sändning av program i radio eller teve

utsätta /ˈʉtsətːˌa/ (v)
aussetzen
  få att drabbas

utsökt /ʉtsˈœkt/ (adj)
auserwählt, erlesen
  mycket bra

uttag /ˈɵtːɑːɡ/ (n)
Steckdose
  anordning där man kan ansluta elektriska apparater
Abhebung
  det att ta ut något, särskilt från bankkonto

uttagsautomat /ˈɵtːɑːɡsˌaʉtˌuːmɑːt/ (n)
Geldautomat
  automat för uthämtning av pengar

uttal /ɵtːˈɑːl/ (n)
Aussprache

uttala /ˈɵtːalˌa/ (v)
äußern
  göra ett formellt yttrande
  uttrycka, särskilt en önskan
aussprechen
  producera ljud

uttalande /ˈɵtːalˌandə/ (n)
Erklärung, Ausspruch, Äußerung

utter /ˈɵtːər/ (n)
Otter, Fischotter
  mårddjur

uttjänad /ˈɵtjɛːnˌad/ (adj)
ausgedient
  förbrukad, inte längre användbar

uttjänt /ˈɵtjənt/ (adj)
ausgedient
  förbrukad, inte längre användbar

uttryck /ˈɵtryk/ (n)
Ausdruck
  ord eller ordföljd
  (matematik) ett värde eller ett påstående, formulerat med matematiska symboler
  ett tecken på en företeelse

uttrycka /ˈɵtrykːˌa/ (v)
ausdrücken, formulieren
  formulera
ausdrücken, äußern
  ge uttryck för

uttrycklig /ˈɵtryklˌɪɡ/ (adj)
ausdrücklich

uttrycksfull /ˈɵtryksfˌɵl/ (adj)
ausdrucksvoll
  full (mättad) av uttryck

uttrycksförmåga /ˌɵtryksfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Ausdrucksvermögen
  förmåga att uttrycka sig

uttrycksmedel /ˈɵtryksmˌeːdəl/ (n)
Ausdrucksmittel

utträda /ˈɵtrɛːdˌa/ (v)
austreten
  lämna, gå ut (+ ur)

utträde /ˈɵtrɛːdə/ (n)
Austritt
  formellt avhopp ur en organisation

uttråkad /ˈɵtroːkˌad/ (adj)
gelangweilt

uttunnad /ˈɵtːɵnˌad/ (adj)
ausgedünnt
  perfektparticip av tunna ut

uttyda /ɵtːˈyːda/ (v)
deuten
  halv=|

uttömmande /ɵtːˈœmandə/ (adj)
erschöpfend
  som omfattar allt, komplett

utvald /ˈʉtvɑːld/ (adj)
auserwählt, ausgesucht, ausgewählt, erlesen
  som har valts ut

utvandra /ˈʉtvandrˌa/ (v)
auswandern

utvandrare /ˈʉtvandrˌarə/ (n)
Auswanderer, Auswanderin
  person som lämnar sitt hemland för gott

utvandring /ˈʉtvandrˌɪŋ/ (n)
Auswanderung
  det att utvandra

utveckla /ˈʉtvəklˌa/ (v)
entwickeln, verbessern
  förändra något
entwickeln
  konstruera något nytt

utveckling /ˈʉtvəklˌɪŋ/ (n)
Entwicklung
  förbättrade kunskaper och färdigheter
  förbättrad produkt

utvecklingsland /ˈʉtvəklˌɪŋsland/ (n)
Entwicklungsland
  underutvecklad land

utverka /ˈʉtvərkˌa/ (v)
erwirken
  lyckas skaffa fram (efter övertalning)

utvidga /ˈʉtvɪdɡˌa/ (v)
ausdehnen, erweitern
  expandera, göra mer vid

utvidgning /ˈʉtvɪdŋnˌɪŋ/ (n)
Ausdehnung, Erweiterung

utvikning /ˈʉtvɪknˌɪŋ/ (n)
Abschweifung
  avvikelse från temat

utvilad /ˈʉtviːlˌad/ (adj)
ausgeruht, erholt
  som har vilat så mycket att han eller hon inte har behov av mer vila

utvinna /ˈʉtvɪnˌa/ (v)
gewinnen
  extrahera

utvisa /ˈʉtviːsˌa/ (v)
ausweisen
  1. inte låta någon vara kvar i ett land
verweisen
  2. tvinga lagmedlem att lämna spelplanen under en tävling
erweisen
  3. bevisa, visa

utvisning /ˈʉtviːsnˌɪŋ/ (n)
Platzverweis
  tillfällig utvisning
  utvisning som varar matchen ut

utväg /ˈʉtvɛːɡ/ (n)
Ausweg
  sätt, på vilket man kan undvika en viss oönskvärd situation eller lösa ett problem
  väg via vilken man kan komma ut

utvändig /ˈʉtvəndˌɪɡ/ (adj)
außenseitig

utvärdera /ˈʉtvɛːrdˌeːra/ (v)
auswerten, evaluieren

utvärdering /ˈʉtvɛːrdˌeːrɪŋ/ (n)
Gutachten

utåt /ˈʉtoːt/ (adv)
nach außen
  1. i (någon) riktning från något objekt (så att avståndet till objektet ökar om man går i den riktningen), mot omgivningen
  2. i riktning ut från ett avgränsat rum eller område, mot omgivningen
  5. för omgivningen
von außen, äußerlich
  3. på/från utsidan, utvändigt
äußerlich
  4. för omgivningen

utåt /ˈʉtoːt/ (preposition)
nach außen
  i riktning mot, ut mot

utåtriktad /ˈʉtoːtrˌɪktad/ (adj)
nach außen gerichtet
  med riktning
aufgeschlossen, kontaktfreudig, extrovertiert
  om person/lighet/

utöka /ˈʉtøːkˌa/ (v)
erweitern
  göra mer omfattande
  göra större

utöva /ˈʉtøːvˌa/ (v)
ausüben, betreiben

utövande /ˈʉtøːvˌandə/ (n)
Ausüben
  utövning

utövare /ˈʉtøːvˌarə/ (n)
Ausübende
  persom som utövar något

utöver /ˈʉtøːvər/ (preposition)
abgesehen von, zusätzlich zu
  i tillägg till

utövning /ʉtˈœvnɪŋ/ (n)
Ausübung
  det att utöva (ett yrke, en rättighet, en förmåga)

uzbek /ˈɵsbək/ (n)
Usbeke

uzbekisk /ˈɵsbəkˌɪsk/ (adj)
usbekisch

uzbekiska /ˈɵsbəkˌɪska/ (n)
Usbekin
  kvinna
Usbekisch
  språk

vaccin /vaksˈiːn/ (n)
Impfstoff, Vakzine
  försvagat smittämne som (genom antikroppbildning) ger skydd eller ökad motståndskraft mot ett visst smittämne

vaccination /vˌaksɪnasxˈuːn/ (n)
Impfung, Schutzimpfung

vaccinera /vaksˈiːneːrˌa/ (v)
sich impfen lassen
  att få vaccin
impfen
  inympa vaccin

vacker /vˈakːər/ (adj)
schön, hübsch
  estetiskt tilltalande

vackla /vˈakla/ (v)
wackeln, wanken, torkeln
  vara på väg att tappa balansen

vad /vˈɑːd/ (n)
Wade, Unterschenkel
  baksidan av underbenet
Zugnetz
  fiskeredskap
Wette
  gissning i en sådan tävlan
Wetten, Wette
  tävlan om utfallet av en ännu ej inträffad händelse

vad /vˈɑːd/ (pronoun)
was
  vilken sak (konkret eller abstrakt), vilken händelse

vada /vˈɑːda/ (v)
waten

vadben /vˈadbən/ (n)
Wadenbein
  bakre benet i underbenet

vadd /vˈad/ (n)
Watte
  material av uppluckrade bomullsfibrer

vadhållning /vˈadhɔlnˌɪŋ/ (n)
Wetten

vadställe /vˈadstələ/ (n)
Furt

vag /vˈɑːɡ/ (adj)
unbestimmt, vage, verschwommen
  diffus

vagabond /vˈɑːɡabˌɔnd/ (n)
Vagabund
  lösdrivare

vagel /vˈɑːɡəl/ (n)
Gerstenkorn, Hordeolum
  inflammation av en körtel i ögonlocken

vagga /vˈaɡa/ (n)
Wiege
  spädbarnssäng

vagga /vˈaɡa/ (v)
wiegen
  rörelse
  gunga ett småbarn för att få det att somna

vaggvisa /vˈaɡviːsˌa/ (n)
Wiegenlied, Schlaflied

vagina /vˈɑːɡiːnˌa/ (n)
Vagina, Scheide
  det kvinnliga könsorganet

vaginal /vˌɑːɡiːnˈɑːl/ (adj)
vaginal
  som har med vagina att göra

vaginalsex /vˈɑːɡiːnˌalsəks/ (n)
Vaginalverkehr, Vaginalsex
  sexuell aktivitet där vagina stimuleras med fingrar, penis, läppar eller annat föremål

vagn /vˈaŋn/ (n)
Wagen
  transportmedel

vagnhall /vˈaŋnhal/ (n)
Wagenhalle
  verkstad eller garage för spårfordon (lokomotiv, järnvägsvagnar, spårvagnar)

vagnlägesskylt /vˈaŋnlɛːɡˌɛskylt/ (n)
Wagenstandsanzeiger
  skylt som visar vagnlägen

vagnpark /vˈaŋnpark/ (n)
Wagenpark
  helhet av alla fordon ett företag äger

vagnshjul /vˈaŋnsjʉl/ (n)
Wagenrad
  hjul på vagn

vagnskorg /vˈaŋnskɔrj/ (n)
Wagenkasten
  beteckning för karossen av en järnvägsvagn

vaja /vˈɑːja/ (n)
Renkuh

vaja /vˈɑːja/ (v)
flattern, wehen

vajer /vˈɑːjər/ (n)
Drahtseil, Kabel, Stahlseil, Trosse
  lina av tvinnad metalltråd

vak /vˈɑːk/ (n)
Eisloch, Wake
  hål i is

vaka /vˈɑːka/ (n)
Wachen

vaka /vˈɑːka/ (v)
wachen

vakant /vˈɑːkant/ (adj)
frei, vakant, unbesetzt
  ledig

vaken /vˈɑːkən/ (adj)
wach
  ej sovande

vakna /vˈakna/ (v)
aufwachen, erwachen

vakna på fel sida /vˈakna poː fˈeːl sˈiːda/ (v)
mit dem falschen Fuß aufstehen
  börja dagen på dåligt humör

vaksam /vˈaksam/ (adj)
wachsam
  som bevakar omgivningen, på sin vakt

vaksamhet /vˈaksamhˌeːt/ (n)
Wachsamkeit
  det att vara vaksam

vakt /vˈakt/ (n)
Wächter, Wache, Wächterin
  person som vaktar

vaktel /vˈaktəl/ (n)
Wachtel
  fågeln Coturnix coturnix
  individ i ett flertal släkten inom familjerna fälthöns och tofsvaktlar

vaktmästare /vˈaktməstˌarə/ (n)
Hausmeister, Hausmeisterin

vakuum /vˈɑːkʉˌʉm/ (n)
Vakuum

vakuumförpackning /vˌɑːkʉɵmfˈœrpaknˌɪŋ/ (n)
Vakuumverpackung
  lufttät förpackning av torra varor

val /vˈɑːl/ (n)
Wahl
  det att utse någon
  det att välja
Wal
  individ av någon art inom däggdjursordningen valar

valack /vˈɑːlak/ (n)
Wallach

valberedning /vˈalbərˌeːdnɪŋ/ (n)
Nominierungsausschuss, Wahlausschuss
  ett utskott som förbereder val av ny styrelse i en organisation

valborgsmässoafton /vˈalbɔrɡsmˌɛsuːˌaftuːn/ (n)
Walpurgisnacht
  den 30 april eller första maj

valboskap /vˈalbɔskˌɑːp/ (n)
Stimmvieh
  benämning på väljarkåren med en antydan om att väljarna är lättmanipulerade

vald /vˈɑːld/ (adj)
gewählt
  som valts

valdag /vˈɑːldɑːɡ/ (n)
Wahltag
  dag på vilken ett val ska äga rum

valdeltagande /vˈɑːldeːltˌɑːɡandə/ (n)
Wahlbeteiligung

valencianska /vˈɑːlənsˌɪanskˌa/ (n)
Valencianisch
  språk som talas i regionen Valencia i Spanien

valens /vˈɑːləns/ (n)
Valenz, Wertigkeit
  (kemi) antalet bindningar
Valenz
  (lingvistik) antalet argument

valenselektron /vˌɑːlənsˈɛləktrˌuːn/ (n)
Valenzelektron
  elektron i en atoms yttersta elektronskal (i en enkel atommodell)

valeriansyra /vˈɑːlərˌiːansˌyːra/ (n)
Valeriansäure, Baldriansäure, Butylcarbonsäure, Pentansäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C5H10O2

valfläsk /vˈɑːlfləsk/ (n)
Wahlköder, Wahlversprechen
  tilltalande och generösa vallöften

valfri /vˈɑːlfriː/ (adj)
beliebig, wahlfrei
  som kan väljas bland flera alternativ
freiwillig
  som kan väljas bort

valfusk /vˈɑːlfɵsk/ (n)
Wahlbetrug
  fusk i syfte att ändra utgången i ett val

valhaj /vˈalhaj/ (n)
Walhai
  en art inom broskfiskfamiljen valhajar (Carcharhinidae)

valhänt /vˈalhənt/ (adj)
linkisch, unbeholfen
  fumlig, klumpig

valid /vˈalɪd/ (adj)
valid, valide
  giltig, godtagbar, gällande

validera /vˈalɪdˌeːra/ (v)
validieren

valin /vˈalɪn/ (n)
Valin
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Val, V)

valkampanj /vˈalkampˌanj/ (n)
Wahlkampagne, Wahlkampf
  valrörelse

valkmoln /vˈalkmɔln/ (n)
Haufenwolke
  huvudmolnslag

valkrets /vˈalkrəts/ (n)
Wahlkreis

valkungadöme /vˈalkɵŋˌadøːmə/ (n)
Wahlkönigreich
  kungadöme där vid byte av regent ett råd väljer en ny monark

valkyria /vˈalkyːrˌiːa/ (n)
Walküre

vall /vˈal/ (n)
Wall
  abstrakt hinder
Wall, Damm
  lång upphöjning på marken
Weide
  slät gräsbevuxen mark
  åker med vallväxter

valla /vˈala/ (n)
Schiwachs, Skiwachs

valla /vˈala/ (v)
wachsen
  skidsport
hüten, weiden
  ta hand om en flock av djur

vallfartsställe /valfˈɑːtstələ/ (n)
Wallfahrtsstätte
  ställe som är mål för vallfart

vallfärda /vˈalfɛːrdˌa/ (v)
eine Wallfahrt machen, pilgern, wallfahren
  färdas till helig ort

vallgrav /vˈalɡrav/ (n)
Burggraben, Wallgraben
  vattenfylld markfördjupning

vallhund /vˈalhɵnd/ (n)
Hirtenhund, Hütehund
  hund för att valla

vallmo /vˈalmuː/ (n)
Mohn
  släkte av röda blommor

vallning /vˈalnɪŋ/ (n)
Skiwachsen
  det att valla

vallokal /vˈalʊkˌal/ (n)
Wahllokal
  den offentliga plats, vid vilken röstningen till ett val utförs

vallokalsundersökning /vˌalʊkˌalsɵndəʂˈœknɪŋ/ (n)
Wahltagsbefragung, Nachwahlbefragung
  opinionsundersökning som förutsäger valresultat på själva valdagen, baserad på intervjuer med väljare som lämnar vallokalen

vallon /vˈalɔn/ (n)
Wallone, Wallonin

vallonsk /vˈalɔnsk/ (adj)
wallonisch

vallonska /vˈalɔnskˌa/ (n)
Wallonin
  kvinna från Vallonien
Wallonisch
  språk

vallpojke /vˈalpɔjkə/ (n)
Hütejunge
  pojke som vallar boskap

valnöt /vˈalnøːt/ (n)
Walnuss
  art
  kärnan
Walnussholz
  träslaget

valp /vˈalp/ (n)
Greenhorn, Grünschnabel
  oerfaren ung man
Welpe
  unge till djuret hund

valresultat /vˈalrəsˌɵltɑːt/ (n)
Wahlergebnis
  utfall av ett (politiskt) val eller omröstning

valross /vˈalrɔs/ (n)
Walross

valrörelse /vˈalrøːrˌɛlsə/ (n)
Wahlkampf
  verksamhet inriktad på att få röster

vals /vˈals/ (n)
Walze
  cylinder
Walzer
  dans
  musikstil

valsedel /vˈalsədəl/ (n)
Stimmzettel, Wahlzettel
  lapp som används vid val

valskvarn /vˈalskvɑːrn/ (n)
Getreidemühle
  anordning för att mala sädeskorn till mjöl mellan två stålvalsar

valspråk /vˈalsproːk/ (n)
Wahlspruch
  tänkespråk som valts av någon för att uttrycka grundtanken i hans strävan

valthorn /vˈalthuːrn/ (n)
Waldhorn
  musikinstrument

valurna /vˈɑːlɵrnˌa/ (n)
Wahlurne
  urna använd i samband med val

valuta /vˈɑːlʉtˌa/ (n)
Währung, Valuta
  pengar i ett land

valutakurs /vˈɑːlʉtˌakɵʂ/ (n)
Wechselkurs, Währungskurs
  kostnaden av en valuta angiven i en annan valuta

valutareserv /vˈɑːlʉtˌarəsˌɛrv/ (n)
Devisenreserve, Valutareserve, Währungsreserve

valutaunion /vˈɑːlʉtˌaɵnˌiːuːn/ (n)
Währungsunion

valv /vˈalv/ (n)
Gewölbe

valör /vˈɑːløːr/ (n)
Nominal
  siffran på en peng

vampyr /vˈampyːr/ (n)
Vampirfledermaus
  fladdermus i underfamiljen Desmodontinae
Vampir, Blutsauger
  mytologisk varelse

vampyrbläckfisk /vˈampyrblˌɛkfɪsk/ (n)
Vampirtintenfisch
  ett blötdjur i ordningen Vampyromorpha, som lever i djuphaven

vampyrfladdermus /vˈampyrflˌadərmˌʉs/ (n)
Vampirfledermaus
  fladdermus i underfamiljen Desmodontinae

vampyrinna /vˈampyːrˌɪna/ (n)
Vampirin
  kvinnlig vampyr

van /vˈɑːn/ (adj)
gewohnt
  som har erfarenhet

vana /vˈɑːna/ (n)
Gewohnheit, Angewohnheit
  handling som utförs regelbundet

vanadin /vˌɑːnadˈiːn/ (n)
Vanadium, Vanadin

vanadinoxid /vˈɑːnadˌiːnuːksˌiːd/ (n)
Vanadiumoxid
  kemisk förening av vanadin och syre

vanadinpentoxid /vˈɑːnadˌɪnpəntˌuːksiːd/ (n)
Vanadinpentoxid, Vanadiumpentoxid
  kemisk förening av vanadin och syre

vandal /vˈandal/ (n)
Vandale, Vandalin
  person som tillhör (det germanska) folket vandaler
  person som vandaliserar

vandel /vˈandəl/ (n)
Wandel
  förändring
Lebensart, Lebenswandel
  sätt att leva

vandra /vˈandra/ (v)
wandern
  gå

vandrare /vˈandrarə/ (n)
Wanderer, Wanderin

vandrarhem /vˈandrarhˌɛm/ (n)
Jugendherberge

vandring /vˈandrɪŋ/ (n)
Wandern, Wanderung

vandringsled /vˈandrɪŋsləd/ (n)
Wanderstrecke, Wanderweg
  väg som anlades för vandring

vandringstrast /vˈandrɪŋstrˌast/ (n)
Wanderdrossel

vanföreställning /vˈanføːrˌɛstəlnˌɪŋ/ (n)
Wahn, Wahnvorstellung
  felaktig uppfattning
  kronisk felaktig föreställning hos patient

vanhedra /vˈanhədrˌa/ (v)
entehren
  skämma ut,dra skam över, ge vanheder åt, vanära, förnedra, kränka.

vanhedrad /vˈanhədrˌad/ (adj)
entehrt
  perfektparticip av vanhedra

vanilj /vˈɑːnɪlj/ (n)
Vanille
  smak
  växt

vaniljglass /vˈɑːnɪljɡlˌas/ (n)
Vanilleeis
  glass

vaniljkräm /vˈɑːnɪljkrˌɛːm/ (n)
Vanillecreme
  söt kräm med smak av vanilj

vaniljorkidé /vˌɑːnɪljˌɔrkiːdˈeː/ (n)
Gewürzvanille
  en växtart , i familjen orkidéer

vaniljsmak /vˈɑːnɪljsmˌak/ (n)
Vanillegeschmack
  smak av vanilj

vaniljsås /vˈɑːnɪljsˌoːs/ (n)
Vanillesauce, Vanillesoße
  sås med vaniljsmak

vanillin /vˌɑːnɪlˈiːn/ (n)
Vanillin
  komponent i vanilj

vanka /vˈaŋka/ (v)
schlendern, spazieren, trotten
  gå långsamt

vanlig /vˈɑːnlɪɡ/ (adj)
gemein, gewöhnlich
  biologi: mest förekommande art
gewöhnlich, normal, üblich
  normal
gewöhnlich
  som ofta förekommer

vanlig tumlare /vˈɑːnlɪɡ tˈɵmlarə/ (n)
Schweinswal
  en däggdjursart

vanligtvis /vˈɑːnlɪktvˌiːs/ (adv)
gewöhnlich, normalerweise
  i de flesta fall

vanmakt /vˈanmakt/ (n)
Machtlosigkeit, Hilflosigkeit, Ohnmacht

vanmäktig /vˈanməktˌɪɡ/ (adj)
machtlos, hilflos, ohnmächtig

vansinne /vˈansɪnə/ (n)
Wahnsinn, Irrsinn
  oförnuft, vanvett

vansinnig /vˈansɪnˌɪɡ/ (adj)
wahnsinnig, irrsinnig
  om person

vansklig /vˈansklɪɡ/ (adj)
heikel, gewagt, schwierig

vanställa /vˈanstəlˌa/ (v)
verunstalten

vante /vˈɑːntə/ (n)
Handschuh
  klädesplagg för hand

vantrivas /vˈantriːvˌas/ (v)
verkümmern
  tyna av på grund av dåliga levnadsvillkor

vanvettig /vˈanvətːˌɪɡ/ (adj)
aberwitzig, irrwitzig, wahnwitzig

vanvård /vanvˈoːrd/ (n)
Vernachlässigung
  deta att något behandlas eller sköts illa

vanära /vˈɑːnɛːrˌa/ (n)
Schande, Schmach, Unehre
  ringa anseende

vanära /vˈɑːnɛːrˌa/ (v)
entehren
  ge vanära åt

vapen /vˈɑːpən/ (n)
Waffe
  1. skadande eller dödande redskap
Waffengattung
  2. gren inom militär
Wappen
  3. märke

vapendragare /vˈɑːpəndrˌaɡarə/ (n)
Knappe, Schildknappe
  ung man som bär krigares vapen

vapenindustri /vˈɑːpənˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Waffenindustrie
  industrigren som tillverkar krigsmateriel

vapenlös /vˈɑːpənlˌøːs/ (adj)
waffenlos, unbewaffnet
  utan vapen

vapenskrammel /vˈɑːpənskrˌaməl/ (n)
Säbelrasseln
  hot om att använda vapen

vapenslag /vˈɑːpənslˌɑːɡ/ (n)
Waffengattung
  typ av förband inom en försvarsgren

vapensmedja /vˈɑːpənsmˌɛdja/ (n)
Waffenschmiede
  företag där vapen produceras

vapenstillestånd /vˈɑːpənstˌɪləstˌoːnd/ (n)
Waffenstillstand
  formell överenskommelse mellan stridande parter om att upphöra krigföring, inför en förestående fredsförhandling

vapenvila /vˈɑːpənvˌiːla/ (n)
Waffenruhe, Waffenstillstand, Kampfpause
  överenskommelse mellan stridande parter om att avbryta krigföring, åtminstone temporärt och åtminstone lokalt

var /vˈɑːr/ (adv)
wo
  på vilken plats

var /vˈɑːr/ (n)
Eiter
  kroppsvätska
Kissenbezug, Kopfkissenbezug
  kuddöverdrag

var /vˈɑːr/ (pronoun)
jeder
  varje, varenda

vara /vˈɑːra/ (n)
Existenz, Sein
  tillstånd att existera
Ware
  ting som köps och säljs

vara /vˈɑːra/ (v)
sein
  befinna sig
  kopula, som tillskriver subjektet egenskap
  existera
  hjälpverb för passiv verbform
andauern, dauern, währen
  fortsätta verka
eitern
  utsöndra var

vara i sitt esse /vˈɑːra iː sɪt ˈɛsə/ (v)
in seinem Element sein
  trivas

vara lika goda kålsupare /vˈɑːra lˈiːka ɡˈuːda kˈoːlsʉpˌarə/ (v)
sich nichts nehmen
  vara jämngoda eller likställda med varandra

vara med om /vˈɑːra meːd ɔm/ (v)
dabei sein
  att närvara när något händer och personligen uppleva det

vara med på noterna /vˈɑːra meːd poː nˈuːtərnˌa/ (v)
mit von der Partie sein
  förstå, hänga med

vara på sin mammas gata /vˈɑːra poː sɪn mˈamas ɡˈɑːta/ (v)
sich wie zu Hause fühlen
  känna sig hemmastadd

vara på sin vakt /vˈɑːra poː sɪn vˈakt/ (v)
auf der Hut sein
  vara vaksam

vara på tapeten /vˈɑːra poː tˈɑːpətən/ (v)
auf der Tagesordnung stehen
  vara föremål för samtal

vara slagen till slant /vˈɑːra slˈɑːɡən tɪl slˈant/ (v)
völlig hilflos sein
  hjälplös

vara uppe med tuppen /vˈɑːra ˈɵpə meːd tˈɵpən/ (v)
mit den Hühnern aufstehen
  stiga upp tidigt om morgonen

vara ute och cykla /vˈɑːra ˈʉtə ɔk sˈykla/ (v)
auf dem falschen Dampfer sein, völlig daneben liegen
  att ha missuppfattat något

varaktig /vˈɑːraktˌɪɡ/ (adj)
dauerhaft
  som varar länge

varaktighet /vˈɑːraktˌɪɡheːt/ (n)
Beständigkeit, Dauerhaftigkeit
  tid

varan /vˈɑːran/ (n)
Waran
  ödla

varandra /vˈarandrˌa/ (pronoun)
einander, gegenseitig, sich, euch, uns
  var och en av de andra

varannan /vˈɑːrannˌan/ (pronoun)
jeder zweite, jede zweite, jedes zweite
  en av två, 50 %

varav /vˈɑːrav/ (adv)
wovon
  av vilket

varda /vˈɑːrda/ (v)
werden
  bli

vardag /vˈɑːrdɑːɡ/ (n)
Werktag, Wochentag, Alltag
  veckodag som inte är helgdag

vardaglig /vˈɑːrdɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
umgangssprachlich, alltäglich

vardagligt /vˈɑːrdɑːɡlˌɪɡt/ (adv)
umgangsprachlich
  avledning till adjektivet vardaglig

vardagsliv /vˈɑːrdɑːɡslˌiːv/ (n)
Alltagsleben
  det liv som levs i vardagen, det vanliga, det vardagliga

vardagsmat /vˈɑːrdɑːɡsmˌat/ (n)
Alltagskost
  enklare mat som inte kräver någon extra ansträngning

vardagsrum /vˈɑːrdɑːɡsrˌɵːm/ (n)
Wohnzimmer
  stort rum

vardagsrumssoffa /vˈɑːrdɑːɡsrˌɵmsɔfˌa/ (n)
Wohnzimmersofa
  soffa i vardagsrum

vardagsrutin /vˌɑːrdɑːɡsrʉtˈiːn/ (n)
Alltagsroutine, Werktagsroutine
  verksamheter man utför varje vardag

vardagsspråk /vˈɑːrdɑːɡsprˌoːk/ (n)
Alltagssprache
  språk som brukas till vardags (i motsats till formellt språk)

vardera /vˈɑːrdeːrˌa/ (pronoun)
jeder
  om tre eller fler
beide
  om två

vare sig /vˌɑːrɛ sˈɛj/ (conjunction)
weder … noch …
  å ena sidan inte något (och inte heller något annat)

varefter /vˈarəftər/ (pronoun)
wonach, worauf
  efter vilket

varelse /vˈarəlsə/ (n)
Wesen, Kreatur
  levande ting, ofta mytomspunnet

varemot /vˌarəmˈuːt/ (adv)
wogegen
  i motsats till

varenda /vˈarəndˌa/ (pronoun)
jeder, jede, jeden, jedes

varfågel /vˈarfoːjəl/ (n)
Nördlicher Raubwürger

varför /vˈarføːr/ (adv)
warum, wieso, weshalb

varg /vˈarj/ (n)
Wolf, Wölfin
  däggdjur

varginna /vˈarjɪnˌa/ (n)
Wölfin
  hona av däggdjursarten varg

vargpäls /vˈarɡpəls/ (n)
Wolfspelz
  päls från en varg

vargunge /vˈarɡɵŋə/ (n)
Wölfling
  (förr) miniorscout, deltagare i avdelningen "vargungarna" för de yngsta scouterna
Wolfswelpe
  unge (valp) av varg

vari /vˈɑːriː/ (adv)
worin
  i vilken

variabel /vˈariːˌabəl/ (n)
variabel, Variable
  adjektiv
Variable
  substantiv

varians /vˌariːˈans/ (n)
Varianz
  spridningsmått för en sannolikhetsfördelning

variant /vˈariːˌant/ (n)
Variante
  objekt med snarlika men något modifierade egenskaper jämfört med ett annat objekt

variation /vˌariːasxˈuːn/ (n)
Variation, Veränderung
  förändring, omväxling
Variation
  sort, slag

variera /vˈɑːriːərˌa/ (v)
abwechseln, variieren, wechseln

varietet /vˈɑːriːətət/ (n)
Abart, Spielart, Varietät
  avvikande form
  en rang inom systematisk botanik mellan art och underart
Varietät
  språklig variation

varifrån /vˈɑːrɪfrˌoːn/ (adv)
woher, von wo

varje /vˈarjə/ (pronoun)
jeder, jede, jedes
  varenda, var

varjehanda /vˈarjəhˌanda/ (adj)
allerhand, allerlei
  allehanda, av flera slag, allsköns

varken /vˈarkən/ (conjunction)
weder
  å ena sidan inte

varm /vˈarm/ (adj)
warm, heiß

varm choklad /vˈarm ʃˈɔklad/ (n)
Kakao
  varm dryck med chokladsmak

varmed /vˈarməd/ (adv)
womit
  med vilken/vilket

varmhjärtad /vˈarmjətˌad/ (adj)
warmherzig
  empatisk, med ett varmt sinnelag, som har ett äkta intresse för sina medmänniskor

varmkorv /vˈarmkɔrv/ (n)
heiße Wurst
  varm korv

varmluftsugn /vˈarmlɵftsˌɵŋn/ (n)
Heißluftherd, Umluftbackofen
  bakugn som arbetar med uppvärmd luft

varmpressa /vˈarmprəsˌa/ (v)
heißpressen
  framställd genom pressning i hög temperatur med hjälp av lösningsmedel och ångbehandling

varmpressad /vˈarmprəsˌad/ (adj)
heißgepresst
  framställd genom pressning i hög temperatur med hjälp av lösningsmedel och ångbehandling

varmvatten /vˈarmvatːən/ (n)
Warmwasser
  vattnet som har värmts i t ex en varmvattenberedare

varmvattenberedare /vˈarmvatːˌɛnbərədˌarə/ (n)
Boiler, Warmwasserbereiter
  anordning som värmer upp vatten

varmvattenkran /vˈarmvatːˌɛŋkran/ (n)
Warmwasserhahn
  vattenkran varifrån det ska komma ut varmt vatten

varna /vˈɑːrna/ (v)
warnen
  upplysa om att något farligt finns i närheten
  upplysa någon om att denna handlat fel och att fortsatt beteende av liknande karaktär kan leda till påföljder

varning /vˈɑːrnɪŋ/ (n)
Warnung, Mahnung
  meddelande
Gelbe Karte, Verwarnung
  sanktion

varningslampa /vˈɑːrnɪŋslˌampa/ (n)
Warnlampe
  lampa som varnar för fara

varningssignal /vˌɑːrnɪŋsɪŋnˈɑːl/ (n)
Warnsignal
  signal avsedd för att varna eller på annat vis skapa uppmärksamhet

varom /vˈɑːrɔm/ (adv)
worüber, wovon

varp /vˈarp/ (n)
Kettfaden
  tråd som går i längdriktningen av en väv

varpå /vˈarpoː/ (adv)
wonach, worauf
  på vilken

vars /vˈaʂ/ (pronoun)
deren, dessen
  relativt pronomen

varsam /vˈaʂam/ (adj)
behutsam, vorsichtig

varse /vˈaʂə/ (adj)
gewahr
  medveten om

varsebli /vˈaʂəblˌiː/ (v)
ansichtig werden, erkennen, gewahr werden, gewahren, wahrnehmen
  bli medveten om någon/något genom sinnena

varsel /vˈaʂəl/ (n)
Vorzeichen
  föraning

varsla /vˈaʂla/ (v)
ankündigen
  förebåda

varsågod /vˈaʂoːɡˌuːd/ (interjection)
gern geschehen, bitte, keine Ursache
  svar på tack
bitte
  uppmaning

vart /vˈɑːt/ (adv)
wohin
  mot vilken plats

varubuss /vˈɑːrʉbˌɵs/ (n)
Verkaufswagen
  butik (vanligen för livsmedel) i form av en lastbil (buss) som besöker vissa hållplatser

varuhus /vˈɑːrʉhˌʉs/ (n)
Kaufhaus, Warenhaus
  försäljningsställe

varukorg /vˈɑːrʉkˌɔrj/ (n)
Warenkorb, Einkaufskorb
  korg i vilken en kund i ett snabbköp plockar varor
  lista över en kunds utvalda varor i en webbutik

varulv /vˈɑːrɵlv/ (n)
Werwolf

varumärke /vˈɑːrʉmˌɛrkə/ (n)
Warenzeichen, Markenname

varutransport /vˈɑːrʉtrˌanspɔt/ (n)
Warentransport
  fysisk distribution av varor och annat gods

varv /vˈarv/ (n)
Werft
  anläggning för produktion och reparation av båtar
Rotation, Umdrehung
  cirkelrörelse som leder tillbaka till utgångspunkten
Runde
  sträcka vars slutpunkt är densamma som dess startpunkt

varva /vˈarva/ (v)
schichten
  (matlagning) lägga i skikt
umrunden
  (sport) att hinna runda hela planen
alternieren
  växla

vas /vˈas/ (n)
Vase
  behållare som kan fyllas med vatten för att plockade växter skall leva en längre tid

vasall /vˈɑːsal/ (n)
Vasall

vasektomi /vˈɑːsəktˌuːmiː/ (n)
Vasektomie
  kirurgiskt sterilisering av män där sädesledare skärs av

vask /vˈask/ (n)
Spülbecken, Waschbecken
  balja i köksdiskbänken som fungerar som ett avlopp

vaskrensare /vˈaskrənsˌarə/ (n)
Saugglocke, Pümpel
  verktyg för att ta bort proppar

vass /vˈas/ (adj)
spitz
  som har vass spets
scharf
  som kan skära

vass /vˈas/ (n)
Röhricht
  område
Schilf
  växt

vassla /vˈasla/ (n)
Molke

vassångare /vˈasɔŋˌarə/ (n)
Rohrschwirl

vatikansk /vˌɑːtiːkˈɑːnsk/ (adj)
vatikanisch
  som avser Vatikanstaten

vatten /vˈatːən/ (n)
Gewässer, Stillgewässer
  sjö eller dylikt vattenfyllt område
Wasser
  vätska

vattenballong /vˈatːənbˌalɔŋ/ (n)
Wasserbombe
  skämtartikel

vattenbaserad /vˈatːənbˌaseːrˌad/ (adj)
auf Wasserbasis
  som har vatten som lösningsmedel och kan späda med vatten

vattenbassäng /vˈatːənbˌasəŋ/ (n)
Wasserbecken
  större, öppen vattenbehållare

vattenbehållare /vˈatːənbəhˌɔlarə/ (n)
Wasserbehälter
  behållare för lagring av vatten

vattenbryn /vˈatːənbrˌyːn/ (n)
Wasserrand
  den del av en sjö eller hav som gränsar till stranden
  plats nära vattenytan

vattenbuffel /vˈatːənbˌɵfəl/ (n)
Wasserbüffel
  en art inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

vattendrag /vˈatːəndrˌaɡ/ (n)
Flußlauf, Gewässer
  rinnande vatten

vattendroppe /vˈatːəndrˌɔpə/ (n)
Wassertropfen
  droppe av vatten

vattenfall /vˈatːənfˌal/ (n)
Wasserfall
  plats där vatten forsar ner

vattenflaska /vˈatːənflˌaska/ (n)
Wasserflasche
  flaska för vatten

vattenfläck /vˈatːənflˌɛk/ (n)
Wasserfleck
  fläck, exempelvis på ett papper, orsakad av vatten

vattenförorening /vˈatːənfˌøːruːrənˌɪŋ/ (n)
Wasserverschmutzung, Wasserverunreinigung
  förorening i ett vattenområde

vattenglas /vˈatːəŋlˌas/ (n)
Wasserglas
  glas avsett för vatten
  vattenlösning av natriumsilikat

vattenhink /vˈatːənhˌɪŋk/ (n)
Wassereimer
  hink avsedd att inrymma vatten

vattenkanna /vˈatːəŋkˌana/ (n)
Gießkanne
  kanna avsedd att fyllas med vatten i syfte att vattna

vattenklosett /vˈatːəŋklˌuːsət/ (n)
WC, Wasserklosett
  klosett ansluten till vatten, toalett

vattenkokare /vˌatːəŋkˈuːkarə/ (n)
Wasserkocher
  apparat

vattenkraft /vˈatːəŋkrˌaft/ (n)
Wasserkraft

vattenkraftverk /vˈatːəŋkrˌaftvərk/ (n)
Wasserkraftwerk, Wasserkraftanlage

vattenkran /vˈatːəŋkrˌan/ (n)
Wasserhahn, Wasserkran
  rör med öppning varigenom vatten strömmar

vattenlinje /vˈatːeːnlˌɪnjə/ (n)
Wasserlinie
  linje längs ett fartygs sida så högt som vattenytan förväntas gå

vattenlöslig /vˌatːənlˈœslɪɡ/ (adj)
wasserlöslich
  som löser sig bra i vatten och andra polära lösningsmedel

vattenmagasin /vˌatːənmˌaɡasˈiːn/ (n)
Wasserspeicher
  utrymme för lagring av vatten

vattenmelon /vˈatːənməlˌɔn/ (n)
Wassermelone

vattennivå /vˈatːənˌiːvoː/ (n)
Wasserstand
  vattnets nivå

vattenpass /vˈatːənpˌas/ (n)
Wasserwaage
  instrument som visar när yta är vågrät eller lodrät

vattenpipa /vˈatːənpˌiːpa/ (n)
Wasserpfeife, Shisha
  ett slags rökdon

vattenpiplärka /vˈatːənpˌɪplərkˌa/ (n)
Bergpieper

vattenpistol /vˈatːənpˌɪstuːl/ (n)
Wasserpistole

vattenplaning /vˈatːənplˌanɪŋ/ (n)
Aquaplaning
  ett fenomen som uppstår vid hög fart på en våt körbana

vattenpolo /vˈatːənpˌuːluː/ (n)
Wasserball
  en sorts bollspel i vatten

vattenprov /vˈatːənprˌuːv/ (n)
Wasserprobe
  liten mängd vatten

vattenpöl /vˈatːənpˌøːl/ (n)
Pfütze, Wasserlache

vattenrall /vˈatːənrˌal/ (n)
Wasserralle

vattenskida /vˈatːənsxˌiːda/ (n)
Wasserschi, Wasserski
  skida som man kan åka på vatten med, dragen i lina efter en snabb motor­båt

vattenslang /vˈatːənslˌaŋ/ (n)
Wasserschlauch
  slang avsedd för transport av flytande vatten

vattensport /vˈatːənspˌɔt/ (n)
Wassersport
  sport som utövas i vatten (t.ex. simning, segling, roddsport osv.)

vattenstråle /vˈatːənstrˌoːlə/ (n)
Wasserstrahl
  stråle av flödande eller strömmande vatten

vattenstämpel /vˈatːənstˌɛmpəl/ (n)
Wasserzeichen
  stämpel i sedelpapper eller i finare skrivpapper

vattensvin /vˌatːənsvˈiːn/ (n)
Wasserschwein
  en däggdjursart inom familjen kapybaror

vattentorn /vˈatːəntˌuːrn/ (n)
Wasserturm
  torn som bär upp en behållare för vatten, som därifrån kan rinna ned till förbrukare

vattentunna /vˈatːəntˌɵna/ (n)
Regentonne, Wassertonne
  tunna för uppsamling av regnvatten

vattentät /vˈatːəntˌɛːt/ (adj)
wasserdicht
  som inte släpper igenom vatten
  (överförd) som saknar svaga punkter
wasserfest
  som tål vatten

vattenverk /vˈatːənvˌɛrk/ (n)
Wasserwerk
  anläggning för rening och behandling av råvatten från en vattentäkt att vattnet kan användas som dricksvatten

vattenväg /vˈatːənvˌɛːɡ/ (n)
Schifffahrtsweg, Wasserstraße
  alla former av vatten som det går att forslas på

vattenväxt /vˈatːənvˌɛkst/ (n)
Wasserpflanze
  växt som växer i vatten

vattenyta /vˈatːənˌyːta/ (n)
Wasseroberfläche, Wasserfläche
  vattens yta mot omgivningen

vattenånga /vˈatːənˌɔŋa/ (n)
Wasserdampf

vattkoppor /vˈatkɔpˌuːr/ (n)
Windpocken
  en sjukdom

vattna /vˈatna/ (v)
tränken
  förse djur med vatten
gießen, wässern
  förse växter med vatten

vattnig /vˈatnɪɡ/ (adj)
wässrig
  lösning med vatten
  som smakar vatten

vax /vˈaks/ (n)
Wachs

vaxkaka /vˈakskɑːkˌa/ (n)
Wabe
  sammansatt hexagonalt segment av ett bisamhälle

vaxljus /vaksjˈʉs/ (n)
Wachskerze
  ljus av vax

ve /vˈeː/ (n)
Weh
  elände, olycka

veck /vˈɛk/ (n)
Falte, Falz
  skarp böjningskant uppkommen genom vikning eller veckning

vecka /vˈɛkːa/ (n)
Woche
  tidsperiod

vecka /vˈɛkːa/ (v)
falten

veckelbjörn /vˌɛkːəlbjˈœrn/ (n)
Wickelbär
  Potos flavus

veckodag /vˈɛkːoːdˌɑːɡ/ (n)
Wochentag
  någon av de sju dagarna i veckan

veckolig /vˈɛkːuːlˌɪɡ/ (adj)
wöchentlich
  som upprepas varje vecka

veckoligen /vˈɛkːuːlˌɪɡən/ (adv)
wochenweise, wöchentlich
  en gång om veckan
  varje vecka

veckopeng /vˈɛkːuːpˌɛŋ/ (n)
Taschengeld
  summa pengar som föräldrar ger till sina barn varje vecka

veckopress /vˈɛkːɔprˌɛs/ (n)
Wochenpresse
  sammanfattningen av alla veckotidningar

veckoslut /vˈɛkːɔslˌʉt/ (n)
Wochenende
  de sista dagarna i en vecka

veckotidning /vˈɛkːuːtˌiːdnɪŋ/ (n)
Wochenzeitschrift, Wochenzeitung, Illustrierte, Wochenschrift
  tidskrift som ges ut ungefär en gång per vecka

veckovis /vˈɛkːuːvˌiːs/ (adj)
wochenweise, wöchentlich
  en gång varje vecka

veckovis /vˈɛkːuːvˌiːs/ (adv)
wochenweise, wöchentlich
  synonym för veckoligen

ved /vˈeːd/ (n)
Totholz
  förvedad växtvävnad
Brennholz, Abfallholz
  trästycken

vedbod /vˈɛdbuːd/ (n)
Holzschuppen
  enklare byggnad i vilken man förvarar ved

vederbörande /vˈeːdərbˌøːrandə/ (adj)
betreffend, zuständig
  som avses eller berörs

vederbörlig /vˌeːdərbˈœrlɪɡ/ (adj)
gebührend
  behörig, tillbörlig

vederbörligen /vˌeːdərbˈœrlɪɡˌɛn/ (adv)
gebührend
  på ett vederbörligt sätt

vederfaras /vˈeːdərfˌaras/ (v)
widerfahren
  drabba
  få del av

vedergällning /vˈeːdərjˌɛlnɪŋ/ (n)
Vergeltung
  hämnd, revansch, bestraffning

vederlägga /vˈeːdərlˌɛɡa/ (v)
widerlegen
  motbevisa, lägga bevis emot

vedermöda /vˈeːdərmˌøːda/ (n)
Mühe, Widrigkeit
  svår möda, besvär

vedersakare /vˈeːdəʂˌakarə/ (n)
Widersacher, Widersacherin
  motståndare, fiende

vederstygglig /vˌeːdəʂtˈyːɡlɪɡ/ (adj)
abscheulich, scheußlich, schrecklich
  avskyvärd, vedervärdig

vedertagen /vˈeːdətˌɑːɡən/ (adj)
herkömmlich, althergebracht, gebräuchlich
  i allmänt bruk

vedervärdig /vˈeːdərvˌɛːrdɪɡ/ (adj)
widerlich, widerwärtig
  avskyvärd

vediska /vˈeːdɪskˌa/ (n)
Vedisch
  forntida indoariskt språk, föregångare till dagens sanskrit

vedkälke /vˈɛdkəlkə/ (n)
Holzschlitten
  stor kälke som används vintertid för transport av ved

vedlår /vˈɛdloːr/ (n)
Holzkiste, Holztruhe
  stor låda för förvaring av ved

vedstapel /vˈɛdstapəl/ (n)
Holzstoß
  vedtrave

vedtrave /vˈɛdtravə/ (n)
Holzstoß
  trave med ved

vedyxa /vˈeːdyːksˌa/ (n)
Hackbeil
  yxa som används för att klyva ved

vegan /vˈeːɡan/ (n)
Veganer, Veganerin

vegansk /vˈeːɡansk/ (adj)
vegan
  som enbart härstammar från växtriket

vegetabilisk /vˈeːjətˌabiːlˌɪsk/ (adj)
pflanzlich

vegetabilisk olja /vˈeːjətˌabiːlˌɪsk ˈɔlja/ (n)
Pflanzenöl, pflanzliches Öl
  flytande fett eller fettsyror, framställt ur vegetabiliska produkter

vegetarian /vˈeːjətˌariːˌan/ (n)
Vegetarier, Vegetarierin
  person som inte äter kött

vegetarisk /vˈeːjətˌarɪsk/ (adj)
vegetarisch

vegetation /vˌeːjətasxˈuːn/ (n)
Vegetation
  växtlighet

vegetationszon /vˌeːjətasxˈʊnssuːn/ (n)
Vegetationszone
  zon där en särskild växtlighet förekommer

vek /vˈeːk/ (adj)
weich
  som lätt böjs, mjuk
  som lätt påverkas känslomässigt
  svag och kraftlös

veklighet /vˈeːklɪɡhˌeːt/ (n)
Weichlichkeit
  det att vara veklig

vekling /vˈeːklɪŋ/ (n)
Schwächling, Weichling
  vek, svag person

vekna /vˈeːkna/ (v)
erweichen
  mjukna

vektor /vˈeːktɔr/ (n)
Vektor

vektoranalys /vˈeːktuːrˌanalˌyːs/ (n)
Vektoranalysis
  område inom matematiken

vektorgrafik /vˌeːktɔrɡrafˈiːk/ (n)
Vektorgrafik

vektorrum /vˈeːktɔrˌɵːm/ (n)
Vektorraum

vela /vˈeːla/ (v)
unentschlossen sein, zaudern
  ha svårt för att bestämma sig

velour /vˈeːluːˌʉr/ (n)
Velours
  mjukt, sammetslent tyg

vem /vˈɛm/ (pronoun)
wer
  vilken person

vemod /vˈeːmuːd/ (n)
Wehmut
  stillsam känsla av att något är över

vemodig /vˈeːmuːdˌɪɡ/ (adj)
wehmütig
  som rör känslan av vemod

ven /vˈeːn/ (n)
Vene
  blodkärl

venda /vˈɛnda/ (n)
Venda
  ett bantuspråk som talas främst i Sydafrika

vendetta /vˈɛndətːˌa/ (n)
Vendetta, Blutrache
  blodshämnd

venereologi /vˌeːnərəuːlˈoːɡiː/ (n)
Venerologie
  läran om sexuellt överförbara sjukdomar

venetiansk /vˈeːnətˌiːansk/ (adj)
venezianisch
  som rör Venedig eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

venetianska /vˈeːnətˌiːanskˌa/ (n)
Venetisch
  språk som talas i nordöstra Italien

venezuelan /vˈeːnəsˌʉəlˌan/ (n)
Venezolaner
  invånare

venezuelansk /vˈeːnəsˌʉəlˌansk/ (adj)
venezolanisch
  som rör Venezuela, dess folk, kultur eller geografi

venezuelanska /vˈeːnəsˌʉəlˌanska/ (n)
Venezolanerin
  kvinna från Venezuela

ventil /vˈɛntiːl/ (n)
Ventil, Klappe
  anordning som styr flöde av vätskor eller gaser i en ström som går genom t.ex. ett rör eller en ränna
Ventil
  en klaff som modifierar tonhöjden i blåsinstrument
Bullauge, rundes Fenster
  reglage för vädring i hus eller båtar

ventilator /vˈɛntiːlˌatɔr/ (n)
Gebläse, Ventilator
  maskin som sätter luften i rörelse

ventilera /vˈɛntiːlˌeːra/ (v)
belüften, ventilieren
  cirkulera luft
erörtern, ventilieren
  dryfta en sak
belüften, lüften, ventilieren
  ersätta gammal luft med fräsch

venusberg /vˈeːnɵsbərj/ (n)
Venushügel, Schamhügel

venuspassage /vˈeːnɵspˌasaɡə/ (n)
Venusdurchgang, Venustransit

vepsiska /vˈɛpsɪskˌa/ (n)
Wepsisch
  språk

veranda /vˈeːrandˌa/ (n)
Veranda

verandadörr /vˌeːrandadˈœr/ (n)
Verandatür
  dörr som vetter mot en veranda

verb /vˈɛrb/ (n)
Verb, Zeitwort, Verbum
  ordklass för ord som uttrycker något man gör

verbal /vˈɛrbal/ (adj)
verbal, mündlich
  som rör språket

verbpartikel /vˈɛrbpatˌiːkəl/ (n)
Verbpartikel
  ett ord som binds till ett verb för att ge detta en specificerad betydelse

verifiera /vˈeːriːfˌiːərˌa/ (v)
verifizieren
  kontrollera fakticitet

veritabel /vˈeːriːtˌabəl/ (adj)
veritabel
  verklig, äkta, autentisk, riktig

verk /vˈɛrk/ (n)
Werk
  artistisk skapelse
  något som skapats
  anläggning
  myndighet

verka /vˈɛrka/ (v)
scheinen, wirken
  göra intryck, förefalla
wirken
  ha en verkan
  utöva verksamhet

verkan /vˈɛrkan/ (n)
Wirkung
  resultat av yttre kraft
  (fysik) integral av energi

verklig /vˈɛrklɪɡ/ (adj)
wirklich
  ej påhittad
  förstärkningsord

verkligen /vˈɛrklɪɡˌɛn/ (adv)
wirklich

verklighet /vˈɛrklɪɡhˌeːt/ (n)
Wirklichkeit, Realität

verkningsgrad /vˈɛrknɪŋsɡrˌad/ (n)
Wirkungsgrad

verksam /vˈɛrksam/ (adj)
tätig
  som arbetar
wirksam
  som har en verkan

verksamhet /vˈɛrksamhˌeːt/ (n)
Wirksamkeit
  det att ha viss verkan
Tätigkeit
  det att vara verksam

verkstad /vˈɛrkstad/ (n)
Werkstatt

verkstadsindustri /vˈɛrkstadsˌɪndɵstrˌiː/ (n)
Maschinenbauindustrie, metallverarbeitende Industrie
  industrigren som tillverkar produkter av metall

verkställa /vˈɛrkstəlˌa/ (v)
ausführen, bewerkstelligen, vollstrecken, vollziehen

verkställande /vˈɛrkstəlˌandə/ (adj)
vollziehend
  presensparticip av verkställa

verkställande direktör /vˈɛrkstəlˌandə dˈɪrəktˌøːr/ (n)
Geschäftsführer, Vorstandsvorsitzender, Generaldirektor
  person som leder ett aktiebolag

verkställighet /vˈɛrkstəlˌɪɡheːt/ (n)
Vollstreckung, Vollzug
  det att exekvera en dom eller ett beslut

verktyg /vˈɛrktyːɡ/ (n)
Werkzeug

verktygslåda /vˈɛrktyːɡslˌoːda/ (n)
Werkzeugkiste, Werkzeugkasten

vermicelli /vˈɛrmiːsˌɛliː/ (n)
Vermicelli
  lång rund pasta, något tunnare än spaghetti

vers /vˈɛʂ/ (n)
Vers, Strophe
  avsnitt av en längre text (oftast sångtext)
Vers
  dikt

versal /vˈɛʂal/ (n)
Großbuchstabe, Majuskel, Versal, Versalie
  stor bokstav

verserad /vˈɛʂeːrˌad/ (adj)
gewandt, versiert
  belevad, artig, världsvan

versmått /vˈɛʂmɔt/ (n)
Versmaß
  rytmiskt mönster i verser

verst /vˈɛʂt/ (n)
Werst
  längdmått

vertikal /vˈɛtiːkal/ (adj)
senkrecht, vertikal

vesir /vˈeːsiːr/ (n)
Wesir
  muhammedansk ämbetsman

vessla /vˈɛsla/ (n)
Wiesel
  en art i familjen mårddjur

vestibul /vˈɛstiːbˌʉl/ (n)
Vestibül, Eingangshalle, Lobby, Vorhalle

veta /vˈeːta/ (v)
wissen
  ha kunskap, visshet eller kännedom
kennen, wissen
  känna till

veta hur en slipsten ska dras /vˈeːta hˈʉr ɛn slˈɪpstən skɑː drˈɑːs/ (v)
den Bogen raus haben
  veta hur man ska göra

veta hut /vˈeːta hˈʉt/ (v)
schämen
  uppföra sig anständigt enligt de regler som gäller

veta var skon klämmer /vˈeːta vɑːr skˈuːn klˈɛmər/ (v)
wissen, wo der Schuh drückt
  veta om problemet

vete /vˈeːtə/ (n)
Weizen
  spannmål i vetesläktet
  vanligt vete

vetebröd /vˈeːtəbrˌøːd/ (n)
Hefegebäck, Hefekuchen, Weizenbrot
  bröd gjort på vetemjöl

vetekli /vˈeːtəklˌiː/ (n)
Weizenkleie
  avfallsprodukt vid slipning av vete

vetemjöl /vˈeːtəmjˌøːl/ (n)
Weizenmehl

vetenskap /vˈeːtənskˌɑːp/ (n)
Wissenschaft

vetenskaplig /vˈeːtənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
wissenschaftlich

vetenskapligt /vˈeːtənskˌɑːplɪkt/ (adv)
wissenschaftlich
  avledning till adjektivet vetenskaplig

vetenskapsakademi /vˈeːtənskˌɑːpsakˌadəmˌiː/ (n)
Akademie der Wissenschaften
  akademi (lärt sällskap) för vetenskap (naturvetenskap)

vetenskapshistoria /vˈeːtənskˌɑːpshɪstˌuːriːˌa/ (n)
Wissenschaftsgeschichte
  studiet av människans förståelse av världen utifrån ett historiskt perspektiv

vetenskapsman /vˈeːtənskˌɑːpsman/ (n)
Wissenschaftler, Wissenschaftlerin

vetenskapsteori /vˈeːtənskˌɑːpstəˌuːriː/ (n)
Wissenschaftstheorie
  en gren inom filosofiämnet som undersöker vetenskaplig metodik och teoriers uppkomst och funktion

veteran /vˈeːteːrˌan/ (n)
Veteran, Veteranin
  person som deltagit som stridande i ett krig

veteranbil /vˈeːteːrˌanbiːl/ (n)
Oldtimer
  bil som är äldre än 50 år

veteranbilsmuseum /vˈeːteːrˌanbɪlsmˌʉsəˌʉm/ (n)
Oldtimermuseum
  museum med veteranbilar

veterinär /vˈeːteːrˌiːnɛːr/ (n)
Tierarzt, Veterinär, Tierärztin, Veterinärin

veteöl /vˈeːtəˌøːl/ (n)
Weizenbier
  öl som görs med vete

vetgirig /vˈɛtjiːrˌɪɡ/ (adj)
wissbegierig
  intresserad av att veta eller få reda på allt

veto /vˈeːtuː/ (n)
Veto
  nejröst

vetorätt /vˈeːtuːrˌɛt/ (n)
Vetorecht
  rätt att lägga in ett veto

vetskap /vˈɛtskɑːp/ (n)
Wissen

vett /vˈɛt/ (n)
Verstand
  förstånd, omdöme, förnuft

vetta /vˈɛtːa/ (v)
führen
  vara orienterad mot, vända sig emot

vettig /vˈɛtːɪɡ/ (adj)
vernünftig, verständig
  som är förnuftig

vettlös /vˈɛtløːs/ (adj)
sinnlos, unsinnig, witzlos
  utan vett, oförståndig, oklok, oförnuftig, sanslös, vansinnig, galen

vettskrämd /vˈɛtskrəmd/ (adj)
außer sich vor Schreck
  extremt skrämd

vev /vˈeːv/ (n)
Kurbel
  spak med handtag som används för att vrida runt något

veva /vˈeːva/ (v)
kurbeln
  driva något genom att vrida

vevlira /vˈɛvliːrˌa/ (n)
Drehleier
  stränginstrument

vevstake /vˈɛvstakə/ (n)
Pleuelstange, Kuppelstange, Kurbelstange

vi /vˈiː/ (pronoun)
wir
  personligt pronomen i första person plural nominativ

via /vˈiːa/ (n)
Via
  väg

via /vˈiːa/ (preposition)
via, über
  längs med eller genom
via
  med hjälp av

viadukt /vˈiːadˌɵkt/ (n)
Viadukt, Talbrücke
  bro

vibrafon /vˌɪbrafˈoːn/ (n)
Vibrafon, Vibraphon

vibration /vˌɪbrɑːsxˈuːn/ (n)
Vibration, Schwingung

vibrator /vˈɪbrɑːtˌɔr/ (n)
Vibrator
  apparat som verkar genom vibrationer (t ex vid vägbygge, massage m m)

vibrera /vˈɪbreːrˌa/ (v)
vibrieren

vice versa /vˈiːsə vˈɛʂa/ (adv)
umgekehrt, vice versa
  omvänt, med ombytta positioner

vicka /vˈɪkːa/ (v)
schaukeln
  balansera
kippen
  svänga; gunga

vickning /vˈɪknɪŋ/ (n)
Nachtmahlzeit
  måltid som intas sent på natten, oftast i samband med en fest och ofta improviserad

vid /vˈiːd/ (adj)
weit
  bred, med stor utsträckning

vid /vˈiːd/ (preposition)
bei, um, mit
mit
  med avseende på, när det gäller
bei
  nära eller intill viss plats
um
  nära till viss tidpunkt

vidare /vˈiːdarə/ (adv)
weiter
  längre fram, fortsätta

vidarebefordra /vˈiːdarəbəfˌuːrdra/ (v)
weitergeben, weiterbefördern, weiterleiten

vidarebefordran /vˈiːdarəbəfˌuːrdran/ (n)
Weiterbeförderung, Weitergabe
  det att vidare­befordra

vidareutveckla /vˈiːdarəˌʉtvəklˌa/ (v)
weiterentwickeln

vidd /vˈɪd/ (n)
Weite
  bredd

vide /vˈiːdə/ (n)
Weide

videobandspelare /vˈiːdəˌuːbandspˌeːlarə/ (n)
Videorekorder
  apparat

videofil /vˈiːdəˌuːfiːl/ (n)
Videodatei
  (digital) fil som representerar en video (rörliga bilder, ofta med tillhörande synkroniserat ljud)

videokamera /vˈiːdəˌuːkamˌeːra/ (n)
Videokamera

videsparv /vˈiːdəspˌarv/ (n)
Waldammer

vidga /vˈɪdɡa/ (v)
erweitern, weiten, aufreißen (Augen)

vidimera /vˈiːdiːmˌeːra/ (v)
beglaubigen, vidimieren

vidjehortensia /vˈɪdjəhˌuːtənsˌiːa/ (n)
Wald-Hortensie
  en art (Hydrangea arborescens) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae)

vidlyftig /vˈɪdlyftˌɪɡ/ (adj)
umfangreich, weitschweifig
  med alltför stort omfång

vidmakthålla /vˈɪdmakthˌɔla/ (v)
aufrechterhalten, beibehalten, erhalten
  göra att något fortsätter

vidmakthållande /vˈɪdmakthˌɔlandə/ (n)
Aufrechterhaltung, Beibehaltung, Erhaltung
  bevarande

vidrig /vˈɪdrɪɡ/ (adj)
widerlich, widerwärtig

vidrighet /vˈɪdrɪɡhˌeːt/ (n)
Widerwärtigkeit
  det att vara vidrig
  något vidrigt

vidröra /vˈɪdrøːrˌa/ (v)
berühren
  beröra

vidskepelse /vˈɪdsxəpˌɛlsə/ (n)
Aberglaube
  tro på övernaturliga krafter

vidskeplig /vˈɪdsxəplˌɪɡ/ (adj)
abergläubisch, abergläubig
  halv=|

vidsträckt /vˈɪdstrəkt/ (adj)
weit, ausgedehnt

vidsynt /vˈɪdsynt/ (adj)
tolerant, weitsichtig
  tolerant

vidta /vˈɪdta/ (v)
treffen, vornehmen
  genomföra åtgärdar

vidunder /vˈiːdɵndər/ (n)
Ungeheuer
  ohygglig uppenbarelse

vidunderlig /vˈiːdɵndˌɛrlɪɡ/ (adj)
ungeheuerlich
  ohygglig

vidvinkelobjektiv /vˈɪdvɪŋkəlˌɔbjəktˌiːv/ (n)
Weitwinkelobjektiv
  objektiv med kort brännvidd och därför stor bildvinkel

vidöppen /viːdˈœpən/ (adj)
weitgeöffnet

vietnames /vˈiːətnˌaməs/ (n)
Vietnamese, Vietnamesin

vietnamesisk /vˈiːətnˌaməsˌɪsk/ (adj)
vietnamesisch

vietnamesiska /vˈiːətnˌaməsˌɪska/ (n)
Vietnamesin
  kvinna från Vietnam
Vietnamesisch
  språk

vifta /vˈɪfta/ (v)
wedeln, winken

vig /vˈɪɡ/ (adj)
gelenkig, geschmeidig
  1. rörlig i kroppen
beweglich
  2. intellektuellt rörlig

viga /vˈiːɡa/ (v)
trauen
  förena i äktenskap
weihen
  helga, välsigna, göra helig

vigg /vˈɪɡ/ (n)
Reiherente
  andfågeln Aythya fuligula

vigning /vˈɪŋnɪŋ/ (n)
Weihe
  ceremoniell akt i kyrkan

vigsel /vˈɪɡsəl/ (n)
Trauung

vigselring /vˈɪɡsəlrˌɪŋ/ (n)
Ehering, Trauring

vigvatten /vˈɪɡvatːən/ (n)
Weihwasser
  invigt (saltblandat) vatten i katolska kyrkor

vigvattenskål /vˈɪɡvatːˌɛnskoːl/ (n)
Weihwasserbecken
  skål med vigvatten som finns intill ingångsdörrar på katolska kyrkor

vik /vˈiːk/ (n)
Bucht

vika /vˈiːka/ (v)
falten, knicken
  lägga dubbelt
abbiegen, einbiegen, sich biegen
  svänga

vika undan /vˈiːka ˈɵndan/ (v)
ausweichen, nachgeben
  flytta sig åt sidan

vikariat /vˈiːkarˌiːat/ (n)
Vertretung
  tjänstgöring som vikarie

vikarie /vˈiːkarˌiːə/ (n)
Vertreter, Vertreterin
  ställföreträdare, person som gör en annan anställds arbete när denna inte själv kan göra det

vikariera /vˈiːkarˌiːərˌa/ (v)
vertreten
  arbeta som vikarie

viking /vˈiːkɪŋ/ (n)
Wikinger
  betydelser 1 och 2

vikingaskepp /vˈiːkɪŋˌasxəp/ (n)
Wikingerschiff
  skepstyp som användes av vikingarna

vikingatid /vˈiːkɪŋˌatiːd/ (n)
Wikingerzeit
  den skandinaviska järnålderns sista period

vikingatida /vˈiːkɪŋˌatiːdˌa/ (adj)
wikingerzeitlich
  som rör eller utspelar sig under vikingatiden

vikt /vˈɪkt/ (adj)
gefaltet
  som har vikts

vikt /vˈɪkt/ (n)
Wichtigkeit, Gewicht
  betydelse
Gewicht
  massa
  föremål med bestämd massa

viktig /vˈɪktɪɡ/ (adj)
wichtig
  som har stor betydelse

viktoriansk /vˈɪktuːrˌiːansk/ (adj)
viktorianisch
  (historia) som har avseende på brittiska drottningen Viktoria av Storbritannien

viktualie /vˈɪktʉˌaliːə/ (n)
Viktualien
  livsmedel

vila /vˈiːla/ (n)
Ruhe
  samma läge
  inaktivitet
Ruhepause
  vilostund

vila /vˈiːla/ (v)
ruhen, ausruhen
  vara inaktiv
ausruhen
  vara inaktiv, reflexiv

vila på lagrarna /vˈiːla poː lˈɑːɡrarnˌa/ (v)
auf seinen Lorbeeren ausruhen
  avstå från ytterligare framgångar

vila ut /vˈiːla ˈʉt/ (v)
ausruhen
  undvika att anstränga sig eller delta i ansträngande verksamhet så länge att man inte längre har behov av det

vilamoviska /vˈiːlamˌuːvɪskˌa/ (n)
Wilmesaurisch
  ett västgermanskt språk som talas i staden Wilamowice på gränsen mellan Schlesien och Lillpolen i Polen

vild /vˈɪld/ (adj)
wild
  växter
  person

vildand /vˈɪldand/ (n)
Wildente
  and

vildbasare /vˈɪldbasˌarə/ (n)
Wildfang

vilddjur /vɪljˈʉr/ (n)
Unmensch
  odjur
Wildtier
  vilt djur

vilde /vˈɪldə/ (n)
Wilde, Wilder
  (folkvald) politiker som inte (längre) tillhör något parti
Wilder, Barbar, Wilde
  medlem av naturfolk utanför civilisationen

vildget /vˈɪldɡət/ (n)
Wildziege
  Capra aegagrus, stamformen till tamgeten

vildkatt /vˈɪldkat/ (n)
Wildkatze
  något vilt kattdjur

vildmark /vˈɪldmark/ (n)
Wildnis
  obebyggt och opåverkat område

vildsvin /vɪldsvˈiːn/ (n)
Wildschwein, Eber
  svin levande i vilt tillstånd

vildsvinskött /vˌɪldsvɪnsxˈœt/ (n)
Wildschweinfleisch
  kött av vildsvin

vildäpple /vˈɪldəplə/ (n)
Holzapfel
  frukt från vildapeln

vilja /vˈɪlja/ (n)
Wille

vilja /vˈɪlja/ (v)
wollen

viljestark /vˈɪljəstˌark/ (adj)
willensstark
  som ha en stark vilja

viljestyrka /vˈɪljəstˌyrka/ (n)
Willensstärke

vilken /vˈɪlkən/ (pronoun)
welche, welcher, welches
  den (som)
der, das, die
  som
welcher, welche, welches
  vad för någon

villa /vˈɪla/ (n)
Villa, Einfamilienhaus
  hus
Täuschung, Irrtum
  villfarelse

villaägare /vˈɪlaˌɛːɡarə/ (n)
Eigenheimbesitzer, Eigenheimbesitzerin, Villenbesitzer, Villenbesitzerin
  person som äger en villa

villebråd /vˈɪləbrˌoːd/ (n)
Wildbret
  djur som jagas

villfarelse /vˈɪlfarˌɛlsə/ (n)
Irrtum, Wahn
  oriktig uppfattning

villig /vˈɪlɪɡ/ (adj)
willig, bereit, bereitwillig
  positivt inställd till

villkor /vˈɪlkoːr/ (n)
Bedingung, Auflage

villkorlig dom /vˈɪlkoːrlˌɪɡ dˈɔm/ (n)
Bewährungsstrafe
  dom som träder i kraft endast om den dömde begår nytt brott under viss tid efter domen

villoväg /vɪlˈoːvɛːɡ/ (n)
Irrweg
  väg som leder fel

villrådig /vˈɪlroːdˌɪɡ/ (adj)
unschlüssig
  rådvill, obeslutsam, osäker

villrådighet /vˈɪlroːdˌɪɡheːt/ (n)
Unschlüssigkeit
  det att vara villrådig

viloplats /vˈiːlɔplˌats/ (n)
Ruheplatz
  plats där man kan vila

vilse /vˈɪlsə/ (adv)
irre

vilseleda /vˈɪlsəlˌeːda/ (v)
irreführen, täuschen

vilseledande /vˈɪlsəlˌeːdandə/ (adj)
irreführend
  presensparticip av vilseleda

vilseledning /vˈɪlsəlˌeːdnɪŋ/ (n)
Irreführung
  det att vilseleda

vilstol /vˈɪlstuːl/ (n)
Liegestuhl
  ett slags stol utformad för att behagligt kunna sitta och vila i

vilt /vˈɪlt/ (n)
Wild, Wildbret

viltolycka /vˈɪltuːlˌykːa/ (n)
Wildunfall
  trafikolycka med vilt (vilda djur)

vimla /vˈɪmla/ (v)
wimmeln
  förekomma i stor och oordnad mängd

vimmel /vˈɪməl/ (n)
Gewimmel
  stor, rörlig och oordnad mängd

vimmelkantig /vˈɪməlkˌantɪɡ/ (adj)
schwindelig
  virrig, under psykisk obalans

vimpel /vˈɪmpəl/ (n)
Wimpel
  långt spetsigt (eller kluvet) band av flaggduk

vin /vˈiːn/ (n)
Wein
  alkoholhaltig dryck på jäst druvjuice

vina /vˈiːna/ (v)
heulen, pfeifen
  om vind
pfeifen
  susa

vinblad /vˈɪnblɑːd/ (n)
Weinblatt
  blad från vinranka

vinbladsdolme /vˈɪnblɑːdsdˌɔlmə/ (n)
Weinblatt, gefüllt
  fyllda vinblad

vinbär /vˈɪnbɛːr/ (n)
Johannisbeere
  frukten från vinbärsbusken

vinbärskräm /vˈɪnbɛːʂkrˌɛːm/ (n)
Johannisbeercreme
  kräm som är gjord på vinbär

vinbärssaft /vˈɪnbɛːʂˌaft/ (n)
Johannisbeersaft
  saft gjord på vinbär

vind /vˈɪnd/ (adj)
verzogen, schief, windschief
  skev

vind /vˈɪnd/ (n)
Wind
  luftström
Dachboden, Speicher
  övre våning

vinda /vˈɪnda/ (n)
Winde
  en växt i familjen vindeväxter (Convolvulaceae).
Garnwinde
  snurrbar konstruktion som spänner ut garnhärvor för nystning

vinda /vˈɪnda/ (v)
winden
  vara vindögd

vindbrygga /vˈɪndbryɡˌa/ (n)
Zugbrücke
  typ av klaffbro som kan hissas upp med vindspel

vindenergi /vˈɪndənˌɛrjiː/ (n)
Windenergie, Windkraft
  kinetiska energin som vind innehåller
Windenergie
  praktiskt utnyttjad energi

vindfälle /vˈɪndfələ/ (n)
Windbruch
  kullblåst träd

vindfång /vˈɪndfɔŋ/ (n)
Windfang
  litet rum mellan ytterdörr och dörr till korridor

vindhastighet /vˈɪndhastˌɪɡheːt/ (n)
Windgeschwindigkeit
  hastighet som vind blåser med

vindil /vˈɪndiːl/ (n)
Windbö, Windböe, Windstoß
  en svag vindpust

vindkraftspark /vˈɪndkraftspˌark/ (n)
Windpark
  samling vindkraftverk

vindkraftverk /vˈɪndkraftvˌɛrk/ (n)
Windkraftwerk
  maskinkonstruktion

vindmätare /vˈɪndmɛːtˌarə/ (n)
Windmesser
  instrument som mäter vindstyrka (vindhastighet) och vindriktning

vindpust /vˈɪndpɵst/ (n)
Lüftchen, Windhauch
  kort stöt av luft

vindriktning /vˈɪndrɪktnˌɪŋ/ (n)
Windrichtung

vindruta /vˈɪndrʉtˌa/ (n)
Windschutzscheibe, Frontscheibe
  framruta

vindrutetorkare /vˈɪndrʉtətˌɔrkarə/ (n)
Scheibenwischer

vindruva /vˈɪndrʉvˌa/ (n)
Weintraube

vindsfönster /vɪndsfˈœnstər/ (n)
Dachfenster
  fönster som är inbyggt på husets tak, takfönster

vindskupa /vˈɪndskʉpˌa/ (n)
Dachgaube, Gaube
  utskjutande del (kupa) av taket av ett hus med fönster in mot vinden (takvåningen)

vindskydd /vˈɪndsxyd/ (n)
Schutzhütte
  mindre byggnad ger vandrare skydd mot vädret
Windschutz
  plank eller dylikt med syfte att agera skydd mot vind när det blåser, att bibehålla lä bakom det

vindsnurra /vˈɪndsnɵrˌa/ (n)
Windrad
  pinne med propeller

vindspel /vˈɪndspeːl/ (n)
Windspiel
  musikinstrument
Handwinde, Spill
  teknik: manuellt manövrerad vinsch

vindstilla /vˈɪndstɪlˌa/ (adj)
windstill
  utan vind

vindstilla /vˈɪndstɪlˌa/ (n)
Flaute, Windstille
  avsaknad av vind

vindstrappa /vˈɪndstrapˌa/ (n)
Bodentreppe
  trappa som vetter upp mot vinden

vindstöt /vˈɪndstøːt/ (n)
Windstoß
  kastby, vindil, vindkast

vindsvåning /vˈɪndsvoːnˌɪŋ/ (n)
Dachgeschoss

vinfat /vɪnfˈat/ (n)
Weinfass
  fat för lagring av vin

vinflaska /vɪnflˈaska/ (n)
Weinflasche
  flaska med eller för vin

vinfläck /vɪnflˈɛk/ (n)
Weinfleck
  fläck (på någon yta) bestående av vin

vinge /vˈɪŋə/ (n)
Flügel, Schwinge, Tragfläche
  tunn del som ger lyftkraft

vingklippa /vˈɪŋklɪpˌa/ (v)
Flügel, stutzen
  klippa vingpennorna på en fågel så den inte kan flyga
  ta ifrån någon viss makt eller handlingsförmåga

vingla /vˈɪŋla/ (v)
schwanken, torkeln, wackeln
  vara ostadig
schwanken, wanken
  vara ostadig i sina beslut eller åsikter

vinglas /vˈɪŋlas/ (n)
Weinglas
  glas för vin

vinglig /vˈɪŋlɪɡ/ (adj)
wackelig, wacklig, wankend
  som vinglar
wackelig, schwankend, wacklig, wankend
  vacklande, osäker, obeslutsam

vingpenna /vˈɪŋpənˌa/ (n)
Federkiel, Schreibfeder
  skrivverktyg
Flügelfeder
  stor vingfjäder på fåglar

vingspets /vˈɪŋspəts/ (n)
Flügelspitze
  spetsen på en vinge

vingård /vˈɪŋoːrd/ (n)
Weinberg
  anläggning för odling av vindruvor (och produktion av vin)

vinjett /vˈɪnjət/ (n)
Vorspann
  media

vink /vˈɪŋk/ (n)
Wink
  antydd önskan
  diskret anvisning
  handrörelse

vinka /vˈɪŋka/ (v)
winken
  röra handen fram och tillbaka, eller uppåt och nedåt

vinkel /vˈɪŋkəl/ (n)
Winkel
  matematik

vinkelrät /vˈɪŋkəlrˌɛːt/ (adj)
rechtwinklig

vinkelsumma /vˈɪŋkəlsˌɵma/ (n)
Winkelsumme
  summan av alla inre vinklar i en polygon

vinkylare /vˈɪŋkyːlˌarə/ (n)
Weinkühler
  kärl för att hålla vin kyl

vinkypare /vˈɪŋkyːpˌarə/ (n)
Sommelier, Weinkellner

vinkällare /vˈɪŋkəlˌarə/ (n)
Weinkeller
  källarutrymme där man lagrar vin

vinlista /vˈɪnlɪstˌa/ (n)
Weinkarte
  lista över alla viner som på en restaurang kan serveras till maten

vinn /vˈɪn/ (n)
Gewinn

vinna /vˈɪna/ (v)
gewinnen
  gå segrande ur en tävling
  erhålla ett tillskott av något värdefullt

vinnande /vˈɪnandə/ (adj)
gewinnend

vinnare /vˈɪnarə/ (n)
Gewinner, Gewinnerin
  någon som vunnit något värdefullt
Gewinner, Sieger, Gewinnerin, Siegerin
  person eller djur som vunnit i tävling

vinning /vˈɪnɪŋ/ (n)
Gewinn
  ekonomisk vinst
  fördel

vinranka /vˈɪnraŋkˌa/ (n)
Rebe, Weinrebe
  buske som har vindruvor som frukt
Weinranke
  ranka av en vinstock

vinröd /vˈɪnrøːd/ (adj)
weinrot
  en färg

vinsch /vˈɪnʃ/ (n)
Winde, Winsch
  maskin som används för att rulla upp ett rep eller en vajer

vinst /vˈɪnst/ (n)
Gewinn
  ekonomisk förtjänst
Lohn
  pris
Sieg
  seger

vinstock /vˈɪnstɔk/ (n)
Rebstock, Weinstock
  buske som har vindruvor som frukt

vinter /vˈɪntər/ (n)
Winter
  årstid mellan höst och vår

vinterdäck /vˈɪntərdˌɛk/ (n)
Winterreifen

vintergäck /vˈɪntərjˌɛk/ (n)
Winterling

vinterhalvår /vˌɪntərhalvˈoːr/ (n)
Winterhalbjahr
  ett halvt år under vintern, mellan 1 oktober och 31 mars

vinterhämpling /vˈɪntərhˌɛmplɪŋ/ (n)
Berghänfling

vinteridrottare /vˈɪntərˌɪdrɔtːˌarə/ (n)
Wintersportler, Wintersportlerin
  person som utövar vintersport

vinterjacka /vˈɪntərjˌakːa/ (n)
Winterjacke
  ytterplagg för bålen som används vintertid

vinterkappa /vˈɪntərkˌapa/ (n)
Wintermantel
  kappa avsedd för kallt vinterväder

vinterkläder /vˈɪntərklˌɛːdər/ (n)
Winterkleider, Winterkleidung
  tjocka och varma kläder som är lämpliga att bäras under vintern när det är kallt

vinterkväll /vˈɪntərkvˌɛl/ (n)
Winterabend
  kväll på vintern

vinterkyla /vˈɪntərkˌyːla/ (n)
Winterkälte, Winterkühle
  (kraftig) kyla (utomhus, d.v.s. atmosfär med (mycket) låg temperatur regionalt vid jordytan) på vintern eller som på vintern

vintermorgon /vˈɪntərmˌɔrɡɔn/ (n)
Wintermorgen
  morgon på vintern

vintermånad /vˈɪntərmˌoːnad/ (n)
Wintermonat
  en månad under vinterhalvåret
November
  november

vinternatt /vˈɪntərnˌat/ (n)
Winternacht
  natt i vintertid

vintersko /vˈɪntəʂkˌuː/ (n)
Winterschuh
  (grövre och varmare) sko lämplig att användas på vintern (t.ex. i kyla och snö)

vintersolstånd /vˈɪntəʂˌɔlstoːnd/ (n)
Wintersonnenwende
  tidpunkt på året då solen har sin lägsta middagshöjd

vintersport /vˈɪntəʂpˌɔt/ (n)
Wintersport
  sport

vintersömn /vˌɪntəʂˈœmn/ (n)
Winterschlaf
  sömnliknande tillstånd hos djur under vintern

vintertid /vˈɪntətˌiːd/ (n)
Winterzeit
  tiden under vintern

vinterväder /vˈɪntərvˌɛːdər/ (n)
Winterwetter
  väder som råder under vintern, särskilt karaktäristiskt sådant med snöfall och minusgrader

vinthund /vˈɪnthɵnd/ (n)
Windhund

vintrig /vˈɪntrɪɡ/ (adj)
winterlich
  som symboliserar vintern

vinyl /vˈiːnyːl/ (n)
Vinyl
  en förening av kol och väte som ingår i ett flertal plaster

vinylklorid /vˈiːnylklˌuːriːd/ (n)
Chlorethen, Monochlorethen
  kemisk förening av kol, väte och klor

vinäger /vˈiːnɛːjər/ (n)
Essig, Weinessig

vinägrett /vˈiːnəɡrˌɛt/ (n)
Vinaigrette
  dressing

viol /vˈiːuːl/ (n)
Veilchen
  någon av de mellan 400 - 500 växtarter i släktet violer , i familjen violväxter
Veilchengeschmack
  smak ursprungligen från sirap av socker och stötta kronblad av luktviol, men som idag ofta utvinns av violrot som doftar likt viol, men som i själva verket är rötter från en sorts iris

viola /vˈiːuːlˌa/ (n)
Bratsche, Viola

violett /vˈiːuːlˌɛt/ (adj)
violett
  som har en färg med frekvens 690...789 THz

violin /vˌiːuːlˈiːn/ (n)
Geige, Violine

violinist /vˈiːuːlˌiːnɪst/ (n)
Violinist, Geiger, Geigerin, Violinistin

violone /vˈiːuːlˌɔnə/ (n)
Violone
  föregångare till dagens kontrabas

violsnäcka /vˈiːɔlsnˌɛkːa/ (n)
Seeschwalbe
  en blötdjursart (Glaucus atlanticus) inom familjen Glaucidae

vippa /vˈɪpa/ (n)
Flipflop, Kippstufe
  digital komponent
Rispe
  typ av blomställning med småax i klase

vippa /vˈɪpa/ (v)
wippen
  svänga med
kippen
  välta omkull

vipphortensia /vˈɪphuːtˌɛnsiːˌa/ (n)
Rispen-Hortensie
  en art (Hydrangea paniculata) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae)

vireo /vˈiːrəˌuː/ (n)
Vireo
  ett släkte tättingar som lever i Amerika

virka /vˈɪrka/ (v)
häkeln

virke /vˈɪrkə/ (n)
Bauholz, Holz
  timmerråvara

virkning /vˈɪrknɪŋ/ (n)
Häkelarbeit
  textil produkt som framställs med ovanstående teknik
Häkelei, Häkeln
  textil teknik som utförs med en virknål

virologi /vˌiːruːlˈoːɡiː/ (n)
Virologie

virra /vˈɪra/ (v)
umherirren
  planlöst och förvirrat förflytta sig

virrig /vˈɪrɪɡ/ (adj)
verwirrt, wirr

virrvarr /vˈɪrvar/ (n)
Gewirr, Wirrwarr
  stor oreda

virtuell /vˈɪtʉˌɛl/ (adj)
virtuell

virtuos /vˈɪtʉˌuːs/ (adj)
virtuos
  mästerlig, ytterligt skicklig

virtuos /vˈɪtʉˌuːs/ (n)
Virtuose, Virtuosin
  tekniskt mycket skicklig konstnär

virus /vˈiːrʉs/ (n)
Virus
  biologisk enhet
Virus, Computervirus
  datorvirus

virvel /vˈɪrvəl/ (n)
Strudel, Wirbel
  rotationsrörelse i fluid (vätska eller gas)

virvelstorm /vˈɪrvəlstˌɔrm/ (n)
Wirbelsturm
  storm som blåser i förhållandevis snäv spiralform

virvla /vˈɪrvla/ (v)
wirbeln
  snurra runt, snabbt rotera

vis /vˈiːs/ (adj)
weise
  som besitter visdom

vis /vˈiːs/ (n)
Weise
  sätt

visa /vˈiːsa/ (n)
Lied, Weise
  musikstycke med sångtext

visa /vˈiːsa/ (v)
beweisen, belegen
  ge bevis för något
zeigen
  göra synligt

visa framfötterna /vˈiːsa framfˈœtːərnˌa/ (v)
zeigen, was man kann

visa var skåpet ska stå /vˈiːsa vɑːr skˈoːpət skɑː stˈoː/ (v)
den Weg vorgeben
  vara den som bestämmer

visare /vˈiːsarə/ (n)
Zeiger
  föremål som visar något

vischa /vˈɪʃa/ (n)
ländliche Gegend
  landsbygd

visdom /vˈɪsdɔm/ (n)
Weisheit
  det att vara vis

visdomstand /vˈɪsdɔmstˌand/ (n)
Weisheitszahn
  käkens innersta tand

visent /vˈiːsənt/ (n)
Wisent
  arten Bison bonasus

visera /vˈiːseːrˌa/ (v)
mit Sichtvermerk versehen
  granska och påteckna (dokument såsom pass)

visibel /vˈiːsiːbˌɛl/ (adj)
sichtbar
  synlig

vision /viːsxˈuːn/ (n)
Erscheinung, Halluzination
  hallucination
Vision
  idealbild
  uppenbarelse

visir /vˈiːsiːr/ (n)
Visier
  ansiktsskydd på hjälm
Wesir
  muhammedansk ämbetsman

visit /vˈiːsɪt/ (n)
Besuch, Visite

visitkort /vˈiːsɪtkˌɔt/ (n)
Visitenkarte
  litet kort med en persons namn och yrkesmässiga information

viska /vˈɪska/ (v)
flüstern, wispern
  tala mycket tyst

viskande /vˈɪskandə/ (adj)
flüsternd
  presensparticip av viska

viskande /vˈɪskandə/ (n)
Geflüster
  det att viska

viskos /vˈɪskuːs/ (n)
Viskose
  en sorts konstfibertyg
  en sorts trögflytande cellulosaprodukt för framställning av konstsilke

viskositet /vˈɪskuːsˌɪteːt/ (n)
Viskosität
  seghet

viskös /vˈɪsxøːs/ (adj)
dickflüssig, viskos

vismut /vˈɪsmʉt/ (n)
Bismut, Wismut

vismutnitrat /vˈɪsmʉtnˌɪtrɑːt/ (n)
Bismutnitrat
  kemisk förening av vismut, kväve och syre

vismutoxid /vˈɪsmʉtˌuːksiːd/ (n)
Bismutoxid, Wismutoxid
  kemisk förening av syre och vismut

vismutoxidklorid /vˈɪsmʉtˌuːksɪdklˌuːriːd/ (n)
Bismutchloridoxid, Bismutoxidchlorid, Bismutoxychlorid, Bismutylchlorid
  kemisk förening av vismut, klor och syre

vismuttrioxid /vˈɪsmɵtrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Bismutoxid, Wismutoxid
  kemisk förening av vismut och oxid

visning /vˈiːsnɪŋ/ (n)
Führung, Vorführung
  det att man öppnar upp en utställning, kulturarv som visas för allmänheten av guide eller någon ämneskunnig
Besichtigung
  det att, när man ska sälja sin bostad, folk får komma och kolla in bostaden som visas för dem av, oftast mäklare, men även i vissa fall ägaren

visp /vˈɪsp/ (n)
Schneebesen
  köksredskap
Besen
  slagverksinstrument

vispa /vˈɪspa/ (v)
quirlen, schlagen

vispad /vˈɪspad/ (adj)
gequirlt, geschlagen
  perfektparticip av vispa

vispgrädde /vˈɪspɡrədə/ (n)
Schlagsahne
  grädde som bildar skum
Schlagobers, Schlagsahne
  skum

vispning /vˈɪspnɪŋ/ (n)
Quirlen, Schlagen
  användning av en visp

viss /vˈɪs/ (adj)
bestimmt
  känt men outtalat något
sicher
  säker, utan tvivel
gewiss
  trygg och säker

visselpipa /vˈɪsəlpˌiːpa/ (n)
Pfeife, Trillerpfeife

vissen /vˈɪsən/ (adj)
welk

visserligen /vˈɪsərlˌɪɡən/ (adv)
allerdings, zwar
  anger instämmande fast (ofta) med reservation
allerdings, freilich
  utan tvivel

visshet /vˈɪsheːt/ (n)
Gewissheit
  fast övertygelse

vissla /vˈɪsla/ (v)
pfeifen
  framkalla pipande ljud

vissna /vˈɪsna/ (v)
welken, verwelken

vistas /vˈɪstas/ (v)
aufhalten, leben, wohnen

vistelse /vˈɪstəlsə/ (n)
Aufenthalt

visualisera /vˈiːsʉˌaliːsˌeːra/ (v)
visualisieren
  framställa i bild

visuell /vˈiːsʉˌɛl/ (adj)
visuell
  som har med synen att göra

visum /vˈiːsʉm/ (n)
Visum
  temporärt uppehållstillstånd

visumfrihet /vˈiːsɵmfrˌiːheːt/ (n)
Visumfreiheit
  frihet från krav på visum

vit /vˈiːt/ (adj)
weiß, weiss
  som har samma eller liknande färg som snö

vit /vˈiːt/ (n)
Weiß
  spelare som spelar med vita pjäser

vit dvärg /vˈiːt dvˈɛrj/ (n)
Weißer Zwerg
  tät, vit stjärna

vit kattost /vˈiːt kˈatːɔst/ (n)
Kleinblütige Malve

vit stork /vˈiːt stˈɔrk/ (n)
Weißstorch

vital /viːtˈɑːl/ (adj)
lebenskräftig, vital, voller Lebensfreude
  livskraftig
lebenswichtig, vital
  ytterst viktig

vitalisera /vˈiːtalˌiːseːrˌa/ (v)
beleben, vitalisieren
  förnya

vitalism /vˈiːtalˌɪsm/ (n)
Vitalismus
  uppfattningen att den organiska verkligheten inte fullt kan förklaras genom bara fysikalisk-kemiska mekanismer

vitamin /vˌiːtamˈiːn/ (n)
Vitamin

vitaminrik /vˈiːtamˌɪnriːk/ (adj)
vitaminreich
  som innehåller en stor mängd (olika) vitaminer

vitbrynad guan /vˈɪtbryːnˌad ɡˈʉan/ (n)
Weißbrauenguan
  fågelart

vitbrynad mes /vˈɪtbryːnˌad mˈeːs/ (n)
Weißbrauenmeise
  en art inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae)

vitbröstad nötväcka /vɪtbrˈœstad nˈœtvəkːˌa/ (n)
Carolinakleiber
  en fågelart inom familjen nötväckor

vitemaljerad /(en)vˈaɪtmɐldʒˌəɹad(sv)/ (adj)
weißemailliert
  emaljerad i vit färg

vitglödgad /vɪtɡlˈœdɡad/ (adj)
weißglühend
  upphettad till så hög temperatur att det glödjer med en vitaktig ton

vitgumpseglare /vˈɪtɡɵmpsˌeːɡlarə/ (n)
Kaffernsegler
  arten Apus caffer

vitgumpsnäppa /vˈɪtɡɵmpsnˌɛpa/ (n)
Weißbürzelstrandläufer

vithaj /vˈɪthaj/ (n)
Weißer Hai
  en art inom broskfiskfamiljen håbrandshajar (Lamnidae)

vithårig /vɪthˈoːrɪɡ/ (adj)
weißhaarig
  som har vitt hår

vitkindad gås /vˈɪtkɪndˌad ɡˈoːs/ (n)
Weißwangengans, Nonnengans

vitkål /vˈɪtkoːl/ (n)
Weißkohl, Weißkraut
  grönsak

vitkålssallad /vˈɪtkoːlsˌalad/ (n)
Weißkohlsalat, Weißkrautsalat
  sallad med vitkål som huvudbeståndsdel

vitling /vˈɪtlɪŋ/ (n)
Wittling, Merlan
  Merlangius merlangus

vitlök /vˈɪtløːk/ (n)
Knoblauch
  en art i löksläktet

vitlöksbröd /vɪtlˈœksbrøːd/ (n)
Knoblauchbrot
  bröd

vitlökssmör /vɪtlˈœksmøːr/ (n)
Knoblauchbutter
  smaksatt smör

vitna /vˈɪtna/ (v)
weiß werden

vitnackad svärta /vˈɪtnakːˌad svˈɛta/ (n)
Brillenente

vitnos /vˈɪtnuːs/ (n)
Weißschnauzendelfin

vitnäbbad islom /vˈɪtnəbˌad ˈɪslɔm/ (n)
Gelbschnabeltaucher

vitpeppar /vˈɪtpəpˌar/ (n)
weißer Pfeffer
  pepparfrukterna

vitrin /vɪtrˈiːn/ (n)
Vitrine
  skåp med glasdörr(ar), glastäckt låda, monter

vitriol /vˈɪtriːˌuːl/ (n)
Vitriol
  äldre benämning på några av svavelsyrans salter

vitryggig hackspett /vˈɪtryɡˌɪɡ hˈakspət/ (n)
Weißrückenspecht

vitrysk /vˈɪtrysk/ (adj)
weißrussisch, belarussisch
  som rör Vitryssland

vitryska /vˈɪtryskˌa/ (n)
Weißrussisch
  språk

vitryss /vˈɪtrys/ (n)
Belarusse, Weißrusse, Weißrussin, Belarussin
  person från Vitryssland

vits /vˈɪts/ (n)
Witz
  humoristisk kommentar eller berättelse
Sinn
  syfte, mening

vitsippa /vˈɪtsɪpˌa/ (n)
Buschwindröschen

vitstrupig sparv /vˈɪtstrʉpˌɪɡ spˈarv/ (n)
Weißkehlammer

vitsvansad titi /vˈɪtsvansˌad tˈiːtiː/ (n)
Weißschwanz-Springaffe
  en art inom däggdjursfamiljen Pitheciidae inom gruppen brednäsor

vitt guld /vˈɪt ɡˈɵld/ (n)
Weißgold
  sorts färgat guld som är en legering av guld blandat med nickel eller palladium

vitt vin /vˈɪt vˈiːn/ (n)
Weißwein
  dryck

vitten /vˈɪtːən/ (n)
Wittenpfennig
  mynt

vittja /vˈɪtja/ (v)
absuchen
  tömma på fångst

vittna /vˈɪtna/ (v)
bezeugen
  berätta om något skeende i domstol under ed
zeugen
  utgöra tecken eller bevis för

vittne /vˈɪtnə/ (n)
Zeuge, Zeugin
  person kallad till domstol för att berätta om ett skeende
  person som sett skeende

vittnesmål /vˈɪtnəsmˌoːl/ (n)
Zeugenaussage
  vittnes berättelse

vittra /vˈɪtra/ (v)
wittern
  känna doft
verwittern
  smulas sönder

vittring /vˈɪtrɪŋ/ (n)
Verwitterung
  det att vittra, upplösning, nedbrytning till stoft
Witterung
  lukt som avsöndras av ett visst djur eller ett visst ämne och ger luktförnimmelser

vittrut /vˈɪtrʉt/ (n)
Eismöwe

vitvingad lärka /vˈɪtvɪŋˌad lˈɛrka/ (n)
Weißflügellerche

vitvingad trut /vˈɪtvɪŋˌad trˈʉt/ (n)
Polarmöwe

vitvingad tärna /vˈɪtvɪŋˌad tˈɛːrna/ (n)
Weißflügelseeschwalbe

vitögd dykand /viːtˈœɡd dˈyːkand/ (n)
Moorente

viverrid /vˈiːvərˌiːd/ (n)
Schleichkatze
  någon av de djurarter som hör till familjen viverrider (Viverridae)

vlogg /vlˈɔɡ/ (n)
Videoblogg
  videoblogg

vodka /vˈɔdka/ (n)
Wodka
  spritdryck

voff /vˈɔf/ (interjection)
wau
  ljudhärmande interjektion för en hunds läte

vokabulär /vˈuːkabˌʉlɛːr/ (n)
Wortschatz, Vokabular

vokal /vˈuːkal/ (n)
Vokal, Selbstlaut
  språkljud
  bokstav

vokalmusik /vˌuːkalmʉsˈiːk/ (n)
Vokalmusik
  konstnärlig sång

volang /vˈuːlaŋ/ (n)
Volant
  parti av rynkat tyg som utgör en dekorativ kantning

volapük /vˈuːlapˌʉk/ (n)
Volapük
  ett konstgjort språk

volatilitet /vˈuːlatˌiːliːtˌeːt/ (n)
Schwankungsbreite, Volatilität
  ryckiga eller relativt snabba svängningar (särskilt beträffande valuta- eller börskurser)

volfram /vˈɔlfram/ (n)
Wolfram
  grundämne

volframat /vˈɔlframˌat/ (n)
Wolframat
  salt av volframsyra

volframdisulfid /vˈɔlframdˌiːsɵlfˌiːd/ (n)
Wolframdisulfid
  kemisk förening av volfram och svavel

volframjon /vˈɔlframjˌuːn/ (n)
Wolframion
  jonen W+

volframsyra /vˈɔlframsˌyːra/ (n)
Wolframsäure
  syra som består av volfram, syre och väte

volleyboll /vˈɔləˌyːbɔl/ (n)
Volleyball
  bollsport
  bollen som används inom volleyboll

volleybollspelare /vˈɔləˌyːbɔlspˌeːlarə/ (n)
Volleyballer, Volleyballerin, Volleyballspieler, Volleyballspielerin
  person som spelar volleyboll

volontera /vˈuːlɔntˌeːra/ (v)
volontieren
  ställa upp som volontär

volontär /vˌuːlɔntˈɛːr/ (adj)
freiwillig

volontär /vˌuːlɔntˈɛːr/ (n)
Freiwillige, Freiwilliger
  person som gör en frivillig tjänst
Volontär, Volontärin
  person som gör en utbildning till journalist

volt /vˈɔlt/ (n)
Volt
  1. fysik härledd SI-enhet
Salto
  4. hopp med helomvändning

voltmeter /vˈɔltmətər/ (n)
Voltmeter
  mätinstrument för elektrisk spänning

voluntarism /vˈuːlɵntˌarɪsm/ (n)
Voluntarismus
  åsikten att viljan är själslivets innersta väsen

volym /vˈuːlyːm/ (n)
Band
  bokvolym
Volumen, Lautstärke
  ljudstyrka
Volumen, Rauminhalt, Fassungsvermögen
  utbredning i rymd

volymenhet /vˈuːlyːmˌeːnheːt/ (n)
Volumeneinheit
  (någon) enhet för storheten volym

volymprocent /vˈuːlymprɔsˌɛnt/ (n)
Volumenprozent
  procent (av volym), d.v.s. andel, angiven i procent, av en given volym i rummet, d.v.s. kvoten mellan den givna delvolymen och den givna hela volymen, uttryckt i procent

vomera /vˈuːmeːrˌa/ (v)
erbrechen

vot /vˈuːt/ (n)
Wote, Wotin
  person tillhörande den finsk-ugriska folkgrupp som tillsammans med ingrerna utgör en urbefolkning i Ingermanland i nuvarande Ryssland

votering /vˈuːteːrˌɪŋ/ (n)
Abstimmung

vovve /vˈʊvə/ (n)
Bello, Wauwau
  hund, individ av arten Canis lupus familiaris

voyeur /vˈuːyːəˌʉr/ (n)
Spanner, Voyeur, Voyeurin, Spannerin
  person som smygtittar på främlingars sexuella akter

vrak /vrˈɑːk/ (n)
Wrack
  båt av något slag i alltför dåligt skick för att kunna segla säkert
  fordon i mycket dåligt, eventuellt oanvändbart, skick
  person som är i mentalt eller fysiskt mycket dåligt skick

vrakpris /vrˈakpriːs/ (n)
Spottpreis
  mycket lågt billigt pris

vred /vrˈeːd/ (adj)
erbost
  arg, ilsken och sur

vrede /vrˈeːdə/ (n)
Wut, Zorn

vredesmod /vrˈeːdəsmˌuːd/ (n)
Zorn
  sinnesstämning av vrede

vredga /vrˈɛdɡa/ (v)
erzürnen

vredgad /vrˈɛdɡad/ (adj)
erzürnt, zornig
  perfektparticip av vredga

vresig /vrˈeːsɪɡ/ (adj)
mürrisch
  butter och ovänlig (på grund av missnöje)

vricka /vrˈɪkːa/ (v)
verrenken, verstauchen
  vrida fram och tillbaka

vrickad /vrˈɪkːad/ (adj)
verdreht, übergeschnappt
  sjuk, (lätt) galen

vrida /vrˈiːda/ (v)
drehen, winden
  föra runt axel

vriden /vrˈiːdən/ (adj)
durchgedreht, wirr im Kopf
  galen
gewunden
  perfektparticip av vrida

vridning /vrˈɪdnɪŋ/ (n)
Torsion, Verwindung
  rotation, skruvning, böjning, handlingen att vrida

vridspoleinstrument /vrˈɪdspuːləɪnstrˌʉmənt/ (n)
Drehspulmesswerk
  elektriskt mätinstrument där en spole vrider sig i ett magnetfält

vril /vrˈiːl/ (n)
Maserknolle
  knotig utväxt på träd, masurknöl

vrist /vrˈɪst/ (n)
Rist
  fotens ytterkant
Knöchel
  led mellan fot och ben

vräka /vrˈɛːka/ (v)
kippen, schütten
  kasta eller knuffa omkull stort objekt
exmittieren, auf die Straße setzen, rauswerfen, vor die Tür setzen
  säga upp en hyresgäst

vräkning /vrˈɛːknɪŋ/ (n)
Zwangsräumung
  tillkännagivande eller utförande av att någon blir vräkt från sitt boende

vränga /vrˈɛŋa/ (v)
umdrehen, verdrehen
  vända ut och in eller vice versa

vrå /vrˈoː/ (n)
Ecke

vrål /vrˈoːl/ (n)
Gebrüll
  väldigt starkt skrik

vråla /vrˈoːla/ (v)
brüllen
  skrika väldigt starkt

vrålhungrig /vrˈoːlhɵŋrˌɪɡ/ (adj)
Bärenhunger haben
  mycket hungrig

vulgär /vˈɵljɛːr/ (adj)
vulgär
  anstötlig

vulkan /vˈɵlkan/ (n)
Vulkan

vulkanisera /vˈɵlkanˌiːseːrˌa/ (v)
vulkanisieren
  härda gummi genom upphettning och tillsättning av svavel

vulkanisk /vˈɵlkanˌɪsk/ (adj)
vulkanisch

vulkanologi /vˌɵlkanuːlˈoːɡiː/ (n)
Vulkanologie
  läran om vulkaner, lava, magma och relaterade geologiska fenomen

vulkanvinter /vˈɵlkanvˌɪntər/ (n)
Vulkanwinter, vulkanischer Winter
  temperaturminskning på grund av att partiklar skymmer solen

vulktejp /vˈɵlktəjp/ (n)
vulkanisierendes Band, vulkanisierendes Dichtband, vulkanisierendes Klebeband
  gummitejp som smälter samman med sig själv

vulva /vˈɵlva/ (n)
Vulva
  de yttre könsorganen hos kvinnan

vurm /vˈɵrm/ (n)
Manie, Wurm
  överdriven lust

vuxen /vˈɵksən/ (adj)
erwachsen, Erwachsener
  som nått full mognad

vuxen /vˈɵksən/ (n)
Erwachsener, Erwachsene
  vuxen människa

vy /vˈyː/ (n)
Ansicht
  syn, åsikt
Aussicht
  utsikt

vykort /vˈyːkɔt/ (n)
Postkarte, Ansichtskarte

vyssja /vˈysja/ (v)
in den Schlaf wiegen
  sjunga eller nynna (tyst) för att få någon att somna

väcka /vˈɛkːa/ (v)
wecken, aufwecken
  få någon som sover att vakna

väcka ont blod /vˈɛkːa ˈʊnt blˈuːd/ (v)
böses Blut wecken
  väcka förargelse

väckarklocka /vˈɛkːarklˌɔkːa/ (n)
Wecker
  klocka
Alarmglocke
  något som larmar

väder /vˈɛːdər/ (n)
Wetter
  tillståndet utomhus i den jordnära atmosfären

väderberoende /vˈɛːdərbərˌuːəndə/ (adj)
wetterabhängig
  som är beroende av att vädret är på ett visst sätt (för att något skall fungera) eller vars natur beror på vädret

väderkvarn /vˈɛːdərkvˌɑːrn/ (n)
Windmühle

väderleksrapport /vˈɛːdərlˌɛksrapˌɔt/ (n)
Wetterbericht
  presentation, t.ex. på TV eller radio eller i en tidning, av en prognos för hur vädret kommer att bli de kommande dagarna

väderomslag /vˈɛːdərˌɔmslɑːɡ/ (n)
Wetterumschlag, Wetterumschwung
  kortvarig ändring av vädersituationen

väderprognos /vˈɛːdərprˌɔŋnuːs/ (n)
Wettervorhersage, Wetterprognose
  prognos för hur vädret kommer att bli de närmsta dagarna

väderrapport /vˈɛːdərˌapɔt/ (n)
Wetterbericht
  väderprognos

väderstreck /vˈɛːdəʂtrˌɛk/ (n)
Himmelsrichtung
  riktning längsmed jordytan

vädja /vˈɛdja/ (v)
appellieren
  be på ett enträget sätt

vädjan /vˈɛdjan/ (n)
eindringliche Bitte
  det att vädja

vädra /vˈɛdra/ (v)
wittern
  använda sitt väderkorn
  ana
lüften
  ersätta gammal luft med fräsch

vädra morgonluft /vˈɛdra mˈɔrɡɔnlˌɵft/ (v)
Morgenluft wittern
  ana nya möjligheter

vädur /vˈɛːdʉr/ (n)
Widder
  bagge

väg /vˈɛːɡ/ (n)
Weg, Straße
  markremsa som är iordninggjord
Weg, Reise
  summan av de sträckor som en transport omfattar

väga /vˈɛːɡa/ (v)
wiegen, wägen
  bestämma ett föremåls tyngd
wiegen
  ha en viss tyngd

vägarbete /vˈɛːɡarbˌeːtə/ (n)
Straßenbau
  bygga eller reparera väg
Straßenbaustelle
  byggarbetsplats

vägbeläggning /vˈɛɡbəlˌɛɡnɪŋ/ (n)
Straßenbelag
  beläggning på en vägs yta

vägbro /vˈɛɡbruː/ (n)
Straßenbrücke

vägfärja /vˈɛɡfərjˌa/ (n)
Autofähre, Fähre
  mindre typ av bilfärja, som används på kortare sträckor, och ersätter vägen över vatten där annan förbindelse saknas

vägg /vˈɛɡɡ/ (n)
Wand, Mauer
  lodrätt, avgränsande yta i hus

vägghylla /vˈɛɡɡhylˌa/ (n)
Wandregal
  hylla som sätts upp på väggen

väggklocka /vˈɛɡɡklɔkːˌa/ (n)
Wanduhr

vägglampa /vˈɛɡɡlampˌa/ (n)
Wandlampe
  lampa monterad eller ska monteras på väggen

vägglus /vˈɛɡɡlʉs/ (n)
Bettwanze
  Cimex lectularius

väggmålning /vˈɛɡɡmoːlnˌɪŋ/ (n)
Wandgemälde, Wandmalerei

väggskåp /vˈɛɡɡskoːp/ (n)
Wandschrank
  skåp som är monterat (hänger) på vägg eller är avsett att monteras på vägg (speciellt i kök)

väggspegel /vˈɛɡɡspeːɡˌɛl/ (n)
Wandspiegel
  spegel som hänger på väggen

vägguttag /vˈɛɡɡɵtːˌɑːɡ/ (n)
Steckdose, Wandsteckdose

väghyvel /vˈɛɡhyːvəl/ (n)
Erdhobel, Grader, Straßenhobel

vägkant /vˈɛɡkant/ (n)
Straßenrand, Wegrand
  kanten på en väg och området närmast intill (till exempel diket)

vägkyrka /vˈɛɡkyrkˌa/ (n)
Autobahnkirche
  i allmänhet en kyrka som dels ligger lättillgängligt för vägresenärer

väglag /vˈɛɡlɑːɡ/ (n)
Straßenzustand
  en vägs tillstånd

vägmärke /vˈɛɡmərkə/ (n)
Verkehrszeichen, Verkehrsschild
  skylt med symbol och/eller text som sitter intill eller över en (bil)väg och som informerar trafikanter om vägens och omgivningens förhållanden, aktuella trafikregler eller riktningar till olika mål, eller en standardiserad symbol som används på en sådan skylt

vägra /vˈɛɡra/ (v)
weigern, verweigern
  vägra

vägren /vˈɛɡrən/ (n)
Bankette, Seitenstreifen, Wegrain
  del av väg utanför körfälten

vägräcke /vˈɛɡrəkːə/ (n)
Leitplanke
  långsträckt räcke utmed en väg

vägsalt /vˈɛɡsalt/ (n)
Streusalz
  salt (vanligen natriumklorid eller kalciumklorid) som strös på vägar för att lindra halka genom sänka smälttemperaturen för snö och is

vägskylt /vˈɛɡsxylt/ (n)
Wegweiser
  skylt placerad vi en väg för upplysa om trafikförhållanden

vägskäl /vˈɛɡsxɛːl/ (n)
Weggabelung, Scheideweg
  plats där väg förgrenar sig

vägtistel /vˈɛɡtɪstəl/ (n)
Kratzdistel
  arten Cirsium vulgare

vägtrafik /vˌɛɡtrafˈiːk/ (n)
Straßenverkehr
  trafik på väg

vägtrafikfordon /vˌɛɡtrafˈiːkfuːrdˌɔn/ (n)
Straßenverkehrsfahrzeug
  fordon som får framföras på allmän väg (i vägtrafik)

vägvisare /vˈɛɡviːsˌarə/ (n)
Anleitung, Gebrauchsanweisung, Handbuch
  broschyr, handbok, vägledning
Wegweiser
  vägskylt

väja /vˈɛːja/ (v)
ausweichen
  styra undan

väjningsplikt /vˈɛjnɪŋsplˌɪkt/ (n)
Wartepflicht
  skyldighet att lämna företräde till annan vägtrafik

väktare /vˈɛktarə/ (n)
Wächter, Wächterin
  person som vaktar byggnader m.m. (särskilt om natten)

väl /vˈɛːl/ (adv)
gut
  bra, ordentligt
wohl, doch
  fråga om medhåll från åhörare

väl bekomme /vˈɛːl bəkˈɔmə/ (interjection)
Gesundheit
  svar när någon nyser
bitte
  svar på artighetsfraser såsom tack så mycket

välbefinnande /vˈɛlbəfˌɪnandə/ (n)
Wohlbefinden
  tillståndet att ha god hälsa

välbehag /vˈɛlbəhˌaɡ/ (n)
Wohlbehagen
  /känsla av/ tillfredsställelse, glädje, lust, trevnad, trivsel

välbehållen /vˈɛlbəhˌɔlən/ (adj)
wohlbehalten

välbekant /vˈɛlbəkˌant/ (adj)
wohlbekannt
  som man känner till väl i det aktuella sammanhanget

välbesökt /vˌɛlbəsˈœkt/ (adj)
gut besucht
  som har många besökare

välboren /vˈɛlbuːrən/ (adj)
hochwohlgeboren

välbärgad /vˈɛlbɛːrɡˌad/ (adj)
wohlhabend
  rik, förmögen

välde /vˈɛldə/ (n)
Herrschaft, Macht
  makt
Herrschaft, Reich
  rike, imperium

väldig /vˈɛldɪɡ/ (adj)
gewaltig, sehr, ungeheuer

väldigt /vˈɛldɪkt/ (adv)
sehr
  i hög grad

väldoftande /vˈɛldɔftˌandə/ (adj)
wohlduftend, wohlriechend
  som har en behaglig doft

välfärd /vˈɛlfɛːrd/ (n)
Wohlfahrt
  läge där alla i ett samhälle har det bra

välförtjänt /vəlfˈœɕənt/ (adj)
wohlverdient
  som (någon) har gjort sig förtjänt av

välgång /vˈɛlɡɔŋ/ (n)
Wohlergehen
  förhållandet att något går väl (lyckas) eller att det går väl för någon

välgörande /vˈɛljøːrˌandə/ (adj)
wohltuend, wohltätig
  som gör väl

välgörenhet /vˈɛljøːrˌeːnheːt/ (n)
Wohltätigkeit
  privat allmännyttig, ideell verksamhet som bedrivs för att hjälpa behövande personer

välja /vˈɛlja/ (v)
wählen, aussuchen, sich entschließen
  bestämma sig
wählen
  rösta fram

väljare /vˈɛljarə/ (n)
Wähler, Wählerin
  person som väljer

välkommen /vˈɛːlkɔmən/ (adj)
willkommen

välkomst /vˈɛːlkɔmst/ (n)
Begrüßung, Empfang, Willkommen

välkänd /vˈɛːlɕənd/ (adj)
wohlbekannt
  som många känner /till/

välla /vˈɛla/ (v)
wallen
  forsa fram plötsligt och ostoppbart

välling /vˈɛlɪŋ/ (n)
Mehlsuppe

vällukt /vˈɛlɵkt/ (n)
Wohlgeruch
  behaglig doft

välluktande /vˈɛlɵktˌandə/ (adj)
wohlriechend
  som doftar gott, som luktar väl

välmening /vˈɛlmənˌɪŋ/ (n)
gute Absicht

välmående /vˈɛlmoːˌɛndə/ (adj)
vermögend, wohlhabend
  som mår bra
gesund, wohlauf
  som växer väl, är vid god hälsa eller är framgångsrik

välplanerad /vˈɛlplanˌeːrad/ (adj)
gut geplant
  sammandragning av väl och planerad

välsigna /vˈɛlsɪŋnˌa/ (v)
segnen
  be om guds beskydd
  (om gud) beskydda

välsignad /vˈɛlsɪŋnˌad/ (adj)
gesegnet
  perfektparticip av välsigna

välsignelse /vˈɛlsɪŋnˌɛlsə/ (n)
Segen
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa välgång och lycka

välsk krassing /vˈɛlsk krˈasɪŋ/ (n)
Herzkresse, Pfeilkresse, Türkische Kresse
  arten Cardaria draba

välskött /vəlsxˈœt/ (adj)
gut gepflegt
  som har blivit skött och vårdad på ett bra sätt

välsmakande /vˈɛlsmakˌandə/ (adj)
wohlschmeckend
  som smakar bra

välstånd /vˈɛlstoːnd/ (n)
Wohlstand, Prosperität
  hög ekonomisk levnadsstandard, god ekonomi

vält /vˈɛlt/ (adj)
umgekippt
  perfektparticip av välta

vält /vˈɛlt/ (n)
Walze, Dampfwalze, Straßenwalze
  anläggningsmaskin
Walze
  jordbruksanordning

välta /vˈɛlta/ (v)
umkippen
  (intransitivt) stjälpa, tippa omkull
umstoßen, umwerfen
  (transitivt) få att välta

vältalig /vˈɛltalˌɪɡ/ (adj)
eloquent, wortgewandt, beredt
  som behärskar konsten att uttrycka sig fint eller bra

väluppfostrad /vˈɛːlɵpfˌɔstrad/ (adj)
wohlerzogen, brav
  som uppfostrats väl

välutrustad /vˈɛːlʉtrˌɵstad/ (adj)
gut ausgerüstet, gut gerüstet
  som har försetts med rikliga medel

välva /vˈɛlva/ (v)
wölben
  forma något valvformigt eller kupigt

välvilja /vˈɛlvɪljˌa/ (n)
Wohlwollen

välvillig /vˈɛlvɪlˌɪɡ/ (adj)
wohlwollend

vän /vˈɛːn/ (adj)
anmutig
  fin, liten eller söt

vän /vˈɛːn/ (n)
Freund, Freundin
  person som man är nära bekant med och umgås förtroligt med
  person som sympatiserar med (gillar) något

vända /vˈɛnda/ (v)
wenden, umkehren
  rotera
  ändra rörelseriktning
wenden
  steka
umdrehen
  ändra position

vända kappan efter vinden /vˈɛnda kˈapan ˈɛftər vˈɪndən/ (v)
den Mantel nach dem Winde hängen, sein Fähnlein in den Wind hängen
  ändra sig efter vad andra tycker

vända på klacken /vˈɛnda poː klˈakːən/ (v)
auf dem Absatz umkehren
  vända helt om, gå sin väg

vända på slantarna /vˈɛnda poː slˈantarnˌa/ (v)
jeden Pfennig umdrehen
  vara sparsam

vändbar /vˈɛndbɑːr/ (adj)
Wende-
  om klädesplagg som kan vrängas

vändning /vˈɛndnɪŋ/ (n)
Wende, Wendung
  det att vända (sig)
  förändring, omkastning
Redewendung, Wendung
  uttryckssätt, formulering

vändplats /vˈɛndplats/ (n)
Wendeplatz
  plats som är avsedd att vända på med bil

vändpunkt /vˈɛndpɵŋkt/ (n)
Wendepunkt
  punkt (i tiden) där något får en ny /in/riktning

vändskiva /vˈɛndsxiːvˌa/ (n)
Drehscheibe
  horisontell vridbar skiva för att vända lok

vänförfrågan /vənfˈœrfroːɡˌan/ (n)
Freundschaftsanfrage
  förfrågan att få delta

väninna /vˈɛːnɪnˌa/ (n)
Freundin

vänja /vˈɛnja/ (v)
gewöhnen
  bli van vid något
  få (någon) att vänja sig

vänlig /vˈɛnlɪɡ/ (adj)
freundlich
  tillmötesgående

vänlighet /vˈɛnlɪɡhˌeːt/ (n)
Freundlichkeit
  att vara vänlig

vänlös /vˈɛnløːs/ (adj)
freundlos
  som inte har någon vän

vänort /vˈɛːnuːt/ (n)
Partnerstadt
  ort i ett land med vilken en ort i ett annat land har särskilda förbindelser

vänskap /vˈɛnskɑːp/ (n)
Freundschaft
  det att vara vänner

vänskaplig /vˈɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
freundschaftlich
  som präglas av goda relationer och gemensamma mål
  som präglas av vänlighet eller vänskap
  som är eller präglas av relationstypen vänskap i motsats till en (sexuell) relation som par (partners, t.ex. flickvän–pojkvän, maka–make)
  vänlig, trevlig, som beter sig som en god vän

vänster /vˈɛnstər/ (adj)
links, link
  riktning
  politisk inriktning

vänsterhänt /vˈɛnstərhˌɛnt/ (adj)
linkshändig
  som helst utför uppgifter med vänster hand

vänsterhänthet /vˈɛnstərhˌɛntheːt/ (n)
Linkshändigkeit, Sinistralität
  det att vara vänsterhänt

vänsterklicka /vˈɛnstərklˌɪkːa/ (v)
linksklicken
  klicka med den vänstra knappen på datormusen

vänsterkurva /vˈɛnstərkˌɵrva/ (n)
Linkskurve
  kurva, t.ex. på bilväg, som böjer åt vänster (i en given färdriktning)

vänsterprassla /vˈɛnstərprˌasla/ (v)
fremdgehen

vänstertrafik /vˌɛnstətrafˈiːk/ (n)
Linksverkehr

vänt /vˈɛnt/ (adv)
anmutig
  avledning till adjektivet vän

vänta /vˈɛnta/ (v)
warten, auf
  avstå från att göra något under en viss tid
erwarten
  förvänta sig

väntad /vˈɛntad/ (adj)
erwartet

väntan /vˈɛntan/ (n)
Warten
  tid då någon väntar

väntetid /vˈɛntətˌiːd/ (n)
Wartezeit

väntrum /vˈɛntrɵːm/ (n)
Wartezimmer, Warteraum
  rum att vänta i

väntsal /vˈɛntsal/ (n)
Wartesaal
  sal i vilken personer väntar

väpna /vˈɛpna/ (v)
bewaffnen
  förse med vapen

väpnare /vˈɛpnarə/ (n)
Schildknappe
  ung man i vapentjänst under en riddare

värd /vˈɛːrd/ (n)
Wirt, Gastgeber, Gastwirt
  något eller någon som ger utrymme åt en eller flera besökande individer

värddjur /vɛːrjˈʉr/ (n)
Wirtstier
  djur ur vilket en parasit hämtar sin näring

värde /vˈɛːrdə/ (n)
Bedeutung
  känslomässig relevans
Wert
  tals storlek; hur mycket något är värt
Wichtigkeit
  vikt, relevans

värdefull /vˈɛːrdəfˌɵl/ (adj)
nützlich
  användbar
wertvoll
  med högt värde

värdeföremål /vˈɛːrdəfˌøːrəmˌoːl/ (n)
Wertgegenstand
  dyrt eller på annat sätt värdefullt föremål, ofta /större summor/ pengar, konstverk, juveler e.dyl.

värdehandling /vˈɛːrdəhˌandlɪŋ/ (n)
Wertpapier
  dokument som utgör bevis på ett ekonomiskt värde

värdelös /vˈɛːrdəlˌøːs/ (adj)
wertlos

värdeminskning /vˈɛːrdəmˌɪnsknɪŋ/ (n)
Wertminderung

värdemängd /vˈɛːrdəmˌɛŋd/ (n)
Wertebereich, Wertemenge
  mängd

värdepapper /vˈɛːrdəpˌapər/ (n)
Wertpapier
  papper som kan användas som betalningsmedel

värdera /vˈɛːrdeːrˌa/ (v)
bewerten, schätzen, taxieren, werten
  göra en uppskattning
bewerten, werten
  sätta pris på

värderad /vˈɛːrdeːrˌad/ (adj)
gewertet
  perfektparticip av värdera

värdering /vˈɛːrdeːrˌɪŋ/ (n)
Bewertung, Wert
  grundläggande uppfattning
Schätzung, Bewertung
  uppskattning av ekonomiskt värde

värdeskåp /vˈɛːrdəskˌoːp/ (n)
Schließfach
  ett skåp med individuellt låsbara fack för förvaring av värdesaker vid besök i t.ex. simhall

värdfolk /vˈɛːrdfɔlk/ (n)
Wirtsleute
  flera personer som fungerar som värdar

värdig /vˈɛːrdɪɡ/ (adj)
würdig
  som passar någon eller som någon förtjänar

värdighet /vˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n)
Würdigkeit
  det att ha ett visst värde på någon skala
Würde
  dignitet
  bestämd uppfattning av hur man själv bör bete sig

värdinna /vˈɛːrdɪnˌa/ (n)
Gastgeberin, Wirtin
  kvinnlig värd

värdshus /vˈɛːrdshʉs/ (n)
Gasthaus, Gasthof, Gastwirtschaft, Wirtshaus
  byggnad där det erbjuds mat, dryck och ibland sovplats för gäster

värdstad /vˈɛːrdstad/ (n)
Gastgeberstadt
  ort där evenemang hålls

värja /vˈɛrja/ (n)
Degen
  blankvapen med lång och smal klinga

värja /vˈɛrja/ (v)
wehren
  försvara

värk /vˈɛrk/ (n)
Schmerz
  ihållande smärta
Wehe
  vid förlossning

värka /vˈɛrka/ (v)
schmerzen, wehtun
  göra ont

värktablett /vˈɛrktablˌɛt/ (n)
Schmerztablette
  tablett som dämpar smärta

värld /vˈɛːrd/ (n)
Welt
  stor plats innehållande allt som finns

världsallt /vˈɛːrdsalt/ (n)
Weltall

världsarv /vˈɛːrdsarv/ (n)
Welterbe

världsberömd /vˈɛːrdsbərˈœmd/ (adj)
weltbekannt, weltberühmt
  berömd över hela världen

världsbild /vˈɛːrdsbɪld/ (n)
Weltanschauung, Weltbild, Weltsicht
  uppfattning om tillvaron och världsalltet

världscup /vˈɛːrdskʉp/ (n)
Weltcup, Weltmeisterschaft
  serie av tävlingar (cup, turnering) för de bästa i världen, världsmästerskap

världsdel /vˈɛːrdsdəl/ (n)
Erdteil, Kontinent

världskarta /vˈɛːrdskɑːrtˌa/ (n)
Weltkarte
  karta över världen

världsklok /vˈɛːrdsklʊk/ (adj)
weltklug
  världsvan, erfaren

världskrig /vˈɛːrdskrɪɡ/ (n)
Weltkrieg

världskänd /vˈɛːrdsxənd/ (adj)
weltbekannt, weltberühmt

världskändis /vˈɛːrdsxəndˌiːs/ (n)
Weltberühmtheit
  person eller sak som är känt över nästa hela världen

världsmästare /vˈɛːrdsməstˌarə/ (n)
Weltmeister, Weltmeisterin
  vinnare av världsmästerskap

världsmästerskap /vˈɛːrdsməstˌɛʂkɑːp/ (n)
WM, Weltmeisterschaft
  mästerskapstävling

världsomspännande /vˈɛːrdsɔmspˌɛnandə/ (adj)
weltweit, weltumspannend
  som återfinnes i flera länder

världsrekord /vˈɛːrdsrəkˈoːrd/ (n)
Weltrekord
  det bästa resultatet som uppnåtts i världen

världsrekordförsök /vˈɛːrdsrəkˈoːrdfˈœʂøːk/ (n)
Weltrekordversuch
  försök att slå något världsrekord

världsrymd /vˈɛːrdsrymd/ (n)
Weltraum
  det utrymme som världen ryms i

världsvan /vˈɛːrdsvan/ (adj)
weltgewandt
  berest, rutinerad, som har rest mycket och klarar olika förhållanden

världsvid /vˈɛːrdsviːd/ (adj)
weltweit
  global, universell, världsomspännande, omfattande hela vida världen

världsåskådning /vˈɛːrdsoːskˌoːdnɪŋ/ (n)
Weltanschauung
  uppfattning om världen och det mänskliga livet

värma /vˈɛrma/ (v)
erhitzen, aufwärmen

värme /vˈɛrmə/ (n)
Wärme

värmebölja /vˌɛrməbˈœlja/ (n)
Hitzewelle
  tidsperiod med mycket varm luft

värmekälla /vˈɛrməkˌɛla/ (n)
Wärmequelle
  föremål som alstrar värme, d.v.s. ett i rummet vällokaliserat föremål som omvandlar någon annan energiform till termisk energi, som sedan sprids i rummet från föremålet

värmeledare /vˈɛrməlˌeːdarə/ (n)
Wärmeleiter
  ämne som leder värme väl

värmeljus /vˌɛrməjˈʉs/ (n)
Teelicht
  litet stearinljus i en låg rund plast- eller aluminiumform

värmelära /vˈɛrməlˌɛːra/ (n)
Wärmelehre
  lära om värmeenergi

värmepump /vˈɛrməpˌɵmp/ (n)
Wärmepumpe
  anordning som överför värme från en kall till en varm plats

värmestrålning /vˈɛrməstrˌoːlnɪŋ/ (n)
Wärmestrahlung
  elektromagnetisk strålning

värmeväxlare /vˈɛrməvˌɛkslarə/ (n)
Wärmetauscher
  teknisk anordning för att överföra värmeenergi från ett (varmare) medium till ett annat (kallare)

värmländsk /vˈɛrmləndsk/ (adj)
värmländisch
  som rör Värmland eller dess invånare

värmlänning /vˈɛrmlənˌɪŋ/ (n)
Värmländer, Värmländerin
  person från Värmland

värn /vˈɛrn/ (n)
Schützengraben
  grävd eller anlagd grop eller enklare anläggning med skydd varifrån strid är avsedd att ske eller som enbart nyttjas som skyddsställning
Schutz
  skydd

värna /vˈɛrna/ (v)
bewahren, schützen

värnlös /vˈɛrnløːs/ (adj)
schutzlos, wehrlos
  som ej kan försvara eller skydda sig själv

värnplikt /vˈɛrnplɪkt/ (n)
Wehrpflicht

värnpliktig /vˈɛrnplɪktˌɪɡ/ (adj)
wehrpflichtig
  som är skyldig att göra värnplikt

värnpliktsvägrare /vˈɛrnplɪktsvˌɛɡrarə/ (n)
Wehrdienstverweigerer, Kriegsdienstverweigerer, Kriegsdienstverweigerin, Wehrdienstverweigerin
  person som vägrar göra värnplikten

värpa /vˈɛrpa/ (v)
legen
  lägga ägg

värva /vˈɛrva/ (v)
werben
  skaffa anhängare

väsa /vˈɛːsa/ (v)
zischen
  låta som en orm eller ödla

väsen /vˈɛːsən/ (n)
Wesen
  fiktiv, besjälad varelse i sagor eller mytologi
  grundläggande (andliga) egenskaper
  (filosofi) inre varelse hos en person som är starkt kopplad till dennes varande
Lärm, Radau
  starkt och störande ljud

väsentlig /vˈɛːsəntlˌɪɡ/ (adj)
wesentlich
  mycket viktig

väsentligen /vˈɛːsəntlˌɪɡən/ (adv)
wesentlich

väska /vˈɛska/ (n)
Tasche

väskryckare /vˈɛskrykːˌarə/ (n)
Handtaschenräuber
  person som begår väskryckning (ett slags stöld)

väskryckning /vˈɛskryknˌɪŋ/ (n)
Handtaschenraub
  det att stjäla en handväska eller en annan mindre väska genom att snabbt rycka den ifrån ägaren och sedan springa iväg

väsnas /vˈɛsnas/ (v)
lärmen, toben
  föra oväsen

vässa /vˈɛsa/ (v)
spitzen
  göra en blyertspenna vass
schärfen, wetzen
  göra vass

väst /vˈɛst/ (n)
Weste
  klädesplagg
Westen, West
  vädersträck

västan /vˈɛstan/ (adv)
von Westen
  från väster

västan /vˈɛstan/ (n)
Westwind
  vind som blåser från väst

västanvind /vˈɛstanvˌɪnd/ (n)
Westwind
  vind som blåser västerifrån

väster /vˈɛstər/ (adv)
westlich
  åt det håll solen går ned

väster /vˈɛstər/ (n)
Westen, West
  ett av de fyra huvudväderstrecken

västerbottenpaj /vˈɛstərbˌɔtːənpˌaj/ (n)
Västerbotten-Quiche
  paj med Västerbottensost som huvudingrediens

västerifrån /vˈɛstərˌɪfroːn/ (adv)
Westen, aus, von
  från väster

västerläge /vˈɛstərlˌɛːɡə/ (n)
Westausrichtung
  orientering mot väst

västerländsk /vˈɛstərlˌɛndsk/ (adj)
abendländisch
  kännetecknande för Västerlandet

västerut /vˈɛstərˌʉt/ (adv)
nach Westen, westwärts

västeuropeisk /vˈɛstəˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
westeuropäisch

västeuropeiska /vˈɛstəˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Westeuropäerin
  kvinna från Västeuropa

västeuropé /vˌɛstəˌʉruːpˈeː/ (n)
Westeuropäer
  person från Västeuropa

västficka /vˈɛstfɪkːˌa/ (n)
Westentasche
  liten ficka på en väst

västficksformat /vˌɛstfɪksfˈɔrmat/ (n)
Westentaschenformat
  itet format lämpligt för en västficka

västfrisiska /vˈɛstfriːsˌɪska/ (n)
Westfriesisch
  språk som talas i Fryslân i norravästra Nederländerna

västkust /vˈɛstkɵst/ (n)
Westküste

västlig /vˈɛstlɪɡ/ (adj)
westlich
  som kommer från eller har riktning mot väster
  som är belägen i väster

västra /vˈɛstra/ (adj)
westlich

västtysk /vˈɛstːysk/ (adj)
westdeutsch
  betydelser 1 och 2

väta /vˈɛːta/ (n)
Nässe
  förefintlighet av vatten

väta /vˈɛːta/ (v)
nässen
  göra våt

väte /vˈɛːtə/ (n)
Wasserstoff, Hydrogen
  grundämne med symbolen H

väteatom /vˈɛːtəˌatɔm/ (n)
Wasserstoffatom

vätebromid /vˈɛːtəbrˌuːmiːd/ (n)
Broman, Bromwasserstoff, Hydrogenbromid
  kemisk förening av väte och brom

vätecyanid /vˈɛːtəsˌyːanˌiːd/ (n)
Cyanwasserstoff, Blausäure, Ameisensäurenitril, Hydrogencyanid
  molekylföreningen HCN som är ett mycket starkt gift

vätefluorid /vˈɛːtəflˌʉuːrˌiːd/ (n)
Fluorwasserstoff, Fluoran, Hydrogenfluorid
  kemisk förening av väte och fluor

vätejodid /vˈɛːtəjˌuːdiːd/ (n)
Hydrogeniodid, Iodan, Iodwasserstoff, Wasserstoffiodid
  kemisk förening av väte och jod

vätekarbonat /vˈɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n)
Hydrogencarbonat, Hydrogenkarbonat
  den kemiska föreningen HCO₃−

väteperoxid /vˈɛːtəpərˌuːksiːd/ (n)
Wasserstoffperoxid
  den kemiska (molekyl)föreningen H₂O₂

vätska /vˈɛtska/ (n)
Flüssigkeit

vätskefylld /vˈɛtsxəfˌyld/ (adj)
mit Flüssigkeit gefüllt
  som är fylld med vätska

väv /vˈɛːv/ (n)
Gewebe
  biologi
  textil

väva /vˈɛːva/ (v)
weben

vävare /vˈɛːvarə/ (n)
Weber, Weberin
  person som väver

vävd /vˈɛvd/ (adj)
gewebt, gewoben
  perfektparticip av väva

väveri /vˈɛːvərˌiː/ (n)
Weberei
  fabrik där vavade tyger framställs

vävnad /vˈɛvnad/ (n)
Gewebe
  massa av celler och extracellulär matris

vävning /vˈɛvnɪŋ/ (n)
Weben

vävstol /vˈɛvstuːl/ (n)
Webstuhl

växa /vˈɛksa/ (v)
wachsen
  bli större, öka

växa upp /vˈɛksa ˈɵp/ (v)
aufwachsen
  vara barn, (småningom) bli vuxen

växel /vˈɛksəl/ (n)
Wechsel
  (ekonomi) skuldförbindelse
Gangschaltung, Gang
  (fordonsteknik) valbart läge
Fahrzeuggetriebe, Getriebe
  (teknik) anordning där omkoppling sker
Vermittlung
  (telefon) anordning där omkoppling sker
Wechselgeld, Kleingeld
  småpengar

växeldriv /vˈɛksəldrˌiːv/ (n)
Weichenantrieb
  drivning som lägger om en spårväxel

växelkontor /vˌɛksəlkɔntˈuːr/ (n)
Wechselstube
  kontor för valutaväxling

växelkurs /vˈɛksəlkˌɵʂ/ (n)
Wechselkurs

växellok /vˈɛksəlʊk/ (n)
Rangierlok, Rangierlokomotive
  lokomotiv som används för växlingstjänster på rangerbangårdar

växellåda /vˈɛksəlˌoːda/ (n)
Getriebe, Getriebegehäuse, Getriebekasten
  mekanism som omvandlar rotationsfrekvens och vridmoment

växelspak /vˈɛksəlspˌak/ (n)
Schalthebel
  spak med vilken man väljer växel

växelspänning /vˈɛksəlspˌɛnɪŋ/ (n)
Wechselspannung
  elektrisk spänning som regel­bundet ändrar polaritet

växelström /vˌɛksəlstrˈœm/ (n)
Wechselstrom
  ström med växlande riktning

växelvarm /vˈɛksəlvˌarm/ (adj)
wechselwarm

växelverkan /vˈɛksəlvˌɛrkan/ (n)
Wechselwirkung

växelvis /vˈɛksəlvˌiːs/ (adv)
abwechselnd, wechselweise
  omväxlande

växla /vˈɛksla/ (v)
wechseln
  byta sedlar
  byta mot något annat
  förändras
schalten
  byta växel i en bil

växling /vˈɛkslɪŋ/ (n)
Schalten
  byta växel
Rangieren
  det att byta spår
Wechsel
  skifte, ombyte, fluktuation

växt /vˈɛkst/ (n)
Wuchs
  form genom utveckling
Pflanze, Gewächs
  organism

växtart /vˈɛkstɑːt/ (n)
Pflanzenart

växtfamilj /vˌɛkstfamˈɪlj/ (n)
Pflanzenfamilie

växtfett /vˈɛkstfət/ (n)
Pflanzenfett
  vegetabilisk fett

växthus /vˈɛksthʉs/ (n)
Gewächshaus, Treibhaus
  hus som används för odling

växthuseffekt /vˈɛksthʉsˌɛfəkt/ (n)
Treibhauseffekt, Glashauseffekt

växthusgas /vˈɛksthɵsɡˌas/ (n)
Treibhausgas
  gas som orsakar en växthuseffekt

växtlighet /vˈɛkstlɪɡhˌeːt/ (n)
Vegetation, Pflanzenwuchs

växtpress /vˈɛkstprəs/ (n)
Pflanzenpresse
  apparat för att pressa växter till ett herbarium

växtrike /vˈɛkstriːkə/ (n)
Pflanzenreich, Pflanzenwelt

växtskydd /vˈɛkstsxyd/ (n)
Pflanzenschutz
  allehanda åtgärder (såsom föreskrifter, resistensförädling, odlingsteknik, mekaniska åtgärder och pesticider) som syftar till att skydda kulturväxter från angrepp av t ex svamp eller insekter

växtätare /vˈɛkstɛːtˌarə/ (n)
Pflanzenfresser

våda /vˈoːda/ (n)
Gefahr
  fara, skadlig följd
Fahrlässigkeit, Versehen
  olyckshändelse, oavsiktlig skada

våffeljärn /vˈɔfəljˌɛrn/ (n)
Waffeleisen
  apparat för våffellagning

våffla /vˈɔfla/ (n)
Waffel
  bakverk

våg /vˈoːɡ/ (n)
Welle, Woge
  (fysikaliskt fenomen) svängning som utbreder sig
Waage
  mätinstrument

våga /vˈoːɡa/ (v)
wagen, riskieren

vågbrytare /vˈoːɡbryːtˌarə/ (n)
Wellenbrecher
  skydd mot sjögång

vågig /vˈoːjɪɡ/ (adj)
gewellt, wellig

våglängd /vˈoːɡləŋd/ (n)
Wellenlänge
  avstånd mellan två toppar

vågrät /vˈoːɡrɛːt/ (adj)
waagrecht
  som går längs horisonten

våld /vˈoːld/ (n)
Gewalt

våldsam /vˈoːldsam/ (adj)
gewalttätig, gewaltsam
  fysiskt våld
heftig, stark, ungestüm
  intensiv

våldsmonopol /vˈoːldsmuːnˌuːpuːl/ (n)
Gewaltmonopol
  exklusiv rätt att använda våld inom sitt territorium, företrädesvis om stater

våldta /vˈoːldta/ (v)
vergewaltigen, schänden
  tvinga annan person till samlag

våldtäkt /vˈoːldtəkt/ (n)
Vergewaltigung
  det att någon tvingar en annan person till sexuella handlingar

våldtäktsman /vˈoːldtəktsmˌan/ (n)
Vergewaltiger, Vergewaltigerin
  person som tvingat annan till sex

vålla /vˈɔla/ (v)
verursachen
  orsaka något negativt

vålnad /vˈoːlnad/ (n)
Gespenst
  spöke, död som går igen

våm /vˈoːm/ (n)
Pansen

våning /vˈoːnɪŋ/ (n)
Stockwerk, Etage, Stock
  1. uppsättning rum i en byggnad

våningssäng /vˈoːnɪŋsˌɛŋ/ (n)
Doppelstockbett, Etagenbett

vår /vˈoːr/ (n)
Frühling, Frühjahr, Lenz
  årstid mellan vinter och sommar

vår /vˈoːr/ (pronoun)
unser
  possessivt pronomen
unser, unsere
  reflexivt possessivt pronomen

vårblomma /vˈoːrblɔmˌa/ (n)
Frühlingsblume
  blomma som blomstrar i våren

vård /vˈoːrd/ (n)
Pflege
  1. arbete med sjuka personer
Denkmal
  4. minnesmärke

vårda /vˈoːrda/ (v)
pflegen
  sköta om
  ta hand om

vårdad /vˈoːrdad/ (adj)
gepflegt
  välskött, proper

vårdag /vˈoːrdɑːɡ/ (n)
Frühlingstag
  dag på året som har vårväder

vårdagjämning /vˈoːrdɑːjˌɛmnɪŋ/ (n)
Frühjahrs-Tagundnachtgleiche, Frühlingsanfang
  tidpunkten då solskivans centrum passerar himmelsekvatorn

vårdare /vˈoːrdarə/ (n)
Betreuer, Betreuerin, Pfleger, Pflegerin

vårdarinna /vˈoːrdarˌɪna/ (n)
Pflegerin
  kvinna som vårdar någon gammal eller sjuk person

vårdcentral /vˈoːrdsəntrˌal/ (n)
Behandlungszentrum, Ärztezentrum

vårdnad /vˈoːrdnad/ (n)
Sorgerecht
  laglig rätt och skyldighet att ha omvårdnad av barn efter ett äktenskaps upplösning

vårdnadshavare /vˈoːrdnadshˌavarə/ (n)
Erziehungsberechtigte, Erziehungsberechtigter
  person som innehar vårdnaden av ett barn under 18 år

vårdslös /vˈoːrdsløːs/ (adj)
nachlässig, fahrlässig
  som handlar utan omsorg

vårdslöshet /vˈoːrdslˈœsheːt/ (n)
Fahrlässigkeit, Nachlässigkeit
  det att vara vårdslös

vårfest /vˈoːrfəst/ (n)
Frühlingsfest
  fest för att hälsa våren välkommen

vårflod /vˈoːrfluːd/ (n)
Frühjahrhochwasser, Frühlingshochwasser
  stor vattenströmning som uppstår vid snösmältningen

vårjacka /vˈoːrjakːˌa/ (n)
Frühlingsjacke
  jacka lämplig för varmt vårväder

vårkläder /vˈoːrklɛːdər/ (n)
Frühlingskleidung
  kläder som passar bra att bäras på våren

vårkväll /vˈoːrkvəl/ (n)
Frühlingsabend
  kväll på våren

vårlök /vˈoːrløːk/ (n)
Wald-Gelbstern
  växtarten Gagea lutea

vårmorgon /vˈoːrmɔrɡˌɔn/ (n)
Frühlingsmorgen
  morgon på våren

vårrulle /vˈoːrɵlə/ (n)
Frühlingsrolle
  förrätt som serveras i asiatiska restauranger

vårsidenbi /vˈoːʂiːdˌɛnbiː/ (n)
Frühlings-Seidenbiene
  en art (Colletes cunicularius) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

vårsäd /vˈoːʂɛːd/ (n)
Frühjahrssaat
  säd som sås på våren och skördas samma år

vårta /vˈoːta/ (n)
Warze
  hudtumör

vårtermin /vˈoːtərmˈiːn/ (n)
Frühjahrssemester, zweites Schulhalbjahr
  termin (på skola) som sträcker sig över våren

vårtgård /vˈoːtɡoːrd/ (n)
Warzenhof
  det område med brun eller rosa pigmentering som omger bröstvårtan

vårtrötthet /vˈoːtrˈœtheːt/ (n)
Frühjahrsmüdigkeit, Frühlingsmüdigkeit
  det att vara vårtrött

vårtsvin /vˈoːtsvˈiːn/ (n)
Warzenschwein
  en djurart (Phacochoerus africanus) i familjen svindjur (Suidae)

vårväder /vˈoːrvɛːdər/ (n)
Frühlingswetter
  väder som är signifikant för våren

vårvärme /vˈoːrvərmə/ (n)
Frühlingswärme
  temperatur som under våren upplevs som värme

våt /vˈoːt/ (adj)
nass
  genomdränkt av vätska

våtmark /vˈoːtmark/ (n)
Feuchtgebiet
  blöt mark eller grund sjö med mycket växtlighet

võro /vˈuːruː/ (n)
Võro
  språk

völva /vˈœlva/ (n)
Vala, Völva
  vala

vörda /vˈœrda/ (v)
verehren
  visa aktning

vördnad /vˈœrdnad/ (n)
Ehrfurcht

vördsam /vˈœrdsam/ (adj)
ehrerbietig
  respektfull

vört /vˈœt/ (n)
Würze

walesare /vˈɑːləsˌarə/ (n)
Waliser
  man från Wales

walesisk /vˈɑːləsˌɪsk/ (adj)
walisisch

walesiska /vˈɑːləsˌɪska/ (n)
Waliserin
  kvinna från Wales

walkover /vˈalkuːvər/ (n)
Walkover

waray-waray /vˈɑːraˌyːvˈɑːraˌyː/ (n)
Winaray, Wáray-Wáray
  språk som talas på Filippinerna

wasabi /vˈɑːsabˌiː/ (n)
Wasabi

watt /vˈat/ (n)
Watt
  härledd SI-enhet (med beteckningen W) för den fysikaliska storheten effekt

wc /dˌɵbəlvˌeːsˈeː/ (n)
Toilette, WC, Wasserklosett
  vattenklosett, toalett

webb /vˈɛb/ (n)
Internet
  World Wide Web

webbadress /vˈɛbadrˌɛs/ (n)
Internetadresse
  adress (URL) till en webbsida

webbansvarig /vˈɛbansvˌɑːrɪɡ/ (adj)
Webmaster
  huvudansvarig för en webbplats

webbkamera /vˈɛbkamˌeːra/ (n)
Webcam

webblänk /vˈɛbləŋk/ (n)
Hyperlink, Weblink
  webbadress eller hyperlänk

webbläsare /vˈɛblɛːsˌarə/ (n)
Browser, Internetbrowser
  datorprogram

webbplats /vˈɛbplats/ (n)
Internetauftritt, Website

webbsida /vˈɛbsiːdˌa/ (n)
Website

webbtelevision /vˌɛbtələviːsxˈuːn/ (n)
Internetfernsehen

webbutik /vˈɛbɵtˌiːk/ (n)
Onlineshop
  webbplats med varor och/eller tjänster till försäljning

weber /vˈeːbər/ (n)
Weber
  härledd SI-enhet för magnetiskt flöde, med beteckningen Wb

weekend /vˈeːəkˌɛnd/ (n)
Wochenende, Weekend
  veckoslut, de sista dagarna i en vecka

wellpapp /vˈɛlpap/ (n)
Wellpappe

westfaliska freden /vˈɛstfalˌɪska frˈeːdən/ (n)
Westfälischer Friede
  freden i Osnabrück och Münster 1648 efter det trettioåriga kriget

whiplashskada /vhˈɪplashskˌɑːda/ (n)
Schleudertrauma

whisky /vhˈɪsxyː/ (n)
Whiskey
  typ av spritdryck gjord på spannmål

whist /vhˈɪst/ (n)
Whist
  form av kortspel som bygger på sticktagning

wienare /vˈiːənˌarə/ (n)
Wiener
  person (man) från Wien

wienerbröd /vˈiːənˌɛrbrøːd/ (n)
Plundergebäck, Kopenhagener, Plunder

wienerdeg /vˈiːənˌɛrdəɡ/ (n)
Plunderteig

wienerkorv /vˈiːənˌɛrkɔrv/ (n)
Wiener
  typ av smal korv vanlig i kiosker eller som snabbmat

wienerschnitzel /vˈiːənˌɛʂʃnɪtsəl/ (n)
Wiener Schnitzel
  maträtt bestående av dubbelpanerad kalvschnitzel

wienervals /vˈiːənˌɛrvals/ (n)
Wiener Walzer
  variant av vals

wiensk /vˈiːənsk/ (adj)
wienerisch, Wiener

wienska /vˈiːənskˌa/ (n)
Wienerin
  kvinna från Wien

wiki /vˈiːkiː/ (n)
Wiki
  wikibaserad webbplats

wikipedian /vˈiːkiːpədˌiːan/ (n)
Wikipedianer, Wikipedianerin

wilsonsimsnäppa /vˈɪlsʊnsˌɪmsnəpˌa/ (n)
Wilson-Wassertreter

wire /(en)wˈaɪə(sv)/ (n)
Drahtseil, Kabel, Stahlseil, Trosse
  lina av tvinnad metalltråd

wokpanna /vˈɔkpanˌa/ (n)
Wok
  stekpanna

worcestersås /vˈuːrsəstˌɛʂoːs/ (n)
Worcestershiresauce
  kryddsås ursprungligen tillverkad i grevskapet Worcester i England

workout /vˈɔrkuːˌʉt/ (n)
Work-out, Workout
  träningspass utan redskap, ofta till musik

workshop /vˈɔrkshuːp/ (n)
Workshop
  ut- eller fortbildningssession som betonar praktisk problemlösning

xantin /ksantˈiːn/ (n)
Xanthin

xantippa /ksˈantɪpˌa/ (n)
Xanthippe
  grälsjuk och argsint kvinna

xenofobi /ksˈeːnuːfˌuːbiː/ (n)
Xenophobie, Fremdenfeindlichkeit
  fobi

xenon /ksˈeːnuːn/ (n)
Xenon
  grundämne

xenontetraoxid /ksˈeːnɔntˌɛtraˌuːksiːd/ (n)
Xenontetroxid
  en kemisk förening av syre och xenon

xenontrioxid /ksˈeːnɔntrˌiːuːksˌiːd/ (n)
Xenontrioxid
  kemisk förening av xenon och syre

xerostomi /ksˈeːrɔstˌuːmiː/ (n)
Mundtrockenheit, Xerostomie
  muntorrhet

xhosa /kshˈuːsa/ (n)
Xhosa
  språk

xylofon /ksˌyːluːfˈoːn/ (n)
Xylophon
  musikinstrument

xylografi /ksyːlˈoːɡrafˌiː/ (n)
Holzschnitt
  gravyr i en träbit

yatzy /ˈyːatsˌyː/ (n)
Kniffel, Yahtzee
  tärningsspel

yawl /ˈyːavl/ (n)
Yawl
  segelfartyg

yazidier /ˈyːasˌiːdiːər/ (n)
Jeside
  medlem av folkgruppen yazidier

yazidisk /ˈyːasˌiːdɪsk/ (adj)
jesidisch
  hörande till yazidierna

yazidiska /ˈyːasˌiːdɪskˌa/ (n)
Jesidin
  kvinnlig yazidier

yen /ˈyːən/ (n)
Yen
  myntenhet i Japan

yla /ˈyːla/ (v)
heulen, jaulen
  låta som en varg

ylle /ˈylə/ (n)
Wolle
  textilvara företrädesvis tillverkad av ull

yllebröllop /ˌyləbrˈœluːp/ (n)
Wollene Hochzeit

yllefilt /ˈyləfˌɪlt/ (n)
Wolldecke
  filt tillverkad av ylle

ymnig /ˈymnɪɡ/ (adj)
reichlich, reich, ausgiebig, groß, überschwenglich
  flödande riklig, som förekommer i stor mängd

ymnighetshorn /ˈymnɪɡhˌeːtshuːrn/ (n)
Füllhorn
  ihåligt horn innehållande frukt, mynt eller något annat åtråvärt

ymnigt tal /ˈymnɪkt tˈɑːl/ (n)
abundante Zahl

ympa /ˈympa/ (v)
pfropfen, impfen
  plantera in främmande växtdel i en liknande växt

yngel /ˈyŋəl/ (n)
Kaulquappe, Larve
  unge av fisk eller groddjur

yngling /ˈyŋlɪŋ/ (n)
Jüngling

ynklig /ˈyŋklɪɡ/ (adj)
mickrig, erbärmlich, jämmerlich, mickerig
  jämrande, sorglig

ynnest /ˈynəst/ (n)
Gunst
  (tecken eller bevis på) välvilja; favör

yobibyte /ˈyːuːbˌiːbyːtə/ (n)
Yobibyte
  280 bytes

yoga /ˈyːuːɡˌa/ (n)
Yoga
  ett indiskt träningssystem

yoghurt /ˈyːɔɡhˌɵt/ (n)
Joghurt, Yoghurt
  trögflytande mejeriprodukt

yoghurtsås /ˈyːɔɡhˌɵtsoːs/ (n)
Joghurtsauce
  sås som har yoghurt som huvudingrediens

yoruba /ˈyːuːrˌʉba/ (n)
Yoruba
  språk

yottabyte /ˈyːɔtːˌabyːtə/ (n)
Yottabyte
  1024 bytes

ypperlig /ˈypərlˌɪɡ/ (adj)
ausgezeichnet, vortrefflich, vorzüglich
  förstklassig, superb, utmärkt

ypsilon /ˈypsiːlˌɔn/ (n)
Ypsilon

yr /ˈyːr/ (adj)
schwindelig
  vimsig, snurrig, ur balans

yra /ˈyːra/ (v)
fantasieren, irrereden
  tala i förvirring

yrka /ˈyrka/ (v)
mahnen, treiben, antreiben, drängen
  kräva

yrkande /ˈyrkandə/ (n)
Antrag, Forderung, Vorschlag
  det att yrka

yrke /ˈyrkə/ (n)
Beruf, Gewerbe

yrkeschaufför /ˌyrkəʃoːfˈøːr/ (n)
Berufsfahrer, Berufsfahrerin, Berufskraftfahrer, Berufskraftfahrerin
  chaufför som har till yrke att köra bil, lastbil eller buss

yrkeserfarenhet /ˈyrkəsˌɛrfɑːrˌeːnheːt/ (n)
Berufserfahrung
  erfarenhet (speciellt om det specifika yrket) en person fått genom att utöva ett yrke

yrkesfiskare /ˈyrkəsfˌɪskarə/ (n)
Berufsfischer, Berufsfischerin
  person som livnär sig med att fånga fisk

yrkesgren /ˈyrkəsɡrən/ (n)
Berufszweig

yrkesmässig /ˈyrkəsmˌɛsɪɡ/ (adj)
professionell, berufsmäßig, gewerbsmäßig

yrkessjukdom /ˈyrkəsjˌʉkdɔm/ (n)
Berufskrankheit
  som vållas av ogynnsama förhållanden vid arbetsplatsen

yrkesutbildning /ˈyrkəsˌʉtbɪldnˌɪŋ/ (n)
Berufsausbildung

yrkesutövning /ˌyrkəsʉtˈœvnɪŋ/ (n)
Berufsausübung
  arbete eller annan yrkesmässig sysselsättning

yrsel /ˈyʂəl/ (n)
Schwindel
  balansrubbning

yrsnö /ˈyʂnøː/ (n)
Schneegestöber, Schneetreiben
  snö som blåser omkring

yrvaken /ˈyrvakən/ (adj)
verschlafen, schlaftrunken
  inte helt vaken, ännu lite förvirrad

ysta /ˈysta/ (v)
Käse herstellen, käsen
  tillverka ost

yster /ˈystər/ (adj)
feurig, wild
  mycket livlig, munter och ostyrig

ysteri /ˈystərˌiː/ (n)
Käserei
  lokal där ost tillverkas

yta /ˈyːta/ (n)
Fläche
  tvådimensionellt område
  mått
Oberfläche, Fläche
  yttersta lagret på ett material

ytlig /ˈytlɪɡ/ (adj)
oberflächlich
  som fokuserar på en människas eller ett föremåls utseende
  som rör ett föremåls yta
  som rör lite av det mest uppenbara

ytmått /ˈytmɔt/ (n)
Flächenmaß
  storleksmått på yta

ytter /ˈytːər/ (n)
Außenseiterin, Außenstürmer

ytterbium /ˈytːərbˌiːʉm/ (n)
Ytterbium

ytterdörr /ˌytːərdˈœr/ (n)
Haustür, Außentür, Wohnungstür

ytterkläder /ˈytːərklˌɛːdər/ (n)
Überbekleidung
  kläder avsedda att bäras utomhus som skydd mot olika väder

ytterligare /ˈytːərlˌiːɡarə/ (adj)
obendrein
  ännu fler, ännu mer

ytterligare /ˈytːərlˌiːɡarə/ (adv)
obendrein
  något nytt nämns

ytterlighet /ˈytːərlˌɪɡheːt/ (n)
Extrem
  något som extremt avviker från det normala, yttersta gräns

ytterrock /ˈytːərˌɔk/ (n)
Herrenmantel, Überzieher
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar

ytterräls /ˈytːərˌɛls/ (n)
Außengleis
  rälsen som ligger på yttersida

yttersida /ˈytːəʂˌiːda/ (n)
Außenseite

yttersko /ˈytːəʂkˌuː/ (n)
Überschuh
  skyddande skoöverdrag över andra skor

ytterst /ˈytːəʂt/ (adv)
äußerst
  längst bort

yttertak /ˈytːətˌak/ (n)
Dach
  tak som skyddar byggnad utvändigt uppåt

yttertrappa /ˈytːətrˌapa/ (n)
Außentreppe
  yttre trappa

yttra /ˈytra/ (v)
äußern

yttrande /ˈytrandə/ (n)
Äußerung

yttrandefrihet /ˈytrandˌɛfriːhˌeːt/ (n)
Redefreiheit, Meinungsfreiheit

yttring /ˈytrɪŋ/ (n)
Äußerung
  symptom
  tillkännagivande av något

yttrium /ˈytriːˌʉm/ (n)
Yttrium

yukatekiska /ˈyːʉkˌatəkˌɪska/ (n)
Mayathan, Yukatekisch
  språk

yxa /ˈyːksa/ (n)
Kriegsbeil, Streitaxt
  huggvapen
Axt, Beil
  huggverktyg

yxskaft /ˈyksskaft/ (n)
Axtstiel
  skaft på en yxa

zambier /sˈambiːər/ (n)
Sambier
  invånare i Zambia eller som har zambisk härkomst

zambisk /sˈambɪsk/ (adj)
sambisch

zapadnik /sˈɑːpadnˌiːk/ (n)
Westler
  anhängare (främst på 1800-talet) av tanken (kulturströmning) att Ryssland bör ta till sig västerländska idéer

zappa /sˈapa/ (v)
zappen
  bläddra mellan TV-kanaler

zarfatiska /sˈarfatˌɪska/ (n)
Zarfatisch
  språk som talas i norra Frankrike

zazaiska /sˈɑːsaˌɪska/ (n)
Zaza-Sprache, Zazaki, Zazaisch
  ett indoiranskt språk som talas av zazafolket i östra Turkiet

zebibyte /sˈeːbiːbˌyːtə/ (n)
Zebibyte
  270 bytes

zebra /sˈɛbra/ (n)
Zebra
  djur

zeeländska /sˈeːəlˌɛndska/ (n)
Seeländisch
  språk som talas i Zeeland i Nederländerna

zeppelinare /sˈɛpəlˌiːnarə/ (n)
Zeppelin, Luftschiff

zest /sˈɛst/ (n)
Würze
  yttre skalet på en citrusfrukt

zettabyte /sˈɛtːabˌyːtə/ (n)
Zettabyte
  1021 bytes

zeugma /sˈeːɵɡmˌa/ (n)
Zeugma
  fras med ett flertydigt ord, som genom meningens konstruktion används i olika betydelser

zhuang /shˈʉaŋ/ (n)
Zhuang
  språk

zigenare /sˈiːjənˌarə/ (n)
Zigeuner, Zigeunerin
  person av folkgruppen romer

zimbabwier /sˈɪmbabvˌiːər/ (n)
Simbabwer
  invånare i Zimbabwe eller person som har zimbabwisk härkomst

zimbabwisk /sˈɪmbabvˌɪsk/ (adj)
simbabwisch
  som rör Zimbabwe

zimbabwiska /sˈɪmbabvˌɪska/ (n)
Simbabwerin
  kvinna från Zimbabwe

zink /sˈɪŋk/ (n)
Zink
  grundämne

zinkcyanid /sˈɪŋksyːˌaniːd/ (n)
Cyanzink, Zinkcyanid, Zinkdicyanid, Zyanzink
  kemisk förening av zink, kol och kväve

zinkfosfat /sˈɪŋkfɔsfˌat/ (n)
Zinkphosphat
  kemisk förening av zink, fosfor och syre

zinkfosfid /sˈɪŋkfɔsfˌiːd/ (n)
Zinkphosphid
  kemisk förening av zink och fosfor

zinkgruppen /sˈɪŋkɡrɵpən/ (n)
Zinkgruppe
  namn av tolfte gruppen av periodiska systemet

zinkkarbonat /sˈɪŋkkarbˌuːnat/ (n)
Zinkcarbonat
  salt av kolsyra

zinkklorid /sˈɪŋkkluːrˌiːd/ (n)
Zinkchlorid
  kemisk förening av zink och klor

zinknitrat /sˈɪŋknɪtrˌɑːt/ (n)
Zinknitrat
  kemisk förening av zink, kväve och syre

zinkoxid /sˈɪŋkuːksˌiːd/ (n)
Zinkoxid
  kemisk förening av zink och syre

zinksulfat /sˈɪŋksɵlfˌat/ (n)
Zinksulfat
  en kemisk förening av zink, svavel och syre, ZnSO₄

zinksulfid /sˈɪŋksɵlfˌiːd/ (n)
Zinksulfid
  kemisk förening av zink och svavel

zirkonium /sɪrkˈoːniːˌʉm/ (n)
Zirkonium, Zirconium

zirkoniumdioxid /sɪrkˈoːniːˌɵmdiːˌuːksiːd/ (n)
Zirconiumdioxid
  kemisk förening av zirkonium och syre

zirkoniumkarbid /sɪrkˈoːniːˌɵmkarbˌiːd/ (n)
Zirconiumcarbid
  kemisk förening av zirkonium och kol

zloty /slˈuːtyː/ (n)
Złoty
  myntenhet i Polen

zoisit /sˈuːiːsˌɪt/ (n)
Zoisit
  ett mineral som påminner om epidot och som innehåller silikater av kalcium och aluminium

zombie /sˈɔmbiːə/ (n)
Zombie
  död kropp utan själ
  kryptozoologi

zon /sˈuːn/ (n)
Zone, Bereich
  område

zoo /sˈuːuː/ (n)
Zoo, Tiergarten, Tierpark, zoologischer Garten
  djurpark

zoofobi /sˈuːuːfˌuːbiː/ (n)
Zoophobie
  Fobi

zoolog /sˌuːuːlˈoːɡ/ (n)
Zoologe, Zoologin

zoologi /sˌuːuːlˈoːɡiː/ (n)
Zoologie, Tierkunde

zoologisk /sˌuːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
zoologisch
  som avser zoologi

zoomobjektiv /sˈuːuːmˌɔbjəktˌiːv/ (n)
Zoomobjektiv
  objektiv med steglös föränderlig brännvidd

zoonos /sˈuːuːnˌuːs/ (n)
Zoonose
  infektionssjukdom som smittar mellan arter

zoroastrism /sˈuːruːˌastrɪsm/ (n)
Zoroastrismus
  en monoteistisk religion med ursprung i det forna Iran

zucchini /sˈɵkshiːnˌiː/ (n)
Zucchini
  grönsak

zulu /sˈʉlʉ/ (n)
Zulu
  ett bantuspråk som talas av ungefär 9 miljoner människor varav majoriteten bor i Sydafrika

Äpplet faller inte långt från trädet. /ˈɛplət fˈalər ˈɪntɛ lˈɔŋt froːn trˈɛːdət/ (proverb)
Der Apfel fällt nicht weit vom Stamm.
  barn liknar sina föräldrar

Även en blind höna kan finna ett korn. /ˈɛːvən ɛn blˈɪnd hˈøːna kan fˈɪna ˈɛt kˈuːrn/ (proverb)
Auch ein blindes Huhn findet mal ein Korn.
  Motsvarande ordspråk på andra språk

Åbo /ˈoːbuː/ (n)
Turku

Åland /ˈoːland/ (n)
Åland

Ålborg /ˈoːlbɔrj/ (n)
Aalborg

Ångermanland /ˈɔŋərmˌanland/ (n)
Ångermanland
  svenskt landskap i östra Norrland

Öga för öga, tand för tand. /ˈøːɡa føːr ˈøːɡa tˈand føːr tˈand/ (proverb)
Auge um Auge, Zahn um Zahn
  varje gärning bör bemötas på motsvarande sätt

Öland /ˈøːland/ (n)
Öland

Örebro /ˈøːrəbrˌuː/ (n)
Örebro
  en stad i Närke

Öresund /ˈøːrəsˌɵnd/ (n)
Öresund
  det sund som skiljer Skåne i öster från Själland i väster

Östasien /ˈœstasˌiːən/ (n)
Ostasien

Östergötland /ˈœstərjˈœtland/ (n)
Östergötland
  ett landskap i södra Sverige

Österrike /ˈœstərˌiːkə/ (n)
Österreich
  land

Österrike-Ungern /ˈœstərˌiːkəˈɵŋərn/ (n)
Österreich-Ungarn

Östersjön /ˈœstəʂjˌøːn/ (n)
Ostsee

Östersund /ˈœstəʂˌɵnd/ (n)
Östersund
  stad i Jämtland

Östeuropa /ˈœstəˌʉruːpˌa/ (n)
Osteuropa
  östra Europa

Östpakistan /ˈœstpakˌɪstan/ (n)
Bangladesch, Ostpakistan
  östra delen av den tidigare brittiska kolonin i Asien

Östtimor /ˈœstːiːmˌuːr/ (n)
Osttimor, Timor-Leste

Östtyskland /ˈœstːysklˌand/ (n)
Ostdeutschland
  geografisk begrepp
Ostdeutschland, DDR
  politisk begrepp

Övning ger färdighet. /ˈœvnɪŋ jˈeːr fˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (proverb)
Übung macht den Meister.
  om du övar på någonting tillräckligt länge kommer du slutligen att bemästra det

äckel /ˈɛkːəl/ (n)
Ekel
  känsla
  person

äckla /ˈɛkla/ (v)
ekeln, anekeln

äcklig /ˈɛklɪɡ/ (adj)
ekelhaft, eklig
  vidrig, som ger avsmak

ädel /ˈɛːdəl/ (adj)
edel
  högsint, storsint, hugstor, upphöjd
  utsökt, förnäm, fulländad

ädelgas /ˈɛːdəlɡˌas/ (n)
Edelgas

ädelgran /ˈɛːdəlɡrˌan/ (n)
Tanne

ädelmetall /ˈɛːdəlmˌɛtal/ (n)
Edelmetall
  guld, silver och platina

ädelmod /ˈɛːdəlmˌuːd/ (n)
Edelmut
  storsinthet, mildhet och försonlighet

ädelost /ˈɛːdəlˌɔst/ (n)
Schimmelkäse
  mögelost

ädelsten /ˈɛːdeːlstən/ (n)
Edelstein

äga /ˈɛːɡa/ (n)
Grund und Boden
  (odlad) landegendom

äga /ˈɛːɡa/ (v)
besitzen
  vara i besittning
  vara ägare till

äga rum /ˈɛːɡa rˈɵːm/ (v)
stattfinden

äganderätt /ˈɛːɡandərˌɛt/ (n)
Besitzrecht, Eigentumsrecht
  rätten att utnyttja sin egendom efter egen bedömning och tycke

ägare /ˈɛːɡarə/ (n)
Eigentümer, Besitzer, Besitzerin, Eigentümerin, Eigner, Eignerin
  person som äger något

ägarinna /ˈɛːɡarˌɪna/ (n)
Besitzerin
  kvinnlig ägare

ägg /ˈɛɡ/ (n)
Ei, Eizelle
  könscell
Ei, Eier
  ägg som mat, främst hönsägg

äggblåsa /əɡblˈoːsa/ (n)
Eibläschen, Eifollikel, Ovarialfollikel
  de påsliknande cellanhopningar i äggstockarna som innehåller var sin äggcell

äggcell /ˈɛɡsəl/ (n)
Eizelle
  kvinnlig könscell

äggformad /ˈɛɡfɔrmˌad/ (adj)
eiförmig, oval
  formad som ett ägg

äggformig /əɡfˈɔrmɪɡ/ (adj)
eiförmig
  som har formen av ett ägg

äggisolator /ˈɛɡiːsˌuːlatˌɔr/ (n)
Isolierei
  slags elektrisk isolator

äggkopp /ˈɛɡkɔp/ (n)
Eierbecher
  föremål som ska hålla kokta ägg på plats

äggkorg /ˈɛɡkɔrj/ (n)
Eierkorb
  korgen som används för insamling av ägg i hönshuset

äggledare /ˈɛɡleːdˌarə/ (n)
Eileiter
  del av kvinnans könsorgan

ägglossning /ˈɛɡlɔsnˌɪŋ/ (n)
Ovulation, Eisprung
  (fysiologi) händelse när en äggcell lämnar follikeln

äggmök /ˈɛɡmøːk/ (n)
Eierfurz, Furz
  fis

äggpannkaka /ˈɛɡpaŋkˌɑːka/ (n)
Eierkuchen, Eierpfannkuchen, Omelett
  omelett

äggrätt /ˈɛɡrət/ (n)
Eierspeise
  rätt med ägg som huvudbeståndsdel, t.ex. omelett

äggröra /ˈɛɡrøːrˌa/ (n)
Rührei
  maträtt bestående av ägg

äggskal /ˈɛɡskal/ (n)
Eierschale
  skal runt ett ägg

äggskivare /ˈɛɡsxiːvˌarə/ (n)
Eierschneider
  redskap som gör skivor av ett hårdkokt ägg

äggsnodd /ˈɛɡsnɔd/ (n)
Hagelschnur

äggstock /ˈɛɡstɔk/ (n)
Eierstock
  kvinnligt inre könsorgan

äggula /ˈɛɡʉlˌa/ (n)
Eigelb, Dotter

äggvita /ˈɛɡviːtˌa/ (n)
Eiweiß

äggviteämne /ˈɛɡviːtəˌɛmnə/ (n)
Eiweiß, Protein
  protein

ägna /ˈɛŋna/ (v)
beschäftigen, verschreiben, widmen

ägodel /ˈɛːɡuːdəl/ (n)
Besitz, Besitztum, Habseligkeit
  något som någon äger

äkta /ˈɛkta/ (adj)
echt
  1.+2. oförfalskad
verheiratet
  3. gift

äkta /ˈɛkta/ (v)
ehelichen, heiraten, sich vermählen

äkta man /ˈɛkta man/ (n)
Eheherr, Ehemann, Gatte, Gemahl, Mann

äktenskap /ˈɛktənskˌɑːp/ (n)
Ehe
  relationen mellan personer som är gifta

äktenskaplig /ˈɛktənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
ehelich
  som har med äktenskap att göra

äktenskapsannons /ˈɛktənskˌɑːpsanˌɔns/ (n)
Heiratsanzeige, Hochzeitsanzeige
  annons i tidningen som meddelar att ett par gifte sig

äktenskapsförord /ˈɛktənskˌɑːpsføːrˌuːrd/ (n)
Ehevertrag
  avtal mellan makar in spe som beskriver hur egendomsordningen ska se ut i deras äktenskap

äktenskapshinder /ˈɛktənskˌɑːpshɪndər/ (n)
Ehehindernis

äktenskapsskillnad /ˈɛktənskˌɑːpskɪlnˌad/ (n)
Ehescheidung
  upplösning av ett äktenskap

äkthet /ˈɛktheːt/ (n)
Echtheit
  det att vara äkta

äldre stenålder /ˈɛldrə stˈeːnoːldər/ (n)
Altsteinzeit, Paläolithikum
  tidsålder som utgör den äldsta delen av stenåldern (i Europa omkring år 40 000 - 10 000 f.v.t.)

äldreboende /ˈɛldrəbˌuːəndə/ (n)
Altenheim, Altersheim, Seniorenheim, Altenwohnanlage
  boende för personer som på grund av hög ålder inte klarar av att bo på egen hand

älf /ˈɛlf/ (n)
Elf
  manlig varelse ur sagovärlden

älg /ˈɛlj/ (n)
Elch
  arten Alces alces

älgfluga /ˈɛlɡflʉɡˌa/ (n)
Hirschlausfliege

älghorn /ˈɛlɡhuːrn/ (n)
Elchgeweih
  horn som vuxit på en älg

älgjakt /ˈɛljakt/ (n)
Elchjagd
  jakt på älg

älgkalv /ˈɛlɡkalv/ (n)
Elchkalb
  ungdjur av en älg vanligen ej årsgammalt

älgko /ˈɛlɡkuː/ (n)
Elchkuh
  hona av arten älg

älgkött /əlɡkˈœt/ (n)
Elchfleisch
  kött från älg

älgstek /ˈɛlɡsteːk/ (n)
Elchbraten
  stek av älgkött

älgtjur /ˈɛlkɕʉr/ (n)
Elchbulle
  vuxen hane av arten älg

älska /ˈɛlska/ (v)
lieben, Liebe machen
  idka samlag
lieben
  känna kärlek till

älskad /ˈɛlskad/ (adj)
Geliebte, Geliebter, Liebling
  (substantiverat) älskling
geliebt
  perfektparticip av älska

älskare /ˈɛlskarə/ (n)
Liebhaber, Geliebter
  man som regelbundet har samlag med viss person, vanligen utan att vara gift eller sambo med henne
Liebhaber
  person som är intresserad av och är hängivet intresserad av något

älskarinna /ˈɛlskarˌɪna/ (n)
Geliebte

älskling /ˈɛlsklɪŋ/ (n)
Liebling

älskog /ˈɛlskuːɡ/ (n)
Liebe
  kärlek
Sex, Beischlaf, Geschlechtsakt, Geschlechtsverkehr, Kohabitation, Koitus
  sexuell kärlek, samlag

älskvärd /ˈɛlskvɛːrd/ (adj)
liebenswert
  som är mycket omtyckt
liebenswert, liebenswürdig
  som är vänlig eller charmerande

älv /ˈɛlv/ (n)
Fluss

älva /ˈɛlva/ (n)
Elfe

älvdalska /ˈɛlvdalskˌa/ (n)
Älvdalisch
  språk

älvmynning /ˈɛlvmynˌɪŋ/ (n)
Flussmündung
  del av älv där vattnet rinner ut i ett hav

älvstrand /ˈɛlvstrand/ (n)
Flussstrand
  strandområde vid en älv

ämbar /ˈɛmbɑːr/ (n)
Eimer
  hink eller spann avsedd för vatten

ämbete /ˈɛmbətə/ (n)
Amt

ämbetsman /ˈɛmbətsmˌan/ (n)
Beamter, Beamtin

ämbetsverk /ˈɛmbətsvˌɛrk/ (n)
Amt, Behörde
  en statlig myndighet

ämna /ˈɛmna/ (v)
beabsichtigen, vorhaben

ämne /ˈɛmnə/ (n)
Fach
  fack
Stoff, Element
  material
Thema
  tema

ämneslärare /ˈɛmnəslˌɛːrarə/ (n)
Fachlehrer, Fachlehrerin
  lärare som undervisar bara i ett mindre an­tal skolämnen

ämnesområde /ˈɛmnəsˌɔmroːdə/ (n)
Fachgebiet

ämnesrad /ˈɛmnəsrˌad/ (n)
Betreff, Betreffzeile

än /ˈɛn/ (adv)
noch
  fortfarande
  ändå

än /ˈɛn/ (conjunction)
als, auch, immer, noch
  vid jämförelser

än /ˈɛn/ (preposition)
als
  preposition i jämförandefras

ända /ˈɛnda/ (n)
Ende
  avslutning av förlopp
  bak, stuss

ända /ˈɛnda/ (v)
beenden
  sätta stopp, göra slut
enden
  ta slut, avslutas

ändalykt /ˈɛndalˌykt/ (n)
Hinterteil
  bakdel

ändamål /ˈɛndamˌoːl/ (n)
Zweck

ändamålsenlig /ˈɛndamˌoːlseːnlˌɪɡ/ (adj)
zweckmäßig
  som fungerar bra för att uppfylla sitt ändamål

ände /ˈɛndə/ (n)
Ende
  där något tar stopp eller slut

ändelse /ˈɛndəlsə/ (n)
Endung

ändhållplats /ˈɛndhɔlplˌats/ (n)
Endhaltestelle, Endstation
  sista hållplatsen på en (buss-)tur

ändlig /ˈɛndlɪɡ/ (adj)
endlich
  antal
  som tar slut

ändlös /ˈɛndløːs/ (adj)
endlos
  utan slut

ändra /ˈɛndra/ (v)
ändern
  1. göra så att något blir annorlunda
  2. göra så att ens beteende blir annorlunda
seine Meinung ändern
  3. byta åsikt, anta ett nytt förhållningssätt

ändring /ˈɛndrɪŋ/ (n)
Änderung
  det att något blir ändrat

ändtarm /ˈɛndtarm/ (n)
Enddarm, Mastdarm, Rektum
  sista delen av tarmkanalen

ändå /ˈɛndoː/ (adv)
trotzdem, dennoch, doch, eh, immerhin, sowieso

äng /ˈɛŋ/ (n)
Wiese, Weide
  fält där vilda örter och gräs växer

ängel /ˈɛŋəl/ (n)
Engel
  gudomligt sändebud

änglalik /ˈɛŋlalˌiːk/ (adj)
engelhaft, engelsgleich
  lik en ängel

ängsbräsma /ˈɛŋsbrəsmˌa/ (n)
Wiesenschaumkraut
  arten Cardamine pratensis

ängshumla /ˈɛŋshɵmlˌa/ (n)
Wiesenhummel
  en art (Bombus pratorum) inom släktet humlor (Bombus)

ängshök /ˈɛŋshøːk/ (n)
Wiesenweihe

ängslig /ˈɛŋslɪɡ/ (adj)
ängstlich
  orolig
beängstigend
  som väcker oro

ängspiplärka /ˈɛŋspɪplˌɛrka/ (n)
Wiesenpieper

ängsull /ˈɛŋsɵl/ (n)
Wollgras

änka /ˈɛŋka/ (n)
Witwe
  kvinna vars äktenskapspartner har avlidit
  typografi

änkestånd /ˈɛŋkəstˌoːnd/ (n)
Witwenschaft, Witwentum, Witwenstand, Verwitwung
  tillståndet att leva själv efter ens livspartners död

änkling /ˈɛŋklɪŋ/ (n)
Witwer
  man vars äktenskapspartner har avlidit

ännu /ˈɛnʉ/ (adv)
immer noch
  fortfarande
noch
  tills nu

änterbila /ˈɛntərbˌiːla/ (n)
Enterbeil
  stridsyxa vid äntring

äntligen /ˈɛntlɪɡˌɛn/ (adv)
endlich

äntra /ˈɛntra/ (v)
entern
  gå upp och ta stort utrymme på (eller i)
  klättra upp i eller upp på ett (fientligt) fartyg

äntring /ˈɛntrɪŋ/ (n)
Enterung
  det att äntra ett fartyg

äppelcider /ˈɛpəlsˌɪdər/ (n)
Apfelwein

äppeljuice /ˌɛpəjˈʉiːsə/ (n)
Apfelsaft

äppelkaka /ˈɛpəlkˌɑːka/ (n)
Apfelkuchen
  sockerkaka med skivor av äpple upptill

äppelkompott /ˈɛpəlkˌɔmpɔt/ (n)
Apfelkompott
  kompott gjord på äpplen

äppelmos /ˈɛpəlmˌuːs/ (n)
Apfelmus, Apfelbrei
  mos av äpplen

äppelpaj /ˈɛpəlpˌaj/ (n)
Apfelkuchen

äppelsaft /ˈɛpəlsˌaft/ (n)
Apfelsaft

äppelskal /ˈɛpəlskˌal/ (n)
Apfelschale
  det skal som omger ett äpple och som kan skalas av med en potatisskalare

äppelsyra /ˈɛpəlsˌyːra/ (n)
Apfelsäure, Äpfelsäure
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C4H3O2(OH)3

äppelträd /ˈɛpəltrˌɛːd/ (n)
Apfelbaum
  träd med äpplen

äpple /ˈɛplə/ (n)
Apfel
  frukt

ära /ˈɛːra/ (n)
Ehre
  heder, berömmelse, stolthet

ära /ˈɛːra/ (v)
ehren
  hedra, gratulera, berömma

äregirig /ˈɛːrəjˌiːrɪɡ/ (adj)
ehrgeizig
  ärelysten

äregirighet /ˈɛːrəjˌiːrɪɡhˌeːt/ (n)
Ehrgeiz
  det att vara äregirig

ärende /ˈɛːrəndə/ (n)
Angelegenheit
  till behandling
Besorgung
  uppgift

ärftlig /ˈɛrftlɪɡ/ (adj)
erblich

ärftlighet /ˈɛrftlɪɡhˌeːt/ (n)
Erblichkeit, Vererbung
  vidarebefordran av påbrå till nästa generation

ärftlighetslära /ˈɛrftlɪɡhˌeːtslɛːrˌa/ (n)
Erblehre
  vetenskapen om hur egenskaper nedärvs, genetik

ärg /ˈɛrj/ (n)
Grünspan

ärkebiskop /ˈɛrkəbˌɪskuːp/ (n)
Erzbischof
  biskop av högre rang

ärkebiskopsdöme /ˈɛrkəbˌɪskɔpsdˌøːmə/ (n)
Erzbistum

ärkefiende /ˈɛrkəfˌiːəndə/ (n)
Erzfeind

ärkerival /ˈɛrkərˌiːval/ (n)
Erzrivale

ärkeängel /ˈɛrkəˌɛŋəl/ (n)
Erzengel
  halv=|ängel av högsta rang

ärlesolfjäderstjärt /ˈɛrləsˌɔlfjɛːdˌɛʂɕət/ (n)
Gartenfächerschwanz
  en art inom fågelfamiljen solfjäderstjärtar (Rhipiduridae)

ärlig /ˈɛrlɪɡ/ (adj)
ehrlich
  som håller sig till sanningen

ärlighet /ˈɛrlɪɡhˌeːt/ (n)
Ehrlichkeit
  det att vara ärlig

ärm /ˈɛrm/ (n)
Ärmel

ärmlös /ˈɛrmløːs/ (adj)
ärmellos

ärr /ˈɛr/ (n)
Narbe
  märke efter sår

ärt /ˈɛt/ (n)
Erbse
  art

ärta /ˈɛta/ (n)
Erbse
  ärtväxtens frö

ärtsoppa /ˈɛtsɔpˌa/ (n)
Erbsensuppe
  soppa

ärtsångare /ˈɛtsɔŋˌarə/ (n)
Klappergrasmücke, Zaungrasmücke

ärva /ˈɛrva/ (v)
erben
  överta egendom

ärvärde /ˈɛrvɛːrdə/ (n)
Istwert

äta /ˈɛːta/ (v)
essen, fressen, verspeisen
  förtära mat

äta upp /ˈɛːta ˈɵp/ (v)
aufessen
  äta något helt och hållet

ätbar /ˈɛtbɑːr/ (adj)
essbar
  som går att äta

ätlig /ˈɛtlɪɡ/ (adj)
essbar, genießbar
  som man kan äta utan att man blir skadad

ätpinnar /ˈɛtpɪnˌar/ (n)
Ess-stäbchen, Essstäbchen
  pinnar som används för att äta med

ätt /ˈɛt/ (n)
Geschlecht
  de släktingar som härstammar direkt från en person eller familj

ättika /ˈɛtːiːka/ (n)
Essig

ättiksprit /ˈɛtːɪksprˌiːt/ (n)
Essigessenz
  ättika med tämligen hög halt av ättiksyra

ättiksyra /ˈɛtːɪksˌyːra/ (n)
Essigsäure
  etansyra

ättling /ˈɛtlɪŋ/ (n)
Nachfahre, Nachkomme, Spross
  avkomling, vanligen till ryktbar person

även /ˈɛːvən/ (adv)
auch, sogar

äventyr /ˈɛːvəntˌyːr/ (n)
Abenteuer
  farlig upplevelse

äventyra /ˈɛːvəntˌyːra/ (v)
gefährden, aufs Spiel setzen, riskieren
  utsätta för fara

äventyrande /ˈɛːvəntˌyːrandə/ (n)
Gefährdung
  Substantivering av presensparticip av äventyra

äventyrlig /ˈɛːvəntˌyrlɪɡ/ (adj)
abenteuerlich
  1

äventyrslysten /ˈɛːvəntˌyʂlystən/ (adj)
abenteuerlustig
  som söker spänning

äventyrsroman /ˈɛːvəntˌyʂruːmˌan/ (n)
Abenteuerroman
  roman med äventyr

å /ˈoː/ (n)
Bach, Fluss
  vattendrag

å ena sidan … å andra sidan /ˈoː ˈeːna sˈiːdan ˈoː ˈandra sˈiːdan/ (adv)
einerseits … andererseits
  anger att det finns två olika saker att ta hänsyn till

åberopa /ˈoːbərˌuːpa/ (v)
berufen auf

åbrodd /ˈoːbrɔd/ (n)
Eberraute
  arten Artemisia abrotanum

ådagalägga /ˈoːdɑːɡˌaləɡˌa/ (v)
an den Tag legen, bekunden, zeigen
  tydligt visa

åder /ˈoːdər/ (n)
Ader
  passage för någonting att flöda genom
  längre spår i berggrund av mineral

åderbråck /ˈoːdərbrˌoːk/ (n)
Krampfader
  sjuklig utvidgning av blodåder

åhörare /ˈoːhøːrˌarə/ (n)
Zuhörer, Zuhörerin
  person som lyssnar, vanligen till ett framträdande eller ett föredrag

åka /ˈoːka/ (v)
fahren
  färdas

åka snålskjuts /ˈoːka snˈoːlɕʉts/ (v)
nassauern, schmarotzen
  dra nytta på någon annans bekostnad

åkalla /ˈoːkalˌa/ (v)
anflehen, anrufen
  söka hjälp, bönfalla, anropa

åkare /ˈoːkarə/ (n)
Läufer, Läuferin
  ägare av åkeri

åkattraktion /ˌoːkatraksxˈuːn/ (n)
Fahrgeschäft
  anläggning i nöjespark

åkdon /ˈoːkdɔn/ (n)
Fahrzeug
  anordning för transport av personer

åker /ˈoːkər/ (n)
Feld, Acker
  stycke odlad mark

åkerareal /ˈoːkərˌarəˌal/ (adj)
Ackerfläche
  område som används för jordbruk

åkerfräken /ˈoːkərfrˌɛːkən/ (n)
Acker-Schachtelhalm, Acker-Zinnkraut, Katzenwedel, Pfannebutzer, Pferdeschwanz, Schaftheu
  växtarten Equisetum arvense

åkerhumla /ˈoːkərhˌɵmla/ (n)
Ackerhummel
  en art (Bombus pascuorum) inom släktet humlor (Bombus)

åkeri /ˈoːkərˌiː/ (n)
Fuhrunternehmen, Spedition, Transportunternehmen
  företag för transport

åkerjord /ˈoːkərjˌuːrd/ (n)
Ackerboden
  jord på åker för odling

åkerlapp /ˈoːkərlˌap/ (n)
Äckerchen
  mindre åker

åkermark /ˈoːkərmˌark/ (n)
Ackerland

åkersnylthumla /ˈoːkəʂnˌylthɵmlˌa/ (n)
Feld-Kuckuckshummel
  en art (Bombus campestris) inom insektsfamiljen långtungebin (Apidae)

åkersork /ˌoːkəʂˈɔrk/ (n)
Erdmaus
  art i underfamiljen sorkar

åkervindefly /ˈoːkərvˌɪndəflˌyː/ (n)
Ackerwinden-Bunteulchen, Ackerwindenflur-Bunteulchen
  fjärilsarten Emmelia trabealis som ingår i familjen nattflyn (Noctuidae)

åklagare /ˈoːklɑːɡˌarə/ (n)
Staatsanwalt, Ankläger, Anklägerin, Staatsanwältin

åklagarmyndighet /ˈoːklɑːɡˌarmyndˌɪɡheːt/ (n)
Staatsanwaltschaft
  statlig myndighet som utifrån polismyndighetens brottsutredningar kan väcka åtal i domstol

åkomma /ˈoːkɔmˌa/ (n)
Leiden
  sjukdom

åktur /ˈoːktʉr/ (n)
Spazierfahrt
  kort färd med fordon för nöjes skull

ål /ˈoːl/ (n)
Aal
  ormliknande fisk

åla /ˈoːla/ (v)
robben, schlängeln
  liggande förflytta (sig) genom att göra slingrande rörelser med kroppen

ålagille /ˈoːlɑːɡˌɪlə/ (n)
Aalfest

ålder /ˈoːldər/ (n)
Alter
  livstid
Epoche, Zeitalter
  tidsålder

ålderdom /ˈoːldərdˌɔm/ (n)
Alter, Lebensabend
  vara gammal

ålderdomlig /ˈoːldərdˌɔmlɪɡ/ (adj)
veraltet
  föråldrad
altertümlich
  gammaldags
altmodisch, altertümlich, antiquiert
  gammalmodig

åldersdiskriminering /ˌoːldəʂdˌɪskriːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n)
Altersdiskriminierung
  diskriminering på grund av ålder

åldersgrupp /ˈoːldəʂɡrˌɵp/ (n)
Altersgruppe
  abstrakt samling av personer av ungefär samma ålder, eller inom ett visst spann av åldrar (vanligen mätta i hela år)

åldersgräns /ˈoːldəʂɡrˌɛns/ (n)
Altersgrenze
  ålder som gränspunkt i regel

ålderspresident /ˈoːldəʂprəsˌiːdənt/ (n)
Alterspräsident, Alterspräsidentin
  längst tjänstgörande ledamoten (med flest tjänsteår) i en församling (t.ex. riksdagen)

ålderstigen /ˈoːldəʂtˌiːjən/ (adj)
bejahrt, hochbetagt

åldrande /ˈoːldrandə/ (adj)
alternd
  presensparticip av åldras

åldrande /ˈoːldrandə/ (n)
Altern
  det att bli äldre

åldras /ˈoːldras/ (v)
altern

åldrig /ˈoːldrɪɡ/ (adj)
betagt, greis, ältlich
  gammal, som har hög ålder

åldring /ˈoːldrɪŋ/ (n)
Altern, Alterung
  det att åldras
Greis, Greisin
  gammal person
Aushärten, Ausscheidungshärtung
  härdningsmetod som används för att förstärka smidbart material

åligga /ˈoːlɪɡˌa/ (v)
obliegen

åliggande /ˈoːlɪɡˌandə/ (n)
Pflicht, Verpflichtung
  plikt, formell skyldighet

ålsoppa /ˈoːlsɔpˌa/ (n)
Aalsuppe
  soppa med ål som huvudingrediens

ålägga /ˈoːləɡˌa/ (v)
auferlegen
  begära eller kräva att någon ska göra något visst

ålänning /ˈoːlənˌɪŋ/ (n)
Åländer, Åländerin
  person från Åland

ånga /ˈɔŋa/ (n)
Dampf
  gasform av ett flytande ämne

ånga /ˈɔŋa/ (v)
dampfen, Dampf
  avsöndra ånga

ångande /ˈɔŋandə/ (adj)
dampfend
  som ångar

ångare /ˈɔŋarə/ (n)
Dampfer, Dampfschiff
  ångfartyg

ångbåt /ˈɔŋboːt/ (n)
Dampfschiff, Dampfer

ångbåtssjöfart /ˌɔŋboːtsjøːfˈɑːt/ (n)
Dampfschifffahrt
  sjöfart med ångbåtar

ångdrift /ˈɔŋdrɪft/ (n)
Dampfantrieb
  drift med ångmaskin

ånger /ˈɔŋər/ (n)
Reue
  känsla av smärta eller missbelåtenhet med sig själv

ångest /ˈɔŋəst/ (n)
Angst, Angstzustand
  stark rädsla, oro eller olust

ångestfylld /ˈɔŋəstfˌyld/ (adj)
angsteinflößend
  som innehåller en mycket påträngande känsla av ångest, såsom rädsla, oro och olust

ångfartyg /ɔŋfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Dampfschiff
  fartyg som drivs med ånga

ångkoka /ɔŋkˈuːka/ (v)
dämpfen, dampfgaren
  tillaga mat i vattenånga

ånglok /ˈɔŋlʊk/ (n)
Dampflokomotive, Dampflok
  lok som drivs av en ångmaskin

ångmaskin /ˌɔŋmasxˈiːn/ (n)
Dampfmaschine
  en motor där värmeenergi buren av vattenånga omvandlas till mekaniskt arbete. (Normalt används beteckningen i första hand om kolvångmaskiner.)

ångpanna /ˈɔŋpanˌa/ (n)
Dampfkessel
  aggregat som producerar vattenånga

ångra /ˈɔŋra/ (v)
rückgängig machen
  (data) göra ogjort
bereuen, bedauern, es sich anders überlegen
  känna ånger över

ångturbin /ˌɔŋtɵrbˈiːn/ (n)
Dampfturbine
  turbin som drivs av ånga under tryck

ånyo /ˈoːnyːˌuː/ (adv)
abermals, wiederum

år /ˈoːr/ (n)
Jahr
  tidsenhet

åra /ˈoːra/ (n)
Ruder, Riemen
  redskap som används för att ro

årder /ˈoːrdər/ (n)
Hakenpflug
  en sorts plogliknande jordbruksredskap utan vändskiva

årfenshaj /ˈoːrfənshˌaj/ (n)
Hochsee-Weißflossenhai, Weißspitzen-Hochseehai

århundrade /ˈoːrhɵndrˌadə/ (n)
Jahrhundert
  period om hundra år

årlig /ˈoːrlɪɡ/ (adj)
jährlich

årligen /ˈoːrlɪɡˌɛn/ (adv)
jährlich
  varje år
  en gång om året

årsdag /ˈoːʂdɑːɡ/ (n)
Jahrestag

årsinkomst /ˈoːʂɪŋkˌɔmst/ (n)
Jahreseinkommen
  den sammanlagda inkomst som en person har ett givet år

årskull /ˈoːʂkɵl/ (n)
Jahrgang

årskurs /ˈoːʂkɵʂ/ (n)
Klasse, Jahrgangsstufe, Klassenstufe, Schulklasse
  läsår som del av utbildning

årslön /ˈoːʂløːn/ (n)
Jahresgehalt
  den samlade lön en person får eller fick under ett givet år eller under 12 månaders tid

årsomsättning /ˈoːʂɔmsˌɛtnɪŋ/ (n)
Jahresumsatz
  total försäljning för ett företag eller organisation under hela året

årsredovisning /ˈoːʂrədˌuːviːsnˌɪŋ/ (n)
Jahresabschluss
  årlig redovisning av ett företags ekonomi

årsring /ˈoːʂrɪŋ/ (n)
Jahresring
  enskild ring som skapas vid ett träds tillväxt

årsskifte /ˈoːʂkiːftˌɛ/ (n)
Jahreswechsel, Jahreswende

årsskrift /ˈoːʂkrɪft/ (n)
Jahrbuch, Jahresschrift
  en årsbok, en årsrapport, en tidskrift som utkommer en gång per år

årstid /ˈoːʂtiːd/ (n)
Jahreszeit
  del av år

årta /ˈoːta/ (n)
Knäkente

årtal /oːtˈɑːl/ (n)
Jahreszahl

årtionde /oːsxˈɔndə/ (n)
Jahrzehnt, Dezennium
  period av tio år

årtull /ˈoːtɵl/ (n)
Dolle
  stöd för åra på en båt

årtusende /ˈoːtʉsˌɛndə/ (n)
Jahrtausend, Millennium
  period om tusen år

åsikt /ˈoːsɪkt/ (n)
Meinung, Ansicht

åska /ˈoːska/ (n)
Gewitter, Donner
  elektriska urladdningar i atmosfären

åska /ˈoːska/ (v)
donnern, gewittern

åskknall /ˈoːskknal/ (n)
Donnergrollen
  skarp smäll som hörs vid en atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska

åskledare /ˈoːskleːdˌarə/ (n)
Blitzableiter
  anordning som skyddar byggnader från de skador en blixt ur ett åskväder kan orsaka

åskmoln /ˈoːskmɔln/ (n)
Gewitterwolke
  mörkt moln

åskmuller /ˈoːskmɵlər/ (n)
Donnergrollen
  lång, matt smäll som hörs vid en atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska

åskväder /ˈoːskvɛːdər/ (n)
Gewitter
  oväder med åska

åskåda /ˈoːskoːdˌa/ (v)
anschauen

åskådare /ˈoːskoːdˌarə/ (n)
Zuschauer, Zuschauerin
  person som tittar på

åskådlig /ˈoːskoːdlˌɪɡ/ (adj)
anschaulich, verständlich
  synlig

åskådliggöra /ˈoːskoːdlˌɪɡøːrˌa/ (v)
veranschaulichen
  illustrera

åsna /ˈoːsna/ (n)
Esel
  korkad person
Esel, Eselin
  underarten Equus africanus asinus

åsnesto /ˈoːsnəstˌuː/ (n)
Eselin, Eselstute
  hondjur av arten åsna

åstadkomma /ˈoːstadkˌɔma/ (v)
zustande bringen, bewirken, verursachen, zu Stande bringen
  få till stånd

åsyfta /ˈoːsyftˌa/ (v)
beabsichtigen, bezwecken
  mena, hänvisa till

åsyn /ˈoːsyːn/ (n)
Anblick

åt /ˈoːt/ (preposition)
nach (Richtung)
  i riktning mot
für
  i stället för
  som ska ges till

åtagande /ˈoːtɑːɡˌandə/ (n)
Verpflichtung
  det som man lovar att man ska göra, löfte, förpliktelse, uppgift, plikt

åtal /oːtˈɑːl/ (n)
Anklage, Klage
  yrkande inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtala /ˈoːtalˌa/ (v)
anklagen
  yrka inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtalspunkt /ˈoːtɑːlspɵŋkt/ (n)
Anklagepunkt
  punkt i ett åtal, där en person anklagas/misstänks/utreds för mer än ett brott (brottsrubricering)

åtbörd /oːtbˈœrd/ (n)
Gebärde, Geste, Gestus
  gest

åter /ˈoːtər/ (adv)
wieder, wiederum
  igen, på nytt, ännu en gång
rück-
  som förled, åter-

återanställningsstopp /ˈoːteːrˌanstəlnˌɪŋstɔp/ (n)
Wiederbesetzungssperre
  förbud mot att anställa personer för att ersätta personer som slutat

återanvända /ˈoːteːrˌanvəndˌa/ (v)
wiederverwenden

återanvändning /ˈoːteːrˌanvəndnˌɪŋ/ (n)
Wiederverwendung

återberätta /ˈoːtərbərˌɛtːa/ (n)
nacherzählen, wiedererzählen

återbetala /ˌoːtərbətˈɑːla/ (v)
zurückzahlen, zurückbezahlen
  betala tillbaka

återbud /ˈoːtərbˌʉd/ (n)
Absage

återbäring /ˈoːtərbˌɛːrɪŋ/ (n)
Rückerstattung
  något (ofta summa) som skänks tillbaka till tidigare innehavare efter att ha genomgått ett system

återerövra /ˌoːtərərˈøːvra/ (v)
wiedererobern, zurückerobern
  erövra något på nytt, d.v.s. ta tillbaka något som man tidigare erövrat, eller åtminstone kontrollerat, ägt eller innehaft, men sedermera förlorat till en annan part

återfall /ˈoːtərfˌal/ (n)
Rückfall
  det att åter hamna i ett icke-önskvärt tillstånd

återfallsförbrytare /ˌoːtərfalsfˈœrbryːtˌarə/ (n)
Wiederholungstäter, Wiederholungstäterin
  förbrytare som på nytt gör sig skyldig

återfinna /ˈoːtərfˌɪna/ (v)
wiederfinden
  komma att upptäcka /något/ som man tidigare förlorat

återfå /ˈoːtərfˌoː/ (v)
wiederbekommen, zurückbekommen
  få tillbaka

återförstatliga /ˌoːtərfˈœʂtatlˌiːɡa/ (v)
reverstaatlichen
  på nytt förstatliga något som tidigare varit statligt

återförstatligad /ˌoːtərfˈœʂtatlˌiːɡad/ (adj)
reverstaatlicht
  på nytt gjord statlig

återförsäljare /ˌoːtərfˈœʂəljˌarə/ (n)
Wiederverkäufer, Wiederverkäuferin
  en som sysslar med återförsäljning

återge /ˈoːtərjə/ (v)
zurückgeben
  ge tillbaka
wiedergeben
  redogöra

återgå /ˈoːtərɡˌoː/ (v)
zurückgehen
  gå tillbaka till tidigare position, tillstånd eller tjänst

återgång /ˈoːtərɡˌɔŋ/ (n)
Rückschritt
  det att något går tillbaka till ett tidigare tillstånd

återgången /ˈoːtərɡˌɔŋən/ (adj)
zurückgegangen
  perfektparticip av återgå

återhämta /ˈoːtərhˌɛmta/ (v)
erholen
  vila upp sig

återhämtning /ˈoːtərhˌɛmtnɪŋ/ (n)
Erholung

återhålla /ˈoːtərhˌɔla/ (v)
zurückhalten
  hålla tillbaka

återigen /ˈoːtərˌiːjən/ (adv)
nochmals
  än en gång, igen

återkalla /ˈoːtərkˌala/ (v)
widerrufen
  dra tillbaka ett beslut
zurückrufen
  hemkalla, ta tillbaka
  minnas

återkomma /ˈoːtərkˌɔma/ (v)
zurückkommen

återkomst /ˈoːtərkˌɔmst/ (n)
Rückkehr
  det att komma tillbaka

återlämna /ˈoːtərlˌɛmna/ (v)
zurückgeben

återresa /ˈoːtərəsˌa/ (n)
Rückfahrt, Rückreise
  resa tillbaka till där man kom ifrån

återse /ˈoːtəʂə/ (v)
wiedersehen
  träffa eller se (i verkligheten) någon eller något som man träffat eller sett tidigare, men varit borta från en tid

återskapa /ˈoːtəʂkˌɑːpa/ (v)
wiederherstellen
  ännu en gång bringa till existens på samma sätt som tidigare var fallet

återspegla /ˈoːtəʂpˌɛɡla/ (v)
widerspiegeln
  avspegla

återstod /ˈoːtəʂtˌuːd/ (n)
Rest, Rückstand, Überbleibsel
  det som blir över

återställa /ˈoːtəʂtˌɛla/ (v)
wiederherstellen

återställande /ˈoːtəʂtˌɛlandə/ (n)
Wiederherstellen, Wiederherstellung

återställning /ˈoːtəʂtˌɛlnɪŋ/ (n)
Wiederherstellung
  återgång till ett tidigare läge

återstå /ˈoːtəʂtˌoː/ (v)
bleiben, ausstehen, übrig
  finnas kvar

återuppbygga /ˈoːtərˌɵpbyɡˌa/ (v)
wiederaufbauen
  bygga på nytt

återuppbyggd /ˈoːtərˌɵpbyɡd/ (adj)
wiederaufgebaut
  perfektparticip av återuppbygga

återuppbyggnad /ˈoːtərˌɵpbyɡnˌad/ (n)
Wiederaufbau
  det att återuppbygga

återupplivning /ˈoːtərˌɵplɪvnˌɪŋ/ (n)
Wiederbelebung
  det att väcka till liv igen, det att åter återuppliva

återuppta /ˈoːtərˌɵpta/ (v)
wiederaufnehmen
  fortsätta utföra en aktivitet som man tidigare påbörjat men sedan tillfälligt slutat att utföra

återupptäcka /ˈoːtərˌɵptəkːˌa/ (v)
wiederentdecken
  ännu en gång känna likadant (mycket positivt) inför en företeelse som första gången personen bekantade sig med den

återvinna /ˈoːtərvˌɪna/ (v)
recyceln, wiederverwerten, wiederverwenden
  använda förbrukad produkt ännu en gång
zurückgewinnen
  få tillbaka

återvinning /ˈoːtərvˌɪnɪŋ/ (n)
Recycling, Wiederverwertung, Rückgewinnung

återvinningscentral /ˈoːtərvˌɪnɪŋssˌɛntral/ (n)
Recyclingshof
  anläggning (central) där avfall (sopor) kan sorteras efter material för återvinning

återvända /ˈoːtərvˌɛnda/ (v)
zurückkehren, zurückkommen, wiederkehren

återvändsgränd /ˈoːtərvˌɛndsɡrənd/ (n)
Sackgasse
  gata
  situation där man måste börja om

åtfölja /oːtfˈœlja/ (v)
begleiten
  följa i sällskap med

åtgärd /ˈoːtjɛːrd/ (n)
Maßnahme, Schritt, Vorkehrung

åtgärda /ˈoːtjɛːrdˌa/ (v)
beheben

åtkomlig /ˈoːtkɔmlˌɪɡ/ (adj)
zugänglich
  som kan kommas åt

åtkomst /ˈoːtkɔmst/ (n)
Zugang
  det att komma åt

åtlöje /ˈoːtløːjə/ (n)
Gespött
  det att bli hånad eller utskrattad på ett nedsättande eller ringaktande sätt

åtminstone /ˈoːtmɪnstˌuːnə/ (adv)
zumindest, wenigstens, mindestens

åtnjuta /ˈoːtnjʉtˌa/ (v)
genießen
  ha nytta av

åtrå /ˈoːtroː/ (n)
Begierde, Verlangen

åtrå /ˈoːtroː/ (v)
begehren

åtrådd /oːtrˈoːd/ (adj)
begehrt
  perfektparticip av åtrå

åtråvärd /ˈoːtroːvˌɛːrd/ (adj)
begehrenswert

åtskild /ˈoːtsxɪld/ (adj)
getrennt
  perfektparticip av åtskilja

åtskilja /ˈoːtsxɪljˌa/ (v)
getrennt halten, trennen
  skilja

åtskiljande /ˈoːtsxɪljˌandə/ (adj)
trennend
  presensparticip av åtskilja

åtskillig /ˈoːtsxɪlˌɪɡ/ (adj)
einiges, manches
  pluralis "åtskilliga" - rätt många, flera av samma slag
beachtlich
  singularis "åtskillig" och "åtskilligt" - rätt mycket

åtta /ˈɔtːa/ (n)
Acht, acht
  symbol som utgörs av siffran åtta

åttahörning /ˌɔtːahˈœrnɪŋ/ (n)
Achteck, Oktagon, Oktogon
  geometri

åttatimmarsdag /ˈɔtːatˌɪmaʂdˌɑːɡ/ (n)
Achtstundentag
  arbetsdag som varar åtta timmar

åttondeklassare /ˈɔtːɔndˌɛklasˌarə/ (n)
Achtklässler, Achtklässlerin
  elev som går i åttonde klass (vanligen årskurs åtta i grundskolan)

åttondel /ˈɔtːɔndəl/ (n)
Achtel
  en av åtta lika stora delar

åttondelsfinal /ˌɔtːɔndˌeːlsfiːnˈɑːl/ (n)
Achtelfinale
  fjärde sista omgången i en idrottstävling

åvägabringa /ˈoːvɛːɡˌabrɪŋˌa/ (v)
auf den Weg bringen
  få något gjort (ofta i fråga om abstrakta företeelser)

élan /ˈeːlan/ (n)
Elan
  hänförelse

ö /ˈøː/ (n)
Insel, Eiland
  landområde omgivet av vatten

öbo /ˈøːbuː/ (n)
Inselbewohnerin, Insulaner, Inselbewohner, Insulanerin
  person som bor på ö

öde /ˈøːdə/ (adj)
öde
  enslig

öde /ˈøːdə/ (n)
Schicksal
  händelser i livet man inte råder över

ödelägga /ˈøːdəlˌɛɡa/ (v)
verwüsten

ödeläggelse /ˈøːdəlˌɛɡəlsə/ (n)
Verwüstung

ödem /ˈøːdəm/ (n)
Ödem
  sjuklig vätskeansamling

ödemark /ˈøːdəmˌark/ (n)
Einöde, Ödland

ödesdiger /ˈøːdəsdˌiːjər/ (adj)
verhängnisvoll
  olycksbringande

ödla /ˈœdla/ (n)
Eidechse
  kräldjur

ödmjuk /ˈœdmjʉk/ (adj)
demütig, bescheiden
  anspråkslös, blygsam

ödmjuka /ˈœdmjʉkˌa/ (v)
demütigen
  kränka

ödmjukhet /ˈœdmjʉkhˌeːt/ (n)
Bescheidenheit, Demut
  det att vara ödmjuk

ödslig /ˈœdslɪɡ/ (adj)
einsam
  enslig
öde
  som tycks vara öde och obebodd
verlassen
  övergiven

ödslighet /ˈœdslɪɡhˌeːt/ (n)
Einsamkeit, Öde
  det att vara ödslig

öga /ˈøːɡa/ (n)
Auge
  1. synorgan
  2. mittpunkt hos diverse föremål och företeelser, såsom orkaner
  4. en mörk fläck på en potatis
  5. markering på tärning
Nadelöhr, Öhr
  3. hål i en synål

ögla /ˈœɡla/ (n)
Schleife, Schlinge, Öse

ögna igenom /ˈœŋna ˈiːjeːnˌɔm/ (v)
überfliegen
  läsa en text mycket snabbt

ögonblick /ˈøːɡɔnblˌɪk/ (n)
Augenblick
  kort tidsperiod

ögonblickligen /ˈøːɡɔnblˌɪklɪɡˌɛn/ (adv)
augenblicklich

ögonbryn /ˈøːɡɔnbrˌyːn/ (n)
Augenbraue, Braue
  hår som växer på pannans nedre del, precis ovanför ögonhålan

ögonböna /ˈøːɡɔnbˌøːna/ (n)
Augenbohne, Kuhbohne, Schlangenbohne, Schwarzaugenbohne
  det ätbara fröet hos ögonbönan (1)

ögonfrans /ˌøːɡɔnfrˈans/ (n)
Wimper, Augenwimper
  hår som sitter på kanten av ögonlocket

ögonfärg /ˈøːɡɔnfˌɛrj/ (n)
Augenfarbe

ögongodis /ˈøːɡɔŋˌuːdiːs/ (n)
Augenschmaus, Augenweide

ögonhåla /ˈøːɡɔnhˌoːla/ (n)
Augenhöhle

ögonlock /ˈøːɡɔnlˌɔk/ (n)
Augenlid, Augendeckel
  hud- och slemhinneveck som kan slutas framför ett öga

ögonläkare /ˈøːɡɔnlˌɛːkarə/ (n)
Augenarzt, Augenärztin
  oftalmolog

ögonmått /ˈøːɡɔnmˌɔt/ (n)
Augenmaß
  en persons förmåga att utföra (måttligt exakta) mätningar, speciellt av vinklar, sträckor, avstånd, areor och volymer, bara med hjälp av sin syn, d.v.s. sina ögon och sin hjärna

ögonskugga /ˈøːɡɔnskˌɵɡa/ (n)
Lidschatten
  färg för ögonlocken i färg

ögonsten /ˈøːɡɔnstən/ (n)
Pupille
  pupill
Augenstern
  älskling, älsklingsdjur eller älsklingsföremål

ögonvittne /ˈøːɡɔnvˌɪtnə/ (n)
Augenzeuge, Augenzeugin

ögonvrå /ˈøːɡɔnvrˌoː/ (n)
Augenwinkel
  längst ut i periferisynen

ögrupp /ˈœɡrɵp/ (n)
Inselgruppe
  ett antal öar som ligger nära varandra

ök /ˈøːk/ (n)
Zugtier
  dragdjur

öka /ˈøːka/ (v)
vergrößern, zunehmen
  1. bli större
vermehren, steigern
  2. öka produktionen
erhöhen
  3. höja farten

öken /ˈøːkən/ (n)
Wüste
  landskapstyp

ökenkatträv /ˈøːkəŋkˌatrɛːv/ (n)
Kitfuchs
  en däggdjursart (Vulpes macrotis) inom familjen hunddjur (Canidae)

ökenråtta /ˈøːkənrˌɔtːa/ (n)
Rennmaus

ökenråttor /ˈøːkənrˌɔtːɔr/ (n)
Rennmäuse
  underfamiljen Gerbillinae

ökenstenskvätta /ˈøːkənstˌɛnskvətːˌa/ (n)
Wüsten-Steinschmätzer

ökensångare /ˈøːkənsˌɔŋarə/ (n)
Wüstengrasmücke
  en fågelart inom familjen sylvider inom ordningen tättingar

ökentrumpetare /ˈøːkəntrˌɵmpətˌarə/ (n)
Wüstengimpel

ökenvandring /ˈøːkənvˌandrɪŋ/ (n)
Wüstenwanderung
  vandring i öknen (biblisk eller bildlig)

öknamn /ˈœknamn/ (n)
Spitzname, Ekelname, Schimpfname, Spottname, Ökelname
  nedsättande smeknamn

ökning /ˈœknɪŋ/ (n)
Steigerung, Vergrößerung, Zunahme, Anstieg, Erhöhung, Aufwuchs

ökänd /ˈøːɕənd/ (adj)
berüchtigt, anrüchig, verrufen, zwielichtig

öl /ˈøːl/ (n)
Bier
  dryck (definition 1), ölsort (definition 2)
  mängd öl

ölburk /ˈœlbɵrk/ (n)
Bierdose
  burk avsedd för förvaring av öl

ölflaska /ˈœlflaskˌa/ (n)
Bierflasche
  flaska avsedd för förvaring av öl

ölglas /ˈœlɡlas/ (n)
Bierglas
  glas (d.v.s. ett dryckeskärl av glas) fyllt med öl, eller glas avsett att fyllas med öl eller liknande dryck

ölmage /ˈœlmaɡə/ (n)
Bierbauch
  bukfetma på en i övrigt normalbyggd person, vanligen av manligt kön

öluffare /ˈøːlɵfˌarə/ (n)
Inselhüpfer
  turist som reser mellan öar

ölänning /ˈøːlənˌɪŋ/ (n)
Öländer, Öländerin
  person från Öland

öm /ˈøːm/ (adj)
liebevoll, zärtlich
  omtänksam och kärleksfull
wund, empfindlich, schmerzend
  som gör ont

ömhet /ˈœmheːt/ (n)
Empfindlichkeit, Schmerz
  det att smärta och göra ont, särskilt vid beröring
Zärtlichkeit
  det att visa omtänksamhet och vara beskyddande och vårdande

ömka /ˈœmka/ (v)
bedauern, bemitleiden
  bry sig om, tycka synd om

ömkan /ˈœmkan/ (n)
Mitgefühl, Mitleid
  medlidande

ömklig /ˈœmklɪɡ/ (adj)
erbärmlich, jämmerlich, kläglich

ömma /ˈœma/ (v)
Mitleid haben
  visa omtanke för, visa ömhet mot
schmerzen
  värka, göra ont vid beröring

ömse /ˈœmsə/ (pronoun)
beide
  båda

ömsesidig /ˈœmsəsˌiːdɪɡ/ (adj)
beiderseitig, gegenseitig, wechselseitig

ömsesidigt /ˈœmsəsˌiːdɪkt/ (adv)
gegenseitig
  avledning till adjektivet ömsesidig

ömtålig /ˈœmtoːlˌɪɡ/ (adj)
empfindlich, zart

önska /ˈœnska/ (v)
wünschen
  vilja att något ska ske eller erhålla något

önskan /ˈœnskan/ (n)
Wunsch, Anliegen, Bitte

önskelista /ˈœnsxəlˌɪsta/ (n)
Wunschliste, Wunschzettel

önskemål /ˈœnsxəmˌoːl/ (n)
Wunsch

önskning /ˈœnsknɪŋ/ (n)
Wunsch

önskvärd /ˈœnskvɛːrd/ (adj)
erwünscht, wünschenswert

öppen /ˈœpən/ (adj)
offen
  1 inte stängd
  3. ej avgjord
  5. mottaglig
  6. oskyddad, ohöljd
öffentlich
  2. publik
offen, aufrichtig
  4. uppriktig
geöffnet
  7. fri att besöka och nyttja

öppen vård /ˈœpən vˈoːrd/ (n)
ambulante Behandlung
  sjukvård eller socialvård som tidvis bedrivs utan att den vårdbehövande är intagen på vårdanstalt

öppenhjärtig /ˈœpənjˌɛtɪɡ/ (adj)
offenherzig

öppet /ˈœpət/ (adv)
geöffnet
  avledning till adjektivet öppen

öppet förhållande /ˈœpət fˈœrhɔlˌandə/ (n)
offene Beziehung
  kärleksförhållande där parterna är fria att ha sexuella förbindelser och vara intima med andra utanför relationen utan att betrakta det som otrohet

öppet hus /ˈœpət hˈʉs/ (n)
Tag der offenen Tür
  evenemang där allmänheten inbjuds att besöka en skola eller arbetsplats

öppet köp /ˈœpət ɕˈøːp/ (n)
Kauf mit Umtauschrecht
  köp med rätt för köparen att återlämna varan och få pengarna tillbaka

öppethållande /ˈœpəthˌɔlandə/ (n)
Öffnungszeit
  tidsperiod en butik hållar öppet

öppettid /ˈœpətːˌiːd/ (n)
Öffnungszeit
  tid en affär eller tjänst har öppet

öppna /ˈœpna/ (v)
eröffnen
  (om bankkonto) starta
öffnen
  läsa in och presentera information
  (om affär o.d. verksamhet) ändra sitt tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet
öffnen, aufmachen
  ändra någots tillstånd

öppna näbben /ˈœpna nˈɛbən/ (v)
den Schnabel aufmachen
  öppna munnen

öppnande /ˈœpnandə/ (n)
Öffnung
  det att öppna

öppnare /ˈœpnarə/ (n)
Öffner

öppning /ˈœpnɪŋ/ (n)
Öffnung
  1. öppnande
  2. hål eller passage
Eröffnung
  4. en uppsättning drag

öppningsbar /ˈœpnɪŋsbˌɑːr/ (n)
öffenbar

öra /ˈøːra/ (n)
Henkel, Ohr
  handtag
Ohr, Henkel
  hörselorgan

öre /ˈøːrə/ (n)
Öre
  hundradels krona

örfil /ˈœrfiːl/ (n)
Ohrfeige
  slag med öppen hand över kind eller öra

örfila /ˈœrfiːlˌa/ (v)
ohrfeigen
  halv=|

örhänge /ˈœrhəŋə/ (n)
Ohrwurm
  låt
Ohrring
  smycke

öring /ˈøːrɪŋ/ (n)
Forelle
  fisk

örlob /ˈœrluːb/ (n)
Ohrläppchen

örlog /ˈœrlˈoːɡ/ (n)
Krieg, Marine

örlogsfartyg /ˈœrlˈoːɡsfˈɑːtˈyːɡ/ (n)
Kriegsschiff
  sjögående fartyg avsett för militära ändamål

örn /ˈœrn/ (n)
Adler
  heraldik
Adler, Aar
  rovfågel

örngott /ˈœrŋɔt/ (n)
Kissenbezug, Kopfkissenbezug
  tygöverdrag för kudde

örnunge /ˈœrnɵŋə/ (n)
Adlerjunges
  unge av rovfågeln örn

örnvråk /ˈœrnvroːk/ (n)
Adlerbussard

öron-näsa-hals-läkare /ˈøːruːnnˈɛːsahˈalslˈɛːkarə/ (n)
Hals-Nasen-Ohren-Arzt, Hals-Nasen-Ohren-Ärztin
  läkare specialiserad på sjukdomar i öra, näsa och hals (ÖNH-specialist)

öronhund /ˈøːrɔnhˌɵnd/ (n)
Löffelhund, Löffelfuchs
  en djurart , ett hunddjur levande på den afrikanska savannen

öronläkare /ˈøːrɔnlˌɛːkarə/ (n)
Ohrenarzt, Ohrenärztin
  läkare som specialiserat sig på örat och dess sjukdomar

öronmanet /ˈøːrɔnmˌanət/ (n)
Ohrenqualle
  en manet (Aurelia aurita) inom ordningen skivmaneter (Semaeostomeae)

öronmussla /ˈøːrɔnmˌɵsla/ (n)
Ohrmuschel
  trattliknande del av ett örat

öronmärka /ˈøːrɔnmˌɛrka/ (v)
mit Ohrenmarken versehen
  märka djur för igenkänning
sparen, zurücklegen
  reservera, förbehålla

öronvax /ˈøːrɔnvˌaks/ (n)
Ohrenschmalz, Zerumen
  sekret (cerumen) som produceras av körtlar i hörselgången

örsnibb /ˈœʂnɪb/ (n)
Ohrläppchen
  nedre del av ytteröra

ört /ˈœt/ (n)
Kraut

ösa /ˈøːsa/ (v)
gießen, schütten
  falla i stor mängd
schöpfen, ösen
  förflytta vätska från ett kärl till ett annat
schütten
  hälla vätska eller stor mängd av något över något

öskar /ˈœskar/ (n)
Ösfass, Lenzfass, Schöpfer, Schöpfgefäß
  skopa för att ta bort vatten

ösregn /ˈœsrəŋn/ (n)
Platzregen, Starkregen

ösregna /ˈœsrəŋnˌa/ (v)
gießen, in Strömen regnen

öst /ˈœst/ (n)
Osten, Ost
  väderstreck

östan /ˈœstan/ (n)
Ostwind
  östlig vind

östat /ˈœstat/ (n)
Inselstaat

öster /ˈœstər/ (n)
Ost

österifrån /ˈœstərˌɪfroːn/ (adv)
von Osten
  från öster

österrikare /ˈœstərˌiːkarə/ (n)
Österreicher

österrikisk /ˈœstərˌiːkɪsk/ (adj)
österreichisch

österrikiska /ˈœstərˌiːkɪskˌa/ (n)
Österreicherin

österut /ˈœstərˌʉt/ (adv)
nach Osten, ostwärts

östeuropeisk /ˈœstəˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
osteuropäisch

östeuropeiska /ˈœstəˌʉruːpəˌɪska/ (n)
Osteuropäerin
  kvinna från Östeuropa

östeuropé /ˈœstəˌʉruːpˈeː/ (n)
Osteuropäer
  person från Östeuropa

östgråmes /ˈœstɡroːməs/ (n)
Indianermeise
  arten Baeolophus bicolor i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

östkust /ˈœstkɵst/ (adj)
Ostküste

östlig /ˈœstlɪɡ/ (adj)
östlich

östlig gyllenmes /ˈœstlɪɡ jˈylənməs/ (n)
Königsmeise
  arten Machlolophus spilonotus i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

östlig talgoxe /ˈœstlɪɡ tˈɑːlɡuːksə/ (n)
Japanmeise
  en art inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae)

östra /ˈœstra/ (adj)
östlich

östradiol /ˈœstradˌiːuːl/ (n)
Estradiol
  ett steroidhormon och kvinnligt könshormon, det viktigaste av östrogenerna

östriol /ˈœstriːˌuːl/ (n)
Estriol
  ett östrogen

öststat /ˈœststat/ (n)
Oststaat

östtimoriansk /ˈœstːiːmˌuːriːˌansk/ (adj)
osttimorisch
  som rör Östtimor eller dess invånare

östtysk /ˈœstːysk/ (adj)
ostdeutsch

östtysk /ˈœstːysk/ (n)
Ostdeutsche, Ostdeutscher, Ossi

östutvidgning /ˈœstʉtvˌɪdŋnɪŋ/ (n)
Osterweiterung
  utvidgning mot ost

öva /ˈøːva/ (v)
üben, trainieren
  träna

över /ˈøːvər/ (adv)
übrig
  något som är kvar, en rest
über
  riktning (via ovansidan) till andra sidan om något
vorbei, vorüber
  slut

över /ˈøːvər/ (preposition)
über
  i ett läge högre upp, ovanför
  med avseende på
  på ovansidan av något, ovanpå
nach
  mer än

över huvud taget /ˈøːvər hˈʉvʉd tˈɑːɡət/ (adv)
überhaupt
  i stort sett

över lag /ˈøːvər lˈɑːɡ/ (adv)
durchweg, hauptsächlich
  mestadels, vanligen, i de flesta fall

över min döda kropp /ˈøːvər mɪn dˈøːda krˈɔp/ (adv)
nur über meine Leiche

överallt /ˈøːvərˌalt/ (adv)
überall
  på varje plats
  till varje plats

överanstränga /ˈøːvərˌanstrəŋˌa/ (v)
überanstrengen, überfordern

överarm /ˈøːvərˌarm/ (n)
Oberarm

överarmsben /ˈøːvərˌarmsbən/ (n)
Oberarmknochen

överbelasta /ˈøːvərbəlˌasta/ (v)
überladen, überlasten
  lasta alltför tungt

överbelastning /ˈøːvərbəlˌastnɪŋ/ (n)
Überlastung
  det att överbelasta

överblick /ˈøːvərblˌɪk/ (n)
Überblick

överblicka /ˈøːvərblˌɪkːa/ (v)
überblicken
  betrakta ett stort fält eller en helhet, både bokstavligt och bildligt

överbord /ˈøːvərbˌuːrd/ (adv)
über Bord
  över båtens reling, ner i vattnet

överdos /ˈøːvərdˌuːs/ (n)
Überdosis

överdosera /ˈøːvərdˌuːseːrˌa/ (v)
überdosieren
  administrera eller inmundiga ett läkemedel eller liknande i för hög dos

överdosering /ˈøːvərdˌuːseːrˌɪŋ/ (n)
Überdosierung
  det att överdosera något

överdra /ˈøːvərdrˌa/ (v)
überziehen
  förse med ett överdrag

överdrift /ˈøːvərdrˌɪft/ (n)
Übertreibung
  det att överdriva
  att vara större än nödvändig

överdriva /ˈøːvərdrˌiːva/ (v)
übertreiben
  påstå saker som får något att verka extra betydelsefullt

överdriven /ˈøːvərdrˌiːvən/ (adj)
übertrieben

överdåd /ˈøːvərdˌoːd/ (n)
Überfluss
  slösande lyx

överdådig /ˈøːvərdˌoːdɪɡ/ (adj)
ausgezeichnet
  förträfflig, utmärkt
verschwenderisch
  slösande, lyxig
übermütig
  övermodig, djärv

överens /ˌøːvərˈɛns/ (adj)
einig
  ense, av samma åsikt

överenskommelse /ˌøːvərˈɛnskɔmˌɛlsə/ (n)
Vereinbarung, Übereinkunft, Übereinkommen, Abkommen, Abmachung
  avtal

överensstämma /ˌøːvərˈɛnsstəmˌa/ (v)
übereinstimmen
  stämma överens (med)

överensstämmelse /ˌøːvərˈɛnsstəmˌɛlsə/ (n)
Übereinstimmung
  det att stämma överens

överfall /ˈøːvərfˌal/ (n)
Überfall
  händelse där en eller flera personer fysiskt attackerar en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldtaga

överfalla /ˈøːvərfˌala/ (v)
überfallen
  fysiskt attackera en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldtaga

överfart /ˌøːvərfˈɑːt/ (n)
Überfahrt

överflöd /ˈøːvərflˌøːd/ (n)
Überfließen, Überfluten
  flöde över bräddarna
Überfluss
  större mängd än behovet

överflödig /ˈøːvərflˌøːdɪɡ/ (adj)
überflüssig

överföra /ˈøːvərfˌøːra/ (v)
übertragen, überführen
  föra från en plats till ett annat
übertragen, überweisen, umbuchen
  ta från ens eget konto och sätta in det på någon annans

överförbar /ˌøːvərfˈœrbɑːr/ (adj)
übertragbar
  som kan överföras från en part till en annan

överförd /ˌøːvərfˈøːrd/ (adj)
überführt, übertragen
  perfektparticip av överföraVanliga konstruktioner: i överförd betydelse

överföring /ˈøːvərfˌøːrɪŋ/ (n)
Überführung, Übertragung, Überweisung
  flytt av något från en plats till en annan

överge /ˈøːvərjə/ (v)
verlassen, im Stich lassen
  avsluta omhändertagande
aufgeben, verlassen
  lämna

övergiven /ˈøːvərjˌiːvən/ (adj)
verlassen
  perfektparticip av överge

övergrepp /ˈøːvərɡrˌɛp/ (n)
Übergriff
  brott som innebär att någon utsätts för våld eller hot om våld

övergripande /ˈøːvərɡrˌiːpandə/ (adj)
übergreifend

övergå /ˈøːvərɡˌoː/ (v)
übergehen
  skifta från en fas till en annan

övergående /ˈøːvərɡˌoːəndə/ (adj)
vorübergehend, temporär, zeitweilig

övergång /ˈøːvərɡˌɔŋ/ (n)
Übergang
  process där ett (förhållandevis långvarigt) tillstånd ändras till ett annat, eller ett system (successivt) byts ut mot ett annat
  område där en väg eller bana korsar en annan väg eller bana

övergångsställe /ˈøːvərɡˌɔŋstələ/ (n)
Zebrastreifen, Fußgängerübergang, Fußgängerüberweg
  markerat passerställe över väg

övergångstillstånd /ˈøːvərɡˌɔŋstɪlstˌoːnd/ (n)
Übergangszustand
  kemiskt tillstånd

övergödning /ˌøːvərjˈœdnɪŋ/ (n)
Überdüngung
  ökad primärproduktion

överhet /ˈøːvərhˌeːt/ (n)
Obrigkeit
  ett samhälles makthavare

överhettning /ˈøːvərhˌɛtnɪŋ/ (n)
Überhitzung
  det att ett föremål (eller en person) blir varmare (får högre temperatur) än vad som anses godtagbart
  högre efterfrågan än produktionskapacitet
  upphöjning av ångas temperatur

överhuvud /ˈøːvərhˌʉvʉd/ (n)
Oberhaupt
  högste ledare, styresman eller chef

överila /ˈøːvərˌiːla/ (v)
übereilen
  handla eller utföra alltför hastigt (utan betänkligheter eller eftertänksamhet), ha för bråttom

överilad /ˈøːvərˌiːlad/ (adj)
jäh, voreilig, übereilig

överklaga /ˈøːvərklˌɑːɡa/ (v)
in Berufung gehen, Berufung einlegen
  hos högre instans framställa yrkande om ändring av domslut

överklagande /ˈøːvərklˌɑːɡandə/ (n)
Berufung, Revision
  det att överklaga

överklass /ˈøːvərklˌas/ (n)
Oberschicht
  den samhällsklass som innehåller de mest välbärgade

överklocka /ˈøːvərklˌɔkːa/ (v)
übertakten
  öka frekvensen

överklockning /ˈøːvərklˌɔknɪŋ/ (n)
Übertaktung
  det att överklocka

överkropp /ˈøːvərkrˌɔp/ (n)
Oberkörper

överkäke /ˈøːvərkˌɛːkə/ (n)
Oberkiefer

överkörd /ˌøːvərkˈœrd/ (adj)
überfahren
  påkörd av fordon

överlappa /ˈøːvərlˌapa/ (v)
überlappen

överlasta /ˈøːvərlˌasta/ (v)
überladen, überlasten
  lasta alltför tungt
überladen
  utsmycka alltför mycket

överleva /ˈøːvərləvˌa/ (v)
überleben

överlevande /ˈøːvərləvˌandə/ (adj)
überlebend
  presensparticip av överleva

överlevande /ˈøːvərləvˌandə/ (n)
Überlebende, Überlebender
  person som överlevt

överlevare /ˈøːvərləvˌarə/ (n)
Überlebender, Überlebende
  en som har överlevt

överlista /ˈøːvərlˌɪsta/ (v)
überlisten
  vara smartare, listigare än något hinder och på så sätt ta sig förbi det

överljud /ˌøːvərjˈʉd/ (n)
Überschall
  fart över ljudets fart

överljudsplan /ˌøːvərjˈʉdsplan/ (n)
Überschallflugzeug
  plan som kan flyga med större hastighet än ljudets

överlycklig /ˈøːvərlˌyklɪɡ/ (adj)
überglücklich, hochbeglückt
  extremt lycklig

överläggning /ˈøːvərlˌɛɡnɪŋ/ (n)
Beratung, Besprechung, Verhandlung

överlägsen /ˈøːvərlˌɛɡsən/ (adj)
überlegen
  bättre än andra i samma klass
anmaßend, überheblich
  som beter sig som om den vore överlägsen andra

överlägsenhet /ˈøːvərlˌɛɡseːnhˌeːt/ (n)
Überlegenheit
  det att vara överlägsen

överläkare /ˈøːvərlˌɛːkarə/ (n)
Oberarzt, Oberärztin
  läkare som är i sjukhusets hierarki mellan avdelningsläkare och chefsläkare

överlämna /ˈøːvərlˌɛmna/ (v)
überreichen, überlassen
  lämna ifrån sig

överlämnande /ˈøːvərlˌɛmnandə/ (n)
Aushändigung, Übergabe, Überlassung
  det att överlämna

överlåta /ˈøːvərlˌoːta/ (v)
überlassen, übertragen

överlöpare /ˈøːvərlˌøːparə/ (n)
Überläufer, Überläuferin, Fahnenflüchtige, Fahnenflüchtiger
  person som går över till fienden eller från ett parti till ett annat

övermod /ˈøːvərmˌuːd/ (n)
Übermut
  det att överskatta sin egen förmåga

övermodig /ˈøːvərmˌuːdɪɡ/ (adj)
anmaßend, übermütig
  som vågar göra, och kanske också gör, något som är farligt eller riskabelt (och borde vara avskräckande) och dessutom onödigt, så att handlingen är dum

övermäktig /ˈøːvərmˌɛktɪɡ/ (adj)
übermächtig

övernatta /ˈøːvərnˌatːa/ (v)
übernachten

övernattning /ˈøːvərnˌatnɪŋ/ (n)
Übernachtung

övernaturlig /ˌøːvərnˈatˈʉrlɪɡ/ (adj)
übernatürlich

överordna /ˈøːvərˌuːrdna/ (v)
überordnen
  upphöja till högre rang än någon annan

överordnad /ˈøːvərˌuːrdnad/ (adj)
übergeordnet
  högre stående, som har chefsställning, mer allmän och generell

överordnad /ˈøːvərˌuːrdnad/ (n)
Vorgesetzte, Vorgesetzter
  förman, chef, befäl, person som står högre i en social hierarki (t.ex. inom militären eller i ett företag)

överordnat begrepp /ˈøːvərˌuːrdnat bəɡrˈɛp/ (n)
Oberbegriff
  ett vidare, mer allmänt begrepp, generalisering, hyponym

överprisad /ˈøːvərprˌiːsad/ (adj)
überteuert
  som kostar mer än dess egentliga försäljningsvärde

överproduktion /ˌøːvərprɔdɵksxˈuːn/ (n)
Überproduktion
  produktion som överstigar det normala mått

överraska /ˈøːvərˌaska/ (v)
überraschen

överraskad /ˈøːvərˌaskad/ (adj)
überrascht

överraskande /ˈøːvərˌaskandə/ (adj)
überraschend

överraskande /ˈøːvərˌaskandə/ (adv)
überraschenderweise

överraskning /ˈøːvərˌasknɪŋ/ (n)
Überraschung
  oväntad nyhet
  någonting glädjeväckande

överreklamerad /ˈøːvərˌɛklamˌeːrad/ (adj)
überschätzt
  fram­ställd som bättre än vad som faktiskt är fallet

överresa /ˈøːvərəsˌa/ (n)
Überfahrt

överrock /ˈøːvərˌɔk/ (n)
Mantel, Überzieher
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar

överrockskrage /ˈøːvərˌɔkskraɡə/ (n)
Mantelkragen
  krage på överrock

överrumpla /ˈøːvərˌɵmpla/ (v)
überrumpeln
  ta med överraskning, vanligen på negativt sätt

överrumpling /ˈøːvərˌɵmplɪŋ/ (n)
Überrumpelung, Überrumplung
  det att överrumpla

överrösta /ˌøːvərˈœsta/ (v)
überstimmen
  får fler röster än andra
übertönen
  göra högre ljud än (något annat i närheten)

överröstad /ˌøːvərˈœstad/ (adj)
überstimmt
  perfektparticip av överrösta

överse /ˈøːvəʂə/ (v)
nachsehen
  göra en övergripande granskning av något
Nachsicht haben, nachsehen
  visa tålamod med någon eller något

överseende /ˈøːvəʂəˌɛndə/ (adj)
nachsichtig
  presensparticip av överse

överseende /ˈøːvəʂəˌɛndə/ (n)
Nachsicht
  avledning till verbet överse

översida /ˈøːvəʂˌiːda/ (n)
Oberseite

översikt /ˈøːvəʂˌɪkt/ (n)
Zusammenfassung, Zusammenschau, Überblick
  översiktlig framställning

översiktlig /ˈøːvəʂˌɪktlɪɡ/ (adj)
übersichtlich

överskatta /ˈøːvəʂkˌatːa/ (v)
überschätzen

överskattad /ˈøːvəʂkˌatːad/ (adj)
überschätzt
  perfektparticip av överskatta

överskott /ˈøːvəʂkˌɔt/ (n)
Überschuss
  extra tillgångar som inte används, som blir över

överskrida /ˈøːvəʂkrˌiːda/ (v)
überschreiten

överskrift /ˈøːvəʂkrˌɪft/ (n)
Überschrift
  rubrik

överskugga /ˈøːvəʂkˌɵɡa/ (v)
überschatten
  få att verka mindre viktig

överskådlig /ˈøːvəʂkˌoːdlɪɡ/ (adj)
übersichtlich
  lätt att beskåda

överslag /ˈøːvəʂlˌɑːɡ/ (n)
Überschlag
  elektrisk urladdning pga tillfällig kontakt
  ungefärlig beräkning

överslagshandling /ˈøːvəʂlˌɑːɡshandlˌɪŋ/ (n)
Übersprungshandlung

överst /ˈøːvəʂt/ (adv)
zuoberst

överstelöjtnant /ˌøːvəʂtəlˈœjtnant/ (n)
Oberstleutnant
  officer

överstiga /ˈøːvəʂtˌiːɡa/ (v)
übersteigen
  vara mer eller större än given gräns

överström /ˌøːvəʂtrˈœm/ (n)
Überstrom
  ström som är större än märkströmmen

överstånden /ˈøːvəʂtˌoːndən/ (adj)
überstanden
  avklarad

översvallande /ˈøːvəʂvˌalandə/ (adj)
überschwänglich
  överväldigande, överflödande

översvämning /ˈøːvəʂvˌɛmnɪŋ/ (n)
Flut, Überflutung, Überschwemmung

översätta /ˈøːveːʂˌɛtːa/ (v)
übersetzen

översättare /ˈøːveːʂˌɛtːarə/ (n)
Übersetzer, Übersetzerin

översättbar /ˈøːveːʂˌɛtbɑːr/ (adj)
übersetzbar
  som går att översätta

översättning /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋ/ (n)
Übersetzen, Übersetzung
  processen att översätta
Übersetzung
  text som har översatts

översättningsbyrå /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋsbˌyːroː/ (n)
Übersetzungsbüro
  företag där översättare arbetar

översättningsordbok /ˌøːveːʂˌɛtnɪŋsˈɔrdbuːk/ (n)
Übersetzungswörterbuch
  ordbok med översättningar mellan två eller flera språk

överta /ˈøːvətˌa/ (v)
übernehmen

övertag /ˈøːvətˌɑːɡ/ (n)
Oberhand
  läge för viss part i en motsättning, där denne har bättre möjligheter än motståndaren

övertagande /ˈøːvətˌɑːɡandə/ (n)
Übernahme
  det att en person, grupp av personer eller organisation övertar något från en annan part

övertala /ˈøːvətˌala/ (v)
überreden
  få att ändra uppfattning

övertalig /ˈøːvətˌalɪɡ/ (adj)
überzählig
  som överstiger ett fastställt antal

övertalighet /ˈøːvətˌalɪɡhˌeːt/ (n)
Überzähligkeit
  situation där antalet (ofta om anställd personal) överstiger det som är angivet

övertalning /ˈøːvətˌɑːlnɪŋ/ (n)
Überredung
  det att genom verbal kommunikation få en annan part att göra något eller ändra uppfattning om något, speciellt om den andra parten har varit motvillig till det

övertalningsförmåga /ˌøːvətˌɑːlnɪŋsfˈœrmoːɡˌa/ (n)
Überredungskunst, Überredungsvermögen
  förmåga eller skicklighet att lyckas med övertalning, d.v.s. att övertala någon om något

övertid /ˈøːvətˌiːd/ (n)
Überstunden, Überzeit
  tid som man arbetar utöver sin ordinarie arbetstid

övertramp /ˈøːvətrˌamp/ (n)
Übertritt
  det att trampa för långt framåt och således få sitt hopp diskvalificerat

övertrassera /ˈøːvətrˌaseːrˌa/ (v)
überziehen

överträda /ˈøːvətrˌɛːda/ (v)
über­tre­ten
  inte följa

överträffa /ˈøːvətrˌɛfa/ (v)
übertreffen
  vara överlägsen, vara bättre än

övertyga /ˌøːvətˈyːɡa/ (v)
überzeugen

övertygad /ˌøːvətˈyːɡad/ (adj)
überzeugt

övertygande /ˌøːvətˈyːɡandə/ (adj)
überzeugend
  presensparticip av övertyga

övertygelse /ˌøːvətˈyːɡəlsə/ (n)
Überzeugung

övertäcka /ˈøːvətˌɛkːa/ (v)
überdecken
  täcka över

övertäckt /ˈøːvətˌɛkt/ (adj)
überdeckt
  perfektparticip av övertäcka

övervaka /ˈøːvərvˌaka/ (v)
überwachen, beaufsichtigen
  hålla vakt över

övervakad /ˈøːvərvˌakad/ (adj)
überwacht
  perfektparticip av övervaka

övervakare /ˈøːvərvˌakarə/ (n)
Bewährungshelfer
  kontakta dömd
Überwacher
  övervaka någon

övervakning /ˈøːvərvˌaknɪŋ/ (n)
Überwachung
  det att övervaka

övervakningskamera /ˈøːvərvˌaknɪŋskˌameːrˌa/ (n)
Überwachungskamera
  kamera för övervakning

övervikt /ˈøːvərvˌɪkt/ (n)
Übergewicht
  alltför hög vikt
  övermakt, majoritet, övertag, dominans

överviktig /ˈøːvərvˌɪktɪɡ/ (adj)
übergewichtig
  som väger för mycket

övervinna /ˈøːvərvˌɪna/ (v)
überwinden

övervintra /ˈøːvərvˌɪntra/ (v)
überwintern
  stanna över vintern

överväga /ˈøːvərvˌɛːɡa/ (v)
überwiegen
  dominera
erwägen, überlegen
  tänka noggrant på

övervägande /ˈøːvərvˌɛːɡandə/ (adj)
überwiegend
  presensparticip av överväga

övervägande /ˈøːvərvˌɛːɡandə/ (n)
Erwägung
  noggrann fundering över något

överväldigad /ˈøːvərvˌɛldiːɡˌad/ (adj)
überwältigt
  perfektparticip av överväldiga

överväldigande /ˈøːvərvˌɛldiːɡˌandə/ (adj)
überwältigend
  som gör (nästan ohanterbart) starkt intryck

övervåning /ˈøːvərvˌoːnɪŋ/ (n)
Obergeschoss, Obergeschoß
  översta våningen i ett flervåningshus

överösa /ˈøːvərˌøːsa/ (v)
überschütten
  ge någon (alltför) stora mängder av något

övning /ˈœvnɪŋ/ (n)
Übung

övningsköra /ˈœvnɪŋsxˌøːra/ (v)
Übungsfahrt
  utan körkort (men med tillstånd för övningskörning) framföra t.ex. en bil (i vanlig trafik) under handledning i syfte att öva på praktisk körning i trafik

övningskörning /ˈœvnɪŋsxˈœrnɪŋ/ (n)
Übungsfahrt
  praktisk träning i fordonskörning med handledning

övningsuppgift /ˈœvnɪŋsˌɵpjɪft/ (n)
Übungsaufgabe
  avgränsad uppgift som elev (student) har att lösa som övning i ett skolämne

övre /ˈøːvrə/ (adj)
obere
  som finns över något annat
  norra

övrig /ˈøːvrɪɡ/ (adj)
übrig
  återstående

övärld /øːvˈɛːrd/ (n)
Inselwelt
  grupp av öar som uppfattas som en "värld" för sig

Świnoujście /svˈiːnuːˌɵjssɪə/ (n)
Swinemünde