Svenska-dansk FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2025-11-23
language: sv; da
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-ande (affix)
-ende

-are (affix)
-er
  ger "andraformen" vid komparation vid adjektiv och adverb som kompareras genom regelbunden böjning; formen i fråga, komparativ, används för att tala om att något har den egenskap som adjektivet eller adverbet betecknar i större utsträckning än något annat
  (vid verb) bestämmer en person som utför en handling av ett verb

-arki (affix)
-arki
  substantivsuffix som betecknar styre, välde, makt

-dotter (affix)
-datter
  efternamnsbildande suffix som läggs till (en form av) ett förnamn (oftast mansnamn)

-döme (affix)
-dømme
  rike eller ämbete

-eri (affix)
-eri
  används för att skapa substantiv av verb, ibland även av adjektiv och substantiv, betecknar en verksamhet eller övriga betydelser

fri (suffix)
fri
  (adjektivefterled) som saknar, som inte innehåller; efterled som anger avsaknad av en egenskap

-gram (affix)
-gram
  något antecknat, uppritat eller på annat sätt noterat

-het (affix)
-hed

-inna (affix)
-inde

-ism (affix)
-isme

-ist (affix)
-ist
  person som hyser någon ideologi, person som tillhör någon -ism (politik)

-itet (affix)
-itet

-krat (affix)
-krat
  substantivsuffix som betecknar anhängare, deltagare, medlem eller utövare av den klass eller annan företeelse som anges före suffixet

-krati (affix)
-krati

ledes (suffix)
ledes

-log (affix)
-log

-logi (affix)
-logi

lös (suffix)
løs
  (adjektivefterled) som saknar; efterled som anger avsaknad av en egenskap

makare (suffix)
mager
  om person som har till yrke eller som ägnar sig åt att förfärdiga eller tillverka eller orsaka något, även bildligt

meter (suffix, ut)
meter
  (teknik) används i sammansättningar med betydelse mätinstrument

-skap (affix)
-skab
  det att /som person/ ha egenskapen att vara

-son (affix)
-sen

stans (suffix)
steds
  på en plats (som framgår av förleden)

-tek (affix)
-tek
  förvaringsrum, samling

-ös (affix)
-øs
  skapar adjektiv

3D-skrivare (n, ut)
3D-printer
  maskin för friformsframställning eller "utskrift" av tredimensionella (3D) föremål

AB (abbreviation)
A/S
  förkortning för aktiebolag

ADHD (n, ut)
ADHD
  en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som innebär att en person har koncentrationssvårigheter och tenderar att vara inobservant på sin omgivning, hyperaktiv och impulsiv

AI (n, ut)
KI
  förkortning för artificiell intelligens

AI-genererad (adj)
AI-genereret
  som har frambringats av en AI-modell

Aachen (n, neut)
Aachen
  tysk stad i Nordrhein-Westfalen

Abchazien (n, neut)
Abkhasien
  en autonom republik i norra Georgien

Abidjan (n, neut)
Abidjan
  huvudstad av Elfenbenskusten

Abu Dhabi (n)
Abu Dhabi
  huvudstad av Förenade arabemiraten

Accra (n, neut)
Accra
  huvudstad av Ghana

Adam (n, ut)
Adam
  i den kristna, judiska och islamska läran den första människan på jorden, tillsammans med Eva urfader för hela människorasen

Addis Abeba (n, neut)
Addis Ababa
  Etiopiens huvudstad

Adriatiska havet (n)
Adriaterhavet
  en vik av Medelhavet mellan Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Albanien

Afghanistan (n, neut)
Afghanistan
  en stat i Centralasien

Afrika (n, neut)
Afrika
  (världsdelar) en av världsdelarna

Afrikas horn (n)
Afrikas horn

Afrodite (n, ut)
Afrodite
  (grekisk mytologi) kärlekens och fruktbarhetens gudinna i grekisk mytologi

Akterskeppet (n, neut)
Agterstavnen, Agterskibet
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Puppis (i genitiv: Puppis)

Albanien (n, neut)
Albanien
  en stat på Balkan i sydöstra Europa

Albert (n, ut)
Albert
  ett mansnamn

Alexander (n, ut)
Alexander
  ett mansnamn

Alfons (n, neut)
Alfons
  ett mansnamn

Alger (n)
Algier
  huvudstad av Algeriet

Algeriet (n, neut)
Algeriet
  stat i Nordafrika

Alla vägar bär till Rom. (proverb)
Alle veje fører til Rom.
  (ordspråk) olika vägar kan alla ha samma mål

Allah (n, ut)
Allah
  Gud i islamska sammanhang

Alperna (n, neut)
Alperne
  (plurale tantum) en bergskedja i Centraleuropa

Alsace (n, neut)
Alsace
  en region i nuvarande östra Frankrike som genom historien pendlat mellan att vara fransk och tysk mark

Altaret (n, neut)
Alteret
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Ara (i genitiv: Arae)

Amerika (n, neut)
Amerika
  (naturgeografi, världsdelar) världsdel omgiven av Atlanten i öster och Stilla havet i väster och bestående av de två mindre världsdelarna Nordamerika (som inkluderar Centralamerika) och Sydamerika

Amerikanska Jungfruöarna (n, neut)
Amerikanske Jomfruøer
  ögrupp tillhörande USA i Västindien öster om Puerto Rico

Amerikanska Samoa (n, neut)
Amerikansk Samoa
  en ögrupp tillhörande USA i södra Stilla havet.

Amerikas förenta stater (n)
Amerikas Forenede Stater
  en stat i Nordamerika

Amman (n, neut)
Amman
  huvudstad av Jordanien

Amsterdam (n, neut)
Amsterdam
  den officiella huvudstaden i Nederländerna

Anatolien (n, neut)
Anatolien
  den halvö i västra Asien som upptar större delen av Turkiet

Anderna (n, neut)
Andesbjergene

Anders (n, ut)
Anders
  ett mansnamn

Andorra (n, neut)
Andorra
  en stat i sydvästra Europa, på gränsen mellan Frankrike och Spanien

Andromeda (n)
Andromeda
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Andromeda (i genitiv: Andromedae)

Angola (n, neut)
Angola
  stat i södra Afrika

Anguilla (n, neut)
Anguilla
  ögrupp tillhörande Storbritannien i Västindien

Ankara (n)
Ankara
  huvudstad i Turkiet

Ankeborg (n, neut)
Andeby
  fiktiv stad i Kalle Ankas universum

Anna (n, ut)
Anna
  ett kvinnonamn

Antarktis (n, neut)
Antarktis
  världsdel som ligger omkring sydpolen

Antigua och Barbuda (n, neut)
Antigua og Barbuda
  stat i Västindien

Antikrist (n, ut)
Antikrist
  motståndare till Kristus

Anton (n, ut)
Anton
  ett mansnamn

Antwerpen (n, neut)
Antwerpen
  en hamnstad i norra Belgien

Apollon (n, ut)
Apollon
  (grekisk mytologi) en grekisk gud

Apostlagärningarna (n, ut)
Apostlenes Gerninger
  bok i Nya Testamentet av Bibeln, handlar om Jesu lärjungar (apostlarna) och deras gärningar

Argentina (n, neut)
Argentina
  stat i Sydamerika

Armenien (n, neut)
Armenien
  stat i Kaukasus på gränsen mellan Europa och Asien, som har landgräns mot Georgien i norr, Azerbajdzjan i öst, Turkiet i väst och Iran i söder

Aruba (n, neut)
Aruba

Asgård (n, neut)
Asgård
  boplats för asarna i nordisk mytologi

Asien (n, neut)
Asien

Askungen (n, ut)
Askepot
  (litteratur) titel samt huvudperson av en mycket spridd folksaga

Asunción (n)
Asunción
  huvudstad i Paraguay

Aten (n, neut)
Athen
  huvudstad i Grekland

Atlanten (n, ut)
Atlanterhavet

Australien (n, neut)
Australien
  stat i Oceanien
  kontinent; största delen av Australien (1)

Azerbajdzjan (n, neut)
Aserbajdsjan
  en stat i nordvästra Asien

Azorerna (n, neut)
Azorerne, Acorerne

B-lag (n)
B-hold
  reservlag

Babylon (n, neut)
Babylon
  forntida (gammaltestamentlig) stad, huvudstad i Babylonien, Mesopotamien, tvåflodslandet

Bagdad (n)
Bagdad
  huvudstad av Irak

Bahamas (n, neut)
Bahamas

Bahrain (n, neut)
Bahrain

Baku (n, neut)
Baku
  huvudstaden i Azerbajdzjan

Balder (n, ut)
Balder
  (nordisk mytologi) en asagud, son till Oden och Frigg, som berättas vara vacker, ljus, god, vis och mycket omtyckt

Balearerna (n, neut)
Baleariske Øer
  en ögrupp i västra Medelhavet och region i Spanien

Banachrum (n, neut)
Banachrum

Bangladesh (n, neut)
Bangladesh

Banjul (n, neut)
Banjul
  (huvudstäder) huvudstaden i Gambia

Barbados (n, neut)
Barbados

Barcelona /ba.ʂɛˈlɔ.na/ /bar.sɛˈlɔ.na/ (n, neut)
Barcelona
  stad i provinsen Katalonien i Spanien

Basseterre (n, neut)
Basseterre
  huvudstaden i Saint Kitts och Nevis

Beirut (n)
Beirut
  huvudstad i Libanon

Belarus (n, neut)
Hviderusland
  nyord till Vitryssland

Belgien (n, neut)
Belgien
  stat i nordvästra Europa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Luxemburg

Belgrad (n)
Beograd
  huvudstad i Serbien

Belize (n, neut)
Belize

Belmopan (n, neut)
Belmopan
  Belizes huvudstad

Benelux (n, neut)
Benelux

Benin (n, neut)
Benin
  stat i västra Afrika, norr om Beninbukten; stat vid tidigare namn Dahomey

Berenikes hår (n, neut)
Berenikes Lokker
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Coma Berenices (i genitiv: Comae Berenicis)

Berlin (n, neut)
Berlin
  (huvudstäder) Tysklands huvudstad

Bermuda (n, neut)
Bermuda

Bern (n)
Bern
  huvudstad i förbundsrepubliken Schweiz

Bhutan (n, neut)
Bhutan
  en stat i södra Asien

Big Bang (n)
Big Bang
  (fysik, astronomi) Stora smällen; kosmologiska teori om universums tidiga utveckling

Bildhuggaren (n, neut)
Billedhuggerværkstedet
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sculptor (i genitiv: Sculptoris)

Bismarckarkipelagen (n, neut)
Bismarckarkipelaget

Björnvaktaren (n, neut)
Bjørnevogteren
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Bootes (i genitiv: Bootis)

Blåkulla (n, neut)
Bloksbjerg
  (mytologi) mytologisk plats dit häxor enligt gammal folktro flög på kvastar för att fira häxsabbat med djävulen

Bodensjön (n, ut)
Bodensøen
  en insjö vid gränsen mellan Tyskland, Schweiz och Österrike

Bolivia (n, neut)
Bolivia

Bombay (n, ut)
Bombay
  delstatshuvudstad i Maharashtra, Indien

Borneo (n, neut)
Borneo
  en av de större öarna i ögruppen Sundaöarna, belägen med Malackahalvön och Sumatra i väster, Java i söder, Sulawesi i öster, och i nordöst Filippinerna

Bornholm (n, neut)
Bornholm
  dansk ö i södra Östersjön ca 40 km sydost om Skåne

Borta bra men hemma bäst. (proverb)
Ude godt, men hjemme bedst.

Bosnien och Hercegovina (n, neut)
Bosnien-Hercegovina
  en stat på Balkanhalvön i Europa, som gränsar till Kroatien, Serbien och Montenegro, och som utgörs av regionerna Bosnien och Hercegovina med huvudstaden Sarajevo

Bosnien-Hercegovina (n, neut)
Bosnien-Hercegovina
  stat i sydöstra Europa

Botswana (n, neut)
Botswana

Bottenhavet (n, neut)
Bottenhavet
  del av Bottniska viken som ligger söder om Norra Kvarken och norr om Åland

Brasilien (n, neut)
Brasilien

Brazzaville (n)
Brazzaville
  huvudstad av Kongo

Bridgetown (n, neut)
Bridgetown
  (huvudstäder) huvudstad av Barbados

Brittiska Jungfruöarna (n, neut)
Britiske Jomfruøer

Brunei (n, neut)
Brunei

Bryssel (n, neut)
Bruxelles, Bryssel
  Belgiens huvudstad

Budapest (n, neut)
Budapest
  huvudstaden i Ungern

Buenos Aires (n)
Buenos Aires
  huvudstad av Argentina

Bukarest (n, neut)
Bukarest

Bulgarien (n, neut)
Bulgarien
  land i sydöstra Europa

Burkina Faso (n, neut)
Burkina Faso

Burma (n, neut)
Myanmar, Burma

Burundi (n, neut)
Burundi

Bägaren (n, neut)
Bægeret
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crater (i genitiv: Crateris)

Bättre en fågel i handen än tio i skogen. (proverb)
Én fugl i hånden er bedre end ti på taget
  Ta det lilla som är säkert istället för att sträva efter mer och därmed riskera att sluta tomhänt.

Böhmen (n, neut)
Bøhmen
  område som utgörs av västra Tjeckien

C-dur (n)
C-dur
  (musik) ackord bestående av tonerna c, e och g

Calcutta (n, ut)
Calcutta, Kolkata
  delstatshuvudstad i Västbengalen, Indien

Canberra (n, neut)
Canberra
  huvudstaden i Australien

Cassiopeja (n, neut)
Cassiopeia
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cassiopeia (i genitiv: Cassiopeiae)

Castries (n)
Castries
  huvudstad av Saint Lucia

Centralafrikanska republiken (n, ut)
Centralafrikanske Republik

Centraleuropa (n, neut)
Centraleuropa, Mellemeuropa
  en löst definierad region i mitten av Europa mellan de Nordeuropa, Östeuropa, Västeuropa, Sydeuropa och sydöstra Europa

Cepheus (n, neut)
Cepheus
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cepheus (i genitiv: Cephei)

Chile (n, neut)
Chile

Cirkelpassaren (n, neut)
Passeren
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Circinus (i genitiv: Circini)

Colombia (n, neut)
Colombia

Cooköarna (n, neut)
Cookøerne
  en självstyrande ögrupp i Stilla havet och associerad stat till Nya Zeeland

Costa Rica (n, neut)
Costa Rica

Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (n, ut)
Creutzfeldt-Jakobs sygdom
  neurodegenerativ sjukdom som beror på att ett felveckat prionprotein ackumuleras och sprider sig i nervsystemet

Cypern (n, neut)
Cypern
  ö i östra Medelhavet
  stat på ön Cypern (1)

D-mark (n, ut)
D-mark, tyske mark

Dagö (n, neut)
Dagø
  ö i Östersjön tillhörande Estland

Dakar (n)
Dakar
  huvudstad av Senegal

Damaskus (n)
Damaskus
  huvudstad i Syrien

Daniel (n, ut)
Daniel
  (religion) en biblisk person

Danmark (n, neut)
Danmark
  en stat i Skandinavien i norra Europa

Dannebrogen (n, ut)
Dannebrog

Deimos (n)
Deimos
  planeten Mars mindre och yttre naturliga satellit (måne)

Delfinen (n, neut)
Delfinen
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Delphinus (i genitiv: Delphini)

Den enes död är den andres bröd. (proverb)
Den enes død, den andens brød.
  något som är bra för en part kan samtidigt vara (nödvändigtvis) dåligt för en annan (t.ex. om de konkurrerar om en begränsad resurs)

Dionysos (n, ut)
Dionysos
  en gud inom grekisk mytologi som tillhör olympierna och vördades från början som fruktbarhetsgud men senare även (och främst) som vingud och beskyddare av dramat

Djibouti (n, neut)
Djibouti

Dominica (n, neut)
Dominica

Dominikanska republiken (n, ut)
Dominikanske Republik
  en stat i Västindien, som upptar den mellersta och östra tredjedelar av ön Hispaniola

Donau (n, neut)
Donau

Draken (n, neut)
Dragen
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Draco (i genitiv: Draconis)

Dresden (n, neut)
Dresden
  en stad i Sachsen i Tyskland

Dublin (n, neut)
Dublin
  huvudstad på Irland

Dusjanbe (n, neut)
Dusjanbe
  huvudstaden i Tadzjikistan

Duvan (n, neut)
Duen
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Columba (i genitiv: Columbae)

Döda havet (n, neut)
Døde Hav
  saltsjö vid slutet av Jordanfloden

EU-kommissionen (n, ut)
Europa-Kommissionen

EU-val (n, neut)
Europa-Parlamentsvalg
  (vardagligt) val till Europaparlamentet

Ecuador (n, neut)
Ecuador

Edinburgh (n, neut)
Edinburgh
  huvudstaden i Skottland

Edvard (n, ut)
Edvard
  ett mansnamn

Egypten /ejỵp:ten/ (n, neut)
Egypten, Ægypten

Ekvatorialguinea (n, neut)
Ækvatorialguinea
  stat i västra Afrika

El Salvador (n, neut)
El Salvador

Eldslandet (n, neut)
Ildlandet

Elfenbenskusten (n, ut)
Elfenbenskysten
  stat i västra Afrika

Elisabeth (n, ut)
Elisabeth
  ett kvinnonamn

England (n, neut)
England
  (toponymer) land som ligger på ön Storbritannien och utgör [1]

Erik (n, ut)
Erik
  ett mansnamn

Eritrea (n, neut)
Eritrea

Esra (n, ut)
Ezra
  (religion) en biblisk person

Ester (n, ut)
Ester
  ett kvinnonamn
  (bibliskt) en biblisk person

Estland (n, neut)
Estland

Etiopien (n, neut)
Etiopien

Eurasien (n, neut)
Eurasien
  benämningen på den sammanhängande landmassan Europa och Asien

Europa (n, neut)
Europa
  en av världsdelarna, som befinner sig norr om Afrika, väster om Asien
  (astronomi) Jupiters fjärde största måne

Europaparlamentet (n, neut)
Europa-Parlamentet
  (politik) en lagstiftande kammare i Europeiska unionen

Europaparlamentsval (n, neut)
Europa-Parlamentsvalg
  val till Europaparlamentet

Europeiska unionen (n, ut)
Den Europæiske Union, Europæiske Union
  (politik) union mellan europeiska stater

Falkenberg (n)
Falkenberg
  stad på Sveriges västkust; centralort i Falkenbergs kommun

Falklandsöarna (n, neut)
Falklandsøerne, Malvinerne

Fiji (n, neut)
Fiji

Filip (n, ut)
Filip
  ett mansnamn

Filippinerna (n, neut)
Filippinerne
  en stat i sydöstra Asien

Finland (n, neut)
Finland
  stat i norra Europa med gräns mot Ryssland i öster, Norge i norr och Sverige i nordväst (längs Torne älv)

Fiskarna (n, neut)
Fiskene
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Pisces (i genitiv: Piscium), och symbolen ♓

Florens (n, neut)
Firenze
  en stad i den italienska regionen Toscana

Frankrike (n, neut)
Frankrig
  ett land i västra Europa (egennamn)

Franska Guyana (n, neut)
Fransk Guyana
  ett franskt departement i Sydamerika

Franska Polynesien (n, neut)
Fransk Polynesien

Freetown (n, neut)
Freetown
  huvudstaden i Sierra Leone

Freja (n, ut)
Freja
  fruktbarhetens gudinna hörande till vanernas gudaätt inom den nordiska mytologin

Fyn (n)
Fyn

Färöarna (n, neut)
Færøerne
  ögrupp i norra Atlanten, självstyrande del av Danmark

Förbundsrepubliken Tyskland (n)
Forbundsrepublikken Tyskland

Förenade arabemiraten (n, neut)
Forenede Arabiske Emirater

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (n, ut)
Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland
  (politik) stat i nordvästra Europa omfattande delstaterna England, Wales, Skottland och Nordirland, inofficiell ofta kallad Storbritannien

Förenade kungariket (n, neut)
Forenede Kongerige, Det Forenede Kongerige

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland (n, neut)
Forenede Kongerige

Först till kvarn får först mala. (proverb)
Den der kommer først til mølle, får først malet.

Gabon (n, neut)
Gabon

Galatien (n, neut)
Galatien

Gambia (n, neut)
Gambia
  stat i västra Afrika

Gazaremsan (n, neut)
Gazastriben

Genua (n, neut)
Genova
  en stad vid Medelhavskusten i nordvästra Italien

Genève (n, neut)
Geneve, Genève
  näst största stad i Schweiz, belägen i sydvästra delen; kommun och huvudstad i kantonen med samma namn

Georgien (n, neut)
Georgien

Ghana (n, neut)
Ghana

Gibraltar (n, neut)
Gibraltar

Golgata (n, neut)
Golgata
  den plats där Jesus korsfästelse ägde rum i Jerusalem enligt Nya Testamentet

Grekland (n, neut)
Grækenland

Grenada (n, neut)
Grenada

Grönland (n, neut)
Grønland
  (länder, öar) ö i Nordatlanten, självstyrande del av Danmark

Guam (n, neut)
Guam

Guatemala (n, neut)
Guatemala

Gud /gʉːd/ (n, ut)
Gud
  (religion) den ende guden (framförallt i islam, judendomen och kristendom); allsmäktig härskare

Guinea (n, neut)
Guinea

Guinea-Bissau (n, neut)
Guinea-Bissau
  stat i västra Afrika som gränsar till Senegal i norr och till Guinea i söder och öster

Guyana (n, neut)
Guyana
  stat i Sydamerika

Gyllene horden (n, ut)
Den Gyldne Horde, Den gyldne horde
  (historia) mongolernas rike (khanat) på 1200-talet

Göran (n, ut)
Jørgen
  ett mansnamn

Göteborg /ˌjœt:ɛ'bɔrj/ (n, neut)
Gøteborg

Haag (n, neut)
Haag

Haiti (n, neut)
Haiti
  stat i Västindien, som upptar den västra tredjedelen av ön Hispaniola

Hamburg (n, neut)
Hamborg
  hamnstad i Europa vid floden Elbe

Haumea (n, ut)
Haumea
  en dvärgplanet i Kuiperbältet med två månar kallade Hiʻiaka och Namaka

Havanna (n, neut)
Havana
  Kubas huvudstad

Helena (n, ut)
Helene
  ett kvinnonamn

Helsingfors (n, neut)
Helsinki, Helsingfors
  Finlands huvudstad

Henrik (n, ut)
Henrik
  ett mansnamn

Herrens bön (n)
Fader vor

Hertz (n)
hertz

Hilbertrum (n, neut)
Hilbertrum

Holland (n, neut)
Holland
  region (före 1840 provins) i Nederländerna

Honduras (n, neut)
Honduras
  stat i Centralamerika som gränsar till Guatemala och El Salvador i nordväst och Nicaragua söder, med kust mot Karibiska havet i norr och Stilla havet i söder

Hongkong (n, neut)
Hongkong
  en särskild administrativ region i sydöstra Kina

Indien (n, neut)
Indien

Indonesien (n, neut)
Indonesien

Ingermanland (n, neut)
Ingermanland
  ett historiskt svenskt landskap i östra änden av Finska viken kring dagens Sankt Petersburg i Ryssland

Ingusjien (n, neut)
Ingusjetien, Ingusjien
  delrepublik i Ryssland i norra Kaukasus

Irak (n, neut)
Irak

Iran (n, neut)
Iran
  stat i sydvästra Asien

Irland (n, neut)
Irland
  en ö väster om Storbritannien
Republikken Irland, Irland
  stat på Irland (1); även kallad "republiken Irland" för att särskilja från ön

Islamabad (n, neut)
Islamabad

Island (n, neut)
Island
  ö och stat i norra Atlanten

Isle of Man (n, neut)
Man
  en brittisk ö i Irländska sjön geografiskt belägen mellan Storbritannien och Irland, vilken är en besittning som lyder under den brittiska monarken, men är inte en del av Förenade kungariket.

Israel (n, neut)
Israel

Italien (n, neut)
Italien

Itjkerien (n, neut)
Ichkeria
  den självständiga republiken Tjetjenien, utropad 1991, krossad 2000

Jakarta (n, neut)
Jakarta
  Indonesiens huvudstad

Jakob (n, ut)
Jacob, Jakob
  ett mansnamn
Jakob, Jacob
  (religion) biblisk person, patriark i Gamla Testamentet

Jamaica (n, neut)
Jamaica

Jan Mayen (n, neut)
Jan Mayen

Japan /jɑ:pan/ (n, neut)
Japan
  ett land i östra Asien

Jaroslavl (n, neut)
Jaroslavl
  stad i Ryssland (vid Volga 250 km nordost om Moskva)

Java (n, neut)
Java
  tättbefolkad ö i Indonesien med huvudstaden Jakarta, belägen med Sumatra i nordväst, Bali i öst, Borneo i nordöst och Julön i söder

Jemen (n, neut)
Yemen

Jeremia (n, ut)
Jeremias
  (mansnamn) en biblisk person

Jerevan (n, neut)
Jerevan
  huvudstaden i Armenien

Jerusalem (n, neut)
Jerusalem
  stad i Israel; huvudstad i Israel och proklamerad huvudstad i Palestina

Jesaja (n, ut)
Esajas
  (religion) en biblisk person

Jesus (n, ut)
Jesus
  (kristendom) man i Nya Testamentet som grundade kristendomen

Job (n, ut)
Job
  (bibliskt) en biblisk person

Johan (n, ut)
Jens
  ett mansnamn

Johanna (n, neut)
Johanne
  ett kvinnonamn

Johannes (n, ut)
Johannes
  (kristendom) framstående karaktär i Nya testamentet, möjligen författare till Johannesevangeliet

Johannesnycklar (n)
ridder-gøgeurt, riddergøgeurt
  en växtart (Orchis militaris) inom familjen orkidéer (Orchidaceae), en orkidé som i Sverige förekommer på Öland och Gotland

Jordanien (n, neut)
Jordan

Josef (n, ut)
Josef
  ett mansnamn

Josua (n, ut)
Josva
  (religion) en biblisk person

Jugoslavien (n, neut)
Jugoslavien

Jultomten (n, ut)
Julemanden
  den rödklädde man som kommer med julklappar vid juletid

Jungfrun (n, neut)
Jomfruen
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Virgo (i genitiv: Virginis), och symbolen ♍

Jupiter (n, ut)
Jupiter
  (astronomi) den femte planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  (romersk mytologi) den högste guden i den romerska mytologin, make till Juno

Jylland (n, neut)
Jylland

Jörgen (n, neut)
Jørgen
  ett mansnamn

K2 (n, neut)
K2
  världens näst högsta berg

KGB (n)
KGB
  Sovjetunionens säkerhetstjänst (hemliga polisen), förkortning av Komitét gosudárstvennoj bezopásnosti, föregångare NKVD, efterföljare FSB

Kairo (n, neut)
Kairo
  huvudstaden och den största staden i Egypten

Kalifornien (n, neut)
Californien, Kalifornien

Kaliningrad (n, neut)
Kaliningrad
  (städer) en stad i den vid Östersjöns sydöstra kust ryska enklaven med samma namn

Kalle Anka (n, ut)
Anders And

Kambodja (n, neut)
Cambodja
  stat i sydvästra Asien; hette tidigare Kampuchea

Kamerun (n, neut)
Cameroun
  stat i Afrika

Kampala (n, neut)
Kampala
  huvudstad av Uganda

Kanada (n, neut)
Canada
  stat i norra Nordamerika

Kanarieöarna (n, neut)
De Kanariske Øer, Kanariske Øer

Kap Verde (n, neut)
Kap Verde

Kappadokien (n, neut)
Kappadokien
  en forntida region i centrala Mindre Asien, mellan Pontos i norr, Svartahavskusten i nordost, Armenien i öst, Kilikien och Syrien i söder Galatien i väst

Kapstaden (n, neut)
Kapstaden
  Sydafrikas näst största stad

Karahavet (n, neut)
Karahavet
  (hav) Norra ishavet öster om Novaja Zemlja

Karibien (n, neut)
Caribien
  samlande benämning på öarna i Karibiska havet

Karl (n, ut)
Karl
  ett mansnamn

Kaspiska havet (n, neut)
Kaspiske Hav
  den största insjön i världen

Katalonien (n, neut)
Catalonien
  autonom region i nordöstra Spanien runt staden Barcelona

Katarina (n, ut)
Katharina
  ett kvinnonamn

Kattegatt (n, neut)
Kattegat

Kaukasus (n, neut)
Kaukasus
  en bergskedja som sträcker sig mellan Svarta havet i väster och Kaspiska havet i öster, med Europa i norr och Asien i söder

Kazakstan (n, neut)
Kasakhstan

Kebnekaise (n, neut)
Kebnekaise
  fjällområde i norra Lappland med Sveriges högsta topp på 2103 m.ö.h.

Kenya (n, neut)
Kenya
  stat i östra Afrika

Khartum (n)
Khartoum
  huvudstad av Sudan

Kiev (n, neut)
Kiev
  huvudstaden i Ukraina

Kievriket (n, neut)
Kijevriget, Kijevrus
  (historia) medeltida rike i Östeuropa

Kina (n, neut)
Kina
  en stat i östra Asien

Kingston (n)
Kingston
  huvudstad av Jamaika

Kingstown (n)
Kingstown
  huvudstad i staten Saint Vincent och Grenadinerna

Kinshasa (n, neut)
Kinshasa
  huvudstaden i Kongo (Kongo-Kinshasa)

Kirgizistan (n, neut)
Kirgisistan

Kiribati (n, neut)
Kiribati
  en stat i Oceanien

Kokosöarna (n, neut)
Cocosøerne
  en ögrupp i Indiska oceanen tillhörande Australien söder om Sumatra

Komorerna (n, neut)
Comorerne
  en östat i västra Indiska oceanen, tillhörande världsdelen Afrika

Kongo-Kinshasa (n, neut)
Congo Kinshasa

Konungariket Sverige (n, neut)
Kongeriget Sverige
  det officiella namnet för Sverige

Korsika (n, neut)
Korsika
  (toponymer) ö i Medelhavet som tillhör Frankrike

Kosovo (n, neut)
Kosovo

Krim (n, neut)
Krim
  en halvö i norra Svarta havet

Kristus (n, ut)
Kristus

Kristus är uppstånden! (phraseologicalUnit)
Kristus er opstanden!
  hälsning på påskdagens morgon

Kroatien (n, neut)
Kroatien
  stat i Europa

Kräftan (n, neut)
Krebsen
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Cancer (i genitiv: Cancri), och symbolen ♋

Kuba (n, neut)
Cuba

Kuwait (n, neut)
Kuwait
  stat i sydvästra Asien

Köln (n, neut)
Köln, Køln

Köpenhamn (n, neut)
København
  huvudstaden i Danmark

LED-lampa (n, ut)
LED-lampe
  lampa som innehåller lysdioder (LED) och kan sättas i en glödlampas ställe

LED-lysrör (n, neut)
LED-lysrør
  LED-lampa i form som ett lysrör

Laos (n, neut)
Laos

Lars (n, ut)
Lars
  ett mansnamn

Leningrad (n, neut)
Leningrad
  namn på ryska staden Sankt Petersburg åren 1924–1991; dessförinnan Petrograd 1914–1924

Lesotho (n, neut)
Lesotho

Lettland (n, neut)
Letland

Libanon (n, neut)
Libanon
  stat i sydvästra Asien

Liberia (n, neut)
Liberia

Libyen (n, neut)
Libyen
  stat i norra Afrika

Liechtenstein (n, neut)
Liechtenstein
  stat i Europa

Lima (n, neut)
Lima
  huvudstad i Peru

Linköping (n, neut)
Linköping
  en stad i Östergötland i Sverige

Lissabon (n, neut)
Lissabon
  Portugals huvudstad

Litauen (n, neut)
Litauen

Liten tuva stjälper ofta stort lass. (proverb)
Liden tue kan vælte stort læs.
  till synes små detaljer blir ofta avgörande för om större projekt ska lyckas

Liverpool (n, neut)
Liverpool
  en hamnstad i nordvästra England

Ljubljana (n)
Ljubljana
  Sloveniens huvudstad

Loke (n, ut)
Loke
  (nordisk mytologi) gud som var son till två jättar, make till Sigyn

Lombardiet (n, neut)
Lombardiet

London (n, neut)
London
  Englands och Storbritanniens huvudstad

Londonbo (n, ut)
londoner
  person som bor i London

Luanda (n, neut)
Luanda
  huvudstad av Angola

Lucia (n, ut)
Lucia
  ett kvinnonamn

Luxemburg (n)
Luxembourg, Luxemborg
  (länder) europeisk stat som ligger mellan Belgien, Frankrike och Tyskland

Lviv (n, neut)
Lviv
  stad i västra Ukraina, förr känd som Lemberg

Lyon (n, neut)
Lyon
  stad i västra Frankrike

Madagaskar (n, neut)
Madagaskar
  stat och ö i södra Afrika

Madrid (n, neut)
Madrid
  Spaniens huvudstad

Makedonien (n, neut)
Makedonien, Græsk Makedonien
  tidigare namn på den europeiska stat som nu kallas Nordmakedonien
  en provins i norra Grekland

Makemake (n, ut)
Makemake
  en dvärgplanet i Kuiperbältet

Malawi (n, neut)
Malawi

Malaysia (n, neut)
Malaysia

Maldiverna (n, neut)
Maldiverne

Mali (n, neut)
Mali

Malmö /málmø:/ (n, neut)
Malmø

Malta (n, neut)
Malta
  ö i Medelhavet
  stat på Malta (1.)

Managua (n, neut)
Managua
  huvudstad i Nicaragua

Manila (n, neut)
Manila
  Filippinernas huvudstad

Margareta (n, ut)
Margrethe
  ett kvinnonamn

Maria (n, ut)
Maria, Marie
  (kristendom) biblisk karaktär, Jesu moder

Marie bebådelsedag (n, ut)
Mariæ bebudelsesdag
  (kristendom) dag som firas för att högtidlighålla att Jesus "blev till" den 25 mars, nio månader före jul

Mariupol (n, neut)
Mariupol
  stad i Ukraina

Markus (n, ut)
Markus, Marcus
  (kristendom) framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Markusevangeliet

Marmarasjön (n, ut)
Marmarahavet
  medelhav mellan Bosporen (Svarta havet) och Dardanellerna (Medelhavet)

Marocko (n, neut)
Marokko
  stat i norra Afrika

Mars (n, ut)
Mars
  (romersk mytologi) krigets gud
  (astronomi) den fjärde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Marshallöarna (n, neut)
Marshalløerne

Matteus (n, ut)
Mathias, Mads
  ett mansnamn

Mauretanien (n, neut)
Mauretanien

Mauritius (n, neut)
Mauritius

Medelhavet (n, neut)
Middelhavet
  hav som skiljer Afrika och Europa

Melanesien (n, neut)
Melanesien
  (toponymer) en etnografisk region i Oceanien nordväst om Australien, med Moluckerna längst i väst, Norfolkön i söder och Fijiöarna i öst

Mellanvästern (n, neut)
Midtvesten
  ett område (12 delstater) i mellersta, nordliga USA

Mellanöstern (n, neut)
Mellemøsten
  ett område i sydvästra Asien och nordöstra Afrika, bestående av länderna Bahrain, Egypten, Förenade arabemiraten, Irak, Iran, Israel, Jemen, Jordanien, Kuwait, Oman, Qatar Saudiarabien och Syrien, och ibland räknas även Cypern, Libyen, Sudan dit

Merkurius (n)
Merkur
  (romersk mytologi) romersk gud som var skyddspatron för handel och köpmän, användes ibland som budbärare
  (astronomi) den planet som befinner sig närmast solen i vårt solsystem

Mexico City (n, neut)
Mexico City

Mexiko (n, neut)
Mexico
  stat i Nordamerika, belägen söder om USA

Midgård (n, neut)
Midgård
  (nordisk mytologi) den del av världen som människorna bebor, ofta synonymt med jorden i kristen kontext

Mikael (n, ut)
Mikael, Michael
  ett mansnamn

Mikronesien (n, neut)
Mikronesien
  (toponymer) en etnografisk region i Oceanien i västra Stilla havet, med en yta på cirka 2,7 milj km2 bebodd av ca 400 000 invånare, som är uppdelat på östaterna Kiribati, Marshallöarna, Mikronesiens federerade stater, Nauru och Palau, samt territorierna Gilbertöarna, Guam, Karolinerna, Marianerna, Nordmarianerna och Wake; gemensamt för Mikronesien är att befolkningen till huvudsak består av mikroneser

Milano (n, neut)
Milano
  huvudstad i den italienska provinsen Lombardiet i norra Italien

Minsk (n, neut)
Minsk

Mjölner (n)
Mjølner
  (mytologi) Tors kortskaftade stridshammare i nordisk mytologi

Mogadishu (n, neut)
Mogadishu

Moldau (n, neut)
Moldau
  en flod i Tjeckien

Moldavien (n, neut)
Moldova, Moldavien
  stat i Europa

Monaco (n, neut)
Monaco

Mongoliet (n, neut)
Mongoliet
  stat i Asien

Montenegro (n, neut)
Montenegro

Montserrat (n, neut)
Montserrat

Mose (n, ut)
Moses
  (bibliskt, mansnamn) judiska folkets ledare i Gamla Testamentet av Bibeln

Mosebok (n, ut)
Mosebog
  endera av de fem första böckerna av Gamla Testamentet i Bibeln, handlar bland annat om Mose

Moskva (n, neut)
Moskva
  Rysslands huvudstad

Moçambique (n, neut)
Mozambique

Muskat (n)
Muscat, Muskat
  huvudstad av Oman

Musse Pigg (n)
Mickey Mouse

Myanmar (n, neut)
Myanmar

Mälaren (n, neut)
Mälaren
  den tredje största insjön i Sverige

Måne (n, ut)
Måne
  (nordisk mytologi) en skön och vacker asagud inom nordisk mytologi som jagas fram över himlavalvet, son till Mundilfare och Natt och bror till Sol

Många bäckar små gör en stor å. (proverb)
mange bække små gør en stor å

Mårten (n, ut)
Morten
  ett mansnamn; en variant av Martin

München (n, neut)
München

Nagelfar (n)
Nagelfar

Namibia (n, neut)
Namibia

Nassau (n)
Nassau
  huvudstad i Bahamas

Nato (n)
NATO
  Nordatlantiska fördragsorganisationen

Natt (n, ut)
Nat
  i nordisk mytologi nattens gudinna, som var mor till Aud, Jord, Dag, Måne och Sol

Nauru (n, neut)
Nauru
  stat och ö i Oceanien

Neapel (n, neut)
Napoli, Neapel
  en stad i Italien
  en provins i regionen Kampanien i Italien

Nederländerna (n, neut)
Nederlandene, Nederland, Holland
  stat i västra Europa

Nederländska Antillerna (n, neut)
Nederlandske Antiller

Nehemja (n, ut)
Nehemias
  (religion) en biblisk person

Nepal (n, neut)
Nepal

Neptunus (n)
Neptun
  (astronomi) den åttonde och mest avlägsna planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  (romersk mytologi) en havsgud i romersk mytologi

Nevada (n, neut)
Nevada

New Delhi (n, ut)
New Delhi
  Indiens huvudstad

Nicaragua (n, neut)
Nicaragua

Nidhögg (n, ut)
Nidhug
  (nordisk mytologi) en drake som lever vid Yggdrasils rötter där han gnager på dess rötter

Niger (n)
Niger
  stat i Afrika mellan Algeriet, Benin, Burkina Faso, Libyen, Mali, Nigeria och Tchad

Nigeria (n, neut)
Nigeria

Nilen (n, neut)
Nilen

Nils (n, ut)
Niels
  ett mansnamn; en kortform av Niklas

Niue (n, neut)
Niue

Njord (n, ut)
Njord
  en av vanerna i nordisk mytologi; havsgud, vädergud, handelsgud, sjörfartsgud, fisket och rikedomens gud; far till Frej och Freja, senare gift med jättinnan Skade

Nobelpris (n, neut)
Nobelpris, Nobelprisen
  internationellt pris som utdelas årligen och tilldelas personer som "gjort mänskligheten den största nytta" inom fysik, kemi, fysiologi eller medicin, litteratur och fredsarbete

Nordamerika (n, neut)
Nordamerika
  (världsdelar) en (mindre) världsdel omfattande norra halvan av superkontinenten Amerika (och geografiskt sett även Grönland) och med gräns mot Sydamerika genom Panamanäset och, i Alaska längst i nordväst, maritim gräns mot Sibirien

Nordeuropa (n, neut)
Nordeuropa
  norra Europa

Nordirland (n, neut)
Nordirland

Nordkorea (n, neut)
Nordkorea
  (länder) land i Östasien omfattande norra halvan av Koreahalvön och med gräns mot Sydkorea längs den 38:e breddgraden och mot Kina i norr genom mestadels Yalufloden

Nordmakedonien (n, neut)
Nordmakedonien, NordMakedonien
  stat på Balkanhalvön norr om Grekland och väster om Bulgarien (på svenska tidigare kallad Makedonien)

Nordmarianerna (n, neut)
Nordmarianerne

Nordostpassagen (n, ut)
Nordøstpassagen
  (sjöfart) sjövägen (farled) norr om Sibirien, från Nordsjön till Berings sund

Nordre (n, ut)
Nordre
  (nordisk mytologi) en av fyra dvärgar som bär upp himlavalvet

Nordsjön (n, neut)
Nordsøen, Vesterhavet

Nordvästpassagen (n, ut)
Nordvestpassagen
  (sjöfart) sjövägen (farled) norr om Kanada, från Atlanten till Berings sund

Nordön (n, neut)
Nordøen
  den i Nya Zeeland nordliga större ön

Norfolkön (n, ut)
Norfolk Island
  en ö tillhörande Australien i Stilla havet

Norge (n, neut)
Norge
  en stat i Skandinavien i norra Europa

Novosibirsk (n, neut)
Novosibirsk

Nuuk (n, neut)
Godthåb

Nya Guinea (n)
Ny Guinea

Nya Kaledonien (n, neut)
Ny Kaledonien

Nya Zeeland (n, neut)
New Zealand

När man talar om trollen så står de i farstun. (proverb)
Når man taler om solen, så skinner den.
  sägs när ämnet av en diskussion plötsligt och oväntat framträder mitt under diskussionens gång

Nürnberg (n, neut)
Nürnberg
  stad i Tyskland

Oceanien (n, neut)
Oceanien
  en världsdel

Oden (n, ut)
Odin
  den äldste, störste och visaste av asagudarna i den fornnordiska mytologin, även de dödas gud, skaldekonstens gud, en av krigsgudarna och runornas skapare.

Oidipus (n, ut)
Ødipus
  (grekisk mytologi) man som ovetande dödar sin far Laios och gifter sig med sin mor Iokaste

Oman (n, neut)
Oman
  stat på Arabiska halvön i sydvästra Asien

Orkneyöarna (n, ut)
Orkneyøerne
  brittisk ögrupp strax norr om det skotska fastlandet

Oslo (n, neut)
Oslo
  Norges huvudstad

Otack är världens lön. (proverb)
Utak er verdens løn.
  Man blir ofta inte uppmärksammad för att ha gjort en god gärning.

Oxen (n, neut)
Tyren
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Taurus (i genitiv: Tauri), och symbolen ♉

Pakistan (n, neut)
Pakistan
  stat i södra Asien

Palau (n, neut)
Palau

Palestina (n, neut)
Palæstina

Pangea (n, neut)
Pangæa
  (paleogeografi) historisk superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften splittrade upp den till dagens kontinenter

Papua Nya Guinea (n, neut)
Papua Ny Guinea

Paraguay (n, neut)
Paraguay

Paris (n, ut)
Paris
  huvudstad i Frankrike

Paul (n)
Poul, Paul

Peking (n, neut)
Beijing, Peking
  huvudstaden i landet Kina

Per (n, ut)
Peder
  ett mansnamn; en kortform av Peter

Peru (n, neut)
Peru

Phobos (n)
Phobos
  planeten Mars större och inre naturliga satellit (måne)

Pluto (n, ut)
Pluto
  en dvärgplanet, en mindre himlakropp utanför den yttersta planeten i solsystemet, vilken tidigare räknades som den nionde planeten räknat från solen
  romersk gud av underjorden

Polen (n, neut)
Polen

Pommern (n, neut)
Pommern
  (historia) ett område vid Östersjöns kust, från början ett hertigdöme, senare region i Preussen, och nu uppdelat mellan Polen och östra Tyskland

Port of Spain (n)
Port of Spain
  huvudstad av Trinidad och Tobago

Port-au-Prince (n, neut)
Port-au-Prince
  huvudstaden i Haiti

Portugal (n, neut)
Portugal
  ett land i sydvästra Europa

Prag (n, neut)
Prag
  huvudstaden i Tjeckien

Pretoria (n, neut)
Pretoria
  huvudstad av Sydafrika

Puerto Rico (n, neut)
Puerto Rico
  ö tillhörande USA i Karibien

Qatar (n, neut)
Qatar

Quito (n)
Quito
  huvudstad av Ecuador

Rabat (n, neut)
Rabat

Reykjavik (n, neut)
Reykjavik

Rhen (n)
Rhinen
  en flod i vestra Europa, rinner genom Schweiz, Liechtenstein, Österrike, Tyskland, Frankrike och Nederländerna

Rhenlandet (n, neut)
Rheinland
  område väster om floden Rhen i västra Tyskland

Riga (n, neut)
Riga
  Lettlands huvudstad

Riyadh (n)
Riyadh
  huvudstad av Saudiarabien

Robert (n, ut)
Robert

Rom /rʊm/ (n, neut)
Rom
  huvudstad i Italien

Roseau (n)
Roseau
  huvudstad av Dominica

Rumänien (n)
Rumænien

Rut (abbreviation)
Ruth
  förkortning för Rut, skrift i Gamla Testamentet

Rut (n, ut)
Ruth
  (religion) en biblisk person

Rwanda (n, neut)
Rwanda
  stat i östra Afrika

Ryssland (n, neut)
Rusland
  en stat i östra Europa och norra Asien, formellt omnämd som Ryska federationen

Saint Lucia (n, neut)
Saint Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna (n)
Saint Vincent og Grenadinerne
  en stat och ögrupp i Västindien

Samoa (n, neut)
Samoa
  en stat i södra Stilla havet

Samuel (n, ut)
Samuel
  ett mansnamn

San Marino (n)
San Marino

San Salvador (n)
San Salvador
  huvudstad av El Salvador

Sankt Petersburg (n)
Sankt Petersborg
  stad i Ryssland

Sardinien (n, neut)
Sardinien
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Saturnus (n, neut)
Saturn
  (astronomi) den sjätte planeten i solsystemet från solen räknat

Saudiarabien (n, neut)
Saudi-Arabien

Schlesien (n, neut)
Schlesien
  historisk region i Centraleuropa belägen kring floden Oders övre lopp som idag är politiskt delat av Polen, Tjeckien och Tyskland

Schweiz /ʃvɛjts/ (n, ut)
Schweiz, Svejts
  land i Centraleuropa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Italien, Liechtenstein och Österrike

Scout (n, ut)
spejder
  person mellan 8 och 25 år som deltar i Scouternas scoutprogram

Senegal (n, neut)
Senegal
  en stat i västra Afrika som gränsar till Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Mali och Mauretanien

Serbien (n, neut)
Serbien

Seychellerna (n, neut)
Seychellerne
  en stat och ögrupp utanför Afrikas östkust

Shetland (n, neut)
Shetlandsøerne
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Shetlandsöarna (n, ut)
Shetlandsøerne
  brittisk ögrupp mellan Nordsjön och Atlanten

Sibirien (n, neut)
Sibirien
  (toponymer, geografi) (område omfattande) asiatiska Ryssland (delen av Ryssland mellan Uralbergen och Berings sund)

Sicilien (n, neut)
Sicilien
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Sierra Leone (n, neut)
Sierra Leone
  stat i Västafrika som gränsar till Guinea i norr och Liberia i söder med kust mot Atlanten i väst

Singapore (n, neut)
Singapore
  land i Asien, officiellt namn: Republiken Singapore

Siv (n, ut)
Sif
  (nordisk mytologi) äktenskapets och svågerlagets gudinna, asaguden Tors hustru

Själland (n, neut)
Sjælland

Skagerrak (n, neut)
Skagerrak

Skalman (n, ut)
Ole Opfinder

Skandinavien (n, neut)
Skandinavien
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Norge och Sverige

Skottland (n, neut)
Skotland

Skytten (n, ut)
Skytten
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Sagittarius (i genitiv: Sagittarii), och symbolen ♐

Skåda inte en given häst i munnen. (proverb)
Sku ikke en given hest i munden.
  det är ohyfsat att kritiskt syna något som fåtts som gåva

Skåne (n, neut)
Skåne
  ett svenskt landskap i södra Götaland

Slaghök (n)
Slaghøk

Slovakien (n, neut)
Slovakiet

Slovenien (n, neut)
Slovenien

Små grytor har också öron. (proverb)
Små gryder har også ører.
  även små barn hör och förstår

Somalia (n, neut)
Somalia

Sovjetunionen (n, neut)
Sovjetunionen
  (historia) forna union av republiker i Asien och Östeuropa

Spanien (n, neut)
Spanien
  ett land i sydvästra Europa (egennamn)

Sri Lanka (n)
Sri Lanka
  land i Sydasien, på ön Sri Lanka (1)

Stefan (n, ut)
Stefan, Steffen
  ett mansnamn

Stenbocken (n, neut)
Stenbukken
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Capricornus (i genitiv: Capricorni), och symbolen ♑

Stilla havet (n, neut)
Stillehavet
  världshav med Asien och Oceanien i väster och Nord- och Sydamerika i öster

Stockholm /²stɔk(h)ɔlm/ /ˈstɔkːˌhɔlːm/ (n, neut)
Stockholm
  stad belägen vid sjön Mälarens utlopp i Östersjön vid Sveriges östkust; huvudstad i Sverige (såväl som residensstad för Stockholms län) och Nordens folkrikaste stad

Storbritannien (n, neut)
Storbritannien
  en ö som huvuddelen av staten Storbritannien utgörs av

Sucre (n)
Sucre
  huvudstad i Bolivia

Sudan (n, neut)
Sudan
  stat i nordöstra Afrika

Surinam (n, neut)
Surinam

Susanna (n, ut)
Susanne
  ett kvinnonamn

Svarta havet (n)
Sortehavet
  (hav) bihav beläget mellan sydöstra Europa och Mindre Asien

Sverige [ˈsværjɛ] (n, neut)
Sverige
  stat i Skandinavien i norra Europa

Svärdfisken (n, neut)
Guldfisken, Sværdfisken
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Dorado (i genitiv: Doradus)

Swaziland (n, neut)
Swaziland

Sydafrika (n, neut)
Sydafrika

Sydamerika (n, neut)
Sydamerika

Sydeuropa (n, neut)
Sydeuropa
  södra Europa

Sydkorea (n, neut)
Sydkorea
  land i Östasien, gränsar till Nordkorea, officiellt namn: Republiken Korea.

Sydsudan (n, neut)
Sydsudan
  en östafrikansk stat förklarad självständig från Sudan 2011

Sydön (n, neut)
Sydøen
  den i Nya Zeeland större sydliga ön

Syrien (n, neut)
Syrien
  stat i Mellanöstern

São Tomé och Príncipe (n, neut)
São Tomé og Príncipe
  en stat utanför Västafrika

Södra fisken (n, neut)
Sydlige Fisk
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Piscis Austrinus (i genitiv: Piscis Austrini)

Södra korset (n, neut)
Sydkorset
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crux (i genitiv: Crucis)

Södra kronan (n, neut)
Sydlige Krone
  (astronomi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Australis (i genitiv: Coronae Australis)

Södra triangeln (n, neut)
Sydlige Trekant
  (astronomi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum Australe (i genitiv: Trianguli Australis)

Södre (n, ut)
Søndre
  (nordisk mytologi) en av fyra dvärgar som bär upp himlavalvet

Söul (n, neut)
Seoul

T-korsning (n, ut)
T-kryds
  plats där tre vägar möts och bildar ett mönster likt ett "T"

T-shirt /ti: ɕɶ:ʈ/ (n, ut)
t-shirt
  kortärmad tröja som, när upphållen rätt, har en form som påminner om bokstaven T

Tadzjikistan (n, neut)
Tadsjikistan

Taiwan (n, neut)
Taiwan
  land och ö i Östasien

Tala är silver, tiga är guld. (proverb)
Tale er sølv, tavshed er guld.

Tallinn (n, neut)
Tallinn, Reval
  Estlands huvudstad

Tanzania (n, neut)
Tanzania
  en stat i östra Afrika som gränsar till Kenya och Uganda i norr, Rwanda, Burundi och Kongo-Kinshasa i väster och Zambia, Malawi och Mozambique i söder samt i öster en kust mot Indiska oceanen

Tbilisi (n, neut)
Tbilisi
  huvudstad i Georgien

Tchad (n, neut)
Tchad

Teneriffa (n, neut)
Tenerife
  den största ön i ögruppen Kanarieöarna

Texas (n, neut)
Texas
  en amerikansk delstat

Thailand (n, neut)
Thailand

Themsen (n)
Themsen
  en flod i södra England, och Englands längsta

Tibet (n, neut)
Tibet
  region i Folkrepubliken Kina, officiellt autonoma regionen Tibet
  tidigare stat i Centralasien

Tiden läker alla sår. (proverb)
Tiden læger alle sår.
  allt går över med tiden

Tjeckien (n, neut)
Tjekkiet

Tjeckoslovakien (n, neut)
Tjekkoslovakiet

Tjernobyl (n, neut)
Tjernobyl

Tjetjenien (n, neut)
Tjetjenien
  en autonom delrepublik i sydvästra Ryssland med gräns mot Georgien

Tjuvasjien (n, neut)
Tjuvasjien
  en delrepublik i europeiska Ryssland

Togo (n, neut)
Togo

Tokelauöarna (n, neut)
Tokelau

Tokyo (n, neut)
Tokyo

Tor (n, ut)
Thor, Tor
  (nordisk mytologi) asagud i nordisk mytologi, son till asen Oden och asynjan Jord, make till asynjan Siv, som skapar åska när dennes stridshammare Mjölner anslår i fiender (inom viss mån en åskgud)

Torshamn (n)
Thorshavn, Torshavn
  huvudstaden på den autonoma ögruppen Färöarna

Transnistrien (n, neut)
Transnistrien

Trinidad och Tobago (n, neut)
Trinidad og Tobago

Tripoli (n)
Tripoli
  huvudstad av Libyen

Troja (n, neut)
Troja
  en antik stad i dagens Turkiet

Tunisien (n, neut)
Tunesien

Turin (n, neut)
Torino
  en stad i nordvästra Italien

Turkiet (n, neut)
Tyrkiet
  en stat i Asien och Europa

Turkmenistan (n, neut)
Turkmenistan
  stat i Centralasien

Tuvalu (n, neut)
Tuvalu
  en stat i sydvästra Stilla havet

Tvillingarna (n, neut)
Tvillingerne
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Gemini (i genitiv: Geminorum), och symbolen ♊

Tyskland (n, neut)
Tyskland

Törnrosa (n, ut)
Tornerose
  namnet av huvudpersonen i sagan med samman namn

US-dollar (n)
amerikansk dollar
  benämning på valutan i USA

Ukraina (n, neut)
Ukraine

Ulrik (n, ut)
Ulrik

Ungern (n, neut)
Ungarn
  en stat i Europa

Uranus (n, neut)
Uranus
  (astronomi) den sjunde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Uruguay (n, neut)
Uruguay

Uzbekistan (n, neut)
Usbekistan

Valletta (n, neut)
Valletta
  (huvudstäder) Maltas huvudstad

Varberg (n, neut)
Varberg

Venedig (n, neut)
Venedig
  stad i nordöstra Italien belägen i en lagun vid Adriatiska havet

Venus (n)
Venus
  (romersk mytologi) den romerska gudinnan för fruktsamhet och kärlek
  (planeter) den andra planeten från solen räknat i vårt solsystem

Vietnam (n, neut)
Vietnam
  stat i sydöstra Asien

Vilhelm (n, ut)
Vilhelm
  ett mansnamn, försvenskad stavning av Wilhelm

Vilnius (n)
Vilnius
  Litauens huvudstad

Vintergatan (n, ut)
Mælkevejen
  (astronomi) den galax i vilken vårt solsystem är beläget, synlig på natthimlen som ett disigt band av vitt ljus

Vitryssland (n, neut)
Hviderusland
  stat i Europa mellan Ryssland, Ukraina, Polen, Litauen och Lettland

Väduren (n, neut)
Vædderen
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Aries (i genitiv: Arietis), och symbolen ♈

Vänern (n, neut)
Vänern
  den största insjön i Sverige

Västbanken (n, ut)
Vestbredden
  landområde längs västra stranden (banken) av floden Jordan och Döda havet

Västre (n, ut)
Vestre
  (nordisk mytologi) en av fyra dvärgar som bär upp himlavalvet

Västsahara (n, neut)
Vestsahara

Västvärlden (n, neut)
Vesten

Vättern (n, neut)
Vättern
  den näst största insjön i Sverige

Vågen (n, neut)
Vægten
  (astronomi, astrologi) en stjärnbild på södra stjärnhimlen
vægten
  (astrologi) ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Libra (i genitiv: Librae), och symbolen ♎

Wales (n, neut)
Wales

Warszawa (n, neut)
Warszawa

Warszawapakten (n, ut)
Warszawapagten
  militär allians (avtal, pakt) under kalla kriget

Wien (n, neut)
Wien
  Österrikes huvudstad

Wikipedia /vɪkɪpeːdɪa/ (n, ut)
Wikipedia

Wikiquote (n, ut)
Wikiquote

Wikisource (n, ut)
Wikisource

Wiktionary /ˈwɪkʃən(ə)rɪ/ (n, ut)
Wikiordbog, Wiktionary

X antal (phraseologicalUnit)
X antal
  ett stort men okänt antal

Zambia (n, neut)
Zambia

Zimbabwe (n, neut)
Zimbabwe

a-kassa (n, ut)
a-kasse, arbejdsløshedskasse
  organisation som administrerar och betalar ut arbetslöshetsersättning till arbetslösa personer

abasi (n, ut)
abasi
  (medicin) oförmåga att gå, vanligen utan att någon kroppslig sjukdom kunnat påvisas

abbedissa (n, ut)
abbedisse

abborre (n, ut)
aborre
  en art (Perca fluviatilis) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten abborre

abbot (n, ut)
abbed

abbotskloster (n, neut)
abbedi
  kloster som leds av en abbot

abdikera (v)
abdicere

abelsk (adj)
abelsk
  (algebra) kommutativ

abessinier (n, ut)
abyssinierkat
  (katt av en viss) kattras

abiogenes (n, ut)
abiogenese
  (biologi) process genom vilken liv uppstår ur ickelevande materia

ablativ (n, ut)
ablativ
  kasus i vissa språk som i första hand markerar rörelse ifrån något (i latin markerar ablativ även substantivets funktion i frasen är som ett medel (instrument; jämför instrumentalis) för den handling som frasen beskriver)

abonnemang (n, neut)
abonnement
  löpande beställning; ett avtal om att köpa en regelbundet nyutkommande vara eller tjänst för en viss tid, och då ha tillgång till nya exemplar av varan eller tjänsten under hela denna tid

abonnent (n, ut)
abonnent
  en som abonnerar (t.ex. på en tidning el. telefon), prenumerant, kund, köpare, beställare

abort (n, ut)
abort
  legalt avbrytande av graviditet

abortpiller (n, neut)
abortpille
  piller som orsakar abort

absolut (adj)
fuldstændig, absolut
  som är utan inskränkning, fullständig, fullkomlig

absolut (adv)
absolut

absolut majoritet (n)
absolut flertal
  (politik) mer än hälften av de möjliga rösterna vid röstningsförfarande, alltså även frånvarande inräknade

absolutism (n, ut)
enevælde
  (statsskick) styrelseskick som innebär en form av envälde
absolutisme
  (filosofi) lära som står för objektiva sanningar och absoluta världen

absorption /absɔrpˈɧuːn/ (n, ut)
absorption
  uppsugning, upptagning

abstinens (n, ut)
abstinens
  avhållsamhet (t.ex. från alkohol), drogfrihet, nykterhet
  abstinensbesvär, fysiska och psykiska problem vid avvänjning från en drog

abstrakt (adj)
abstrakt
  (filosofi) något som bildats genom abstraktion.

absurd (adj)
absurd
  helt orimlig; tokig

accent /akˈsaŋ/ /akˈsent/ (n, ut)
accent
  (musik) markering av vissa toner för att ange tonvikten (ex. med ett tecken ovanför not i notbilden)

accenttecken (n, neut)
accenttegn
  (lingvistik, typografi) diakritiskt tecken som används i text för att ge anvisningar om hur ett ord uttalas

acceptera (v)
acceptere
  gå med på, ställa sig bakom; finna bra nog

aceton (n)
acetone
  (organisk kemi) ett flyktigt lösningsmedel; den enklaste representanten av gruppen ketoner, systematiskt namn propanon

acetylklorid (n)
acetylklorid
  kemisk förening av kol, väte, klor och syre, C2H3ClO

acetylsalicylsyra (n, ut)
acetylsalicylsyre

ackord (n, neut)
akkord
  (musik) ett antal toner som ljuder samtidigt i viss harmoni
  löneform som innebär att man får lön efter hur mycket man producerar, alltså en form av prestationslön

ackordeon (n, neut)
akkordeon

ackusativ (n)
akkusativ, genstandsfald
  (lingvistik) ett ord som står i detta kasus

adamsäpple (n, neut)
adamsæble
  (anatomi) synlig utbuktning på halsen (i synnerhet hos män) som orsakas av en tydligt framträdande främre del av struphuvudet

addition (n, ut)
addition
  (matematik) en räkneoperation vars resultat blir en summa; processen att addera två tal

adel /ˈɑːdɛl/ (n, ut)
adel
  samhällsklass med nedärvda privilegier garanterade av staten såsom skattefrihet, rätt till reserverade ämbeten och rätt till anspråk på kronan: adelsman

adelskalender (n, ut)
adelskalender
  skrift (årlig kaleder) med en förteckning över personer som tillhör adeln

adelskap (n, neut)
adelskab

adelsman (n, ut)
adelsmand
  man som tillhör adeln

adenin (n, neut)
adenin

adenosinmonofosfat (n, neut)
adenosinmonofosfat
  (biokemi) en nukleotid med kvävebasen adenin, sockret ribos och en fosfatgrupp

adenosintrifosfat (n, neut)
adenosintrifosfat
  (biokemi) en nukleosidtrifosfat med kvävebasen adenin, sockret ribos och tre fosforgrupper, vilken är cellens huvudsakliga energibärande molekyl

adjektiv (n, neut)
adjektiv, tillægsord
  (lingvistik) ord som normalt betecknar en egenskap och som grammatiskt kan fungera som bestämning till ett substantiv eller ett pronomen; en ordklass

adjö (interjection)
farvel
  avslutande hälsningsfras; hej då

adla (v)
adle
  förläna adelskap åt; tilldela någon adlig rang; vara orsak till någons adelskap

adlig (adj)
adelig

adonisera (v)
adonisere

adoptera (v)
adoptere

adoption (n, ut)
adoption

adoptivbarn (n, neut)
adoptivbarn
  adopterat barn

adrenalin (n, neut)
adrenalin
  (fysiologi) en katekolamin som är ett hormon (stresshormon) som insöndras från binjuremärgen (tillsammans med en mindre mängd noradrenalin)

adress (n, ut)
adresse
  anger läge, position, hänvisning i form av entydig position var någon eller något (företag eller dyl.) kan anträffas eller nås, för besök eller för post
  (elektronik) anger läge, position i form av position för minnescell i ett elektroniskt minne

adressat (n, ut)
modtager
  den eller de person(er) som står som mottagare på ett brev eller ett paket

adressera (v)
adressere
  förse med adress, skriva adress på

advent /adˈvɛnt/ (n, neut)
advent
  (kristendom) del av kyrkoåret som börjar första söndagen i advent

adventskalender (n, ut)
julekalender, adventskalender

adventsljusstake (n, ut)
adventskrans
  ljusstake som används vid advent och ibland en kort tid därefter

adverb (n, neut)
adverbium, biord
  (lingvistik) ord som beskriver ett verb, ett adjektiv eller ett annat adverb

advokat (n, ut)
advokat
  (titel för) person vars yrke är att genomföra rättsliga processer och juridiska uppdrag åt klienter; för advokat i Sverige gäller dessutom att man är medlem av Sveriges advokatsamfund

afasi (n, ut)
afasi
  ett tillstånd där en person på grund av en skada i centrala nervsystemet till större eller mindre grad förlorat förmågan att använda eller förstå språk i form av tal eller skrift

affrikata (n, ut)
affrikat
  (lingvistik, fonetik) språkljud som består av en kombination av en klusil ("stoppljud") omedelbart följd av en frikativa ("väsljud").

affär (n, ut)
butik, forretning
  lokal avsedd för handel med bruksvaror
forretning, handel
  avtal; speciellt som handlar om att köpa eller sälja något
affære
  kärleksaffär (vänsterprassel) utanför förhållandet
sag, affære
  politisk händelse, med negativ inverkan för de inblandade

affärsresa (n, ut)
handelsrejse, tjenesterejse
  resa i arbetet (inom privata näringslivet)

afghan (n, ut)
afghaner
  relativt stor långhårig hundras

aforism (n, ut)
aforisme
  kort citat eller påstående som kan väcka tankar

aforistiker (n, ut)
aforistiker
  person som använder aforismer

afrikaans (n)
afrikaans, boersprog
  språk som härstammar från nederländska som framförallt talas i Sydafrika och Namibia av (ättlingar till) de europeiska kolonisatörerna.

afrikan (n, ut)
afrikaner
  (nationaliteter) person från Afrika

afrikansk (adj)
afrikansk
  som rör Afrika

afrodisi (n, ut)
afrodisi, afrodisiasme

afrodisiakum (n, neut)
afrodisiakum

afton (n, ut)
aften
  evenemang som hålls på kvällen

aftonfalk (n, ut)
aftenfalk

aftonklänning (n, ut)
aftenkjole
  finare fotsid klänning, som bärs på högtidliga evenemang

agat (n, ut)
agat

agave (n, ut)
agave
  en suckulent växtart (Agave americana), i familjen agaveväxter (Agavaceae); exemplar av denna art

agent (n, ut)
agent
  ett företag som säljer varor för ett annat företags räkning

agg (n, neut)
nag
  stark känsla av illvilja eller fientlighet mot viss person, särskilt den som behandlat en illa

aggression (n, ut)
aggression
  fientlig känsla som syftar till att tillfoga någon eller något fysisk skada

aggressiv (adj)
aggressiv
  angripande, påträngande, utmanande

agn (n)
agn, madding
  (fiske) bete vid fiske

agnosticism (n, ut)
agnosticisme

agorafobi (n, ut)
agorafobi
  skräck för öppna platser med mycket folk, t.ex. nöjesparker, köer eller torg

agronom (n, ut)
agronom
  utbildad lantbrukare / jordbrukare; lantbrukskunnig person som ofta ger råd till och upplyser lantbrukare; person med examen från lantbrukslinje på högskola

aikido (n, ut)
aikido
  en japansk kampsport, en gren av budo

ailurofobi (n, ut)
ailurofobi
  irrationell rädsla för katter

aj (interjection)
av
  utrop som används när man har ont

akacia (n, ut)
akacie
  planta av någon av de växter som hör till släktet akacior (Acacia) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

akademi (n, ut)
akademi
  samfund för främjande av vetenskap eller konst

akademisera (v)
akademisere
  göra akademisk; ge tydligt teoretisk och formell prägel (ibland på bekostnad av att ämnet distanseras från sin folkliga förankring)

akademisk (adj)
akademisk
  som tillhör en akademi eller livet vid en akademi t.ex. akademiska lärare, akademisk kvart, akademiska betyg
  teoretisk, abstrakt eller konstruerat

akilleshäl (n, ut)
akilleshæl
  (idiomatiskt) svaghet eller sårbarhet i en situation där man i övrigt är stark

akkadiska (n, ut)
akkadisk

akleja (n, ut)
akeleje
  (växter) en trädgårdsväxt, Aquilegia vulgaris, som ibland även förekommer förvildad på Skandinaviska halvön, mer frekvent på kontinenten

akrobat (n, ut)
akrobat
  person som genom god uthållighet, styrka, rörlighet och koordinationsförmåga utför avancerade rörelser med kroppen, ofta med hjälp av diverse redskap, ofta på cirkus eller varieté

akrobatik (n, ut)
akrobatik
  kroppsliga rörelser, baserade på mycket hög grad av styrka, smidighet, balans, koordination, vighet och samspel; ingår typiskt som en del i gymnastik och cirkusnummer

akrofobi (n, ut)
akrofobi, højdeskræk

akronym (n, ut)
akronym
  initialförkortning (förkortning bildad genom att använda den första bokstaven i varje ord i uttrycket)

akryl (n, ut)
akryl

akter (adv)
agter
  baktill i fartyg; akterifrån; på baksidan

akter (n, ut)
agterende
  (sjöfart) bakdelen av en båt

akterdäck (n, neut)
agterdæk
  (sjöfart) bakre del av fartygsdäcket

aktie (n, ut)
aktie
  (ekonomi) ägarandel i aktiebolag

aktiebolag (n, neut)
aktieselskab
  en bolagsform som utmärks av att samtliga ägare saknar personligt ansvar för företagets förbindelser och att antalet delägare är obegränsat, där en aktie utgör en ägarandel

aktieägare (n, ut)
aktionær, aktieejer
  (ekonomi) någon som innehar aktier i ett företag

aktinium (n, neut)
actinium

aktionspotential (n, ut)
aktionspotential
  (cellbiologi) tillfällig kraftig förändring av en cells membranpotential (lokalt) mot ett positivt värde (och inom kort tillbaka nedåt igen) vilken uppkommer när membranpotentialen ökats till ett tröskelvärde varefter spänningskänsliga jonkanaler öppnats

aktivism (n, ut)
aktivisme
  åsiktsriktning som förordar direkta politiska aktioner

aktivist (n, ut)
aktivist
  medlem i politisk eller religiös rörelse/organisation, som aktivt propagerar för rörelsen, ofta även inriktade på direkta politiska aktioner

aktivitet (n, ut)
aktivitet
  sysselsättning, handling, verksamhet

akupunktur (n, ut)
akupunktur
  en kinesisk metod för sjukdomsbehandling (instick av nålar på vissa ställen av kroppen)

akustik /akɵst’iːk/ (n, ut)
akustik
  läran om ljud, framförallt hur ljud sprider sig i ett rum
  (överfört) kvalitativ egenskap hos ett rum, som anger hur ljud i rummet sprids

akustiker (n, ut)
akustiker
  person som ägnar sig åt studiet av ämnet akustik

akvamarin (adj)
akvamarin
  som har en färg skiftande mellan svagt blå och grönt akvamarin

akvamarin (n, ut)
akvamarin
  ett slags grönblåskiftande ädelsten, transparent variant av beryll med svagt blå eller grönblå färg

akvariefisk (n, ut)
akvariefisk
  fisk boende i ett akvarium

akvarist (n, ut)
akvarist

akvarium (n, neut)
akvarium
  vattenbehållare, vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast, oftast avsedd att hysa levande fiskar, kräftdjur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja akvariefiskar med mera.

akvavit (n)
akvavit, aquavit

akvedukt (n, ut)
akvædukt
  (väg- och vattenbyggnad) byggnadskonstruktion för att leda vatten över en dalgång; bro som bär en vattenled

al (n, ut)
el
  tidigt blommande hängeträd eller buske inom alsläktet (Alnus) i familjen björkväxter

alabaster (n, ut)
alabast

alamodisk (adj)
alamodisk
  på modet, som är à la mode, (som anses) modern

alar (n)
elleslægten
  växtsläktet Alnus i familjen björkväxter

alban (n, ut)
albaner
  man från Albanien

albansk (adj)
albansk

albanska (n, ut)
albansk
  språk som framförallt talas i Albanien och i Kosovo

albatross (n, ut)
albatros
  (fåglar) individ inom familjen stormfåglar (Diomedeidae)
  (golf) resultat på ett hål tre slag mindre än hålets par.

albinism (n, ut)
albinisme
  medfödd total avsaknad på färgpigment (melanin) i huden hos människor och djur, avsaknad av melanin hos växter

albino (n, ut)
albino
  person eller djur med albinism

album (n, neut)
album
  bok med tomma blad eller pärm med blad speciellt framställd för att fyllas med fotografier, frimärken, poesi, autografer eller dylikt.
  beteckning för mapp till förvaring av grammofonskivor, typ LP
  beteckning för samling av musik på godtyckligt media
  samling av tecknade serier

aldehyd (n, ut)
aldehyd

aldrig /`aldrɪ(ɡ)/ (adv)
aldrig

alfa och omega (n)
alfa og omega
  (idiomatiskt) a och o

alfabet (n, neut)
alfabet
  (lingvistik) uppsättning av de skrivtecken, vilka vart och ett motsvarar ett ljud (fonem), som används för att skriva vissa språk

alfabetisering (n, ut)
alfabetisering
  (åstadkommande av) ordning enligt alfabetet; det att alfabetisera
  (utbildningsväsende) undervisning i läskunnighet för analfabeter; utrotande av analfabetism; det att alfabetisera

alfabetisk (adj)
alfabetisk
  som följer ett språks alfabet

alfahanne (n, ut)
alfahan
  (biologi) hanne i en djurflock som står högst i rang

alfahona (n, ut)
alfahun

alfastrålning (n, ut)
alfastråling

alfågel (n, ut)
havlit

alförrädare (n, ut)
stellersand

alg (n, ut)
alge

algblomning (n, ut)
algeopblomstring
  kraftig tillväxt av planktonalger

algebra /ˈaljɛˌbra/, /ˈaljɛbra/ (n, ut)
algebra
  (matematik) studiet av algebror i allmänhet

algerier (n, ut)
algerier

algerisk (adj)
algerisk
  som rör Algeriet

algoritm (n, ut)
algoritme
  (matematik, datavetenskap) begränsad och väldefinierad uppsättning instruktioner för att lösa en uppgift, ofta i flera steg, och ofta i beräkningssyfte; systematisk procedur utformad för att lösa ett visst problem

alibi (n, neut)
alibi
  bevis/försvar som en person misstänkt för brott kan framlägga som styrker att hen befann sig någon annanstans än vid brottsplatsen när brottet förövades

alkan (n, ut)
alkan

alkekung (n, ut)
søkonge
  en art (Alle alle) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten alkekung

alkemi (n, ut)
alkymi
  tankesystem (filosofi) innehållande idéer om ett urämne, "de vises sten", som alla andra ämnen skapades ifrån och tillämpning i vilken försök att framställa guld och ett livselixir ingår

alkemist (n, ut)
alkymist
  den som ägnar sig åt alkemi

alkohol (n, ut)
alkohol
  (kemi) ett ämne tillhörande den kemiska gruppen alkoholer, som innehåller hydroxylgruppen -OH
alkohol, sprit
  (allmänt) alkoholen (1.) etanol, vilken förekommer i många drycker, är beroendeframkallande och kan ge allvarliga skador på lever och njurar

alkoholfri (adj)
alkoholfri
  som inte innehåller alkohol (vanligen avses specifikt etanol)

alkoholhaltig (adj)
alkoholholdig
  som innehåller alkohol

alkoholiserad (adj)
alkoholiseret, drikfældig
  alkoholberoende, alkoholskadad

alkoholism (n, ut)
alkoholisme

alkoholist (n, ut)
alkoholiker
  person som är beroende av alkohol

alkov (n, ut)
alkove
  avgränsad del av ett rum i form av en nisch avsedd för sängplats; mindre rum utan fönster; nisch där fönstret är placerat (fönsteralkov)

alkyn (n, ut)
alkyn

alla hjärtans dag (n)
Sankt Valentins dag, valentinsdag
  årlig högtidsdag för romantik och kärlek som firas 14 februari (helgonet Sankt Valentins dag) med bland annat utbyte av gåvor och kort

allaredan (adv)
allerede

allegori (n, ut)
allegori
  metafor, bild, en framställning av någon/något i form av en bildlig metafor, t.ex en flicka beskrivs som en ros, döden som en man med lie

allemansrätt (n, ut)
allemandsret

allergi /alærˈgiː/ (n, ut)
allergi
  det att en person inte tål ett visst, i vanliga fall, ofarligt ämne (i normala mängder), på grund av immunförsvarets reaktion; överkänslighet för ett ämne

allergiker (n, ut)
allergiker
  person som lider av någon sorts allergi

allergolog (n, ut)
allergolog

allestädesnärvaro (n, ut)
allestedsnærværelse
  närvaro i alla ting, överallt

allfarväg (n, ut)
alfarvej
  allmän större landsväg; huvudled, stråkväg

alligator (n, ut)
alligator
  (hispanisering, reptiler) kräldjur av släktet Alligator tillhörande ordningen krokodildjur, som endast förekommer i Amerika och Kina

allmakt (n, ut)
almagt
  makt över allt

allmogestil (n, ut)
almuestil
  konstriktning som var vanlig i det svenska bondesamhället

allmosa (n, ut)
almisse
  gåva till nödlidande eller hjälpbehövande

allmänbildning /ˈàlmɛnˌbɪldnɪŋ/ (n, ut)
almendannelse

allmängiltighet (n, ut)
almindelighed
  egenskapen att vara allmängiltig

allmänläkare (n, ut)
huslæge
  läkare som är specialist i allmänmedicin

allmänning (n, ut)
fælled
  (historia, statsvetenskap, juridik) område som inte omfattas av privat äganderätt utan kan utnyttjas av envar, alla lokala invånare eller alla som tillhör det kollektiv (den samfällighet) som förvaltar allmänningen

allongeperuk (n, ut)
allongeparyk
  peruk med långa nedhängande lockar (herrmode under 1600-talet och 1700-talet)

allra (adv)
aller-, langt
  mest av alla, i högsta grad

allt som allt (adv)
alt i alt
  allt tillsammans, allt medräknat

alltid (adv)
altid
  vid varje tillfälle; ständigt

allvar (n, neut)
alvor
  något som är seriöst och viktigt

allvarlig (adj)
alvorlig
  som inte skämtar; inte skämtsam
  seriös; som inte är att skämta om; som är på allvar

allé (n, ut)
allé
  en väg med en rad planterade träd på vardera sidan

alm (n, ut)
elm
  exemplar, underart eller trädslag i släktet almar

almanacka (n, ut)
almanak

almsjuka (n, ut)
elmesyge
  (botanik, sjukdomar) svampsjukdom som angriper trädet alm

aln (n, ut)
alen
  ett gammalt längdmått, vilket varierade i längd mellan områden

alpacka (n, ut)
alpaka
  en art (Vicugna pacos) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten alpacka

alphorn (n, neut)
alpehorn
  ett blåsinstrument med rötterna i Alperna

alpin kombination (n)
kombineret alpint skiløb

alpjärnsparv (n, ut)
alpejernspurv
  en art (Prunella collaris) inom fågelfamiljen järnsparvar (Prunellidae); individ av arten alpjärnsparv

alpmurmeldjur (n, neut)
alpemurmeldyr
  en djurart (Marmota marmota) i familjen ekorrar (Sciuridae); individ av denna art

altan (n, ut)
veranda
  (byggnadsteknik) terrass eller upphöjd utbyggnad till hus, som saknar väggar och tak, byggd på marken eller underliggande del av byggnaden, ofta med räcke och vilandes på pelare

altare (n, neut)
alter
  bordsliknade upphöjning för religiösa kulthandlingar

altartavla (n, ut)
altertavle

alter ego (n)
alter ego

altfiol (n, ut)
bratsch
  slags stråkinstrument, något större och något lägre stämd än violin gemenligen kallad fiol

altruism (n, ut)
altruisme
  osjälviskhet, det att sätta andras intressen framför sina egna, att vara oegennyttig
  (filosofi) doktrin inom etiken, formulerad av den franske filosofen Auguste Comte (1798 -1857)

altruist (n, ut)
altruist
  person som kännetecknas av altruism, person som praktiserar altruism

altruistisk (adj)
altruistisk
  osjälvisk, oegennyttig

aluminium (n, neut)
aluminium

aluminiumbromid (n)
aluminiumbromid
  kemisk förening av aluminium och brom

aluminiumlegering (n, ut)
aluminiumlegering
  (metallurgi) legering som har aluminium som huvudbeståndsdel

aluminiumoxid (n)
aluminiumoxid
  kemisk förening av aluminium och syre, Al2O3

alun (n)
alun
  (kemi) ett aluminiumsalt använt bl a som blodstillande medel

alunskiffer (n, ut)
alunskifer
  (bergarter) svartbrun lerskiffer med hög halt av organiska ämnen

alv (n, ut)
råjord
  (jordbruk) lager närmast under matjorden

amalgam (n, neut)
amalgam

amatör (n, ut)
amatør

ambassad (n, ut)
ambassade

ambassadör (n, ut)
ambassadør
  statens sändebud som är chef för en ambassad

ambition (n, ut)
ambition, ærgerrighed

ambrosia (n, ut)
ambrosia
  (grekisk mytologi, romersk mytologi) gudarnas föda i grekisk och romersk mytologi som gav evigt liv

ambulans /ambɵˈlans/ /ambɵˈlaŋs/ (n, ut)
ambulance

amen (interjection)
amen
  ord som av anhängare av abrahamitiska religioner används efter att man har bett en bön

americium (n, neut)
americium

amerikan (n, ut)
amerikaner
  person, främst man, från USA

amerikansk (adj)
amerikansk
  som rör den amerikanska kontinenten

amerikansk gråhäger (n)
stor blåhejre
  en fågelart (Ardea herodias) inom familjen hägrar (Ardeidae); individ av denna art

amerikansk kopparand (n)
amerikansk skarveand

amerikansk sekvoja (n)
rødtræ
  ett trädslag (Sequoia sempervirens) i sekvojasläktet (Sequoia); exemplar av detta trädslag

amerikansk tundrapipare (n)
amerikansk hjejle, amerikansk tundrahjejle

ametist (n, ut)
ametyst
  en violett eller purpurfärgad mineral och ädelsten av som egentligen är en variant av kvarts

amfetamin (n, neut)
amfetamin
  (narkotika) syntetiskt centralstimulerande medel, en vanlig narkotikaklassad drog

amfibie (n, ut)
amfibium
  (zoologi) en klass av ryggradsdjur, groddjur, vetenskapligt namn: Amphibia

amfiteater (n, ut)
amfiteater
  byggnadskonstruktion med den klassiska amfiteatern och teatern som förebild, eventuellt infogad i ett helt hus, används ex. för skådespel och undervisning

amfolyt (n, ut)
amfolyt
  amfotär elektrolyt; ämne som har förmågan att både uppta och avge protoner

amfora (n, ut)
amfora
  antikt vasformat kärl med hög smal hals och två vertikala handtag, vanligen av lera men ibland av metall; användes till förvaring av olja och vin mm

aminosyra (n, ut)
aminosyre
  (biokemi) ämne som både är en karboxylsyra och en amin

amiral (n, ut)
admiral
  högsta militära graden i ett lands flotta
  en fjärilsart, Vanessa atalanta

amiralitet (n, neut)
admiralitet
  i vissa länder (ej i Sverige) högsta sjömilitära myndigheten

amma (n, ut)
amme
  kvinna, vars arbete är att ge bröstmjölk åt någon annans barn

amma (v)
amme
  låta spädbarn suga mjölk från bröstet

ammoniak (n, ut)
ammoniak

ammoniumfosfat (n)
ammoniumfosfat
  kemisk förening av kväve, väte, fosfor och syre

ammoniumklorid (n, ut)
ammoniumchlorid, ammoniumklorid
  salt av ammoniak och saltsyra, med summaformeln NH4Cl, som ofta används till att smaksätta godis

ammoniumnitrat (n)
ammoniumnitrat
  (sprängämnen, nitrater) kemisk förening av kväve, väte och syre NH4NO3 användbar som gödsel eller blandat med ytterligare ämnen som sprängämne

ammunition (n, ut)
ammunition
  (militärt) samlingsnamn för rörliga föremål (som kan innehålla sprängämne eller inte) för engångsbruk avsedda att rikta energi mot ett objekt med syfte att oskadliggöra det

amnesi (n, ut)
amnesi, hukommelsestab
  (psykologi) minnesförlust

amnesti (n, ut)
amnesti, benådning
  hel eller delvis eftergift för åtal eller straff, benådning; ofta i politiskt färgade sammanhang; beslut fattas av högsta statsledningen utan att någon begäran först måste lämnas in

amning (n, ut)
amning, diegivning

amok (n)
amok
  besinningslöst raseri

amoralisk (adj)
amoralsk
  som saknar moral; som är oberörd av eller utanför moralbegrepp

ampellilja (n, ut)
væddeløber
  en växtart (Chlorophytum comosum) i familjen sparrisväxter (Asparagaceae); exemplar av denna växt

ampere /amˈpæːr/ (n, ut)
ampere
  (fysik) SI-enheten för elektrisk ström, betecknas "A"; den strömstyrka som enheten ampere ovan motsvarar

amputera (v)
amputere
  (medicin) avlägsna en extremitet från kroppen genom ett kirurgiskt ingrepp

amsaga (n, ut)
ammestuehistorie

amulett (n, ut)
amulet
  föremål som genom magi antas ge skydd

amöba (n, ut)
amøbe
  en sorts encellig organism

anabaptist (n, ut)
anabaptist
  (kristendom) anhängare av en protestantisk rörelse under reformationen som bland annat utövade vuxendop

anagram (n, neut)
anagram

anakonda (n, ut)
anakonda
  ett släkte (Eunectes) i familjen boaormar (Boidae) med fyra arter som lever i och runt floder i Sydamerika; individ av dessa ormar

analfabet (n, ut)
analfabet

analfabetism /a.nal.fa.bɛˈtɪsm/ (n, ut)
analfabetisme

analplugg (n, ut)
analplug, buttplug

analsex (n, neut)
analsex, analerotik
  (sexualitet) sexuell aktivitet där anal och/eller rektum stimuleras med fingrar, penis, läppar eller annat föremål, vanligen avsett penetration av anus

analys (n, ut)
analyse
  mycket noggrann undersökning av något, sönderdelning av en helhet i sina beståndsdelar
  (matematik) (enbart singular) studien av funktioner /i ℝ eller ℂ/ med hjälp av derivator och integraler

analysera (v)
analysere

analytisk (adj)
analytisk

ananas (n, ut)
ananas
  en växt i familjen Bromeliaceae, ananasväxter
  frukten från ovanstående växt

anarki (n, ut)
anarki

anarkism (n, ut)
anarkisme

anatas (n, ut)
anatas
  (mineraler) en kristallform av titandioxid som har tetragonal kristallstruktur och oktaedrisk habitus

anatom (n, ut)
anatom, anatomiker
  forskare i anatomi

anciennitet (n, ut)
anciennitet
  princip som används för att ge företräde vid utnämningar grundat på antal tjänsteår

and (n, ut)
vildand, and
  en sjöfågel ur underfamiljen andfåglar (Anatinae)

andakt (n, ut)
andagt
  högtidlig känsla av fridfull vördnad med tankarnas samlade riktning

andalusisk (adj)
andalusisk
  som rör Andalusien

andalusit (n, ut)
andalusit
  aluminiumsilikatmineral med den kemiska sammansättningen Al2SiO5, som förekommer i flera olika färger (bland annat brunt, grönt, rosa, lila och rött)

andas (v)
ånde
  (deponens, medicin) föra luft ut ur, och in i, lungorna

ande (n, ut)
ånd
  (mytologi, religion) övernaturligt, okroppsligt, personligt väsen

andedräkt (n, ut)
ånde
  luft som kommer ut ur lungor, ibland med tanke på dess lukt; luft som någon har andats ut

andevärld (n, ut)
åndeverden
  (oftast) en mystisk plats där spöken, demoner, döda människor och/eller andar finns

andlig (adj)
gejstlig
  som hör till anden, till andelivet, religiös

andning (n, ut)
åndedræt, vejrtrækning

andningsövning (n, ut)
åndedrætsøvelse
  övning av andningen (andningsförmågan)

andorran (n, ut)
andorraner
  person från eller invånare i Andorra, särskilt man

andorransk (adj)
andorransk

andra (numeral)
anden, andet
  ordningstalet som hör till talet två

andragradsekvation (n, ut)
andengradsligning
  (matematik) ekvation som innehåller termer av andra graden (kvadratiska termer) men inte högre, ekvation där åtminstone en term är upphöjd till två men ingen högre

andraspråk (n, neut)
andetsprog
  språk som en person lärt sig utöver sitt modersmål, till exempel på grund av utomlandsflytt

andunge (n, ut)
ælling, andeunge
  unge till and

anekdot /anegˈdoːt/ (n, ut)
anekdote
  kortare, ofta humoristisk, redogörelse av en händelse, vanligen med någon form av slutpoäng

anemi (n, ut)
blodmangel, anæmi
  (medicin) tillstånd där blodets förmåga att ta upp och transportera syre är nedsatt på grund av brist på fungerande röda blodkroppar

anestesi (n, ut)
anæstesi
  (medicin) oförmåga att uppfatta känselintryck; bedövning

anestesiologi (n, ut)
anæstesiologi
  läran om bedövning (om anestesi)

anfall (n, neut)
angreb
  (militärt, lagsport) attack, angrepp
  (medicin) sjukdom som helt plötsligt uppstår, konvulsion

anglicism (n, ut)
anglicisme
  engelskt ord eller uttryck när det används i ett annat språk, särskilt när det inte är allmänt accepterat

anglifiera (v)
anglificere

angolan (n, ut)
angolaner

angolansk (adj)
angolansk
  som rör Angola eller dess folk

angrepp (n, neut)
angreb
  direkt anfall eller attack, ofta av kortare varaktighet; det att ge sig på någon eller något

angå (v)
angå
  vara relevant för eller beroende av; ha att göra med; gälla; röra; beröra; vara någons eller någots sak

angående (preposition)
angående

anhängare (n, ut)
tilhænger

anhörig (n)
pårørende

animism (n, ut)
animisme
  tron att allting i naturen har en själ

aning (n, ut)
anelse
  idé eller gissning, vag förmodan

anis (n, ut)
anis
  en art (Pimpinella anisum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ eller grupp individer av arten anis
  krydda bestående av fröna från växten anis, ofta använd som brödkrydda

anjon (n, ut)
anion
  (fysik, kemi) negativt laddad jon

anka (n, ut)
and
  domesticerad and

ankare (n, neut)
anker
  (sjöfart) lämpligt format tungt föremål som kan släppas ner till bottnen, med långt rep eller kedja fastsatt i båt eller fartyg, avsett att hindra farkosten att driva iväg
  del av mekanism i ett urverk, (ankarverk)
  (byggnadsteknik) anordning för att hålla ihop olika byggnadsdelar

ankdamm (n, ut)
andedam
  oföränderlig, statisk miljö

ankunge (n, ut)
ælling
  unge till anka

anlete (n, neut)
ansigt, åsyn
  ansikte

anmoda (v)
anmode

anmärkning (n, ut)
anmærkning, bemærkning
  /kritisk/ kommentar, påpekande

anmärkningsvärd (adj)
bemærkelsesværdig

annan /ˈànan/ (pronoun)
anden, andre

annandag pingst (n)
anden pinsedag

annars (adv)
ellers
  i andra fall; i övrigt

annons (n, ut)
annonce

annorlunda (adv)
anderledes, forskellig

anonymisera (v)
anonymisere
  utföra eller lagra på ett sätt som bevarar anonymitet

anonymitet (n, ut)
anonymitet
  det att vara anonym

anrika /anriːka/ (v)
anrige, berige
  avskilja mineralen ur bruten malm

anropssignal (n, ut)
kaldesignal
  beteckning (kod) för radiostation

anse (v)
anse
  ha som åsikt

ansenlig (adj)
anseelig, anselig, betragtelig, klækkelig
  tämligen stor

ansikte (n, neut)
ansigt
  framsidan av en människas huvud, från ögonbrynen och nedåt, eller föremål som ska avbilda detta

anspelning (n, ut)
antydning, hentydning, insinuation
  tämligen förtäckt hänsyftning eller häntydning

anstifta (v)
anstifte
  ge upphov till eller sätta igång något

anstiftan (n, ut)
anstiftelse
  (juridik) handling som leder till att ett brott utförs

anstrykning (n, ut)
anstrøg
  prägel som ger ett sidointryck av något, stundom bismak

ansträngning (n, ut)
anstrengelse

anställa (v)
ansætte

anställd (adj)
ansat
  som har anställts

anställning (n, ut)
ansættelse

ansvar (n, neut)
ansvar
  (juridik, filosofi, statsvetenskap) (juridisk eller moralisk) förpliktelse att se till att något (speciellt) går i uppfyllelse samt skyldighet att stå till svars och ta vissa konsekvenser om så icke sker

ansvarig (adj)
ansvarlig

ansvarslöshet (n, ut)
ansvarsløshed
  det att vara ansvarslös

ansökan (n, ut)
ansøgning
  det att ansöka; det att (formellt) begära (något); det att begära inträde i verksamhet

antagande (n, neut)
antagelse

antagonism (n, ut)
antagonisme
  motsättning, fiendskap

antal (n, neut)
antal, tal

antenn (n, ut)
antenne
  (zoologi) leddjurens känselspröt
  (elektroteknik) tråd, spole, metallstruktur eller annan anordning för uppfångande eller utsändande av radiovågor

antiauktoritär (adj)
antiautoritær
  som tycker att människor ska göra som de vill utan att behöva lyda auktoriteter

antibiotikum (n, neut)
antibiotikum
  läkemedel som är verksamt mot bakterier

antifascistisk (adj)
antifascistisk
  som har att göra med antifascism

antiintellektualism (n, ut)
antiintellektualisme
  misstro mot intellektuella

antik /antiːk/ (n, ut)
antik
  (historia) en tidsepok från cirka år 3000 f.Kr. till cirka år 500 e.Kr.

antiklerikal (adj)
antiklerikal

antikropp (n, ut)
antistof
  (fysiologi) immunoglobulin som utsöndras från en effektor-B-cell (plasmacell) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop) som en del av det specifika immunförsvaret, vilket leder till opsonisering av patogener, komplementaktivering och neutralisering av patogener och toxiner

antikvitet (n, ut)
antikvitet

antilop (n, ut)
antilope

antimateria (n, ut)
antistof
  (fysik) materia uppbyggd av antipartiklar

antimilitarism (n, ut)
antimilitarisme
  (politik) motstånd mot militarism

antimon (n, neut)
antimon

antioxidant (n, ut)
antioxidant

antipartikel (n, ut)
antipartikel
  (fysik) partikel motsvarande en "normal" partikel fast med motsatt laddning; bygger upp antimateria

antisemit (n, ut)
antisemit
  judehatare

antisemitism (n, ut)
antisemitisme
  hat eller fientlighet mot judar baserat oftast på dess religion (judendom) eller ras

antiseptisk (adj)
antiseptisk
  bakteriedödande

antonym (n, ut)
antonym

antonymi (n, ut)
antonymi

antracit (n, ut)
antracit
  en sorts glansigt stenkol med hög kolhalt

antropocen (n, ut)
antropocæn
  (geokronologi) den nuvarande geologiska epoken, då mänsklig aktivitet kraftigt påverkar den jordens geologi och ekosystem

antropofag (n, ut)
antropofag, kannibal
  organism som äter människokött

antropolog (n, ut)
antropolog
  forskare i antropologi

antropologi (n, ut)
antropologi
  läran om människan; vetenskapen om människan eller människosläktet

antropologisk (adj)
antropologisk
  som rör antropologi

antropomorf (adj)
antropomorf
  människoliknande

antropomorfism (n, ut)
antropomorfisme
  förmänskligande; uppfattningen att t ex det gudomliga har mänsklig gestalt eller mänskliga egenskaper

antroponym (n, ut)
antroponym
  personnamn

antroposof (n, ut)
antroposof
  anhängare av antroposofi

antroposofi (n, ut)
antroposofi
  en sorts teosofi

antyda (v)
antyde
  (utan onödig uppmärksamhet) låta förstå, låta påskina

antydning (n, ut)
antydning
  det att antyda

antändbar (adj)
antændelig
  som kan antändas

antändlighet (n, ut)
antændelighed
  hur lätt eller svårt ett material kan antändas

anus (n, neut)
endetarmsåbning, røvhul
  (anatomi) ändtarmens öppning mot kroppens utsida varigenom avföring lämnar kroppen

använda (v)
bruge

användare (n, ut)
bruger
  person eller föremål som använder något

användarnamn (n, neut)
brugernavn
  (data) pseudonym som ofta används i datorsammanhang för att logga in på ett nätverk eller använda som smeknamn för att slippa avslöja sin riktiga identitet

användarvänlig (adj)
brugervenlig
  enkel att använda; inriktad på enkelhet för användaren

användarvänlighet (n, ut)
brugervenlighed
  den grad i vilken ett objekt, apparat, programvara e.dyl. är lätt att använda utan särskild utbildning

aorist (n, ut)
aorist
  (grammatik) tempus (i grekiska, sanskrit och vissa andra språk) som betecknar dåtid, verb i detta tempus

aorta (n, ut)
aorta

apa (n, ut)
abe, abekat
  (däggdjur) vardaglig beteckning på djur ur ordningen primater, Primates

apelsin /apɛlˈsiːn/ (n, ut)
appelsin
  söt orangefärgad citrusfrukt (Citrus sinensis)

apelsinjuice (n, ut)
appelsinjuice
  juice gjord av apelsiner

apelsinskal (n, neut)
appelsinskal
  skal på eller från en apelsin

apkonst (n, ut)
abekatteri, abekattestreg, aberi
  upptåg, hyss, tramsigt beteende; (nedsättande) akrobatik, gyckel

apkoppor (n, ut)
abekopper
  en ovanlig sjukdom som orsakas av infektion med apkoppsvirus, främst förekommande i västra och centrala Afrika

apkoppsvirus (n, neut)
abekoppervirus
  virus som ger upphov till apkoppor

apoptos (n, ut)
apoptose
  (biologi) programmerad celldöd som en del av en organisms naturliga tillväxt och utveckling

apostel (n, ut)
apostel

apostolisk (adj)
apostolisk
  som hänför sig till apostlarna eller deras tid; apostoliska fäder: de äldsta kyrkofäderna (före tiden omkring år 150 e.Kr.)

apostrof (n, ut)
apostrof
  skrivtecknet ', utelämningstecken

apotek (n, neut)
apotek
  butik i vilken läkemedel säljes

apotekare (n, ut)
apoteker, farmaceut
  person anställd på apotek, farmaceut; person med utbildning i farmaci

app (n, ut)
app
  (kortform) applikation, applikationsprogram; mjukvara tillgänglig för nedladdning, framförallt för mobiltelefoner och surfplattor och till en viss del även persondatorer

apparat (n, ut)
apparat

appell (n, ut)
appel
  vädjan

appellativ (n, neut)
fællesnavn, appellativ
  (ordklasser) en grupp substantiv som benämner ting med ett namn gemensamt för alla av dess slag (t. ex. bok, berg, sjö – i motsats till specificerade egennamn: Harry Potter och de vises sten, Kebnekajse och Vättern)

applikation (n, ut)
applikation
  prydnadssömnad
  tillämpning
  ett datorprogram

aprikos (n, ut)
abrikos
  en frukt av släktet Prunus med gul till orange färg, mjuk yta och hård kärna
  (träd) en art (Prunus armeniaca) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae) som bär ovan nämnda frukt
  en färg som liknar aprikosfruktens färg

aprikosfärgad (adj)
abrikosfarvet
  med en slags blekt gulorange färg likt den hos aprikosfrukten

aprikosmarmelad (n, ut)
abrikosmarmelade
  marmelad som är gjord av aprikoser

april (n, ut)
april
  årets fjärde (4.) månad

aprilskämt (n, neut)
aprilsnar
  skämt eller narraktighet på första april

apsvans (n, ut)
æselhalestenurt
  (växter) en växtart (Sedum morganianum) inom familjen fetbladsväxter (Crassulaceae); exemplar av denna art

aptit (n, ut)
appetit
  matlust

ar (n)
ar
  ett ytmått som motsvarar 100 m²

ara (n, ut)
ara

arab (n, ut)
araber
  (etniciteter) person tillhörande folk som talar arabiska

arabisk (adj)
arabisk
  som rör det arabiska språket
  som rör arabvärlden eller den arabiska kulturen

arabiska (n, ut)
arabisk
  språk som främst brukas i arabvärlden och inom religionen islam

aragonska (n, ut)
aragonsk, aragonisk
  ett iberoromanskt språk som talas främst i den spanska regionen Aragonien

arakinsyra (n)
arachinzyre
  syra som består av kol, väte och syre, C19H39-COOH

aralia (n, ut)
stuearalie
  växtart (Fatsia japonica) härstammande från Japan inom familjen araliaväxter (Araliaceae) ganska populär som krukväxt; individ av denna art

aranesiska (n, ut)
aranesisk
  en variant av gaskonska dialekten av occitanska med knappt 5000 talare i dalen Val d'Aran i nordvästligaste delen av Katalonien (och ett av Spaniens officiella minoritetsspråk)

arbeta (v)
arbejde
  utföra en handling genom att använda sina krafter för att uppnå något resultat av nytta för sig själv eller andra
  utföra uppgift förknippad med löneuppbringande tjänst

arbetare (n, ut)
arbejder

arbetarklass (n, ut)
arbejderklasse

arbete (n, neut)
arbejde
  (fysik) en fysikalisk storhet som ofta mäts i SI-enheten joule; förbrukad energi, produkt av kraft och sträcka
arbejde, job
  sysselsättning som kräver ansträngning och medför förväntan om resultat

arbetsför (adj)
arbejdsduelig, arbejdsdygtig

arbetsförmedling (n, ut)
arbejdsformidling

arbetsgivare (n, ut)
arbejdsgiver

arbetslös (adj)
arbejdsløs
  som saknar och därför oftast söker (betalat) arbete

arbetslöshet (n, ut)
arbejdsløshed
  förhållande för personer som vill och kan jobba men saknar anställning
  statistiskt mått på andelen personer som vill arbeta men saknar anställning

arbetslöshetsförsäkring (n, ut)
a-kasse
  försäkring med syfte att utdela ersättning till personer som ofrivilligt mist sitt arbete

arbetsmarknad (n, ut)
arbejdsmarked

arbetsmarknadsminister (n, ut)
arbejdsminister
  minister som har hand om arbetsmarknadsfrågor

arbetsmiljö (n, ut)
arbejdsmiljø
  förhållandena för arbetstagare på en arbetsplats

arbetsskygg (adj)
arbejdssky
  ovillig att arbeta

arbetstagare (n, ut)
arbejdstager
  person som arbetar (för en arbetsgivare)

arbetstid (n, ut)
arbejdstid

arbetsvecka (n, ut)
arbejdsuge

argentinare (n, ut)
argentinier, argentiner
  man från Argentina

argentinsk (adj)
argentinsk
  som rör Argentina

argon (n, neut)
argon

aristokrat (n, ut)
aristokrat
  person som socialt står mycket högt (och är medveten om detta); högdragen herre

aristokrati (n, ut)
aristokrati
  de högsta i samhället; högadel
  statsform där makten innehas av ett fåtal högt uppsatta personer

aristokratisk (adj)
aristokratisk

aritmetik (n, ut)
aritmetik

arkeikum (n, ut)
archaean, archæikum, arkeozoikum, arkæikum
  den näst äldsta geologiska eonen (efter hadeikum) som sträcker sig från 4,0 miljarder år sedan till 2,5 miljarder år sedan

arkeisk (adj)
arkæisk
  (geologi) som rör eller tillhör eonen arkeikum

arkeolog (n, ut)
arkæolog
  person som ägnar sig yrkesmässigt åt arkeologi

arkeologi (n, ut)
arkæologi

arketyp (n, ut)
arketype
  urtyp för något

arkitekt /arkɪˈtekt/ /arɕɪˈtekt/ (n, ut)
arkitekt

arkitektur (n, ut)
arkitektur
  konsten och vetenskapen att formge och planera byggnader och rum
  sätt hur en enskild byggnad är utförd, särskilt rörande utssende och struktur

arkiv /arˈkiːv/ (n, neut)
arkiv
  samling dokument, ofta som inte aktivt används

arm (n, ut)
arm
  lång och smal del av ett föremål som skjuter ut från en central kropp

armband (n, neut)
armbånd
  smycke som bärs på handleden

armbandsur (n, neut)
armbåndsur

armborst (n, neut)
armbrøst
  slags skjutvapen som avfyrar pilar, kraftig pilbåge med spännanordning

armbåge (n, ut)
albue
  (anatomi) den anatomiska region i människans kropp som förenar överarmen med underarmen och omfattar armbågsleden och armvecksgropen; konturen kring utskjutande benutskottet på armbågsbenet mellan överarmen och underarmen

armenier (n, ut)
armenier

armenisk (adj)
armensk, armenisk

armeniska (n, ut)
armensk
  språk som framförallt talas i Armenien

armhåla (n, ut)
armhule
  (anatomi) utrymme direkt under axelleden, mellan överarmen och axeln, där det finns många svettkörtlar och hårsäckar

armod (n, neut)
armod
  svår fattigdom

armskena (n, ut)
armskene

armstöd (n, neut)
armlæn

armé (n, ut)
hær, armé

aromaterapi (n, ut)
aromaterapi
  användandet av utvalda dofter i krämer och ångor för att påverka humöret eller för en hälsofrämjande effekt

aronia (n, ut)
surbær
  individ av de arter som ingår i aroniasläktet (Aronia) i familjen rosväxter (Rosaceae)

arsenik (n, ut)
arsen
  ett grundämne med atomnummer 33, atommassa 74,9 och symbolen As

art (n, ut)
art
  en nivå inom den biologiska och geologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer och stenar

artfrände (n, ut)
artsfælle
  (biologi) individ inom samma art

artificiell intelligens (n, ut)
kunstig intelligens
  av datorer uppvisad intelligens

artig (adj)
høflig, velopdragen

artikel (n, ut)
artikel, kendeord
  (massmedia) (kortare) text i ett ämne (i t ex en tidning eller tidskrift) eller beskrivningen av ett uppslagsord (i t ex ett uppslagsverk)

artilleri (n, neut)
artilleri
  samlingsnamn för tyngre eldvapen såsom kanoner och haubits

artisteri (n, neut)
artisteri
  det att vara verksam som artist (eller konstnär)

arton (numeral)
atten
  talet 18; talet mellan sjutton och nitton

artonde (numeral)
attende

artär (n, ut)
arterie
  (anatomi) blodkärl som transporterar blod bort från hjärtat

arvord (n, neut)
arveord
  (lingvistik) ord som ärvts från direkt föregångare till givet språk

arvslott (n, ut)
arvelod
  del (andel, lott) av ett arv som tillfaller en arvinge

arvsmassa (n, ut)
arvemasse, arvemateriale
  (biologi) en organisms samtliga gener

arvsskatt (n, ut)
arveafgift, boafgift
  (beskattning) skatt som en arvtagare måste betala om arvets värde överstiger en visst gräns

arvöl (n, neut)
arveøl

arytmi (n, ut)
arytmi
  (medicin) tillstånd där hjärtats slag inte kommer i rätt rytm

as (n)
ådsel
  dött, avlidet djur

asbest (n, ut)
asbest

asbestcement (n, ut)
asbestcement
  (material, byggnadsteknik) material vars mest kända varumärke är eternit

asexualitet (n, ut)
aseksualitet
  frånvaron av sexuell attraktion till andra, brist på intresse för kön eller avsaknad av en önskan om det

asexuell (adj)
aseksuel

asfalt (n, ut)
asfalt
  jordbeck, ett kolvätehaltigt ämne

asfaltera (v)
asfaltere
  belägga med asfalt

asiat (n, ut)
asiat
  person från Asien

asiatisk (adj)
asiatisk

asiatisk kalanderlärka (n)
østlig kalanderlærke

ask (n, ut)
asketræ, ask
  ett trädslag (Fraxinus excelsior) i familjen syrenväxter; exemplar av detta träd
æske
  liten förslutningsbar låda

aska /ˈàska/ (n, ut)
aske

askenas (n, ut)
ashkenazer, askenazer
  person från den delen av judar som under medeltiden kom att bosätta sig i norra Frankrike, Tyskland och successivt Östeuropa

askenasisk (adj)
ashkenazisk
  som rör den judiska gruppen askenaser

askfat (n, neut)
askebæger

askkopp (n, ut)
askebæger

askmoln (n, neut)
askesky
  (meteorologi) ett moln bestående av aska och gas som kastats upp i luften /av en vulkan/

askonsdag (n, ut)
askeonsdag
  dagen efter fettisdagen, första dagen i fastan

askorbinsyra (n, ut)
askorbinsyre
  (vitaminer) ett vattenlösligt vitamin (vitamin C) som bland annat behövs för människans kollagensyntes

aspiration (n, ut)
aspiration
  (lingvistik, fonetik) språkljud som utgörs av ett utandningsljud (före eller) efter en konsonant

assamesiska (n, ut)
assamesisk

assyriologisk (adj)
assyriologisk
  rörande assyriologi

astat (n, neut)
astat

asteroid (n, ut)
asteroide, småplanet

astma (n, ut)
astma
  andnöd, försvårad andning till följd av t ex kramp i luftrören

astrobiologi (n, ut)
astrobiologi, eksobiologi
  vetenskapen om (biologiskt) liv i universum, speciellt utanför jorden

astrofysik (n, ut)
astrofysik
  astronomi med fysikens metoder; världsrymdens och stjärnornas fysik

astrofysiker (n, ut)
astrofysiker
  (yrken) vetenskapsman som ägnar sig åt astrofysik

astrologi (n, ut)
astrologi
  (pseudovetenskaper) konsten att finna samband mellan himlakroppars placering och händelser i människors liv, stjärntydningsläran

astronaut (n, ut)
rumfarer
  (yrken, rymdfart) person som är utbildad för och ska genomföra, eller redan har genomfört, en resa utanför jordens atmosfär, i synnerhet om resan skett inom USAs och Europas rymdprogram

astronom (n, ut)
astronom
  person med expertkunskap inom astronomi

astronomi (n, ut)
astronomi
  (fysik) vetenskapen om himlakroppar och den strålning som objekt i universum avger

astronomisk (adj)
astronomisk

asturiska (n, ut)
asturisk
  ett romanskt språk som talas i Asturien i Spanien

asynja (n, ut)
asynje

asätare (n, ut)
ådselæder

atavism (n, ut)
atavisme
  återuppträdande av organ eller egenskaper som varit försvunna hos de närmast föregående släktleden

ateism (n, ut)
ateisme
  åskådning som uttryckligen förnekar existensen av gudar
  åskådning som inte tar ställning till gudars existens; avsaknad av tro på huruvida gudar existerar

ateist (n, ut)
ateist

atletisk (adj)
atletisk
  kraftigt byggd, muskulös

atmosfär (n, ut)
atmosfære
  (astronomi, meteorologi) det gasfyllda område som eventuellt omger en himlakropp (vanl. en planet)
  stämning, känsloläge
  (fysik) föråldrad enhet för tryck, lika med atmosfärtrycket vid jordytan, 101,325 kPa

atoll (n, ut)
atol
  ringformigt korallrev som omger en grund sjö

atom (n, ut)
atom
  (matematik) element i en partiellt ordnad mängd som täcker 0

atomavfall (n, neut)
atomaffald
  radioaktivt, utbränt kärnbränsle

atombomb (n, ut)
atombombe

atomfysik (n, ut)
atomfysik

atomkärna (n, ut)
atomkerne

atomnummer (n, neut)
atomnummer

atomvinter (n, ut)
atomvinter, nuklear vinter
  en hypotetisk köldperiod som skulle kunna drabba jorden efter ett större kärnvapenkrig

att (infinitiveParticle)
at

attraktiv /atrak'tiːv/ (adj)
attraktiv

aubergine (n, ut)
aubergine
  växtart (lat. Solanum melongena) som tillhör familjen potatisväxter
  frukt från auberginen (1.)

audiens (n, ut)
audiens
  (egentligen åhörande) högtidligt besök (företräde) hos en furste eller annan högt uppsatt person

augusti (n, ut)
august
  årets åttonde (8.) månad

auktion (n, ut)
auktion

auktoriserad (adj)
autoriseret
  godkänd av ex ursprunglig upphovsman

auktoritär (adj)
autoritær

australier (n, ut)
australier
  man från Australien

australisk (adj)
australsk
  som rör Australien

autism (n, ut)
autisme
  tillstånd eller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som kan kännetecknas av till exempel försjunkenhet i den egna världen, känslomässig isolering från omgivningen och en oförmåga att förstå andra och göra sig förstådd

autofiktion (n, ut)
autofiktion
  (litteratur) genre som blandar autobiografi med fiktion

autofokus (n, neut)
autofokus
  funktion som gör att en kamera automatiskt kan justera optiken för få ett (manuellt eller automatiskt valt) motiv i fokus

autograf (n, ut)
autograf
  egenhändig namnteckning

autoimmun (adj)
autoimmun
  (medicin) som rör eller tillämpar autoimmunitet

autokefal (adj)
autokefal
  (religion) som är självständig och har ett eget överhuvud

autokrati (n, ut)
autokrati
  statsskick där både den verkställande och den lagstiftande makten ligger hos en och samma enskild person

automatisering (n, ut)
automatisering
  det att automatisera

automatisk (adj)
automatisk
  som sker, eller gör något av sig själv, utan inverkan av människa eller annan levande varelse

automatkarbin (n, ut)
stormgevær
  (vapen, militärvetenskap) automathandvapen (eldhandvapen med automatladdning) med en kortare piplängd än ett gevär (men längre än för en pistol)

autonomi (n, ut)
autonomi
  (statsrätt) visst självstyre för region eller provins inom en stat

autopilot (n, ut)
autopilot

av och till (adv)
af og til
  då och då, stundtals, periodvis, emellanåt, stundom

avancera /avaŋˈsera/ (v)
avancere

avantgarde (n, neut)
avantgarde
  pionjärer eller föregångare inom olika konstriktningar; de som bryter mot den gängse normen

avblåsning (n, ut)
slutfløjt
  (sport) det att blåsa av

avbryta (v)
afbryde
  (transitivt) göra så att en enskild process eller händelse upphör och slutar att existera
  (transitivt) börja tala när en annan talar, så att denna svårligen kan fortsätta

avdramatisera (v)
afdramatisere
  göra mindre dramatisk; tona ner, dämpa

avenbok (n, ut)
avnbøg
  (exemplar av) trädslaget släktet Carpinus och/eller arten Carpinus betulus

avfall (n, neut)
affald
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges
  (religion) avhopp, omvändelse från en viss övertygelse, det att en person som tidigare varit anhängare av en trosuppfattning eller ideologi överger denna, utan att nödvändigtvis ansluta sig till ett tydligt alternativ

avfallshantering (n, ut)
affaldshåndtering, renovation
  hantering av avfall (sopor)

avfärd (n, ut)
afgang, afrejse

avföring (n, ut)
afføring

avgasrör (n, neut)
udblæsningsrør, udstødningsrør
  (fordonsteknik) rör som leder avgaserna bort från en förbränningsmotor

avgrund (n, ut)
afgrund
  mycket stort, snarast omätligt, djup (i nedåtgående riktning), bottenlös klyfta

avgud (n, ut)
afgud
  (religion) (bild av) främmande eller hednisk gud
avgud
  överdrivet dyrkad person eller sak

avgudaaltare (n, neut)
afgudsalter
  (religion) altare brukat för avgud(ar)

avgudabild (n, ut)
afgudsbillede
  (religion) bild eller gudastod som föreställer en avgud

avgudadyrkan (n, ut)
afgudsdyrkelse
  dyrkan som vore det en gud

avgudahus (n, neut)
afgudshus
  (religion) byggnad använd för (vad som anses vara) avgudadyrkan

avgudapräst (n, ut)
afgudspræst

avgudatempel (n, neut)
afgudstempel
  (religion) tempel använt för (vad som anses vara) avgudadyrkan

avgudisk (adj)
afgudisk
  som dyrkar en eller flera avgudar
  som rör avgudar eller avgudadyrkan

avgå (v)
afgå
  lämna en förtroendepost i en organisation
  (kollektivtrafik) börja på en resa; lämna kaj respektive station för att transportera gods eller passagerare till ett givet mål

avgångstid (n, ut)
afgangstid
  tid då något avgår

avgöra (v)
afgøre

avhämta (v)
afhente
  hämta med sig hem

avliva (v)
aflive
  (transitivt) göra så att någon (oftast ett icke-mänskligt djur) dör; ofta när detta anses lämpligt för den egna individens skull

avljud (n, neut)
aflyd

avloppsvatten (n, neut)
spildevand
  (vattenförsörjning) vätskeformigt avfall som samlas upp från hushåll, industrier och annan mänsklig verksamhet

avmattas (v)
udmatte
  (deponens) bli svagare

avnazifiering (n, ut)
afnazificering
  (politik) åtgärder för att befria ett samhälle från nazistisk ideologi (inom kultur, media, rättssystem och politiken)

avokado (n, ut)
avocado, avokado
  päronformad frukt från växten avokado (1)

avpolitisera (v)
afpolitisere
  (transitivt) göra mindre politisk, minska någots politiska prägel

avreglering (n, ut)
deregulering
  lindring eller avskaffande av regler

avresa (n, ut)
afrejse
  start av en resa

avresa (v)
afrejse
  påbörja en resa

avrunkning (n, ut)
spiller
  (vulgärt) handlingen att sexuellt stimulera en annan persons penis, oftast tills han får ejakulation

avrätta (v)
henrette

avråda (v)
fraråde

avseende (n, neut)
henseende
  hänsyn, påseende, konsideration, betraktande

avsikt (n, ut)
hensigt
  plan, det att ha bestämt sig för att göra en viss sak

avskeda (v)
afskedige, fyre

avsky (n, ut)
afsky

avsky /ˈɑːvˌɧyː/ (v)
afsky
  tycka mycket illa om, hata

avskyvärd (adj)
afskyelig

avsnitt (n, neut)
afsnit
  del av bok eller dylikt
  enskild /kort/ film i (TV-) serie av /korta/ filmer

avspegla (v)
afspejle
  återkasta (bilden av), återge (som spegelbild)
  visa förekomsten av något genom tydliga uttryck, vanligen om abstrakta känslor eller tillstånd

avstalinisering (n, ut)
afstalinisering
  lättandet av Stalins förtryck och personkult, inlett av Chrusjtjov

avstånd (n, neut)
afstand

avsättning (n, ut)
afsætning
  (ekonomi) försäljning av varor

avtalsfrihet (n, ut)
aftalfrihed
  frihet att ingå avtal

avtalsrätt (n, ut)
aftaleret

avtjäna (n)
afsone, udsone, udstå
  sitta av sitt fängelsestraff

avtryck (n, neut)
aftryk
  fysiskt spår av något (oftast i ett mjukare material)

avund (n, ut)
misundelse, avind

avundsvärd (adj)
misundelsesværdig
  värd avund, som man önskar för sig själv

avvänja (v)
afvænne
  (biologi, reflexivt) få att överge visst beteende

ax (n, neut)
aks
  (botanik) en blomsterställning där blommorna sitter, utan skaft, direkt på en ogrenad stjälk, vanligt hos gräs

axel /ˈak.sɛl/ (n, ut)
skulder
  (anatomi) en kroppsdel; ovan- och yttersidan av armens fäste i torson
aksel
  (mekanik) hjulaxel; stångliknande maskindel som hjul (eller något annat) roterar runt
  (mekanik) drivaxel; långsträckt, roterande maskindel för överföring av mekanisk effekt (i form av rotationsfrekvens och vridmoment)
akse
  tänkt mittlinje kring vilken något roterar eller (symmetriskt) grupperar sig
  (matematik) koordinataxel; rät linje utifrån vilken man definierar koordinater

axelryckning (n, ut)
skuldertræk, skuldertrækning
  uttryck för att man inte bryr sig

axeltryck (n, neut)
aksellast
  den tyngd (i ton) som vilar på ett enskilt hjulpar (en axel) av ett fordon

axiom (n, neut)
aksiom
  (matematik, logik) fundamental sats som ej kan bevisas, utan antages sann och fungerar som utgångspunkt för vidare satser

ayatolla (n, ut)
ayatollah
  shiamuslimsk titel på den högste ledaren

azalea (n, ut)
azalea
  (botanik) växtarter inom det historiska släktet Azalea (som nu ingår i släktet rhododendron) i familjen ljungväxter; individ av dessa arter

azerbajdzjansk (adj)
aserbajdsjansk

azerbajdzjanska (n, ut)
aserbajdsjansk
  språket i Azerbajdzjan

azeriska (n, ut)
aserbajdsjansk
  språk som framförallt talas i Azerbajdzjan

azimut (n, ut)
azimut

azukiböna (n, ut)
azukibønne
  proteinrik böna av arten Vigna angularis, med ursprung i Japan

azurmes (n, ut)
azurmejse

babian (n, ut)
bavian

babord (n)
bagbord
  (sjöfart, luftfart) (sett framåt från aktern) vänster sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

babyboom (n, ut)
babyboom
  en tillfällig ökning i antalet födda barn

babylift /ˈbɛɪbʏlɪft/ (n, ut)
babylift
  korg med handtag för att bära och lyfta ett (sovande) spädbarn (en baby, bäbis)

babylonier (n, ut)
babylonier
  (historia) person från Babylonien

back (n, ut)
bak
  (sjöfart) främre delen av fördäck (vanligtvis för om masten)

backgammon (n)
backgammon
  ett brädspel för två personer

backpacker (n, ut)
rygsækturist, backpacker, rygsækrejsende
  (turism, anglicism) ryggsäcksturist

backsippa (n, ut)
opret kobjælde, kobjælde
  en växtart (Pulsatilla vulgaris) i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae); exemplar av denna art

backsvala /ˈbàkˌsvɑːla/ (n, ut)
digesvale

bacon /ˈbeikən/ (n)
bacon, flæsk
  (kött) rökt sidfläsk, vanligen skuret i tunna skivor

bad (n, neut)
bad

baddräkt (n, ut)
badedragt
  klädesplagg för kvinna i ett stycke, vilket täcker bröst, mage, underliv och (delvis) rygg och flanker, med hål för armar och ben, avsett att användas när personen badar

badkar /ˈbɑ̀ːdˌkɑːr/ (n, neut)
badekar

badminton (n, ut)
badminton
  racketsport som spelas med en fjäderboll över ett nät

badmintonboll (n, ut)
fjerbold
  litet föremål som är rund i ena änden och med fjädrar i den andra som slås över nätet i en omgång badminton

badrum (n, neut)
badeværelse, bad

bagage (n, neut)
bagage
  väskor och resväskor som innehåller de tillhörigheter någon har med sig under en resa

bagare (n, ut)
bager
  person som yrkesmässigt bakar matbröd och liknande

bagarsven (n, ut)
bagersvend

bagatell (n, ut)
bagatel
  fråga som inte anses vara särskilt viktig

bagel (n, ut)
bagel
  (bröd) ringformad vetebulle; som fått sjuda i vatten före gräddningen

bageri (n, neut)
bageri
  plats där man bakar (och säljer) bröd, kakor och bakelser m.m.

bagge (n, ut)
vædder
  hane av däggdjuret får

bahrainare (n, ut)
bahrainer

bahrainsk (adj)
bahrainsk
  som rör Bahrain

bajonett (n, ut)
bajonet
  stickvapen som kan fästas vid en gevärsmynning

bak (n)
numse
  (vardagligt) kroppsdel hos ryggradsdjur som är belägen bakom bäckengördeln och analöppningen, utgångspunkt för svansen bland ryggradsdjur som har sådan

bakdel (n, ut)
numse
  ända, rumpa

bakdörr (n, ut)
bagdør
  endera av de två bakre dörrarna för passagerare på en bil eller annat fordon; bakre dörr på fordon

bakfull (adj)
bagfuld
  som är i det tillstånd som följer efter berusning

bakfylla (n, ut)
tømmermænd

bakgata (n, ut)
baggade
  perifer, mindre besökt sidogata

bakgrund (n, ut)
baggrund
  den del av ett visuellt medium som är längre bort från åskådarens synvinkel

bakgrundsinformation (n, ut)
baggrundsinformation
  (grundläggande eller översiktlig) information (som kan vara till hjälp för att ta till sig en mer specifik diskussion eller för att fatta ett beslut); grundläggande information om en person (och dennes bakgrund); översiktlig information om vad som hänt tidigare eller om vad som lett fram till något

bakgrundsmaterial (n)
baggrundsstof
  det källmaterial en författare använt sig av vid skapandet av sitt litterära verk

bakgrundsmusik (n, ut)
baggrundsmusik

bakhjul (n, neut)
baghjul
  bakre hjul på ett fordon

bakhuvud (n, neut)
baghoved
  (anatomi) baksidan av huvudet

bakhåll (n, neut)
baghold
  dold ställning för överraskande anfall

bakifrån (adv)
bagfra
  i riktning mot en person, så att rörelsen först träffar på personens rygg; i riktning mot ett föremål eller en byggnad, så att rörelsen först träffar på baksidan; från ryggsidan; från baksidan

baklucka (n, ut)
bagagerum
  (överfört) förvaringsutrymmet mellan bakluckan (1) och baksätet

baklås (n)
baglås
  läge hos lås som gör att låset inte går att öppna

bakom (preposition)
bag
  placerad på motsatt sida av ett objekt i förhållande till betraktaren
  placerad på motsatt sida av ett objekts framsida eller front

bakom kulisserna (adv)
i det skjulte, i dølgsmål, i smug
  (idiomatiskt) i det fördolda, i hemlighet; i vidare bemärkelse: utom allmänhetens syn

bakpulver (n, neut)
bagepulver

bakruta (n, ut)
bagrude
  fönsterruta i den bakre änden av en bil

bakslug (adj)
lumsk

baksmälla (n, ut)
tømmermænd
  negativa konsekvenser av berusning dagen efter, innebärande ångest, illamående och/eller huvudvärk

baksäte (n, neut)
bagsæde

baktala (v)
bagtale, bagvaske
  i hemlighet tala illa om (någon)

baktaleri (n, neut)
bagvaskelse

bakterie (n, ut)
bakterie
  (biologi) prokaryot (utan cellkärna) encellig organism som utgör en av tre domäner

bakteriekoloni (n, ut)
bakteriekoloni
  kluster av bakterier som lever tillsammans på en fast yta

bakverk (n, neut)
bagværk
  (vanligtvis söt) bageriprodukt

bakåtkompatibel (adj)
baglæns kompatibel
  (data) kompatibel (förenlig) bakåt (med tidigare versioner)

bal (n, ut)
bal
  högtidlig fest med dans

balalajka (n, ut)
balalajka
  ryskt stränginstrument med trekantig resonanskropp och tre strängar

balett (n, ut)
ballet
  ett slags dansform anpassad för scen

balettmästare (n, ut)
balletmester

balettsko (n, ut)
balletsko
  sko avsedd för att dansa balett

baljväxt (n, ut)
bælgplante
  (botanik) växt med frukt i form av en balja

balkanmes (n)
sørgemejse
  arten Poecile lugubris i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

balklänning (n, ut)
balkjole

balkong (n, ut)
altan, balkon

ballad (n, ut)
ballade
  sång med berättande text

ballong (n, ut)
ballon
  ofta någorlunda rund "påse" i mycket flexibelt material som innehåller luft eller annan gas, använd för lek eller för dekoration, ofta i samband med någon festlighet
  (transport) luftfarkost styrd av vinden, med stort, starkt och lätt tyg fyllt med lätt gas, särskilt för transport av människor

balsam (n)
balsam
  en sorts välluktande växtsaft

balsamera (v)
balsamere

balsamvinäger (n, ut)
balsamico, balsamicoeddike
  vinäger med en mild och söt smak

balustrad (n, ut)
balustrade
  (arkitektur) räckverk, räcke med pelare vid balkonger, trappor o dyl

bambu (n, ut)
bambus
  (biologi) grupp (underfamiljen "Bambusoideae") av höga gräs med vedartad stam, som växer i tropikerna
  träliknande material, som utgör stjälkarna av gräs i underfamiljen "Bambusoideae"

bana (n, ut)
bane
  väg som någon eller något färdas (på), både konkret och bildligt
  (sport) område där en sport eller annan tävling äger rum

banan (n, ut)
banan
  en långsmal lätt böjd frukt med tjockt oätligt gult skal, botaniskt egentligen ett bär

banana split (n)
bananasplit
  en dessert med banan och glass

bananfluga (n, ut)
bananflue
  art av insekt i släktet bananflugor (Drosophila) som tillhör familjen daggflugor (Drosophilidae)

bananrepublik (n, ut)
bananrepublik
  (nedsättande) ekonomiskt och politiskt outvecklat land med ensidig produktion, beroende av en eller ett fåtal exportgrödor och därmed av företag eller stater som kontrollerar handeln med dem

bananskal (n, neut)
bananskal

band (n, neut)
bånd
  smal och lång remsa, rem eller snöre
rullebånd, transportbånd, transportør
  (teknik) stor bältesliknande eller larvliknande mekaniskt driven remsa avsedd för att transportera gods mellan två platser eller för sammansättning av hjulen på ett bandfordon (i syfte att göra fordonet mer lättframkomligt i svår terräng)
bind
  del i bokserie; bokband, volym
bande
  grupp, gäng, liga, sammanslutning (av kriminella)
band
  (musik) musikgrupp eller orkester

banderoll (n, ut)
transparent
  band (oftast av textil eller papper) med slagord eller annan kortare text, bandformat plakat

bandit (n, ut)
bandit
  (egentligen bannlyst) bov, förbrytare

bandspelare (n, ut)
båndoptager
  apparat för inspelning och återgivning (av ljud, data, video) på magnetband

bandsåg (n, ut)
båndsav
  typ av såg, där själva sågklingan består av ett tunt ändlöst band av stål med sågtänder

banesår (n, neut)
banesår
  (ålderdomligt, litterärt) dödande skada

bangladeshisk (adj)
bangladeshisk

banjo (n, ut)
banjo

bank (n)
bank, banke
  (ekonomi) inrättning som (framför allt) ägnar sig åt att låna in och låna ut pengar
  kontor eller byggnad i vilken ovanstående inrättning har sitt säte
  lager där något samlas i stor mängd
  sjok av dimma eller moln
banke, bank
  brädd, grus- eller sandrygg i vatten

bankett (n, ut)
banket, gallamiddag
  festlig formell måltid

bankir /baŋˈkiːr/ (n, ut)
bankier

bankkonto (n, neut)
bankkonto
  konto hos en bank

bankskatt (n, ut)
bankskat
  (ekonomi, politik) skatt för banker

bannlysning (n, ut)
bandlysning, ekskommunikation
  (kristendom) utestängning från kyrklig gemenskap (som straff för allvarliga förseelser som villolära och ohörsamhet mot kyrkomyndighet); numera (i vardagligt tal) även utestängning från annan gemenskap som ett forum, sociala medier, m.m.

bannstråle (n, ut)
bandstråle
  (ålderdomligt) (meddelande om) bannlysning

banta (v)
slanke sig
  medelst olika åtgärder försöka gå ned i vikt
slanke
  minska storleken av; skära ner på

bantu (n, ut)
bantu
  även om person tillhörande denna grupp

bantufolk (n, neut)
bantufolk
  en grupp av folk bosatt söder om ekvatorn i Afrika som talar något bantuspråk

bantuspråk (n, neut)
bantu, bantusprog
  språk i en undergrupp som talas i Afrika söder om ekvatorn (500 språk, 200 miljoner talare)

bar (n, ut)
bar
  (fysik) enhet för tryck vilken används huvudsakligen inom meterologin och högtryckshydrauliken; 1 bar = 100 kPa = 100000 N/m²
  plats för utskänkning av alkoholhaltiga drycker

bara (adv)
kun, bare
  endast, blott, varken mer eller mindre än (något)

barack (n, ut)
barak
  lägerhydda, skjul, enkel byggnad för mer tillfälligt bruk

barbari (n, neut)
barbari
  råhet; okunnighet

barbarisk (adj)
barbarisk
  ociviliserad

barbershop (n, ut)
barbershop
  (musik) genre inom fyrstämmig manlig körsång; förknippas med underhållning i frisersalonger

barbiedocka (n, ut)
Barbie, Barbie-dukke, Barbiedukke
  kvinnlig docka av märket Barbie

bardisan (n, ut)
partisan, bartisan

bardskärare (n, ut)
badsker, bartsker
  barberare, fältskär

barista (n, ut)
barista

barium (n, neut)
barium

bariumbromid (n)
bariumbromid
  kemisk förening av brom och barium, BaBr2

bariumoxid (n)
bariumoxid
  kemisk förening av barium och syre

bariumsulfat (n)
bariumsulfat
  kemisk förening av barium, svavel och syre, BaSO4

bark (n, ut)
bark
  (botanik) yttre skikt på stammar, rötter och grenar hos träd och buskar
  (sjöfart) fartyg med råsegel på de främre masterna och snedsegel på den aktersta, med minst tre master

barn /bɑːrn/ (n, neut)
barn, børn
  minderårig människa; människa under 13 år eller under 18 år (det finns olika definitioner); människa tillhörande lägsta ålderskategorin (till skillnad från t ex ungdom, tonåring, vuxen, äldre) (ibland även om djur)
  avkomling till förälder oavsett ålder

barnadödlighet (n, ut)
børnedødelighed
  andelen barn som dör inom fem år efter födseln (i en viss region, födda under en viss tidsperiod); ibland mer allmänt: det att barn dör, risken för att ett barn skall dö (under en viss tidsperiod) etc.

barnaföderska (n, ut)
barselskvinde
  hona (kvinna) som föder barn

barnarbete (n, neut)
børnearbejde
  det att barn används som arbetskraft i ett företag eller liknande; det att barn arbetar för att försörja sig själva eller sin familj

barnarov (n, neut)
barnerov
  bortrövandet av barn från dess föräldrar

barnbarn (n, neut)
barnebarn

barnbarnsbarn (n, neut)
oldebarn
  ens barnbarns barn

barnbarnsbarnbarn (n, neut)
tipoldebarn
  barn som är tre generationer nedstigande led från referenten

barnbibliotekarie (n, ut)
børnebibliotekar
  bibliotekarie som specialiserar sig på barnlitteratur

barnbok (n, ut)
børnebog
  bok avsedd för barn

barndom (n, ut)
barndom
  första skedet av en utveckling

barnfattigdom (n, ut)
børnefattigdom
  fattigdom hos barn

barnflicka (n, ut)
barnepige

barnhem (n, neut)
børnehjem

barnkläder (n, ut)
børnetøj

barnkrubba (n, ut)
vuggestue
  (barnomsorg) under främst 1800-talet institution för att ta hand om små barn under dagtid då föräldrarna arbetar; idag (i vissa länder) vardaglig benämning på institution för att ta hand om mindre barn som än ej börjat på vanlig förskola (oftast under 3 år gamla)

barnkör (n, ut)
børnekor
  kör bestående av barn

barnläkare (n, ut)
børnelæge
  (medicin, yrken) läkare som specialiserat sig på barn (och sjukdomar typiska hos barn)

barnlös (adj)
barnløs
  som är utan barn

barnlöshet (n, ut)
barnløshed
  det att vara barnlös

barnmeny (n, ut)
børnemenu
  meny (t.ex. på restaurang) speciellt avsedd för barn, ofta med mer vardagliga rätter som är populära bland barn och i mindre portioner

barnmorska (n, ut)
jordemoder, jordemor
  sjukvårdsutbildad person som hjälper till vid förlossning

barnrik (adj)
børnerig
  med många barn

barnsjukhus (n, neut)
børnehospital
  sjukhus inriktad på vård av barn

barnsoldat (n, ut)
barnesoldat, børnesoldat
  (militärt) barn som deltar i väpnad styrka i krig

barnspråk (n, neut)
babysprog
  (lingvistik) förenklad version av ett tungomål såsom barn först talar det

barnvagn (n, ut)
barnevogn
  handdriven vagn som skjuts framför föraren avsedd att transportera (späd-) barn

barnvakt (n, ut)
aftenvagt, babysitter
  person som under en kortare tid tar hand om andra barn än sina egna

baron (n, ut)
baron
  en adelstitel

baronessa (n, ut)
baronesse
  maka till en baron (särskilt om utländska förhållanden)

barrikad (n, ut)
barrikade
  tillfällig förskansning som skydd eller hinder (t ex i gatustrider)

barriär (n, ut)
barriere

barrskog (n, ut)
nåleskov
  skog företrädesvis bestående av barrträd

barrträd (n, neut)
nåletræ

bartender (n, ut)
barmand

bas (n, ut)
base
  (kemi) kemiskt ämne som upptar vätejoner
basis
  uppsättning vektorer sådana att varje element i ett givet vektorrum kan skrivas som en linjärkombination av dessa

basar /baˈsɑːr/ (n, ut)
basar
  österländsk marknadsplats; butik med allehanda varor; byggnad med butiker

baseboll (n, ut)
baseball

basilika (n, ut)
basilikum
  (kryddor) växt vars blad används som krydda
basilika
  (arkitektur) slags kyrkobyggnad

basjkiriska (n, ut)
basjkirsk
  ett nordvästligt turkspråk, nära besläktat med tatariskan, talat i huvudsak av basjkirer, främst i Basjkirien i Ryssland, men även i Kazakstan och Uzbekistan

basket (n, ut)
basketball
  en bollsport som spelas mellan två lag av fem spelare och går ut på att med händerna manövrera en boll genom en järnring med nät (korg) högt uppsatt på motståndarlagets sida av spelplanen

baskiska (n, ut)
baskisk
  (språk) språk som talas i regionen Baskien i Spanien och Frankrike

bastu (n, ut)
sauna
  varmt ångbad

basun (n, ut)
basun
  ett slags bleckblåsinstrument

batteri (n, neut)
batteri
  (teknik) anordning som producerar elektricitet genom kemiska reaktioner
  (militärt) grupp av kanoner

bautasten (n, ut)
bautasten
  förhistorisk (fornnordisk) upprest minnessten, främst (med inte nödvändigtvis) utan inskrift

bauxit (n, ut)
bauxit
  ett mineral för aluminiumframställning m.m.

bayerska (n, ut)
bayersk, bajersk
  tysk dialekt som främst talas i Österrike, samt i delstaterna Bayern (Tyskland) och Sydtyrolen (Italien)

bazooka /baˈsuːka/ (n, ut)
bazooka
  (vapen) amerikanskt raketgevär mot pansar (stridsvagnar m. m.)

be /beː/ (v)
bede
  (religion) framföra bön; rikta sig till gudom i bön

beachvolleyboll (n, ut)
beachvolley, beachvolleyball
  variant av sporten volleyboll som spelas på sand

bearnaisesås (n, ut)
bearnaisesauce, bearnaisesovs
  en sås baserad på äggulor och smör, smaksatt med vinäger, vitt vin, dragon och persilja

bebådelse (n, ut)
bebudelse
  förebud om något

becquerel (n)
becquerel

bedröva (v)
bedrøve

beduin (n, ut)
beduin

bedöma (v)
bedømme
  utgående från kända fakta försöka komma fram till ett korrekt påstående (t.ex. om en lämplig handling) eller en korrekt värdering; göra en bedömning

bedömning (n, ut)
bedømmelse
  det att bedöma något, eller resultatet av en sådan aktivitet

bedömningssport (n, ut)
bedømmelsessport
  sport där vinnaren koras genom bedömning

befolkning (n, ut)
befolkning

befolkningsgrupp (n, ut)
befolkningsgruppe
  avgränsad del av en befolkning som har någon gemensam nämnare

befolkningspyramid (n, ut)
befolkningspyramide
  stapeldiagram (ofta i pyramidform) över en befolknings fördelning på ålder (uppåt) och kön

befriare (n, ut)
befrier
  den eller det som befriar

befrielse (n, ut)
befrielse
  det att bli fri från förtryck eller instängt tillstånd, särskilt politiskt
lettelse
  lättnad; positiv känsla av att slippa svårigheter, bli fri från någon börda

befrielseteologi (n, ut)
befrielseteologi

begagnad (adj)
brugt
  som är använd; som har används tidigare

begeistra (v)
begejstre
  hänföra, förtjusa, locka in

begeistrad /beˈgajstrad/ (adj)
begejstret

begeistring (n, ut)
begejstring
  det att vara begeistrad; förtjusning, tillfredsställelse

begrava (v)
begrave
  gräva ner i jorden, särskilt om döda människor och djur

begravning /begˈrɑːvniŋ/ (n, ut)
begravelse
  (ofta religiös) ceremoni i anslutning till en människas bortgång
  det att gräva ner en död människa eller dött djur i jorden, det att begrava

begravningsplats (n, ut)
begravelsesplads
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

begränsa /beˈgrɛnsa/ (v)
begrænse
  sätta gränser, komma med inskränkningar

begränsad (adj)
begrænset

begränsning (n, ut)
begrænsning

begära (v)
begære, forlange
  anhålla om, kräva

begå självmord (phraseologicalUnit)
begå selvmord
  avsiktligt döda sig själv

begåvad (adj)
begavet

behag (n, neut)
behag
  välmående

behagsjuk (adj)
behagesyg
  som genom att framhäva sin yttre skönhet på ett utstuderat, sensuellt, elegant sätt söker behaga, locka eller charma andra personer

behandla (v)
behandle
  bete sig /mot någon/

behandling (n, ut)
behandling
  hantering av en sak, t.ex. i domstol

behov (n, neut)
behov
  det att behöva något, särskilt att viss brist försvinner eller att den inte uppstår

behå (n, ut)
brystholder
  (kläder) klädesplagg som håller upp brösten på en kvinna

behållare (n, ut)
beholder

behöva (v)
behøve
  inte kunna utföra en viss aktivitet utan något som framgår av sammanhanget; ha ett behov

beige /beːɕ/ /bɛːɕ/ (adj)
beige
  som har en (något obestämd) grågul färg, färgen beige

beigekindad skogstrast (n)
olivenskovdrossel

bekräfta (v)
bekræfte

bekväm (adj)
bekvem
  med en tilltalande (fysisk) känsla

bekvämlighet (n, ut)
komfort
  tekniska och organisatoriska lösningar som gör livet enklare och minskar behov av egen insats

bekvämlighetsflagg (n, ut)
bekvemmelighedsflag
  (sjöfart) nationstillhörighet med förmånlig beskattning (av fartyg i internationell trafik)

bekymmer (n, neut)
bekymring
  anledning till oro

bekämpa (v)
bekæmpe
  kämpa mot

bekämpningsmedel (n, neut)
bekæmpelsesmiddel
  medel (gift) för bekämpning (av skadeinsekter)

bekännelse (n, ut)
indrømmelse

belarusisk (adj)
hviderussisk
  som rör landet Belarus, dess folk eller språket belarusiska

belgier (n, ut)
belgier
  person från Belgien

belgisk (adj)
belgisk

belizier (n, ut)
belizer
  invånare i Belize eller med belizisk härkomst

belizisk (adj)
belizisk
  det som rör Belize

belletrist (n, ut)
belletrist
  (litteratur) skönlitterär författare

belopp (n, neut)
beløb
  summa pengar

belöna (v)
belønne

belöning (n, ut)
belønning
  gåva för visad uppskattning vid prestation

bemannad (adj)
bemandet
  som bemannas

ben /beːn/ (n, neut)
ben
  (anatomi) kroppsdel som djur eller människa går med eller står på
  (överfört) hög och smal del (ofta flera stycken) av ett föremål som föremålet står på; föremål som liknar ett ben (1.)
knogle, ben
  (anatomi) del av ett inre skelett
ben, knogle
  (anatomi) kalkhaltigt material som bygger upp skelettet

benfisk (n, ut)
benfisk
  en individ eller art inom klassen benfiskar

bengal (n, ut)
nødblus, romerlys
  slags mindre fyrverkeripjäs

bengali (n, ut)
bengali
  ett indoariskt språk som talas i främst Bangladesh och östra Indien, där det är ett officiellt språk

bengalisk (adj)
bengalsk
  som rör Bengalen eller bengaler
  som rör språket bengali

bengalisk tiger (n)
bengalsk tiger
  en underart (Panthera tigris tigris) till kattdjuret tiger

benhus (n, neut)
ossuarium
  byggnad (hus) vid kyrkogård där ben förvaras, som råkat grävas upp ur gravar

beninier (n, ut)
beniner
  invånare i Benin eller med beninsk härkomst

benjaminfikus (n, ut)
birkefigen, kvælerfigen, stuebirk
  en växtart (Ficus benjamina) inom växtfamiljen mullbärsväxter (Moraceae); individ av arten benjaminfikus

bensin (n, ut)
benzin
  slags bränsle för en viss typ av förbränningsmotorer där bränslet sprutas in i en kammare och aktivt antänds av en gnista; består av en blandning av olika flytande kolväten

bensinpump (n, ut)
benzinstander
  inrättning på en bensinstation där man tankar bilar, vardagligt bara kallat pump
benzinpumpe
  (fordonsteknik) pump som matar bensin från bilens tank till motorn

bensinstation (n, ut)
tankstation, benzinstation
  anläggning med bensinpumpar för tankning av fordon

benskena (n, ut)
benskinne

benskörhet (n, ut)
knogleskørhed, osteoporose
  (sjukdomar) sjukdom som innebär minskad benstyrka genom och urkalkning av skelettet

bentonit (n, ut)
bentonit

berg (n, neut)
bjerg
  (naturgeografi) topografisk formation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

bergand (n, ut)
bjergand

bergart (n, ut)
bjergart

bergbana (n, ut)
kanelbane
  typ av spårtrafik med större stigningsvinkel än vad som är normalt för järn- och spårväg

bergek (n, ut)
vintereg
  (exemplar av) trädslaget (Quercus petraea) i släktet ekar

bergfink (n, ut)
kvækerfinke

bergklint (n, ut)
bjergknopurt
  en art (Cyanus montana) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); Arten klassades tidigare in under klintsläktet (Centaurea).

bergkristall (n)
bjergkrystal
  farglös kristall av kvarts

berglärka (n, ut)
bjerglærke

bergsbestigare (n, ut)
bjergbestiger
  person som ägnar sig åt bergsbestigning

bergsbestigning (n, ut)
bjergbestigning
  det att bestiga ett berg

bergskam (n, ut)
bjergkam

bergskedja (n, ut)
bjergkæde
  större område med sammanhängande bildning av berg

bergspass (n, neut)
bjergpas

bergstopp (n, ut)
bjergtop
  /området kring/ högsta punkten på (en del av) ett berg

bergstrakt (n, ut)
bjerglandskab, bjergområde
  markområde vars karaktär kännetecknas av berggrunden

bergtaga (v)
bjergtage
  (folktro) taga in till sig i berget

bergtita (n)
bjergmejse
  (individ av) arten Poecile gambeli i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

bergtunga (n, ut)
rødtunge
  en fiskart (Microstomus kitt) inom ordningen plattfiskar (Pleuronectiformes); individ av denna art

berguv (n, ut)
stor hornugle

beriberi (n, ut)
beriberi
  en bristsjukdom (brist på B-vitamin)

beriden (adj)
bereden
  som rider på häst i tjänst

berika (v)
berige
  (transitivt) göra rik(are)
  (bildligt) tillsätta

berkelium (n, neut)
berkelium

berlinerblått (n)
berlinerblåt
  färgämne av mörkblå (berlinerblå) kulör, ett salt av järnferrocyanid

beryllium (n, neut)
beryllium
  den enklaste alkaliska jordartsmetallen och det fjärde lättaste grundämnet; grundämne med symbol Be och atomnummer 4

berylliumbromid (n, ut)
berylliumbromid
  en kemisk förening av brom och beryllium, BeBr3

berylliumfluorid (n)
berylliumfluorid
  kemisk förening av fluor och beryllium

berylliumjodid (n)
berylliumiodid
  kemisk förening av beryllium och jod

berylliumklorid (n)
berylliumklorid
  kemisk förening av beryllium och klor

berylliumnitrat (n)
berylliumdinitrat, berylliumnitrat
  kemisk förening av kväve, syre och beryllium

berylliumsulfat (n)
berylliumsulfat
  (oorganisk kemi) en kemisk förening av svavel, syre och beryllium, BeSO4

berätta /beˈrɛta/ (v)
fortælle
  säga (eller skriva) något (som innehåller speciellt relevant information) till en annan individ

berättelse (n, ut)
fortælling

berömd (adj)
berømt
  välkänd och mer eller mindre positivt värderad

besittning (n, ut)
besiddelse
  (juridik) faktisk rådighet över saker eller rättigheter

besjäla (v)
besjæle
  låta betrakta någonting som om det vore levande

besked (n, neut)
besked
  (officiell) upplysning, meddelande

beskjutning (n, ut)
beskydning
  det att beskjuta eller bli beskjuten

beskriva (v)
beskrive
  (oftast detaljerat och utförligt) tala om/informera om någon eller något, i syfte att ge en bild (eller ett signalement) av den/det

beskrivning (n, ut)
beskrivelse
  vägledning för hur något skall utföras

beslut (n, neut)
beslutning, afgørelse

beslutsam (adj)
beslutsom
  som har förmåga att snabbt fatta beslut

beslutsamhet (n, ut)
beslutsomhed
  det att vara beslutsam, att ha förmåga att fatta beslut

beslutsfattande (n, neut)
beslutningstagning
  aktiviteten att komma till ett beslut

besman (n, neut)
bismervægt
  handvåg (graderad stång med flyttbart handtag och tyngd i ena änden)

besserwisser (n, ut)
Kloge Åge
  person som gärna märker ord och påpekar andras, ofta språkliga, misstag

best (n, ut)
bæst
  (vilt) argsint djur; odjur
  omänskligt grym människa

bestick (n, neut)
bestik

bestjäla (v)
bestjæle
  stjäla från (någon)

bestraffa (v)
bestraffe
  straffa, ge bestraffning, utdela påföljd (mot någon som överträder lagen, regler eller dylikt)

bestråla (v)
bestråle
  utsätta för strålar

beställa (v)
bestille
  begära att få något, speciellt något som tar tid att få levererat; speciellt om mat på restaurang och produkter eller tjänster som måste begäras i förväg

beställning (n, ut)
bestilling

besvara (v)
besvare

besvikelse (n, ut)
skuffelse
  upplevelse av att en önskan inte blivit uppfylld; känslan när någon är besviken

besättning (n, ut)
besætning
  uppsättning personer som sköter viss enhet (t.ex. fartyg, flygplan, stridsfordon, fästning, e.d.)

besök (n, neut)
besøg

besöka (v)
besøge

besökstid (n, ut)
besøgstid
  tidsperiod då någon, ofta en institution, tar emot besökare
  tid då ett besök börjar eller pågår, ofta till en institution

beta (n)
roe
  (växter) ett släkte växter i familjen Amaranthaceae, samt arten Beta vulgaris i detta släkte

beta (v)
græsse
  äta av växtlighet; gå på bete, använda (fält, mark, äng) för bete

betala /beˈtɑːla/ (v)
betale
  ge pengar eller något annat värdefullt till någon annan, ofta för att erhålla något i utbyte

betalning /bɛˈtɑːl.nɪŋ/ (n, ut)
betaling

bete (n)
stødtand
  stor (hörn)tand som då det handlar om djurs betar ofta används som (gräv)verktyg eller vapen

beteende (n, neut)
adfærd
  det sätt en varelse (eller grupp) eller ting uppför sig på (medvetet eller omedvetet)

betjäning (n, ut)
betjening
  det att betjäna; utförande av uppgift(er) åt kund(er) som led i försäljning eller tjänster

betona (v)
understrege
  framhäva något för att markera att det har betydelse

betong (n, ut)
beton
  (material) byggnadsmaterial som består av bergmaterial (ballast) sammanbundet av cementpasta (cement och vatten)

betongblandare (n, ut)
cementblander
  (teknik) maskin som används för att blanda cement, grus, sand och vatten till betong

betongdjungel (n, ut)
betonjungle
  (idiomatiskt) en stadsmiljö vars miljö till hög grad består av betongbyggnader och av liknande material, särskilt om miljöer som saknar inslag av grönska och därför upplevs karga, motbjudande, och/eller rentav otrygga

betongelement (n, neut)
betonelement
  (byggnadsteknik) delar (element) av betong som framställs i fabrik (prefabriceras) innan de används i byggen

betoning (n, ut)
tryk
  (lingvistik) betecknande vilken stavelse man lägger trycket på när man uttalar ett ord, tryckaccent, tonvikt

betraktelse (n, ut)
betragtning
  det att rikta tanken på något eller ta med det i räkningen

betsel (n, neut)
bidsel
  remtyg och bett som används för att behärska och styra en häst eller annat rid- eller dragdjur

bett (n, neut)
bid
  det att bita
  något som bitits av; en tugga
  (anatomi) uppsättning tänder

betyda (v)
betyde
  ha som innebörd
  vara viktig (för någon)
  med säkerhet resultera i

betydelse (n, ut)
betydning
  vad något (budskap) talar om, avser eller menar
  bidragande faktor (vikt) i ett visst sammanhang eller för en viss person

betyg (n, neut)
karakter
  bedömning av prestation inom skolundervisning; värde som anger hur pass bra en elev eller student tagit till sig innehållet i en kurs, eller hur pass bra eleven utfört en enskild uppgift (såsom en tentanen/skrivning/ett prov)

betygsinflation (n, ut)
karakterinflation
  (utbildningsväsende) oönskat fenomen inom utbildningen att utdela till studenter som grupp med tiden allt bättre betyg utan någon höjning av prestationer

beundra (v)
beundre
  anse, tycka eller känna att någon eller något har mycket goda egenskaper (exempelvis intelligens, kompetens, begåvning etc.)

beundran (n, ut)
beundring
  det att anse, tycka eller känna att någon eller något har goda egenskaper (intelligens, kompetens, begåvning etc.); det att beundra

bevaka (v)
bevogte

bevakningslista (n, ut)
overvågningsliste

bevandrad (adj)
bevandret
  som är kunnig och beläst; lärd (i synnerhet genom erfarenhet)

bevara (v)
bevare
  skydda från förändringar, vidmakthålla (något) i ursprungligt skick

bevattningstimer (n, ut)
vandingsur
  timer för bevattning; som slår på eller av vattnet vid vissa tider

bevilja (v)
indvilge, indvillige
  godkänna att någon får något som den begärt, till exempel en viss summa pengar eller ett tillstånd (att göra något)

bevingad (adj)
bevinget
  som har vingar

bevingat ord (n)
bevinget ord

bevis (n, neut)
bevis
  resonemang eller fakta som visar riktigheten i något
  omisskännligt tecken på något

bevisa (v)
bevise
  för sig själv eller annan person göra det uppenbart att något är sant

bevisbörda (n, ut)
bevisbyrde
  ansvaret för att bevisa ett påstående

beväpna (v)
bevæbne

bi (n, neut)
bi
  (insekter) en typ av solitära eller sociala/kolonibildande steklar, livnär sig på pollen och nektar och producerar honung; mer specifikt om ett fåtal arter som sköts om av människor för produktion av honung, särskilt det europeiska honungsbiet

bibel (n, ut)
bibel
  (kristendom) exemplar av Bibeln; bok som innehåller det gamla och det nya testamentet eller de största och viktigaste delarna från de båda testamentena; upplaga av nämnda bok; (utvidgat, bildligt) text som för någon besitter samma auktoritet som bibeln gör för en kristen

bibliotek (n, neut)
bibliotek
  byggnad avsedd att innehålla en större mängd böcker, tidskrifter o.dyl., skött av speciell personal
  samling av böcker, tidskrifter och dylikt
  (data) samling av hela program eller delar av program som hör ihop

bibliotekarie /bɪbl.ɪ.ʊ.tɛkˈɑːr.ɪˌɛ/ (n, ut)
bibliotekar
  person som arbetar i ett bibliotek, bland annat med att hjälpa människor med litteratur; en yrkestitel

biblisk (adj)
bibelsk

bidra (v)
bidrage
  skänka något, vanligen tid, pengar eller immateriella tillgångar såsom kunskap
  vara en del av orsaken bakom

bidrag (n, neut)
bidrag
  insats som del av större helhet

bidragsgivare (n, ut)
bidragsyder

bidé (n, ut)
bidet
  tvättställ för tvättning av underlivet

bieffekt (n, ut)
sidegevinst
  effekt som uppstår till följd av en annan avsedd effekt

biflod (n, ut)
biflod

bikini (n, ut)
bikini
  tvådelat klädesplagg för kvinna, med en del som täcker brösten och en del som fungerar som åtsittande mycket korta byxor, avsett att användas när personen badar

biktstol (n, ut)
skriftestol
  litet rum i en kyrka dit kristna (särskilt katoliker) går för att bekänna sina synder

bikupa (n, ut)
bistade, bikube, stade
  behållare tillverkad av människor, i vilken bin hålls för sin honung

bil (n, ut)
bil, automobil
  (fordon) automobil, personbil, bil (2.) avsedd för transport av ett fåtal personer (lastbilar och bussar ingår inte)

bilbarnstol (n, ut)
autostol
  speciell stol som placeras i ett säte i en bil och som (mindre) barn skall sitta i

bilbrand (n, ut)
bilbrand
  brand i bil /vilken förstör hela bilen/

bild (n, ut)
billede
  visuell, vanligen tvådimensionell, representation av ett föremål; något som kan uppfattas med synen, särskilt ett fotografi eller en illustration
billede, forestilling
  den (spontana) föreställning någon har om något; hur någon tänker eller föreställer sig något

bildande (n, neut)
dannelse
  det att bilda

bildning (n, ut)
dannelse
  utveckling av en persons kunskaper och (intellektuella) färdigheter, speciellt genom studie av god litteratur (och som även medför en förfinad eller mer sofistikerad personlighet)

bildstorm (n, ut)
billedstorm
  folkrörelse som (med religiösa eller politiska motiv) syftar till att förstöra eller avlägsna bilder, ikoner och andra symboler i helgedomar för att de inte anses gå hand i hand med tidens politiska eller religiösa uppfattning

bildörr (n, ut)
bildør
  dörr på en bil

bilist (n, ut)
bilist

biljard (n, ut)
billiard
  ett tal, tusen biljoner = 1015 = 1 000 000 000 000 000
billard
  (sport) spel som spelas på tygklädda bord med bollar och käpp och som indelas i tre grenar: pool, carambole (karamboll) och snooker

biljett (n, ut)
billet
  (kollektivtrafik, luftfart) färdbevis; intyg (i pappersform i form av ett kort eller digitalt och normalt köpt för pengar) som visar att en passagerare betalat erforderlig avgift för att få resa med ett färdmedel (tåg, buss, flygplan, m.m.)

biljettpris (n, neut)
billetpris
  pris för en biljett (t.ex. i kollektivtrafiken eller till en föreställning eller ett evenemang)

biljon (n, ut)
billion
  ett tal; 1012 = 1 000 000 000 000 = 1 miljon miljoner = tusen miljarder

billig (adj)
billig
  som har lågt pris; som inte kostar mycket
  som tillhandahåller lågt pris
  (bildligt) som uppnås genom låga och ovärdiga medel

biltrafik (n, ut)
biltrafik

biltransportfartyg (n, neut)
biltransportskib
  (sjöfart) fartyg för transport av bilar

biläggarugn (n, ut)
bilæggerovn
  (byggnadsteknik) ugn som eldas från ett angränsande rum

binamn (n, neut)
binavn, slængenavn
  inofficiellt personnamn (stundom på spe eller skämt) som används i tillägg jämte en persons officiella förnamn/huvudnamn/dopnamn

bindestreck (n, neut)
bindestreg
  (typografi) skiljetecknet "-", använt för att avstava och i vissa speciella sammansättningar (t.ex. ”7-åring”, "SVT-satsning”, ”CO2-molekyl”, ”Harry Potter-fantast” och ”hund- och kattmat”)

bindgalen (adj)
bindegal
  (vardagligt) fullkomligt tokig

bindväv (n, ut)
bindevæv
  (histologi) typ av vävnad i en familj av vävnadstyper som utgör stödjematerial i kroppen (fyller ut, skyddar, stödjer, isolerar, binder ihop) och består av diskreta celler utspridda i en omfattande extracellulär matris (som produceras och underhålls av cellerna); vissa författare räknar benvävnad, broskvävnad och fettvävnad som bindväv (utöver den fibrösa bindväven i t.ex. huden, GI-kanalen och senor)

binjure (n, ut)
binyre
  (fysiologi, anatomi) endokrin körtel (glandula suprarenalis) precis ovanför varje njure

binjurebark (n, ut)
binyrebark
  (anatomi) de yttre delarna (barken, cortex) hos en binjure (glandula suprarenalis)

binjuremärg (n, ut)
binyremarv
  (anatomi) de inre delarna (märgen, medulla) hos en binjure (glandula suprarenalis), som producerar och frisätter adrenalin och noradrenalin vid stimulering från preganglionära sympatiska nervfibrer

biodlare (n, ut)
biavler
  person som håller honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biofilm (n, ut)
biofilm
  film som visas på biografer

biogas (n, ut)
biogas
  gasformigt biobränsle som bildas vid anaerob (syrefri) nedbrytning av organiskt material och kan ersätta fossilgas

biogeografi (n, ut)
biogeografi
  vetenskapen om djurs och växters geografiska utbredning

biogeokemi (n)
biogeokemi
  vetenskapen om biologiska, geologiska, kemiska och fysikaliska processer som styr de kemiska grundämnenas och föreningarnas flöden i naturen

biograf (n, ut)
biograf
  (större) lokal (salong) i vilken film visas (för betalande gäster) på stor bildskärm eller duk (med projektor) tillsammans med ljud, oftast i utbildnings- eller nöjessyfte

biografi (n, ut)
biografi
  (litteratur) redogörelse (berättelse) om en (verklig) persons liv

biokemi (n, ut)
biokemi

biolog (n, ut)
biolog

biologi (n, ut)
biologi
  vetenskapen om levande organismer och deras samspel

biologisk (adj)
biologisk
  som rör vetenskapen biologi

biom (n, neut)
biom
  (biologi) ansamling av levande organismer (växter och djur)

biosalong (n, ut)
biografsalon
  (större) rum i vilken film spelas upp på stor skärm eller duk (via projektor) med ljud inför publik; rum på en biograf där själva filmuppspelningen äger rum och åskådarna sitter

biotin (n, neut)
biotin
  (biokemi) vattenlösligt vitamin som medverkar vid cellernas karboxyleringsprocesser och katalyserar syntesen av fettsyror och hemoglobin

biotop (n, ut)
biotop
  (ekologi, typologi) naturområde med enhetlig miljö (enhetligt system av markbeskaffenhet, vegetation, djurliv och andra samverkande faktorer)

bipolär (adj)
bipolar, bipolær
  som har två poler
  som har bipolärt syndrom

bisak (n, ut)
biting
  något som är mindre viktigt

bisarr (adj)
bizar
  underlig, besynnerlig, egendomlig

bisats (n, ut)
bisætning, ledsætning

bisexualitet (n, ut)
biseksualitet

biskop (n, ut)
biskop, bisp
  föreståndare för ett kyrkligt stift

biskopsdöme (n, neut)
bispedømme
  (kristendom) område som styrs av en biskop

biskopsmöte (n, neut)
bispemøde
  möte mellan en grupp biskopar inom ett visste geografiskt område

biskopsstol (n)
bispestol, bispesæde
  var i de fornkristna kyrkorna den stol i kyrkan som var avsedd för biskopen

bismak (n, ut)
afsmag, bismag
  otrevlig smak som visar sig jämte förväntan

bisonoxe (n, ut)
bison
  en art (Bison bison) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten bisonoxe

bistånd (n, neut)
bistand
  stöd till u-land

biståndsminister (n)
bistandsminister, udviklingsminister
  minister i ett lands regering som ansvarar för biståndspolitiken

bita /ˈbìːta/ (v)
bide
  (transitivt) ta tag i något med tänderna (särskilt för att äta eller attackera)

bita i det sura äpplet (v)
bide i det sure æble
  (idiomatiskt) tvingas göra något som man inte vill, t.ex. något obehagligt; vara tvungen att foga sig

bitsilver (n, neut)
brudsølv

bitterhet (n, ut)
bitterhed
  det att vara bitter

bittermandel (n, ut)
bittermandel
  en varietet av mandel och vars frön, bittermandlarna, ofta används i bakverk och dylikt

bittersöt (adj)
bittersød
  både bitter och söt

bivack (n, ut)
bivuak
  (trupps) nattläger i provisoriskt skydd såsom tält, snökoja eller vindskydd, eller under bar himmel

bivax (n, neut)
bivoks
  vax som framställs av bin

biverkning (n, ut)
bivirkning
  (medicin) oönskad effekt, exempelvis av läkemedel

bivråk (n, ut)
hvepsevåge

biätare (n)
biæder
  en art (Merops apiaster) inom fågelfamiljen biätare (Meropidae); individ av arten biätare
biædere, biæder
  individ inom familjen biätare

bjuda /ˈbjʉ̀ːda/ (v)
invitere, indbyde
  låta (någon) komma som gäst

bjugg (n, neut)
byg
  (ålderdomligt, dialektalt) korn; växt av släktet Hordeum

bjälke (n, ut)
bjælke
  balk tillverkad av timmerstock

bjälklag (n, neut)
bjælkelag
  en bärande byggnadsdel som från endera över- eller undersidan, avgränsar olika våningar i en byggnad

bjällra (n, ut)
bjælde
  en slags mindre klocka (slagverk), ibland stängd nedtill med en korsöppning eller annan perforering med en instängd lös kula som kläpp

bjärt (adj)
grel
  som framträder tydligt genom sina färger; lysande och grann

bjässe (n, ut)
bamse, kæmpe
  en stor varelse, sak eller person, ofta använt i överförd betydelse

björk (n, ut)
birk
  exemplar eller trädslag i släktet björkar (Betula)

björkna (n, ut)
flire
  en art (Abramis bjoerkna) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten björkna

björkris (n, neut)
birkeris
  antal sammanbundna kvistar från ett björkträd

björksav (n, ut)
birkesaft
  sav som utvinns ur björkträd

björkskog (n, ut)
birkeskov
  skog företrädesvis bestående av björkar

björksopp (n, ut)
brun birke-rørhat, brun birkerørhat
  en svampart (Leccinum scabrum), i släktet strävsoppar (Leccinum); exemplar av denna art

björktrast (n, ut)
sjagger

björn (n, ut)
bjørn
  (däggdjur) individ av någon art inom familjen Ursidae, vanligtvis från släktet Ursus; stort rovdjur med tjock päls

björnbär (n, neut)
brombær

björnfloka (n)
almindelig bjørneklo
  art (Heracleum sphondylium) i familjen flockblommiga växter

björnmossa (n)
almindelig jomfruhår
  en art (Polytrichum commune) i divisionen bladmossor (Bryophyta)

björntjänst (n, ut)
bjørnetjeneste

björntråd (n, ut)
kinesertråd
  kraftig niotrådig, dubbeltvinnad bomullstråd och sytråd som använts vid sömnad

björnunge (n, ut)
bjørneunge
  unge till björn

blad (n, neut)
blad
  (botanik) del av växt som sticker ut från stammen eller stjälken
  pappersark, exempelvis i en bok
  platt del av skärande verktyg eller vapen, egg
blad, avis
  (vardagligt) tidning

bladbagge (n)
bladbille
  individ av familjen Chrysomelidae i ordningen skalbaggar (Coleoptera)

bladlus (n, ut)
bladlus
  insekt(sfamilj) som lever av att suga näring ur växter

bladlös (adj)
bladløs
  utan blad

bladnerv (n)
bladnerve
  vardagligt språk för vävnad som leder vätska i ett växtblad

bladrosett (n)
bladroset
  ett arrangemang av bladen på en växt

bladskärarmyra (n, ut)
bladskærermyre
  någon av flera myrarter i släktena Atta och Acromyrmex i underfamiljen ettermyror (Myrmicinae) som gemensamt har ovanan att med bita loss bladbitar tills bara de grövre bladnerverna återstår; individ av sådana myror

bladstekel (n)
bladhveps
  individ av familjen Tenthredinidae i underordningen växtsteklar

bladvass (n, ut)
tagrør
  individ av arten Phragmites australis i växtfamiljen gräs

blaggarn (n, neut)
blårgarn
  (egentligen tyg av blånor) en sorts mycket grovt tyg (t ex säckväv)

blaj (n, neut)
pladder
  (slang) något fullständigt oviktigt, irrelevant och fånigt

blamage (n, ut)
blamage
  skam, yttrande eller handling som man får skämmas för

blamera (v)
kvaje
  (reflexivt) skämma ut sig, göra sig löjlig

bland (preposition)
blandt
  som en del av en större helhet
  betecknar något eller någon som befinner sig i en samling (större till antalet) namngivna saker

bland annat (adv)
blandt andet
  till exempel

blanda (v)
blande

blandband (n, neut)
mixtape
  (musik) kasettband med egensammansatt blandning av musik

blandekonomi (n, ut)
blandingsøkonomi
  blandningen mellan de ekonomiska systemen planekonomi och marknadsekonomi

blandform (n)
blandform
  företeelse med en blandning av två andra företeelsers egenskaper

blandfärg (n)
blandingsfarve
  färg skapad genom att blanda två primära färger

blandning (n, ut)
blandning
  något som består av flera olika komponenter eller aspekter sammanfogade

blandras (n, ut)
blandingsrace
  ett resultat av korsning mellan (hus)djur av två olika raser eller med minst en förälder som är blandras, oftast om hundar

blandskog (n, ut)
blandingsskov
  skog som har en betydande förekomst av minst två olika trädslag

blandspråk (n, neut)
blandingssprog
  (lingvistik) ett språk som är en blandning mellan två språk

blankett (n, ut)
blanket, formular

blankning (n)
shortselling
  en ekonomisk term som innebär att man säljer finansiella instrument som till exempel aktier som man inte äger

blanksteg (n, neut)
blanktegn

blankvapen (n, neut)
blankvåben

blankvers (n, ut)
blankvers
  orimmad jambisk vers med fem versfötter i varje versrad

blannevann (n)
blandevand
  (skånska) dryck som man blandar ut spriten med när man groggar, vanligtvis alkoholfri eller med väsentligen lägre alkoholhalt än spriten ifråga

blask (n, neut)
sjask
  (vardagligt) dryck av dålig kvalitet (t.ex. utspädd med vatten)

blaska (n, ut)
sprøjte
  (slang) (framförallt kvälls-) tidning

blast (n)
toppe
  (botanik) blad och stjälkar hos rotfrukter

blazer (n, ut)
blazer
  udda kavaj

bleck (n, neut)
blik
  (metallurgi) stålplåt överdragen med tenn; vardagligt även: tunn metallplåt

bleckblåsinstrument (n, neut)
messingblæser
  blåsinstrument med klockformat munstycke, vanligen tillverkade av mässing

bleckplåt (n, ut)
blikplade
  (material) förtennad stålplåt

blek (adj)
bleg
  som upplevs ha sämre lyster än vad som förväntas

blek fetknopp (n)
bleg stenurt
  (växter) en växtart (Sedum hispanicum) inom familjen fetbladsväxter (Crassulaceae); exemplar av denna art

blek taggsvamp (n)
almindelig pigsvamp
  en svampart (Hydnum repandum), i släktet blektaggsvampar (Hydnum); exemplar av denna art

bleka (v)
blege
  få att bli blek(are)

blekansikte (n, neut)
blegansigt
  person med ljus hy

bleke (n)
havblik
  (meteorologi, sjöfart) stiltje

blekfet (adj)
blegfed
  blek och fet

blekmedel (n)
blegemiddel
  kemikalie som används vid blekning, det vill säga avlägsnande av färgämnen eller vitfärgning

blekna (v)
blegne, falme

blekning (n, ut)
blegning
  det att bleka något

bleksot (n)
blodmangel
  (ålderdomligt) järnbrist, blodbrist, vanligen drabbande flickor i tonåren

blemma (n, ut)
blegne
  liten blåsa, kvissla

blessyr (n, ut)
sår
  (strids)skada, sår

bli /bliː/ /bɨː/ (v)
blive
  förbli, bevaras i samma tillstånd, bli kvar, dröja (kvar), stanna (kvar), behålla sin plats
  börja vara, genomgå förändring till nytt varande

blick (n, ut)
blik
  målmedvetet åtstadkommen vridning av ögonen för att se något; riktning motsatt till den riktning som i ögonen fallande ljuset kommer ifrån

blicka (v)
se, skue

blickfält (n)
synsfelt
  område, inom vilket ögat, under det att huvudet hålls orörligt, med sina egna rörelser kan fixera föremål

blickfång (n, neut)
synsfelt
  område som direkt överskådas av blicken
fokus
  fokus av uppmärksamhet

blida /ˈblìːda/ (n, ut)
blide
  (ålderdomligt) en sorts medeltida belägringsvapen bestående av en träställning med en kastarm försedd med en motvikt i en änden
tøvejr
  (meteorologi) blidväder, töväder

blind (adj)
blind
  som innebär total avsaknad av syn, som inte kan se; som har ett synfel
  (bildligt) som inte tar hänsyn till riktiga omständigheter; som saknar omdöme; förblindad

blindbock (n, ut)
blindebuk
  (lekar) lek där en person med förbundna ögon måste fånga någon av de andra deltagarna

blindbroms (n, ut)
blindbremse, guldklæg
  individ av tvåvingearten Chrysops relictus, som ingår i släktet Chrysops och familjen bromsar

blindgångare (n, ut)
blindgænger
  granat eller bomb som inte exploderade vid nedslaget

blindhet /ˈblɪndˌheːt/ (n, ut)
blindhed

blindnässla (n)
døvnælde
  vitplister; kransblommig växt inom Plisterordningen

blindorm (n, ut)
blindorm

blindskrift (n, ut)
blindeskrift
  skrift skapad för att avläsas med hjälp av fingrarnas beröring av ett reliefartat mönster på ett underlag

blindtarm (n, ut)
blindtarm
  (anatomi) den första delen (caecum) av tjocktarmen

bling-bling (n, neut)
blingbling
  (vardagligt) glittriga smycken

blingbling (n, neut)
blingbling
  (vardagligt) pråliga glimmande smycken

blinkande (n, neut)
blinken
  det att blinka

blinkljus (n, neut)
blinklys
  körriktningsvisare; anordning på vägtrafikfordon och spårvagnar, med vilken föraren visar sin avsikt att svänga

blixt (n, ut)
lyn
  (meteorologi) (den strimma av ljus som synes på himlen vid en) atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska
blitz, lyn
  (foto) mycket ljusstark lampa på fotokamera, avsedd att vid fotografi lysa upp motivet framför kameran

blixtanfall (n, neut)
lynangreb
  (militärt) snabbt utfört militäranfall med syftet att vinna över motståndaren genom att angripa dem oförberedda

blixtkrig (n, neut)
lynkrig
  snabbt och kortvarigt anfallskrig

blixtlås (n, neut)
lynlås
  anordning för att kunna snabbt sammanfoga och skilja tygstycken gång på gång

blixtnedslag (n, neut)
lynnedslag
  det att en blixt (vid åska) träffar marken eller en struktur som utgår från marken

block (n, neut)
blok
  större stycke (av något material, t.ex. sten)

blockera (v)
blokere

blockering (n, ut)
blokering
  det att blockera

blockflöjt /˘blɔkfløjt/ (n, ut)
blokfløjte
  träblåsinstrument

blod (n, neut)
blod
  (fysiologi, medicin) röd vätska som cirkulerar i levande djur och tillhandahåller cellerna med näring och syre och består av blodplasma och blodkroppar

blodapelsin (n, ut)
blodappelsin
  typ av apelsin som har rödaktigt fruktkött och odlas främst på Sicilien

blodbad (n, neut)
blodbad

blodbok (n, ut)
blodbøg
  (träd) bok med purpurfärgade blad; Fagus sylvatica purpurea

bloddopning (n, ut)
bloddoping
  (sport) det att avlägsna en mängd blod från en idrottare långt före en tävling och återinjicera det kort innan (vilket ökar blodets syresättning)

bloddroppe (n, ut)
bloddråbe
  droppe med blod

blodfläck (n, ut)
blodplet
  fläck (på någon yta) bestående av blod

blodflöde (n, neut)
blodstrøm
  flöde av blod /i ett blodkärl i en levande organism/

blodförgiftning (n, ut)
blodforgiftning
  (medicin) oegentlig medicinsk term som betecknar sepsis; ett potentiellt dödligt tillstånd med en kraftig generell inflammatorisk reaktion, orsakad av en infektion

blodförsörjning (n, ut)
blodforsyning, blodtilførsel
  försörjning av blod

blodgivare (n, ut)
bloddonor
  person som låter sig tappas på blod för användning i sjukvården

blodgrupp (n, ut)
blodtype

blodhund (n, ut)
blodhund
  en hundras (känd för dess goda luktsinne)

blodig (adj)
blodig

blodigel (n, ut)
blodigle, lægeigle

blodkropp (n, ut)
blodlegeme
  (fysiologi) en av de celler som ingår i rent blod

blodkärl (n, neut)
blodkar
  (fysiologi) någon mer eller mindre välavgränsad del av det rörsystem som tillhör cirkulationssystemet och som transporterar blod i kroppen

blodomlopp (n, neut)
blodomløb
  organsystem som transporterar blod och andra ämnen mellan celler i djur- och människokroppar

blodplätt (n, ut)
blodplade
  trombocyt

blodprov (n, neut)
blodprøve
  en mängd blod som tagits från en patient eller ett (levande) djur i syfte att genom biokemiska analyser på provet erhålla information om patientens eller djurets kroppsliga tillstånd; själva aktiviteten att extrahera blodet från patienten eller djuret; ett speciellt test som utförs på blodet

blodriska (n, ut)
gran-mælkehat, mælkehat
  en ätlig svampart (Lactarius deterrimus) i släktet riskor (Lactarius); exemplar av denna art

blodrot (n, ut)
tormentil
  en ört (Potentilla erecta) i släktet fingerörter i familjen rosenväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

blodränna (n, ut)
blodrille
  viktminskande hålkäl (konkav rand) längsmed ena eller vardera sidan en klinga
  (överfört) urholkad fåra i ett obduktionsbord varur blod och andra vätskor kan avrinna

blodröd (adj)
blodrød
  (färger) som har färgen blodrött; som har samma eller liknande färg som (torkat) blod eller rost har

blodsocker (n, neut)
blodsukker
  (medicin) (halten av) glukos i blodplasma

blodspår (n, neut)
blodspor

blodsugande (adj)
blodsugende
  som suger i sig blod från (levande) djur

blodsvittne (n, neut)
blodvidne
  kristen martyr

blodtryck (n, neut)
blodtryk
  (fysiologi) vätsketrycket i ett blodkärl (ofta underförstått en av de stora artärena direkt efter hjärtat)

blodtörst (n, ut)
blodtørst
  begär att orsaka våld

blogg /blɔgː/ (n, ut)
blog

bloggare (n, ut)
blogger
  (internet) person som skriver en blogg

bloggosfär (n, ut)
blogosfære

blomkruka (n, ut)
urtepotte

blomkål (n, ut)
blomkål
  (grönsaker) grönsak som är en varietet av arten kål (Brassica oleracea); det vetenskapliga namnet på varieteten är Brassica oleracea var. botrytis

blomma /blʊma/ (n, ut)
blomst
  (botanik) del av fröväxt, avsedd för fortplantning (medelst frukt och frö), ofta färgglad, vackert formad och doftande, blomster
  (vardagligt) blomsterväxt: växt (särskilt ört) med vackert färgade, formade och doftande fortplantningsdelar (blommor)

blomma /blʊma/ (v)
blomstre
  (botanik) utveckla, bilda eller ha blommor

blomsterkvast (n, ut)
blomsterkost
  bukett av blommor

blomstervagga (n, ut)
blomstervugge
  en växtart (Tradescantia spathacea) inom familjen himmelsblommeväxter (Commelinaceae); exemplar av denna växt

blomstringstid (n, ut)
blomstringstid
  den tid då allt är som bäst

blomställning (n, ut)
blomsterstand
  del av växt där blommor är samlade

blondin (n, ut)
blondine

bloss (n, neut)
fakkel, blus
  brinnande sticka; fackla
drag, hiv
  det att dra in tobaksrök

blot (n, neut)
blot
  inom asatron en religiös rit bestående av offer till asagudarna

blota (v)
blote
  (asatro) förrätta blot d.v.s. rituellt offra gåvor till fornnordiska gudar

blotfest (n, ut)
blotgilde
  (asatro) festligt firande som följer efter ett blot

blotplats (n, ut)
blotplads
  (asatro) plats där hedningar håller blot

blottande (n, neut)
blottelse
  det att blotta

blottare (n, ut)
blotter
  person som, av sexuell drift, visar sina egna könsdelar för okända människor

bluff (n, ut)
bluff
  lögn och bedrägeri; försök att verka bättre än man är

bluffmakare (n, ut)
bluffer
  person som regelbundet bluffar andra för egen vinning

blund (n)
blunder
  (kort) sömn, tupplur

blunder (n, ut)
bommert, brøler
  (grovt) misstag eller förbiseende, i synnerhet ett sådant som ens omgivning kan ha överseende med

blus (n, ut)
bluse

bly (n, neut)
bly
  ett grundämne med atomnummer 82, atommassa 207 och symbolen Pb

blyerts (n, ut)
blyant
  material bestående av en blandning av grafit och lera som på papper gör mörka märken, och därmed fungerar utmärkt att skriva med; materialet i stiftet i en blyertspenna

blyertspenna (n, ut)
blyant

blyfri (adj)
blyfri
  fri från bly, som inte innehåller bly, vars halt av bly (blyhalt) understiger ett gränsvärde
  utan tillsats av bly (i bensin)

blygdben (n, neut)
skamben
  (anatomi) skelettdel som utgör den främre delen av bäckenet

blygdkapsel (n, ut)
skamkapsel
  (historia) en tygpåse som täckte mannens genitalier under en tidsperiod (renässans, 1500-tal) då hosor ännu användes i stället för byxor och skörten på mannens kjortel kortats mycket

blygdläpp (n, ut)
skamlæbe, kønslæbe
  (anatomi) någon av de två yttre (labia majora, singularis: labium majus) eller två inre (labia minora, singularis: labium minus) hudveck i vulva vilka omger slidöppningen, urinrörsöppningen och klitoris, en på varje sida

blyghet (n, ut)
generthed
  det att vara blyg

blygsam (adj)
beskeden
  som inte skryter utan är ödmjuk och endast i mycket ringa omfattning berättar om sin egen förträfflighet, speciellt när den senare är nämnvärd
  obetydlig, ointressant, liten, måttligt imponerande, inte anmärkningsvärd

blygsamhet (n, ut)
beskedenhed
  karaktärsdrag av att vara blygsam; det att inte skryta eller framhäva sig själv

blygsel (n, ut)
skam, skamfølelse
  känsla av skam eller otillräcklighet inför egna eller andras handlingar; det att blygas

blyhaltig (adj)
blyholdig
  som innehåller bly, vars halt av bly (blyhalt) överstiger ett gränsvärde

bläck (n, neut)
blæk, sværte
  färgad vätska som används för att göra färgade märken på en yta, till exempel för att framställa text och bilder
  (zoologi) mörkt färgad vätska som djur, särskilt bläckfiskar, sprutar ut för att förvirra och förblinda förföljare

bläckfisk (n, ut)
blæksprutte

bläckhorn (n, neut)
blækhus

bläckpatron (n, ut)
blækpatron
  behållare med bläck eller färg (och kanske en mindre mängd elektronik) till bläckstråleskrivare

bländverk (n, neut)
blændværk
  gyckelspel; synvilla

bläs (n, ut)
blis
  smal vit fläck i pannan på en häst; häst med bläs

bläsand (n, ut)
pibeand

bläsgås (n, ut)
blisgås

blå (adj)
blå
  (färger) som har färgen blått; som har samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; som har en färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; som har en färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret

blå brännmanet (n)
blå brandmand

blå kärrhök (n)
blå kærhøg

blåbär /²blòːbæːr/ /¹bloːbær/ (n, neut)
blåbær
  (växter) lågväxande och rikt förgrenad växtart (Vaccinium myrtillus) i familjen ljungväxter, med blåsvarta bär och blålila fruktkött; växer vilt i skogsmarker i norra Europa

blåbärssoppa (n, ut)
blåbærsuppe

blågrå (adj)
blågrå
  grå med skiftningar av blått

blåhake (n, ut)
blåhals

blåklint (n, ut)
kornblomst
  en art (Centaurea cyanus) inom växtfamiljen korgblommiga växter; individ av arten blåklint

blåklocka (n, ut)
klokkeblomst, blåklokke, klokke
  en blomma (Campanula rotundifolia), blå till färgen och formad som en klocka

blåkopia (n, ut)
blåkopi

blåkråka (n, ut)
ellekrage

blåmes (n, ut)
blåmejse
  en art (Parus caeruleus) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten blåmes

blåmussla (n, ut)
blåmusling
  en art (Mytilus edulis) inom familjen blåmusslor (Mytilidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art

blåmögelost (n, ut)
blåskimmelost
  en sorts ost med blåaktigt mögel i

blåna (v)
blåne
  övergå i en blåaktig färg; ofta om företeelser i ett landskap som befinner sig på stort avstånd

blånor (n, neut)
blår
  (plurale tantum) sämre, kortare och grövre fibermaterial som avskiljs vid häckling av lin och hampa

blåsa (n, ut)
blære, vabel
  liten rundad böld på huden som innehåller vätska, orsakad av retning eller infektion
blære
  (anatomi) inre rundad bildning för vätska eller gas, som självständigt ord ofta om urinblåsan

blåsa (v)
blæse
  skicka utandningsluften i en alkoholmätare för att polisen kan avgöra om personen druckit alkohol och därmed begått rattfylleri

blåsinstrument (n, neut)
blæseinstrument
  instrument där ljud frambringas genom att en stående luftpelare sätts i vibration

blåsippa (n, ut)
blå anemone
  fanerogam av arten Hepatica nobilis; exemplar av denna art

blåstjärt (n, ut)
blåstjert
  (fåglar) ett föråldrat trivialnamn för fågelarten Tarsiger cyanurus, numera uppdelad i de två tidigare underarterna tajgablåstjärt och himalayablåstjärt

blåstjärtad biätare (n)
blåhalet biæder
  en art (Merops philippinus) inom fågelfamiljen biätare (Meropidae); individ av arten blåstjärtad biätare

blåtira (n, ut)
sæbeøje

blåtrast (n, ut)
blådrossel

blåval (n, ut)
blåhval
  en art (Balaenoptera musculus) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten blåval

blåögdhet (n, ut)
blåøjethed

blöda (v)
bløde
  förlora blod från cirkulationssystemet

blöja (n, ut)
ble
  plagg för spädbarn och yngre barn som ännu inte lärt sig att gå på pottan eller toaletten som fångar upp barnets avföring och urin

blöjbarn (n, neut)
blebarn
  barn som använder blöja

blöt /ˈbløːt/ (adj)
våd
  som har på sig vatten eller annan sorts vätska
  (vardagligt) som involverar (omfattande) intagande av alkohol
våd, blød
  (ålderdomligt) användning som innebär mjukhet

blötdjur (n, neut)
bløddyr
  individ eller art som tillhör blötdjuren (1.)

bo (n, neut)
rede, bo
  (zoologi) plats utsökt eller utbyggd av vissa djur (särskilt fåglar) där dessa kan sova, föda upp ungar, m.m.

bo (v)
bo

boa (n, ut)
boa
  långt klädesplagg som man har runt halsen
  boaorm

boardingkort (n, neut)
boardingkort

bock (n, ut)
buk
  hane av get och vissa andra hovdjur
  på ben stillastående anordning för verktyg eller stöd

bodelning (n, ut)
bodeling, skifte
  (juridik) delning mellan makars egendom vid äktenskapets upplösning genom den ene makens död eller äktenskapsskillnad

boendemiljö (n, ut)
boligmiljø
  omgivning runtom där någon bor

bofink (n, ut)
bogfinke
  en art (Fringilla coelebs) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten bofink

bog (n, ut)
bov
  (sjöfart) avrundad sida på ömse sidor av förstäven på fartyg
  styckningsdel, kött omkring skulderblad

boggi (n, ut)
bogie, boogie
  (fordonsteknik) underrede vridbart mot ett fordons eller en vagns kaross med oftast fyra hjul (två på varje sida), vilka sprider fordonets eller vagnens last på fler axlar, ökar lastförmågan och förbättrar kurvtagningen

bogsera (v)
bugsere

bogserbåt (n, ut)
slæbebåd
  båt som bogserar andra båtar

bohrium (n, neut)
bohrium

boj (n, ut)
bøje
  (sjöfart) flytande anordning avsedd för t.ex. förtöjning eller navigering; större flöte

bok /buːk/ (n, ut)
bog
  större mängd text som har, ska eller skulle kunna tryckas på ett större antal pappersark som är sammanfogade i en kant
  större antal hophäftade pappersark, utan hänsyn till eventuell text
bøg
  (träd) (exemplar av) trädslaget (Fagus sylvatica) i familjen bokväxter

bokaffär (n, ut)
boghandel

bokband (n, neut)
bind, bogbind
  bandpärm, yttre skal av en bok

bokbindare (n, ut)
bogbinder
  (yrken) person som binder böcker

bokbuss (n, ut)
bogbus
  buss innehållandes böcker för utlåning; resande bibliotek

bokföring (n, ut)
bogføring
  (redovisning) det att föra anteckningar över affärstransaktioner, debet- och kredituppställning

bokförlag (n, neut)
bogforlag
  företag som ger ut böcker

bokhandel (n, ut)
boghandel
  (ekonomi) handel med böcker
  affär som säljer böcker

bokhandlare (n, ut)
boghandler
  (yrken) person som handlar med böcker

bokharabinda (n, ut)
arkitektens trøst, sølvregn
  en växtart (Fallopia baldschuanica) inom familjen slideväxter (Polygonaceae); exemplar av denna art

bokklubb (n, ut)
bogklub

bokmagasin (n, neut)
bogmagasin
  magasin (lager) för böcker som inte ryms i bibliotekets öppna hyllor

bokmärke (n, neut)
bogmærke
  tunt objekt, ofta av papper, avsett att läggas i en bok för att märka en viss sida (avsedd att hitta till)
  (internet) digitalt lagrad webblänk som snabbt kan nås
glansbillede
  pappersbit(ar) med färgbild(er) som snarare än som bokmärke används som samlarbild(er)

bokmål (n, neut)
bokmål
  skriftspråk för det norska språket som används av större delen av den norsktalande befolkningen

bokollon (n, neut)
bog
  (botanik) trekantig nöt(frukt) av bok (Fagus sylvatica)

bokrea (n, ut)
bogudsalg
  (årlig) kampanj där en bokhandel tillfälligtvis rear ut sitt sortiment

bokstav (n, ut)
bogstav
  skrivtecken i ett alfabet som (oftast) motsvarar ett språkljud

bokstavsordning (n, ut)
alfabetisk rækkefølge

bolag /ˈbuːlɑːɡ/ (n, neut)
selskab
  företag

bolagsskatt (n, ut)
selskabsskat
  (beskattning) skatt på ett aktiebolags vinst

bolid (n, ut)
bolide
  (astronomi) synnerligen ljusstark meteor

bolin (n, ut)
bugline
  en sorts lina vid segling

bolivian (n, ut)
bolivianer

boliviansk (adj)
boliviansk
  som rör Bolivia

boll (n, ut)
bold
  (bollsport) runt, ofta mjukt föremål och ofta med förmåga att studsa, använt i vissa lekar och sporter
  en luftfylld sådan

bollkalle (n, ut)
bolddreng
  (bollsport) funktionär som har till uppgift att hålla reda på, och samla in, bollar som hamnat utanför planen

bollplank (n, neut)
boldmur, boldvæg
  (bildligt) en eller flera personer som hjälper till med att se tankar och idéer ur ett annat perspektiv eller kommer med kommentarer och förbättringsförslag

bollspel (n, neut)
boldspil
  spel eller sport i vilken man använder någon sorts boll

bolmört (n, ut)
bulmeurt
  en växtart (Hyoscyamus niger) inom familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

bolsjevik (n, ut)
bolsjevik
  äldre beteckning för rysk kommunist, särskilt om medlem i den ena av de två fraktioner som bildades efter en splittring av Rysslands socialdemokratiska arbetareparti 1903

bolsjevikisk (adj)
bolsjevikisk
  (historia, politik) som har att göra med bolsjevism

bolsjevism (n, ut)
bolsjevisme
  (politik) kommunism, socialism i Lenins tappning

bom /bʊm/ (n, ut)
bom
  (sjöfart) en rund stång fäst vid masten på en segelbåt, även om bogsprötets fasta förlängning samt om olika (vågräta) stänger för hissning

bomb (n, ut)
bombe
  sprängladdning, föremål avsett att sprängas i syfte att orsaka skada på personer och/eller egendom

bombardera (v)
bombardere
  beskjuta med bomber

bombardering (n, ut)
bombardement
  det att bombardera något

bombasm (n, ut)
svulstighed
  högtravande uttryckssätt, svulst

bombattentat (n, neut)
bombeaktion, bombeattentat
  händelse där en eller flera attentatsmän utlöser en bomb på en offentlig plats, vanligen i syfte att orsaka många döda och skadade och/eller stor materiell förstörelse

bombattrapp (n, ut)
bombeattrap
  något som ser ut som en bomb men som i själva verket är ofarligt

bombhot (n, neut)
bombetrussel

bombmatta (n, ut)
tæppebombning
  (militärt) massiv (storskalig), yttäckande och urskiljningslös bombning (bombardemang) från luften; t.ex. av Dresden i slutet av andra världskriget

bombsäker (adj)
bombesikker
  (vardagligt) helt säker

bomolja (n, ut)
bomolie
  olivolja av lägre kvalitet; används till belysning och smorning

bomull /˘bumɵl/ (n, ut)
bomuld
  (botanik) ett växtsläkte, (Gossypium), vars långa fröhår, fibrer ofta används för att tillverka tyg (tyg av bomull)
  (textilier) textil tillverkad av fiber från bomullsplantan

bomullspinne (n, ut)
vatpind
  liten pappers-, plast- eller träpinne med bomull på ändarna

bomärke (n, neut)
bomærke
  ett tecken som i äldre tider (före allmän skrivkunskap) användes i stället för namnteckning för att uttrycka ägande eller bostad i (framförallt) Norden och Tyskland

bona (v)
bone
  vaxa och polera golvet

bondböna (n, ut)
hestebønne
  (grönsaker, växter) ärtväxt av arten Vicia faba i vickersläktet; även om själva bönan

bonde (n, ut)
bonde, landmand
  lantarbetare som äger egen bondgård
bonde
  (schack) en schackpjäs, vilken vardera spelaren har åtta stycken av i spelets början

bondslug (adj)
bondesnu
  naturligt slug (snarare än som en följd av eftertanke)

boning (n, ut)
bolig, beboelse
  bostad

boningshus (n, neut)
beboelseshus, stuehus
  hus att bo i

bonjour (n, ut)
diplomatfrakke
  (kläder) dubbelknäppt långrock för inomhusbruk

bonsai (n, ut)
bonsai
  tekniken att odla miniatyrträd i kruka

bonsaiträd (n, neut)
bonsaitræ
  helt vanligt träd eller buske som genom att odlas i relativt liten bonsaikruka och genom beskärning och formgivning fås att likna vanliga träd i miniatyrformat

bor /boːr/ (n, neut)
bor

bord /buɖ/ /buːʁ/ (n, neut)
bord
  slags möbel bestående av plan skiva som står på marken med hjälp av (oftast fyra) ben; ofta äter och arbetar människor vid bord sittande runtom på stolar eller golvet, men bord kan även användas för att placera föremål på

bordell (n, ut)
bordel, horehus
  (prostitution) arbetsplats för prostituerade; horhus

bordläggning (n, ut)
bordlægning
  (sjöfart) det yttre skal (borden) som bekläder spantkonstruktionen mellan för- och akterstäv i ett båt- eller fartygsskrov

bordsben (n, neut)
bordben
  ben på bord

bordsbeställning (n, ut)
bordbestilling

bordsbön (n, ut)
bordbøn
  (religion) bön som bes före en måltid, ofta som tack för den mat man äter

bordsdam (n, ut)
borddame
  den dam som man har till (sitter till vänster om vid) bordet

bordsherre (n, ut)
bordherre
  eventuellt tilldelat manligt bordssällskap som placerats bredvid en viss person (traditionellt en kvinna) och genom placeringen utgör hennes främste samtalspartner

bordslampa (n, ut)
bordlampe
  lampa som är lämplig att placera på ett bord

bordssilver (n)
sølvtøj
  bestick av silver

bordsända (n, ut)
bordende
  ända (kortsida) av ett bord
  högsäte, ordförandes plats

bordtennis (n, ut)
bordtennis
  (tennis) bollsport som spelas med två gummibeklädda racketar vid ett bord med nät

borg (n, ut)
borg
  om medeltida–tidigmodern befäst bostadsbyggnad med försvarsmur, ibland vallgrav med mera

borga (v)
borge

borgare (n, ut)
borger
  (historia) bemedlad invånare i stad som hör till borgarståndet

borgen (n)
kaution
  (juridik) personlig garanti för någon annans skuldförbindelse, åtagande eller plikter

borgenär (n, ut)
kreditor, fordringshaver
  den som har en fordran på någon; person som har ett krav på att få betalt

borgerlig (adj)
borgerlig
  som hör till staden (borgen), borgarna och borgerskapet; inte till staten, adeln, kyrkan eller landsbygden

borgmästare (n, ut)
borgmester

borr (n)
bor
  (verktyg) enkelt verktyg som används för att borra, som vid användning roterar och tränger in i materialet

borrmaskin (n, ut)
boremaskine
  (verktyg) maskin för borrning

borrsväng (n, ut)
borsving

borrtorn (n, neut)
boretårn

borsjtj (n, ut)
borsjtj
  soppa på rödbetor som vanligen serveras med en klick gräddfil

borst (n, neut)
børster
  styvt hår (som t.ex. hos vildsvin); litet tunt spröt som ej sticks (som t.ex. hos nässlor)

borsta (v)
børste

borstbindare (n, ut)
børstenbinder
  (i äldre tider) person som till yrket tillverkar borstar (för hand)

borste (n, ut)
børste
  redskap som oftast används i samband med rengöring eller hårvård

borstig (adj)
strid, stridhåret
  strävhårig, försedd med borst

borstnate (n)
børstebladet vandaks
  Potamogeton pectinatus, en växtart i familjen nateväxter

borstnejlika (n, ut)
studenternellike
  en art (Dianthus barbatus) i växtfamiljen nejlikväxter (Caryophyllaceae); individ av arten borstnejlika

borsyra (n, ut)
borsyre
  en oorganisk syra med formeln H3BO3

bortalag (n, neut)
udehold
  (sport) lag som officiellt inte arrangerar matchen, som har bortaplan

bortaplan (n, ut)
udebane
  (sport) motståndarlagets hemmaplan

bortaseger (n, ut)
udesejr
  (sport) seger på bortaplan

bortbyting (n, ut)
skifting
  (folktro) trollunge som av trollen i hemlighet bytts ut mot ett människobarn

bortfall (n, neut)
frafald
  det att någonting faller bort

bortgång (n, ut)
bortgang

bortseende (n)
ignorering
  det at se bort fra noget

bortträngning (n, ut)
fortrængning
  (psykologi) försök att tränga undan obehagliga föreställningar ur medvetandet

boskap (n, ut)
kvæg, kreaturer
  (samling av) vissa husdjur, särskilt nötboskap och hovdjur som t.ex. hästar, får och getter

boskillnad (n, ut)
bosondring
  (juridik) domstols upphävande av äkta makars ekonomiska gemenskap (under fortsatt äktenskap)

bosnier (n, ut)
bosnier
  invånare i Bosnien och Hercegovina

bosnisk (adj)
bosnisk

bosniska (n, ut)
bosnisk
  slaviskt språk som talas främst i Bosnien-Hercegovina nära besläktat med kroatiska, serbiska och montenegrinska
bosnier
  kvinna från Bosnien-Hercegovina

bostad (n, ut)
bolig
  (sociologi, byggnadsteknik) hus eller lägenhet som man bor i

bostadsadress (n, ut)
privatadresse

bostadsbidrag (n, neut)
boligsikring, boligstøtte, boligtilskud

bostadsbrist (n, ut)
boligmangel

bostadsbyggande (n, neut)
boligbyggeri
  byggande av bostäder

bostadsförsörjning (n, ut)
boligforsyning
  försörjning av bostäder

bostadshus (n, neut)
beboelseshus

bostadsinstitut (n)
realkreditinstitut
  lånar ut pengar under lång tid till bostadsbyggande och till företag

bostadslån (n, neut)
boliglån
  lån (t.ex. på bank) för att finanisera köp av bostad

bostadslös (adj)
hjemløs, husvild
  som saknar egen bostad

bostadsområde (n, neut)
boligområde
  (stadsplanering) område i stad avsett för bostäder

bostadsort (n, ut)
bopæl, bopælsområde
  (den) ort som en person (permanent) bor på

bostadssökande (adj)
boligsøgende
  som söker bostad

bota (v)
helbrede
  (transitivt) få att bli fri från sjukdom; göra frisk
læge
  (transitivt) avlägsna sjukdom genom att göra bäraren frisk

botanik /bʊtaˈniːk/ (n, ut)
botanik

botaniker /bʊˈtɑːniker/ (n, ut)
botaniker
  person som är mycket kunnig inom botaniken

botanisk /bʊˈtɑːnisk/ (adj)
botanisk
  som tillhör botaniken eller har med botanik att göra

botemedel (n, neut)
lægemiddel
  något, exempelvis en medicin eller en handling, som helt och hållet botar en viss åkomma (jämför med lindrande medel, som endast lindrar åkomman)

botswanier (n, ut)
botswaner
  invånare i Botswana eller med botswansk härkomst

botswansk (adj)
botswansk
  som rör Botswana, dess invånare eller natur

botten (n, ut)
bund
  den nedersta delen av något, den understa sidan av ett föremål (och ofta även parallell med marken)

bouppteckning (n, ut)
boopgørelse
  skriftligt dokument som enligt lag redovisar samtliga tillgångar och skulder i samband med dödsfall eller konkurs

bourgeoisie (n, ut)
borgerskab, bourgeoisi
  borgerlighet, medelklass

bov (n, ut)
skurk, slyngel, bandit, bog

bovete (n, neut)
boghvede
  (jordbruk, växter) växt av arten Fagopyrum esculentum
  (mat) gryn av denna växt

bowla (v)
bowle
  spela bowling

bowlare (n, ut)
bowler
  person som bowlar

bowling (n, ut)
bowling

bowlinghall (n, ut)
bowlinghal
  sporthall i vilken banor för bowling återfinnes

bowlingklot (n, neut)
bowlingkugle

bowlingkägla (n, ut)
bowlingkegle, kegle
  (sport) spelpjäs (kägla, i form av en flaska) som ska slås ned av ett bowlingklot

bowlingsko (n, ut)
bowlingsko
  sko avsedd för bowling

boxa (v)
bokse
  (transitivt) att slå med knytnäven

boxare (n, ut)
bokser

boxas (v)
bokse
  (reciprokt) boxa varandra (oftast i match el.likn.)

boxer (n, ut)
boxer
  en ras till djurarten hund

boxershorts (n, ut)
boksershorts
  kalsonger med vida ben

boxning (n, ut)
boksning
  sport i vilken två motståndare slår varandra med knytnävarna

bra /brɑː/ (adj)
god
  som har tillfredsställande egenskaper, som fyller berättigade anspråk, god, gynnande
  duktig, skicklig, dugande

bracka (n, ut)
småborger
  (nedsättande) okultiverad människa, person utan vidare vyer

brackvatten (n, neut)
brakvand

bragd (n, ut)
heltedåd
  (ålderdomligt) tapper och självuppoffrande gärning

brak (n, neut)
brag, drøn
  skrällande ljud, dån

braka (v)
brage
  ge ifrån sig kraftigt ljud

brakteat (n, ut)
brakteat
  (historia) medeltida mynt med prägel endast på en sida; medaljliknande guld- eller silversmycke från forntiden

brakved (n, ut)
tørstetræ
  trädslaget Frangula alnus i familjen brakvedsväxter; individ tillhörande trädslaget brakved

bralla (n, ut)
bukser
  (vardagligt) (pluralformen (brallor) ofta använd i singulär mening) byxa

brand (n, ut)
brand, ildebrand
  (byggnadsteknik, kemi) (oftast icke önskvärt) utbrott av eld som förhärjar ett fordon, en byggnad eller ett område

brandbil (n, ut)
brandbil

branddamm (n, ut)
branddam, gadekær

brandgata (n, ut)
brandbælte
  öppet stråk i en skog, upphugget för att förhindra eller försvåra att en skogsbrand sprider sig över ett större område (över brandgatan, från ena sidan till den andra)

brandgul (adj)
orangefarvet

brandlarm (n, neut)
brandalarm
  larmanordning som varnar vid brand, t.ex. genom att producera en stark ljudsignal

brandman (n, ut)
brandmand
  person som yrkesmässigt arbetar med att /förebygga och/ släcka bränder

brandpost (n, ut)
brandhane
  vattenkran avsedd för brandbekämpning

brandrisk (n, ut)
brandrisiko

brandsläckare (n, ut)
ildslukker, brandslukker
  (oftast bärbar) apparat (och behållare) som används för att släcka (måttliga) bränder genom att spruta t.ex. skum eller vatten

brandstation (n, ut)
brandstation
  byggnad för brandredskap, inklusive brandbilarnas garage, samt för tjänstgörande brandkårspersonal

brandstodsbolag (n, neut)
brandforsikringsselskab
  försäkringsbolag för brandförsäkring (brandstod)

brandvägg (n, ut)
brandmur
  (byggnadsteknik) skiljevägg i hus (eller mellan hus) för att minska risken för brandspridning

bransch /branɧ/ (n, ut)
branche
  affärsgren, yrkesgren

brant (adj)
stejl
  som har stark lutning

brasa (n, ut)
bål
  anhopning av kvistar, ved e.d. som brinner; eld; kase

brasilian (n, ut)
brasilianer
  person, vanligen man, från Brasilien

brasiliansk (adj)
brasiliansk
  som rör Brasilien

brasklapp (n, ut)
forbehold

brass (n, neut)
hash
  (vardagligt, slang) cannabis
messingblæsere
  bleckblås

brassa (v)
brase
  (med brassar) vrida rårna på en segelbåt så att vinden fyller seglen
ryge hash
  (vardagligt) röka cannabis; utbrett även rökning allmänt

bravad (n, ut)
bedrift, præstation
  (tvivelaktig) bedrift

bravera (v)
brovte, prale
  framhäva något som lysande, vanligen eget verk, sällan person

bravur (n, ut)
bravur
  tapperhet, oförskräckthet

braxen (n, ut)
bleg flire, brasem, flirke, flise, flitter, flitting
brasen
  en art (Abramis brama) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten braxen

bred (adj)
bred
  som sträcker sig långt i en dimension, särskilt längs marken; som har hög bredd

breda /ˈbreːˌda/ (v)
smøre
  lägga på och sprida ut ett halvfast ämne (t.ex. smör på en brödskiva)

bredaxlad (adj)
bredskuldret
  som har breda axlar

bredband (n, neut)
bredbånd

bredbent (adj)
skrævende
  som sitter eller står med stort avstånd mellan benen (och därmed tar upp större plats än om benen hade varit intill varandra)

bredd (n, ut)
bredde
  (geometri) (mått på) någons eller någots endimensionella utsträckning längs någon riktning, vanligtvis utsträckningen i sidled (i förhållande till utgångsriktningen); exempelvis hos en rektangel (eller liknande form) räknas vanligtvis den kortare sidlängden som bredden (alternativt höjden) och den längre som längden (alternativt basen)

bredda (v)
udvide
  göra bredare;

breddgrad (n, ut)
breddegrad
  latitud

brednäbbad simsnäppa (n)
thorshane

bredsida (n, ut)
inderside
  (fotboll) skott utfört med innersidan av foten, oftast för att kunna placera bollen men med lite lägre kraft jämfört med ett vristskott

bredvid (adv)
ved siden af

bretonsk (adj)
bretonsk

bretonska (n, ut)
bretonsk
  (språk) keltiskt språk som talas i Bretagne i Frankrike

brev /breːv/ (n, neut)
brev
  (kommunikation) skriven text oftast förpackad i ett kuvert avsedd att skickas till annan person eller organisation

brevbomb (n)
brevbombe
  (kommunikation, brottslighet) (liten) bomb placerad i ett (tjockare) kuvert avsedd att explodera då mottagaren öppnar brevet

brevbärare /ˈbrèːvˌbɛːrare/ (n, ut)
postbud
  (yrken, postväsen) ett yrke; person som yrkesmässigt delar ut post, postbud

brevbäring (n)
ombæring
  (postväsen) leverans av ett brev via brevbärare

brevduva (n, ut)
brevdue

brevhemlighet (n, ut)
brevhemmelighed
  förbud enligt lag att öppna och läsa brev som befordras av postverk eller postföretag

brevinkast (n, neut)
brevsprække
  lucka i dörren /till en lägenhet/ genom vilken posten levereras

brevlåda (n, ut)
postkasse
  postlåda (låda för inkommande brev)

brevpapper (n, neut)
brevpapir
  (finare) papper avsett att skriva brev på

brevporto (n, neut)
brevporto

brevpress (n, ut)
brevpresser
  en tyngd som håller brev och papper på plats, så de inte blåser bort

brevskrivare (n, ut)
brevskriver
  person som skriver brev

brevskrivning (n, ut)
brevskrivning
  det att skriva brev

brevställare (n, ut)
brevbog
  handbok i hur man skriver (ställer) brev, med realistiska exempel

brevvän (n, ut)
penneven

brevvåg (n, ut)
brevvægt
  våg (mätinstrument för vikt) för brev

bricka (n, ut)
bakke
  (köksredskap) en slags skiva som används för att bära saker

bridge (n, ut)
bridge

bridreaktor (n, ut)
formeringsreaktor
  (kärnfysik, teknik) sorts (bränslesnål) kärnreaktor i vilken nytt kärnbränsle hela tiden bildas (genom att omvandla uran-238 till plutonium-239)

brigad (n, ut)
brigade
  (militärt) militärförband (del av en division) som utgörs av en grupp bataljoner och kompanier

brigg (n, ut)
brig
  en sorts tvåmastat segelfartyg

briljans (n, ut)
brillans
  det att vara briljant

briljant (adj)
brillant
  mycket bra eller skicklig (om person)

briljant (n, ut)
brillant
  ädelsten med briljantslipning; sten (ofta diamant) som slipats med fasetter på både över- och undersidan så att stenen har en form av två avtrubbade pyramider med grundytorna ställda mot varandra

briljantin (n)
brillantine
  ett starkt hårpreparat som används för att erhålla glansigt hår

briljera (v)
brillere
  göra något som man är oerhört skicklig på /så att det nästan blir ett konstverk varje gång/

brillor (n, ut)
briller
  (plurale tantum, slang) glasögon

bringa (n, ut)
bringe
  (anatomi) område av bröstet (mellan frambenen) (vanligen hos boskap, ibland även om människor)

bringa (v)
bringe
  föra (fram), föra med sig; medföra, orsaka

brinna (v)
brænde
  (kemi) /förstöras genom att/ reagera med syre under det att eld uppkommer
  (följt av prepositionen för) vara väldigt engagerad i; starkt förespråka

brio (n, ut)
livlighed
  (musik) livlighet, fart

bris (n, ut)
brise
  (meteorologi) svag vind

brist (n, ut)
mangel
  tillstånd då något (önskvärt) antingen föreligger i alltför liten mängd eller saknas helt

bristfällig (adj)
mangelfuld
  som är behäftad med brister och därför fungerar illa

bristfällighet (n, ut)
mangelfuldhed
  det att vara bristfällig, även konkretare

bristsjukdom (n, ut)
mangelsygdom
  sjukdom som uppstår i följd av brist på något näringsämne

bristvara (n, ut)
mangelvare
  något som det råder brist på

brits (n, ut)
briks
  bänk att sova på

britt (n, ut)
brite

brittisk (adj)
britisk
  som rör Storbritannien

brittiska (n, ut)
brite
  kvinnlig medborgare i Storbritannien

bro (n, ut)
bro
  (väg- och vattenbyggnad) konstruktion som är upphöjd över någon form av hinder (normalt en sjö eller annat vattendrag, en järnväg eller annan väg som passerar i tunnel under, eller en dalgång) och sammanbinder två platser belägna på varsin sida av hindret, och därigenom gör det möjligt för gående människor eller transportmedel att färdas över hindret

brobyggare (n, ut)
brobygger
  person som bygger broar

broccoli (n, ut)
broccoli, aspargeskål
  (grönsaker, växter) grönsak tillhörande arten kål (Brassica oleracea); den vetenskapliga beteckningen på varieteten är cymosa

broder (n, ut)
broder, bror

brodera (v)
brodere

broderi (n, neut)
broderi
  (sömnad) hantverk som skapas genom att med tråd eller garn sy på tyg eller annat mjukt material med hjälp av en nål på ett annat material

broderlig (adj)
broderlig
  som delas ömsesidigt likt bröder emellan

broderskap (n, neut)
broderskab
  broderligt gemenskap; solidaritet mellan personer, likt den mellan bröder

brohuvud (n, neut)
brohoved
  militär stödjepunkt upprättad av en framskjuten styrka för att säkra huvudstyrkans landsättning på en kust eller flodövergång;

broiler (n, ut)
industrikylling, slagtekylling
  gödkyckling

brok (n, ut)
brog
  pösig knäbyxa eller kortbyxa avsett som underplagg eller dito

brokad (n, ut)
brokade
  sidentyg med invävda guld- eller silvertrådar

brokig (adj)
broget
  som består av disparata färger, oftast i oregelbunden blandning
  som består av starkt lysande färger som avsticker från varandra

brom (n, neut)
brom

bromid (n, ut)
bromid
  salt av bromväte med anjonen Br-

broms (n, ut)
bremse
  (maskinteknik, fordonsteknik) anordning för motverkande av ett fordons eller en maskins rörelse med mekaniskt eller elektriskt motstånd med hjälp av friktion eller spärrverk
klæg
  insektsfamilj (Tabanidae) av ordningen tvåvingar och underordningen flugor vars honor suger blod; individ av denna familj

bromsa (v)
bremse
  minska farten (med hjälp av en broms eller liknande)

bromsare (n, ut)
bremser
  gammalt yrke från järnvägens barndom före uppfinning av tryckluftsdriven broms

bromskloss (n, ut)
bremseklods
  (teknik) kloss som används för att bromsa
  (bildligt) hinder; något som hämmar

bromsljus (n, neut)
bremselys, stoplys
  lykta med rött sken baktill, åtminstone en på varje sida, på bil vilken tänds när färdbromsen är tillslagen (vilket varnar bakomvarande fordon om inbromsningen)

bromspedal (n, ut)
bremsepedal
  pedal som vid nedtryckning får fordonet att bromsa in

bromsspår (n, neut)
bremsespor
  hjulavtryck som bildas på underlag då något fordon bromsar

bromssträcka (n, ut)
bremselængde

bromsvätska (n, ut)
bremsevæske
  vätska som används i hydrauliskt bromssystem

bronkit (n, ut)
bronkitis
  (sjukdomar) luftrörskatarr; inflammation som sitter djupt ner i luftrören

brons /bronˈs/ /broŋˈs/ (n)
bronze
  (metallurgi) en legering av främst koppar och tenn, vanligen med ytterligare någon metall
  (sport) kort för bronsmedalj, medalj av brons (eller bronsfärgad) som vanligtvis delas ut till den som kommer på tredje plats i en tävling

bronsmatch (n, ut)
bronzekamp
  (sport) match som spelas i vissa turneringar mellan förlorarna i semifinalerna om tredjeplatsen i turneringen där vinnaren vinner brons

bronsmedalj (n, ut)
bronzemedalje

bronsstaty (n, ut)
bronzestatue
  staty tillverkat av brons

bronsålder (n, ut)
bronzealder
  (historia) den tidsepok då bronset var råmaterialet för redskap och vapen

bror /bruːr/ (n, ut)
bror, broder
  manligt syskon

brorsa (n, ut)
brormand

brorsbarn (n, neut)
brordatter, brorsøn, nevø, niece
  barn till en persons bror

brorsdotter (n, ut)
brordatter

brorson (n, ut)
brorsøn

brosch (n, ut)
broche

broschyr (n, ut)
brochure
  liten flersidig trycksak, litet häfte, småskrift

brosk /brɔsk/ (n, neut)
brusk
  (anatomi) typ av vävnad, mjukare än ben, som tillsammans med andra sorters vävnad bygger upp och ger stöd åt en organism

broskfisk (n, ut)
bruskfisk
  en individ eller art inom klassen broskfiskar

brott (n, neut)
brud
  brytning, det att bryta något
  ställe där brytning sker; särskilt om anläggning för gruvdrift med brytning av någon fyndighet ur marken
  överträdelse, kränkning
brud, forbrydelse
  (brottslighet) (enskild) olaglig eller kriminell handling; förbrytelse

brottare (n, ut)
bryder
  den som brottas, utövare av brottning

brottas (v)
bryde
  (intransitivt) utöva brottning

brottmål (n, neut)
kriminalsag, straffesag
  (juridik) rättsligt ärende angående brott som behandlas inför domstol och kan leda till straff

brottning (n, ut)
brydning
  (kampsport) tvekamp där kämparna söker att med muskelstyrka bryta ned eller kasta omkull varandra; särskilt i fråga om tvekamp efter bestämda regler bedriven såsom sport

brottsjö (n, ut)
brodsø
  våg i hav eller sjö som bryter sig ett föremål såsom ett fartyg, klippa eller dylikt; bränning
  stark sjögång med brytande vågor

brottslighet (n, ut)
kriminalitet
  (brottslighet) (summa av) aktiviteter som strider mot lagen; brottslig verksamhet

brottsling (n, ut)
kriminel, forbryder
  person som begår brottsliga (olagliga) handlingar

brottsoffer (n, neut)
voldsoffer
  person som blivit utsatt för ett brott av en annan part

brottsplats (n, ut)
gerningssted, åsted
  plats där ett brott begåtts

brottstycke (n, neut)
brudstykke
  utbrutet stycke; lös del av något; fragment

brottställe (n, neut)
brudsted
  plats där något brutits

brr (interjection)
brr
  uttrycker frusenhet eller obehag av kyla
  uttrycker rysning från obehag eller avsky

brud (n, ut)
brud
  (kvinnlig) person eller kristen församling som känner sig omfattad av Kristi kärlek

brudbröd (n, neut)
knoldet mjødurt
  en växtart (Filipendula vulgaris) i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

brudgum (n, ut)
brudgom

brudkista (n, ut)
brudekiste
  kista med handarbeten som bruden för med sig i nya boet

brudklänning (n, ut)
brudekjole, bryllupskjole
  (ofta enfärgat vit och tämligen stor och dekorerad) klänning som en kvinna bär under sitt bröllop

brudpar (n, neut)
brudepar
  brud och brudgum vid vigsel på sin bröllopsdag

brudspirea (n, ut)
snedrivebusk

brudsäng (n, ut)
brudeseng
  säng som ett nygift par tillbringar första natten i som gifta

brudtärna (n, ut)
brudepige, brudeterne

brugd (n, ut)
brugde
  en fiskart (Cetorhinus maximus); individ av arten brugd

bruka (v)
pleje
  (modalt hjälpverb) göra något ofta eller i allmänhet
bruge, anvende, pleje
  använda, nyttja

brukbar (adj)
brugbar
  som kan brukas

bruklig (adj)
brugelig
  som det är vanligt eller passande att använda; sedvanlig, vedertagen, gängse

bruksanvisning (n, ut)
brugsanvisning

bruksort (n, ut)
fabrikssamfund

brun /brʉːn/ (adj)
brun
  (färger) som har färgen brunt; som har samma eller liknande färg som choklad eller rost har; som har en blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brun glada (n)
sort glente

brun kärrhök (n)
rørhøg

brunaktig (adj)
brunlig
  brun till viss grad; som har en ton eller skiftning som liknar eller inkluderar färgen brun

brunand (n, ut)
taffeland

brunbjörn (n, ut)
brunbjørn, brun bjørn
  en art (Ursus arctos) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten brunbjörn

brunch (n, ut)
brunch
  en måltid som intas på förmiddagen och ersätter både frukost och lunch

bruneier (n, ut)
bruneier
  person från Brunei eller med bruneisk härkomst

brunett (n, ut)
brunette
  person (i synnerhet kvinna) som har en brun hårfärg

brunkol (n, neut)
brunkul
  (mineraler) lignit, typ av bergarten kol; mindre fulländad än stenkol

brunkål (n, ut)
brunkål
  maträtt av vitkål med brun färg

brunn /brɵn/ (n, ut)
brønd

brunnslock (n, neut)
brønddæksel
  gjutet lock över en gatubrunn till avloppsystem med mera

brunst (n, ut)
brunst
  parningsdrift

brunsås (n, ut)
brun sovs
  sås i skandinavisk matlagning gjord på steksky, buljong och kryddor

bruntrast (n, ut)
brundrossel
  en art (Turdus eunomus) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av arten bruntrast

brunört (n)
almindelig brunelle
  art i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae) inom plisterordningen (Lamiales); Prunella vulgaris

brus (n, neut)
brus
  (teknik, signalbehandling) störning i en signal; störning vid radiomottagningen eller tevemottagningen; störning i elektroniskt eller digitalt överfört ljud eller bild; slumpmässig signal utan användbart innehåll

brusa (v)
bruse
  ljuda som en fors eller en storm

brusande (n, neut)
brusen

brushane (n, ut)
brushane

brushuvud (n, neut)
brushoved
  person med bristande självbehärskning som av mindre yttre påverkan brusar upp och får raseriutbrott

brusten (adj)
brusten
  perfektparticip av brista

brutal (adj)
brutal

brutalisera (v)
brutalisere
  göra brutal

brutalitet (n, ut)
brutalitet
  det att vara brutal

brutta (n, ut)
pige
  (vardagligt) kvinna, speciellt sexuellt attraktiv

brutto (n, neut)
bruttobeløb
  (ekonomi) behållning före avdrag för omkostnader

bruttolön (n, ut)
bruttoløn
  betalning för arbete före avdrag för skatt

bry (n, neut)
bryderi
  problem, gåta; huvudbry

bry (v)
bekymre, tænke
  (reflexivt) bekymra sig, fundera på

brydd (adj)
forvirret, usikker
  som befinner sig i bryderi; osäker eller oviss om vad man skall göra

bryderi (n, neut)
usikkerhed, forvirring
  förhållandet eller tillståndet att vara förvirrad, osäker eller besvärad; ovisshet eller tvekan om vad man bör göra

brydsam (adj)
besværlig, vanskelig
  som vållar besvär eller huvudbry

brygga /brʏga/ (n, ut)
anløbsbro
  artificiell gångväg som sträcker sig ut i vatten (utan att nå andra sidan) och ofta används för att förtöja båtar, bada eller fiska

brygga (v)
brygge
  framställa vissa drycker, som öl, mjöd, svagdricka, kaffe och te

bryggeri (n, neut)
bryggeri

bryggkaffe (n, neut)
filterkaffe
  kaffe som tillagas genom en kaffebryggare

brylépudding (n, ut)
karamelbudding
  karamellpudding (en efterrätt av grädde, ägg och brynt smör)

bryn (n, neut)
bryn
  gränslinje, rand, ytterkant

bryna (v)
brune
  (matlagning) steka livsmedel så att det blir brunt på ytan

brynja (n, ut)
brynje
  (kläder) undertröja för män gjord av bomull

brynsten (n, ut)
hvæssesten
  (handverktyg) (särskildt formad) sten (vanligen av något slags lerskiffer); avsedd eller använd att skärpa eller justera eggen eller spetsen på skärande (resp. stickande eller borrande) verktyg

brysk (adj)
brysk, barsk
  ovänlig, tvär och hård, vanligtvis sträng

brysselkål (n, ut)
rosenkål
  en sorts kål (Brassica oleracea) av varieteten gemmifera

bryte (n, ut)
bryde
  (historia) titel för manlig träl under nordisk folkvandringstid och vikingatid som hade uppsyn över andra trälar, en slags föreståndare bland trälarna

brytning (n, ut)
brydning
  (fysik, optik) fysikaliskt fenomen att en vågstråle ändrar riktning när den övergår till ett annat medium där vågen har en annan utbredningshastighet

brytningsindex (n, neut)
brydningsindeks
  (optik) kvoten c/v mellan ljusets fart i vakuum c och ljusets (effektiva) fart v i ett visst medium

bräckage (n, neut)
brækage
  skada genom krossning

bräckjärn (n, neut)
brækjern
  verktyg för att bryta upp dörrar eller liknande

bräcklig (adj)
skrøbelig
  som lätt går sönder, ömtålig

bräcklighet (n, ut)
skrøbelighed
  det att vara bräcklig

brädspel (n, neut)
brætspil
  spel med brickor eller pjäser som flyttas runt på ett underlag (bräde) av trä eller kartong

bräka (v)
bræge
  låta som ett får

bräkande (n, neut)
brægen
  det att bräka

bränna (v)
brænde
  (transitivt) utsätta för eld för att få att brinna upp; kausativ av brinna

brännande (n, neut)
afbrænding
  det att bränna

brännbar (adj)
brændbar
  som kan förbrännas; som kan brinna

brännboll (n, ut)
rundbold
  utomhuslek som påminner om sporter som baseboll och cricket

bränning (n, ut)
brænding
  det att bränna något, t.ex. keramik

brännmärka (v)
brændemærke
  bränna in ett märke på brottsling eller boskapsdjur
  (bildligt) offentligen fördöma

brännpunkt (n, ut)
brændpunkt
  (optik) den entydigt bestämda enskilda punkt på den optiska axeln där strålar, som träffar linsen eller spegeln parallellt med den optiska axeln, konvergerar
  (optik) den entydigt bestämda enskilda punkt på den optiska axeln som strålar, som träffar linsen eller spegeln parallellt med den optiska axeln, ser ut att komma ifrån

brännskada (n, ut)
brandsår
  (medicin) skada på huden som orsakats av för stark hetta

brännsår (n, neut)
brandsår
  (medicin) sår som uppstår genom att huden bränns

brännvin (n, neut)
brændevin

brännässla (n, ut)
brændenælde, stor nælde
  en art (Urtica dioica) i familjen nässelväxter

bränsle (n, neut)
brændstof, brændsel
  substans som genom förbränning eller annan process kan omvandlas så att användbar energi frigörs

bränslemätare (n, ut)
benzinmåler, brændstofmåler, tankmåler
  instrument (vanligtvis i fordon) vilket mäter och presenterar mängden återstående bränsle (i en tank)

bränslesnål (adj)
brændstofbesparende, brændstoføkonomisk
  som drar förhållandevis lite bränsle (per kilometer e.dyl.)

bränsletank (n, ut)
benzintank, brændstoftank
  tank (främst på fordon) avsedd att innehålla (flytande eller gasformigt) bränsle

bräsera (v)
braisere

brätte (n, neut)
skygge
  utstående kant på huvudbonad (vanligen i nederkanten)

bråck (n, neut)
brok
  (medicin) tillstånd när delar från kroppens inre tränger ut genom defekt i kroppens vävnader (t.ex. bukväggen) eller en naturlig öppning

brådskande (adj)
trængende, haster
  presensparticip av brådska

bråk (n, neut)
brøk
  (matematik) matematiskt uttryck (vanl. lika med ett tal) bestående av två deluttryck, täljaren och nämnaren, avgränsade av ett bråkstreck; uttryckets värde är lika med kvoten mellan täljaren och nämnaren

bråka (v)
brage
  bryta vedartade delar av strån (av lin)

bråkdel (n, ut)
brøkdel
  mycket liten andel

bråkmakare (n, ut)
ballademager
  person som ofta ställer till bråk

bråkräkning (n, ut)
brøkregning
  (matematik) räkning med bråk

brånad (n, ut)
begær
  brinnande begär, stark könsdrift

brås (v)
ligne, slægte på
  (deponens) ha en ärftlig egenskap från någon

bröd /brøː(d)/ (n, neut)
brød
  baslivsmedel oftast bakat av mjöl på en någon form av säd, vanligtvis med tillsats av jäst

brödbit (n, ut)
stykke brød

brödfrukt (n, ut)
brødfrugt
  frukt av brödfruktträdet

brödfruktträd (n, neut)
brødfrugttræ
  ett träd (Artocarpus altilis) i jackfruktsläktet i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

brödgran (n, ut)
abetræ
  ett barrträd (Araucaria araucana) inom familjen araukariaväxter (Araucariaceae) som förekommer naturligt i södra Chile och avgränsade delar av Argentina; exemplar av denna art

brödkavel (n, ut)
kagerulle
  köksredskap för tillplattning av deg vid bakning

brödkniv (n, ut)
brødkniv
  kniv avsedd att skära bröd med

brödkorg (n, ut)
brødkurv
  korg för servering av bröd och andra bakelser

brödlös (adj)
brødløs
  (bildligt) fattig, som ej har råd med bröd

brödrafolk (n, neut)
broderfolk
  folk som likt bröder står varandra nära i gemensamt ursprung och ömsesidig omtanke eller solidaritet

brödrost (n, ut)
brødrister

brödskiva (n, ut)
brødskive
  (mat) en tunn, oftast vertikal skiva av bröd

brödstil (n)
brødskrift
  (typografi) term för det typsnitt och den teckenstorlek som används för brödtext

bröllop (n, neut)
bryllup
  vigsel samt fest i samband med ceremonin

bröllopsdag (n, ut)
bryllupsdag

bröllopsfoto (n, neut)
bryllupsbillede
  (finare) fotografi på bruden och brudgumen taget i samband med deras bröllop

bröllopsgäst (n, ut)
bryllupsgæst
  inbjuden deltagare till ett bröllop

bröllopspresent (n, ut)
bryllupsgave
  present som ges till brudpar i samband med deras vigsel

bröllopsresa (n, ut)
bryllupsrejse
  resa som ett nygift par ger sig ut på efter bröllopet (under sin smekmånad)

bröllopstårta (n, ut)
bryllupskage
  tårta som serveras vid bröllop

bröst /brœst/ (n, neut)
bryst
  (anatomi) övre och främre delen av bålen
  (anatomi) endera av två upphöjningar på framsidan av vuxna kvinnors kroppar som innehåller mjölkkörtlar, ibland om motsvarande upphöjningar hos man

bröstbarn (n, neut)
brystbarn
  spädbarn som föds upp med amning

bröstben (n, neut)
brystben, sternum

bröstkorg (n, ut)
brystkasse
  (anatomi) del av en människas skelett som omger hjärtat och lungorna och som består av bröstkotor, revben, revbensbrosk och bröstben

bröstmjölk (n, ut)
brystmælk

bröstsim (n, neut)
brystsvømning
  simsätt i vilket man har magen neråt och driver kroppen framåt genom vattnet genom att föra fram, ut och bak armarna och genom att sparka med benen likt en groda

bröstvårta (n, ut)
brystvorte
  (anatomi, erotik) rosa eller brun utskutande del på vardera bröst på kvinna eller man

brötig (adj)
larmende, støjende
  stökig

bua (v)
buhe
  uttrycka starkt ogillande genom skrik

bubbel (n, neut)
boblevin
  mousserande dryck, företrädesvis champagne

bubbelgum (n, neut)
ballontyggegummi
  tuggummi som man kan blåsa bubblor av

bubbelkammare (n, ut)
boblekammer
  (fysik) anordning som gör att spåren av joniserande partiklar kan fotograferas som en rad bubblor i en överhettad vätska

bubbla (n, ut)
boble
  sfärisk inneslutning av gas (ofta luft) i en vätska
  litet sfäriskt hålrum i ett fast ämne
  (ekonomi) övervärdering inom en marknad
  (vardagligt, fordon) veteranbil av modellen Volkswagen Typ 1

bubbla (v)
boble
  bilda bubblor

bubblare (n, ut)
bobler
  musikstycke eller annat som är på väg att nå en större publik

buckla (v)
blive bulet
  (reflexivt) bli bucklig

bucklig (adj)
bulet
  som har bucklor på sig (på sin yta); ojämn, inte slät

bud (n, neut)
bud
  sändebud; person som överbringar meddelande eller försändelse

budbärare (n, ut)
budbringer

buddism (n, ut)
buddhisme
  en religion och filosofi grundad av den indiske läraren och filosofen Siddhartha Gautama

buddist (n, ut)
buddhist

buddistisk (adj)
buddhistisk
  som avser buddhism

budget (n, ut)
budget

budgetera (v)
budgettere
  beräkna, ta med i budgeten

budgetering (n, ut)
budgettering
  det att budgetera

budgetunderskott (n, neut)
budgetunderskud

budgetöverskott (n, neut)
budgetoverskud

budgivning (n, ut)
budgivning, tilbudsgivning
  processen att lämna bud (erbjudande om pris) vid en auktion

budkavle (n, ut)
budstikke
  stav (kavle) som skickades som bud genom en bygd för att sammankalla folk (till bystämma eller mobilisera soldater)

budoar (n, ut)
boudoir
  en dams privata (och eleganta) rum

budskap (n, neut)
budskab
  (innehållet i) ett meddelande

buffel (n, ut)
bøffel
  flera arter av oxdjur

buffertstat (n, ut)
stødpudestat, bufferstat
  neutral stat mellan två fientliga stater

buffertzon (n, ut)
bufferzone
  område som upprättats mellan två motstående grupper som ej tillhör någon av dem

buffé (n, ut)
buffet
  måltid med ett stort antal rätter att välja mellan där man får plocka som man vill

bugg (n, ut)
bug
  (data) felaktighet eller problem i programvara som bör fixas

buk /bʉːk/ (n, ut)
bug, mave
  (anatomi) en kroppsdel: hos människan framsidan av bålen nedanför bröstet, i vardagligt tal ungefär detsamma som magen

bukett (n, ut)
buket

bukfena (n, ut)
bugfinne
  (iktyologi) fena på buken av en fisk

bukhinna (n, ut)
bughinde
  (anatomi) hinna som omsluter bukens inre organ hos högre ryggradsdjur

bukhinneinflammation (n, ut)
bughindebetændelse
  (sjukdomar) inflammation av bukhinnan

buklandning (n, ut)
mavelanding
  händelsen att ett flygplan (vanligen i en nödsituation) landar utan att landningsstället är nedfällt

bukmuskel (n, ut)
bugmuskel
  muskel vid buken

buksmärta (n, ut)
bugsmerte
  smärta från buken

bukspottkörtel (n, ut)
bugspytkirtel
  (anatomi) körtelorgan i kroppen (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

bukt (n, ut)
bugt, vig
  bred och mjukt rundad havsvik

bulgar (n, ut)
bulgarer
  man från Bulgarien

bulgarisk (adj)
bulgarsk
  som rör Bulgarien

bulgariska (n, ut)
bulgarsk
  språk som talas främst i Bulgarien

buljong (n, ut)
bouillon

buljongtärning (n, ut)
bouillonterning

bulla (n, ut)
bulle
  påvlig skrivelse

bulldozer (n, ut)
bulldozer
  schaktmaskin, traktor med bred skovel framtill

bulle (n, ut)
bolle
  mindre bakverk, oftast rundaktigt, sött och vetebrödsbaserat

bulletin (n, ut)
bulletin
  rapport; periodiskt återkommande meddelande om t ex väderlek eller viktiga händelser

bultsax (n, ut)
boltsaks
  (redskap) kraftig sax för att klippa bultar

bumerang (n, ut)
boomerang
  (australiskt) spiralvridet kastvapen som kan återvända till den som kastat det

bundsförvant (n, ut)
forbundsfælle
  kamrat, kompanjon, kollega, medarbetare, partner, förtrogen, vän

bungalow (n, ut)
bungalow
  envåningshus (ursprungligen för européer i Indien)

bungyjump (n, ut)
bungeejumping, elastikspring
  aktivitet bestående av hopp från hög höjd bärandes ett elastiskt band fäst vid fötterna som gör att man studsar upp innan man når marken

bunker (n, ut)
bunker
  (byggnadsteknik, militärt) mindre befästning som i stridsverksamhet ska underlätta eldgivning, observation eller stridsledning

bunt (n, ut)
bundt
  packad samling (papper)

bur (n, ut)
bur
  ofta gallerförsett utrymme i vilket djur hålls, och som djuren inte kan komma ur på egen hand

burgare (n, ut)
burger
  (mat, vardagligt) korform av hamburgare

burk (n, ut)
krukke, dåse
  mindre behållare eller förpackning för förvaring, ofta cylindrisk och försedd med lock, vanligt förekommande vid förvaring och konservering av mat och dryck

burka (n, ut)
burka
  ett slags ytterplagg som täcker hela kroppen och ansiktet inklusive ögonen, brukat av muslimska kvinnor

burkini (n, ut)
burkini
  typ av baddräkt med långa ärmar och ben samt huva

burkinier (n, ut)
burkiner
  person från Burkina Faso eller med burkinsk härkomst

burmesisk (adj)
burmesisk
  som rör Burma/Myanmar, det burmesiska språket eller folket

burnus (n, ut)
burnus
  arabisk mantel med kapuschong

burspråk (n, neut)
karnap
  (arkitektur) utbyggnad med fönster; överbyggd balkong; hängtorn

burundier (n, ut)
burundier
  person från Burundi eller med burundiskt påbrå

bus eller godis (interjection)
slik eller ballade
  fras som sägs av barn på halloween i samband med dörrknackning för att bli tilldelade godis

buse (n, ut)
bølle
  (vardagligt) litet barn som gärna busar och hittar på spratt och hyss

buskage (n, neut)
buskads
  tät samling buskar; vegetation bestående av buskar

buske (n, ut)
busk
  flerårig växt med förvedade stammar som grenar ut sig från marken

busksångare (n, ut)
buskrørsanger

buspojke (n, ut)
gadedreng
  pojke eller yngling som ställer till bus och hyss, som busar, ung buse

buss (n, ut)
bus
  (fordon, kollektivtrafik) större vägfordon som transporterar främst personer; (formellt enligt lag) bil med fler än åtta passagerarplatser (utöver föraren)
  (data) databuss; flera parallella ledningar som bildar en huvudväg för signaler mellan olika delar i ett datorsystem

bussbiljett (n, ut)
busbillet

busschaufför (n, ut)
buschauffør
  person som kör en buss; person vars yrke är att köra buss

busshållplats (n, ut)
busstoppested

busslast (n, ut)
busfuld
  grupp av personer som färdas i en buss

busslinje (n, ut)
buslinje

busstreck (n, neut)
drengestreg, skarnsstreg
  dumt dåd utan stark medveten strävan att orsaka allvarliga skador

butelj (n, ut)
flaske
  flaska för dryck gjord av glas, numera oftast om gammaldags, finare flaska

butik (n, ut)
butik
  (mindre) byggnad/affär eller annan plats i/på vilken varor säljes

butiksbiträde (n, neut)
ekspedient
  person som arbetar på golvet i en fysisk affär t.ex. med att plocka fram varor, hjälpa kunder samt stå eller sitta i kassan och ta betalt av kunder

butikschef (n, ut)
butikschef
  föreståndare (chef) för en butik, platschef inom detaljhandeln

butikskedja (n, ut)
butikskæde, forretningskæde
  grupp butiker med gemensam ägare och likartat sortiment

butiksråtta (n)
butikstyv
  (vardagligt) tjuv som stjäl i butiker

by (n, ut)
landsby, by
  (kulturgeografi) litet tätbebyggt område; (vanligtvis en) glesbefolkad småort eller tätort

byfåne (n, ut)
landsbytosse
  (nedsättande) utstött person i mindre bysamhällen, avvikande person; mentalfåne

bygdegård (n, ut)
forsamlingshus
  samlingslokal på landsbygden eller i mindre orter, öppen för allmänheten

bygdemål (n, neut)
folkemål
  dialekt som talas på landsbygden, ofta begränsad till en viss socken

bygel (n, ut)
bøjle
  böjt stycke metall eller läder som bildar en (halv)ring och som kan användas som handtag, fäste, skydd e.d.

bygelhäst (n, ut)
hest
  gren inom inom den artistiska gymnastiken

bygga (v)
bygge
  skapa ett föremål, såsom en byggnad, maskin eller en apparat, genom att foga olika delar till varandra

byggande (n, neut)
byggeri
  (aktiviteter) det att framställa byggnader

byggarbetsplats (n, ut)
byggeplads
  plats där en byggnad eller annan struktur byggs eller repareras, vanligen av ett stort antal professionella yrkesmän med olika specialiteter

byggare (n, ut)
bygherre
  (yrken) person som bygger, byggnadsarbetare
  företag som bygger, byggnadsfirma, byggnadsföretag

bygge /ˈbʏˌgɛ/ (n, neut)
byggeplads
  byggarbetsplats, något som håller på att byggas
byggeri
  uppförandet av en byggnad, byggprocessen

bygglov (n, neut)
byggetilladelse
  tillstånd av myndighet att uppföra (eller förändra) en byggnad

byggnad (n, ut)
bygning

byggnadsindustri (n, ut)
byggeindustri
  industrigren som innefattar verksamhet inom byggande och kan sammanfattas med byggföretag

byggnadskomplex (n, neut)
bygningskompleks
  samling av byggnader

byggnadskonst (n)
bygningskunst
  arkitektur

byggnadsnämnd (n, ut)
bygningskommission, planlægningsmyndighed
  nämnd i kommunalförvaltning där man t.ex. måste ansöka för byggnadslov

byggnadsplats (n, ut)
byggegrund, byggeplads
  tomt där en byggnad uppförs

byggnadsställning (n, ut)
stillads, byggestillads
  (byggnadsteknik) (tillfällig) konstruktion vanligen bestående av ihopsatta stålstänger, plana bryggor och stegar mellan nivåer av bryggor, typiskt uppställd intill en byggnads sida/sidor (eventuellt täckande hela sidan/sidorna som ett skal eller yttre skelett), vilken arbetare då kan använda för att komma åt hela byggnadens utsida vid t.ex. konstruktion eller renovering

byggnadsteknik (n, ut)
byggeteknik
  teknikgren som ägnar sig åt skapa byggnader och infrastruktur

byggnadstillstånd (n, neut)
byggetilladelse
  tillstånd att påbörja nybyggnad

byggnadsverk (n, neut)
bygningsværk

byggsats (n, ut)
byggesæt

byggstart (n, ut)
byggestart
  början av ett bygge

byggvaruhus (n, neut)
byggemarked

byig (adj)
skiftende
  (om vind) som kommer stötvis

bylte (n, neut)
bylt, pakke
  buntad packe av rörliga föremål

byrå (n, ut)
kommode
  en typ av förvaringsmöbel med lådor i

byråkrat (n, ut)
bureaukrat
  ämbetsman som noga håller på det formella

byråkrati (n, ut)
bureaukrati
  funktionärsvälde i samhället
  överdrivet formell (och därför långsam) behandling av ärenden; onödigt krångel

byråkratisk (adj)
bureaukratisk
  som har att göra med byråkrati

byrålåda (n, ut)
kommodeskuffe
  låda i en byrå

bysantinsk (adj)
byzantinsk
  som hör ihop med Bysans (det gamla namnet på Istanbul, Konstantinopel); östromersk

byskola (n, ut)
landsbyskole
  (utbildningsväsende) skola för en by

byst (n, ut)
buste
  (konst) figurbild; skulptur som visar huvud, hals, skuldror och en del av bröstet

byta (v)
skifte, bytte
  ersätta något med något annat, till exempel om två personer där den ena personen ger den andra ett föremål, och samtidigt erhåller ett annat föremål från den andra personen

byteshandel (n, ut)
byttehandel

bytta (n, ut)
bøtte
  kärl (förvaring), skål, vattentät och skålformad plastförpackning med lock

byxdress (n, ut)
buksedragt
  kombination bestående av långbyxor och damkavaj

byxficka (n, ut)
bukselomme
  ficka på en byxa, oftast belägen högt uppe på byxan på ena sidan, antingen framtill eller baktill (de flesta byxor har dessa fyra fickor)

bä (interjection)
mæ, mæh
  (onomatopoesi) en interjektion som används om man vill beskriva hur får och getter låter när de bräker

bäck (n, ut)
bæk

bäckahäst (n, ut)
bækhest
  (mytologi, folktro) bäckens ande eller Näcken i hästskepnad i nordisk mytologi och skånsk folktro

bäcken (n, neut)
bækken
  (anatomi) den (skålformade) skelettgördel i människobålens nedre del som utgörs av de parvisa blygdbenen, sittbenen och tarmbenen samt korsbenet och svansbenet och som bär upp ryggradens rörliga ryggkotor och vilar mot lårbenen; även övriga däggdjur samt fiskar och fåglar har en motsvarande skelettgördel
  (slagverksinstrument) ett slags slaginstrument av metall som bl.a. ingår i trumset

bäcknejonöga (n, neut)
bæklampret
  art (Lampetra planeri) inom ordningen nejonögon; individ av denna art

bäcköring (n, ut)
bækørred
  (fiskar) (Salmo trutta fario) skiljer sig från insjööring och havsöring främst genom sin mindre storlek, den mörkt gul- bruna glansen samt genom att den aldrig blir silverblank

bädd (n, ut)
bed
  trädgårdssäng

bäddmadrass (n, ut)
rullemadras, topmadras

bäddsoffa (n, ut)
sovesofa
  (möbler) soffa som även fungerar som säng (efter viss mekanisk modifikation)

bägare (n, ut)
bæger
  en behållare, oftast av kartong, i vilken glass kan avnjutas

bägarranka (n, ut)
bægerranke
  någon av de arter som ingår i bägarrankesläktet (Mandevilla); individ av dessa arter

bälte (n, neut)
bælte
  (kläder, sport) rem som bärs kring midjan eller runt höfterna och visar kunskap i vissa kampsporter
  utsträckt natur- eller kulturgeografiskt område

bältros (n, ut)
helvedesild
  sjukdom som visar sig i form av hudutslag runt bålen med efterföljande klåda

bänk (n, ut)
bænk
  möbel, inomhus eller utomhus, på vilken flera människor kan sitta samtidigt
  (sport) plats där lagmedlemmarna sitter under matchen då de inte aktivt deltar i matchen

bänkpress (n, ut)
bænkpres

bär /bæːr/ (n, neut)
bær

bärare /ˈbæ̀ːrarə/ (n, ut)
bærer
  person eller ting som överbringar eller förmedlar något

bärbar (adj)
bærbar, transportabel

bärbar dator (n)
bærbar computer

bärgning (n, ut)
bjergning
  (sjöfart) det att lyfta upp ett vrak; transport av ett förlist skepp

bärkasse (n, ut)
bærepose
  mjuk behållare med handtag avsedd för transporter

bärnsten (n, ut)
rav
  (mineraler) stelnat fossilt harts, ursprungligen avsöndrad som kåda av träd, framförallt barr

bärnstensgul (adj)
ravgul

bärplockare (n, ut)
bærplukker
  person som plockar bär

bärpåse (n, ut)
bærepose
  bärkasse

bärs /bɛʂ/ /bɛːʂ/ (n, ut)
bajer
  (vardagligt) öl

bärsa (n, ut)
bajer
  (vardagligt) (en flaska) öl

bärsjal (n, ut)
babyslynge, slynge
  sjal som används för att bära en bäbis tätt intill kroppen

bärsärk (n, ut)
bersærk
  (historia) nordisk forntida sektkrigare i som stred som en björn, troligen iklädd björnpälls, känd för att fattas av blint raseri

bärsärkagång (n, ut)
bersærkergang
  bärsärks våldsamma framfart när raseriet drabbar honom

bärvåg (n, ut)
bærebølge

bästsäljare (n, ut)
bestseller

bättre hälft (n)
bedre halvdel
  (skämtsamt) make/maka; någons partner

bäva /ˈbɛ̀ːva/ (v)
bæve
  starkt oroa sig eller vara rädd för något

bävan (n, ut)
bæven
  det att bäva, stark oro

bäver (n, ut)
bæver
  samlingsnamn för stora gnagare på norra halvklotet med bred svans som bygger dammar av fällda träd och grenar, tillhör familjen Castoridae

bävergäll (n, ut)
bævergejl
  körtel fylld med en trögflytande oljeaktig massa mellan bäverns analöppning och könsorgan

båda (pronoun)
begge

både (n)
skær
  låg klippa i havsbandet

båge (n, ut)
bue
  (geometri) del av (randen av en) cirkel
  (geometri) del av en kurva
motorcykel
  (slang) motorcykel
brillestang
  strukturen runt linserna i glasögon

bågig (adj)
buet
  formad som en båge

bågskytt (n, ut)
bueskytte
  person som skjuter med båge

bågskytte (n, neut)
bueskydning
  skjutning med pilbåge mot måltavla

bålverk (n, neut)
bolværk, fæstningsmur, fæstningsvold
  (historiskt) avspärrande förskansning

bår (n, ut)
båre
  anordning för att bära en liggande person eller avliden persons kropp

bård (n, ut)
bort

bårhus (n, neut)
lighus, ligkapel
  rum eller avdelning där döda kroppar förvaras i väntan på begravning eller kremering

bårtäcke (n, neut)
ligklæde
  vävt eller broderat tygstycke som läggs över en likkista

båt /boːt/ (n, ut)
båd
  mindre fartyg

båthus (n, neut)
bådehus, bådeskur
  byggnad belägen vid vatten, nära land eller på land, avsedd för att köra in eller förvara mindre båtar

båtmössa (n, ut)
skråhue
  enkel typ av mössa utan skärm (i form av en båt) som används i vissa uniformer

båtnad (n, ut)
gavn, hjælp, nytte
  vinning, fördel

båtplats (n, ut)
bådplads
  tilläggsplats vid brygga för båtar

båtshake (n, ut)
bådshage
  ett redskap för att angöra en brygga; lång käpp med järnspets och -krok

bödel (n, ut)
bøddel
  (förr) den person som avrättade en dödsdömd, verkställde dödsstraff, dödade någon för statens eller samhällets skull

bög /bøːg/ (n, ut)
bøsse
  homosexuell man

bögpar (n, neut)
bøssepar
  två bögar som är tillsammans

bögporr (n, ut)
bøsseporno
  (vardagligt) pornografi som visar homosexuellt könsumgänge mellan män

böjbar (adj)
bøjelig

böjelse (n, ut)
tilbøjelighed
  benägenhet, tendens, förkärlek

böjningsform (n, ut)
bøjningsform

böld (n, ut)
byld
  en infektion som kan uppkomma i hår- och talgkörtlar

böldpest (n, ut)
byldepest
  en form av pest som leder till bölder på huden

bölja (n, ut)
bølge
  jämn och regelbunden eller orolig och våldsam vågrörelse

bön (n, ut)
bøn
  (religion) hänvändelse till Gud (helgon, fetisch o. d.)

böna (n, ut)
bønne
  (växter, grönsaker) ärtväxt av arten Phaseolus vulgaris i släktet Phasoleus
  (botanik) frökapsel hos Phaseolus vulgaris eller liknande frukter

bönepall (n, ut)
knæleskammel
  möbel på vilken någon kan bedja till gud, bestående av en stoppad dyna att falla på knä över, med en inbyggd hylla för böcker

böneutropare (n, ut)
muezzin
  person som från minaretbalkongen på bestämda tider sjunger ett böneformulär med vilket de troende kallas till bön

böngrodd (n, ut)
bønnespire
  grodd av en böna

bönsyrsa (n, ut)
knæler
  en insekt (Mantis religiosa) i ordningen bönsyrsor (Mantodea); individ av denna art

börd /bœːɖ/ (n, ut)
afstamning, herkomst
  härstamning, härkomst

börda (n, ut)
byrde
  något som belastar, betungar; används ofta symboliskt

börja (v)
begynde
  ändra beteende så att något som inte tidigare utförts, utförs regelbundet eller konstant

början (n, ut)
start

börs (n, ut)
børs
  marknadsplats där man köper och säljer olika saker till marknadspris
pengepung, pung
  (norrländska) liten behållare för pengar

börskrasch (n, ut)
børskrak
  plötsligt och stort prisfall på aktiebörs

bössa (n, ut)
bøsse
  (vardagligt, vapen) skjutvapen som fungerar genom lagrad energi, exempelvis eldvapen och armborst/pilbössa (ej pilbåge och slangbella)
  behållare för att spara eller samla in pengar i, främst småmynt

böter (n)
bøde
  (plurale tantum, juridik) bötesstraff; straff man måste betala, vanligtvis för trafikförseelser

bötesstraff (n, neut)
bødestraf
  straff som man måste betala med pengar

cabriolet (n, ut)
cabriolet, cabb

caesarsallad (n, ut)
cæsarsalat
  sallad vanligen bestående av romansallat, krutonger, parmesanost, kokt ägg, svartpeppar och caesardressing, och ofta serverad med kyckling eller räkor

californium (n, neut)
californium

cancan (n, ut)
cancan
  varietédans i hög fart och med höga bensparkningar

cancer (n, ut)
kræft, cancer
  (medicin) samlingsnamn på ett antal sjukdomar som kännetecknas av att celler delar sig okontrollerat och kan spridas till nya ställen i kroppen, d.v.s. maligna neoplasmer (tumörer)

cancerpatient (n, ut)
cancerpatient, kræftpatient
  patient som har cancer

candela (n, ut)
candela
  (fysik) SI-enhet för ljusstyrka med beteckningen cd

cape (n, ut)
cape

cappuccino (n, ut)
cappuccino
  ett slags italiensk kaffebaserad dryck gjord på espresso och skummad mjölk; kopp av denna dryck

casanova (n, ut)
casanova
  hjärtetjuv, hjärtekrossare, donjuan, förförare, charmör, kvinnotjusare, kvinnokarl, kvinnojägare

cashewnöt (n, ut)
cashewnød
  nöt från cashew

catering (n, ut)
catering
  (anglicism) leverans av lagad mat på evenemang och fester

cd-brännare (n, ut)
cd-brænder
  (data) hårdvara för att skapa cd-skivor

cd-rom (n, ut)
cd-rom
  (data) en typ av cd-skiva

cd-skiva (n, ut)
cd, cd-plade
  (data) optiskt, cirkulärt lagringsmedium för datorer; används speciellt till musik

cd-spelare (n, ut)
cd-afspiller, cd-spiller
  (teknik) elektronisk apparat som läser roterande cd-skivor, antingen för anslutning till värdenhet (t.ex. dator) eller för direkt uppspelning av digitalt ljud via inbyggd eller ansluten högtalare eller hörlur

ceder (n, ut)
ceder
  (träd) ett barrträd; (exemplar av) någon art i cedersläktet (Cedrus)

celebritet (n, ut)
celebritet
  kändis, celeber person

celibat (n, neut)
cølibat
  förhållandet att vara ogift

cell /sɛl/ (n, ut)
celle
  (biologi) biologisk byggsten i alla levande organismer
  ett litet, låst rum i till exempel häkte eller anstalt
  en anordning för att producera elektricitet, till exempel solcell

celldelning (n, ut)
celledeling
  en process där levande celler delar sig, celldelning används av encelliga organismer för att föröka sig och av flercelliga organismer för att växa

cellgift (n, neut)
cellegift
  (biokemi) gift som skadar eller förstör celler

cellist (n, ut)
cellist
  person som spelar cello

cellkärna (n, ut)
cellekerne, nukleus
  (cellbiologi) membranomsluten (dubbelt membran) organell som innehåller cellens arvsmassa; de flesta celler har precis en (1) cellkärna, men somliga celltyper saknar helt cellkärna eller har flera cellkärnor

cello (n, ut)
cello
  stråkinstrument med register mellan basfiol och altfiol som spelas sittande normalt, med instrumentet stående på golvet mellan benen

cellplast (n, ut)
celleplast
  skumplast, plast i form av celler eller skum

cellulosa (n, ut)
cellulose
  (biokemi) polysackarid som utgör huvuddelen i växternas cellväggar och inte duger som föda för människor men kan användas för pappersmassa och annat

cembalist (n, ut)
cembalist
  person som spelar cembalo

cembalo /ˈ(t)ɕembalʊ/ (n, ut)
cembalo

cement (n)
cement
  (byggnadsteknik) blandning av kalksten och lera som används i betong

cementbruk (n, neut)
cementmørtel
  bruk där bindemedlet är cement

censor (n, ut)
censor
  (historia) innehavare av högt ämbete i antikens Rom

censur (n, ut)
censur
  en inskränkning i yttrandefriheten genom att somligt ej får publiceras

censurera (v)
censurere

centiljon (n, ut)
centillion
  ett tal, 10600 = 1 000 000100

centilong (n)
centilong
  (oböjligt) måttenhet för barnkläder (efter barnets längd)

centimeter (n, ut)
centimeter

centralafrikan (n, ut)
centralafrikaner

centralbank (n, ut)
centralbank

centralisera (v)
centralisere
  förena i en punkt (centrum), samla till ett ställe, ställa under gemensam ledning

centraliserad (adj)
centraliseret
  koncentrerad till centrum, centralstyrd;

centralisering (n, ut)
centralisering
  det att centralisera

centralism (n, ut)
centralisme
  strävan efter centralisering

centrallager (n, neut)
centrallager
  (logistik) centralt lager (för en butikskedja)

centralort (n, ut)
hovedby, kommunesæde
  tätort i en kommun med huvudsäte för kommunstyrelsen
  tätort med huvudsäte för ett landskaps landskapsförbund

centralstation (n, ut)
hovedbanegård
  (järnväg) station (normalt) belägen i eller i närheten av centrum i en tätort och (oftast) viktigast inom tätorten

centralstimulerande (adj)
centralstimulerende, euforiserende
  som stimulerar det centrala nervsystemet (särsk om vissa narkotika)

centralvärme (n, ut)
centralvarme
  (byggnadsteknik) uppvärmning av flera rum eller lägenheter genom fördelning av värme från en central värmekälla

centrera (v)
centrere
  göra så att något hamnar i mitten /av stycket/

centrering (n, ut)
centrering
  det att centrera

centrifug (n, ut)
centrifuge
  apparat som genom snabb rotation och resulterande centrifugalkraften möjliggör eller accelerar någon fysisk process (oftast något slags separation)
  apparat som särskiljer ämnen med olika tyngd tack vare centrifugalkraften

centrifugal (adj)
centrifugal
  (mekanik) i riktning bort från rotationscentret

centrifugera (v)
centrifugere
  skilja fasta och flytande beståndsdelar i en blandning med hjälp av en centrifug

centrum (n, neut)
centrum

cerat (n, neut)
læbepomade
  salva för torra läppar

cerebral (adj)
cerebral
  som avser hjärnan

ceremoni (n, ut)
ceremoni

ceremoniel (n, neut)
ceremoniel
  (föreskrifter om) det som skall iakttas vid vissa högtidliga tillfällen

ceremoniell (adj)
ceremoniel
  högtidlig, stel

cerium (n, neut)
cerium
  ett grundämne med atomnummer 58, atommassa 140 och symbolen Ce

certifikat (n, neut)
certifikat
  (juridik) intyg (på papper); skriftligt tillstånd

cesium (n, neut)
cæsium

cess (n, neut)
ces
  (musik) sänkt c; ton med frekvens nära 246,94 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med h och aississ

cession (n, ut)
cession
  borgenärs överlåtelse av en fordran till en annan person utan gäldenärens medverkan

cetologi (n, ut)
cetologi
  läran om valar

cha-cha-cha (n, ut)
cha-cha-cha
  (dans) en latinamerikansk dans från Kuba

chagrin (n)
chagrin
  ett sorts läder (se chagrin)

chagräng (n)
chagrin
  en sorts fint läder (särsk i bokband)

chambre séparée (n)
chambre séparée
  enskilt rum (på restaurang eller liknande)

champagne /ɧamˈpanj/ (n, ut)
champagne
  mousserande vitt vin eller rosévin från distriktet Champagne i östra Frankrike

champagneflaska (n, ut)
champagneflaske
  flaska med champagne

champagnefotboll (n, ut)
champagnefodbold
  (vardagligt) glad och publikvänlig fotboll

champinjon /ɧampɪnˈjuːn/ (n, ut)
champignon
  (mat, svampar, grönsaker) individ av släktet champinjoner (Agaricus), särskilt om denna använd såsom matsvamp (i synnerhet om de vanligast odlade arterna Agaricus bisporus och Agaricus campestris)

chans /ɕans/ /ɕaŋs/ /ɧans/ /ɧaŋs/ (n, ut)
chance
  möjlighet (att något önskvärt eller bra inträffar, att lyckas med något förfarande, att få deltaga i något önskvärt sammanhang etc.)

charabang (n, ut)
charabanc
  öppen vagn med sätena mot varandra

chark (n, ut)
charcuteri
  kortform för charkuteri

charkuteri (n, neut)
charcuteri
  butik som säljer köttvaror, charkuterivaror

charkuterist (n, ut)
viktualiehandler
  (yrken) persom som tillverka och sälja charkuterivaror som korv och kött

charlatan (n, ut)
charlatan
  person som vilseledande lurar andra att tro att vederbörande besitter hög kunskap eller märkliga förmågor

charm (n, ut)
charme

charmtroll (n, neut)
charmetrold
  charmerande person, person som lyckas charma (charmera) och förtrolla

charter (n, ut)
charter
  turistresa med chartrat flygplan

charterresa (n, ut)
charterrejse

charterresenär (n, ut)
charterrejsende
  person som reser med en charterresa, ofta inklusive både flyg och boende

chassi (n, neut)
chassis
  undre bärande struktur (underrede) på ett fordon (med hjul, motor och ratt )

chassidisk (adj)
hasidisk
  som rör chassidism

chassidism (n, ut)
chassidisme, hasidisme
  (judendom) en judisk väckelserörelse

chateaubriand (n, ut)
chateaubriand, chateaubriant
  biffstek på oxfilé

chatt (n)
chat
  (internet) datorprogram för utbyte av korta skrivna meddelanden

chatta (v)
chatte
  (internet) skicka textmeddelanden via internet e.dyl. i realtidskommunikation

chattare (n, ut)
chatter
  person som chattar

chaufför (n, ut)
chauffør
  person som har som uppgift att medelst ett fordon transportera personer eller gods

chauvinism (n, ut)
chauvinisme
  överdriven eller skrytsam fosterlandskärlek

chauvinist (n, ut)
chauvinist
  person med överdriven fosterlandskärlek

check (n, ut)
check
  betalningsmedel; skriftlig ersättning för fysiska pengar

checkhäfte (n, neut)
checkhæfte
  häfte eller liten bok som innehåller förtryckta checkar till innehavaren av ett bankkonto

checklista (n, ut)
tjekliste
  lista med saker att kontrollera (checka, pricka av)

chef /ɧeːf/ /ɧɛːf/ (n, ut)
chef
  person som leder en grupp personer och fattar beslut i den

chefredaktör (n, ut)
chefredaktør

cheviot (n, ut)
cheviot
  en sorts ylletyg

chiffer (n, neut)
kodeskrift
  krypterad och/eller hemlig information, vanligen i skrift; metod för att överföra ett meddelande till krypterad form

chiffong /ˈʃɪfɔŋ/ (n)
chiffon
  (textilier) tunt, transparent och lätt tyg tillverkat av silke eller rayon

chiffonjé (n, ut)
chatol
  en hög, elegant sorts byrå med nedfällbar klaff som kan ge en skrivbordsyta, innanför vilken smålådor finns

chilenare (n, ut)
chilenare

chilensk (adj)
chilensk
  som rör Chile

chili con carne (n)
chili con carne
  (maträtter) slags kryddstark köttragu smaksatt med chilipeppar

chili sin carne (n)
chili sin carne
  (maträtter) vegetarisk variant på chili con carne

chimär (n, ut)
kimære
  illusion, fantasi, synvilla, inbillning, falsk föreställning, orimlighet

chips /ɕɪp's/ (n, neut)
chips
  (mat) en typ av snacks i form av knaprig, flottyrkokt, tunn skiva/spån av potatis eller annan (oftast vegetabilisk) livsmedelsråvara

chocktillstånd (n, neut)
choktilstand
  (irrationellt) tillstånd där någon drabbas av chock

chockvåg (n, ut)
chokbølge
  (bildligt) efterverkning av något överraskande (till exempel en obehaglig nyhet) som orsakar starka reaktioner

choke (n, ut)
choker

choklad /ɧʊˈklɑː(d)/ (n)
chokolade
  typ av konfekt som består av kakaomassa, kakaosmör, socker, vanilj, ofta med tillsättning av olika aromer och smaksättare och ofta blandat med mjölk (mjölkchoklad)
  varm eller kall dryck gjord på kakao, socker och mjölk

chokladkaka (n, ut)
chokoladekage
  (mat) bakverk innehållande choklad

chokladpudding (n, ut)
chokoladebudding
  en sorts efterrätt med chokladsmak

chokladsås (n, ut)
chokoladesovs

cider (n, ut)
cider, æblevin
  alkoholhaltig mousserande dryck av jäst frukt, oftast på äpplen eller päron

cigarett (n, ut)
cigaret
  (tobak) särskild pappersrulle fylld med finskuren tobak (och ofta ett filter i ena änden) för rökning; rökverk

cigarettfimp (n, ut)
cigaretskod, cigaretstump
  sista stumpen av en cigarett, det som är kvar efter att en cigarett rökts

cigarettpaket (n, neut)
cigaretpakke
  (vanligen rätblocksformat) paket med (kanske ett tjugotal) cigaretter (vilket kan köpas i butik)

cigarettrök (n, ut)
cigaretrøg
  rök från en brinnande cigarett

cigarettändare (n, ut)
cigarettænder, fyrtøj, lighter
  handhållen apparat för att framställa eld

cigarill (n, ut)
cigarillo, cerut
  mindre version av en cigarr

cigarr (n, ut)
cigar
  rökverk tillverkat av fermenterad och ofta lagrad tobak rullad i ett eller flera tobaksblad

cigg (n, ut)
smøg
  (vardagligt) kortform för cigarett

cikada (n, ut)
sangcikade
  insekt (bl. a. i Medelhavsländerna) som ger ifrån sig ett mycket genomträngande läte (från ett ljudorgan på hanarnas buksida)

cinnober (n, ut)
cinnober
  ett kvicksilvermineral bestående av kvicksilver och svavel; ett rött färgämne som har framställts ur detta mineral

cirka (adv)
cirka
  ungefär, omkring; i storleksordning som framgår av sammanhanget (förkortas ca)

cirkapris (n, neut)
cirkapris
  rekommenderat försäljningspris som anges som riktlinje av tillverkaren till butikerna

cirkel (n, ut)
cirkel
  (geometri) figur bestående av punkter i ett plan som alla har samma avstånd till någon given punkt

cirkelbevis (n, neut)
cirkelbevis
  logiskt felslut där premissen för ett argument antar att slutsatsen är sann

cirkelsegment (n, neut)
cirkelafsnit
  del av en cirkel som begränsas av en sekant eller korda

cirkulation (n, ut)
cirkulation
  omlopp, kretslopp

cirkulationsplats (n, ut)
rundkørsel, runddel
  (transport) plats där tre eller fler bilvägar ansluts till en gemensam enkelriktad (moturs vid högertrafik och medurs vid vänstertrafik, sett ovanifrån) cirkelring kring en cirkelformad mittyta (rondell), som ett alternativ till en klassisk vägkorsning mellan tre eller fyra vägar

cirkulationspump (n, ut)
cirkulationspump
  (teknik) pump som håller en vätska i rörelse i ett slutet system, oftast i syfte att transportera värme

cirkulär (n, neut)
rundskrivelse, cirkulære
  papper eller skrift som cirkulerar mellan flera läsare

cirkumflex /sɪr.kɵmˈfleks/ (n, ut)
cirkumfleks
  (typografi) ett diakritiskt tecken, format som en triangel utan bas, ett "tak", och placerat ovanför bokstav

cirkus (n, ut)
cirkus
  nöjes- och konstform med tonvikt på förevisning av akrobater, jonglörer, luftartister, clowner och dresserade djur, i en rund arena kallad manege

cisperson (n, ut)
cisperson
  person vars biologiska kön överensstämmer med dess juridiska, sociala och självidentifierade kön och därmed genom könsuttryck och/eller könsidentitet inte överskrider kulturella könsnormer

ciss (n, neut)
cis
  (musik) höjt c; ton med frekvens nära 277.18 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med hississ och dess

cistern (n, ut)
cisterne, vandtank
  behållare för vätskor

citadell (n, neut)
citadel
  mindre fäste eller fort hörande till en större fästning

citat (n, neut)
citat

citationstecken (n, neut)
citationstegn, anførelsestegn

citera (v)
citere
  återge ett citat

citerande (n, neut)
citering
  det att citera

citron /sɪtruːn/ (n, ut)
citron
  (frukter) en gul och sur citrusfrukt (Citrus limon)

citronfjäril (n, ut)
citronsommerfugl

citronmeliss (n, ut)
citronmelisse
  (kryddor, växter) citrondoftande växt, Melissa officinalis

citronsyra (n, ut)
citronsyre
  (syror) en organisk syra, formellt namn 2-hydroxi-1,2,3-propantrikarboxylsyra, C6H8O7; vanligt förekommande i i synnerhet citrusfrukter

cittra (n, ut)
citar, citer
  ett stränginstrument

civil (adj)
civil

civil olydnad (n)
civil ulydighed
  form av protest där man öppet och utan våld vägra att följa vissa lagar eller order från en etablerad auktoritet (såsom myndigheter), eftersom de anses moraliskt felaktiga eller skadliga

civilekonom (n, ut)
civiløkonom
  person med examen från handelshögskola eller motsvarande

civilförsvarsstyrelse (n, ut)
civilforsvarsstyrelse
  myndighet eller organisation som har huvudansvar för civilförsvaret

civilingenjör (n, ut)
civilingeniør
  (yrken) yrkesexamen i Sverige som, sedan 2007, motsvarar fem års heltidsstudier vid en teknisk högskola

civilisation (n, ut)
civilisation

civilisera (v)
civilisere

civilklädd (adj)
civilklædt
  som inte har tjänsteuniform på sig

civilkurage (n, neut)
civilcourage, civilkurage
  mod att stå för sin mening

civilmilitär (n, ut)
nonkombattant
  (militärt) beteckning på civil tjänsteman (med militär tjänstegrad) anställd vid en svensk militär stab eller annan militär enhet (bland annat läkare, auditörer, präster och utbildningsintendenter)

civilrätt (n, ut)
civilret
  rättsreglerna för förhållandena mellan enskilda (familjerätt, arvsrätt m m)

civilstånd (n, neut)
civilstand
  familjemässig ställning (gift, ogift, änkling, änka, frånskild)

claves (n)
claves
  musikinstrument som består av två träpinnar, ofta tillverkade i mahogny, som slås i försiktiga rörelser mot varandra

clips (n, neut)
clips
  smycke som kläms fast vid t ex en klänning

clou /klu/ (n, ut)
clou
  glansnummer, höjdpunkt (av fest, program eller liknande)

clown /klaʊn/ (n, ut)
klovn

coach (n, ut)
coach
  person som vägleder till något bättre

cockpit (n, ut)
cockpit
  (anglicism) förarkabin i en luftfarkost

cocktail (n, ut)
cocktail
  blandad alkoholhaltig dryck

cocoihäger (n, ut)
cocoihejre
  en fågelart (Ardea cocoi) inom familjen hägrar (Ardeidae); individ av denna art

collage (n, neut)
collage, kollage
  konstnärlig sammanställning av ting från olika håll (tygbitar, affischer, fotografier m.m.)

colombian (n, ut)
colombianer

colombiansk (adj)
colombiansk
  som rör Colombia

comeback (n, ut)
comeback
  (anglicism) återkomst (till en karriär)

concertina (n, ut)
koncertina
  en variant av dragspel utvecklad i England och något senare även Tyskland

conga (n, ut)
conga
  hög smal kubansk trumma av afrikanskt ursprung, troligen utvecklad från den kongolesiska makutatrumman

consommé (n, ut)
consomme, consommé
  (gallicism) slags klar soppa gjord på buljong

container (n, ut)
container

containerfartyg (n, neut)
containerskib
  (sjöfart, logistik) fartyg som lastar containrar

cookie (n, ut)
cookie
  (anglicism, internet) en liten mängd data som en webbsida kan lagra på besökarens dator eller annan enhet med webbläsare, och möjliggör att känna igen samma användare vid senare besök

copywriter (n, ut)
tekstforfatter
  (yrken) kommersiell skribent som bearbetar textidéer och text för produkt eller reklam, anpassad för tryckta och digitala medier

cornflakes (n, neut)
cornflakes
  (mat) frukostflingor av majskorn som valsats och rostats

coronafri (adj)
coronafri
  som är fri från coronavirus eller covidsmitta

coronavirus (n, neut)
coronavirus, corona
  en sorts virus som i förstoring ser ut som en kungakrona

cortison (n, neut)
kortison
  en sorts hormon från binjurebarken med medicinsk användning (bl a vid reumatiska sjukdomar)

costarican (n, ut)
costaricaner
  person från Costa Rica eller med costaricanskt påbrå

coulomb (n, ut)
coulomb
  (fysik) en härledd SI-enhet för fysikaliska storheten elektrisk laddning (Q), som betecknas C och definieras som en ampere multiplicerat med en sekund

courtage (n, neut)
kurtage
  mäklararvode

cover (n, ut)
cover

cowboy /ˈkaʊbɔj/ /ˈkɔbːɔj/ (n, ut)
cowboy

cowboyhatt (n, ut)
cowboyhat
  (huvudbonader) slags bredbrättad filthatt av varierande modell populariserad av amerikanska cowboyer

crawl (n, ut)
crawl
  ett snabbt simsätt där man växelvis paddlar med armarna och samtidigt sparkar benen upp och ner, i tävlingssammanhang använt vid frisim

credit (n)
credit
  (vardagligt) beröm, ära, erkännande

cunnilingus (n)
cunnilingus
  sexuell akt, under vilken en person sexuellt stimulerar en kvinnas blygd med sin tunga

cup /kɵpː/ (n, ut)
cup
  tävling, turnering eller tävlingsserie inom idrott

curium (n, neut)
curium

curla (v)
curle
  (bildligt, vardagligt) undanröja svårigheter för sina barn, så att de blir bortskämda; skämma bort sina barn

curling (n, ut)
curling

curry (n, ut)
karry

cybernetik (n, ut)
kybernetik
  vetenskapen om (själv)reglering av förloppen i naturen, i samhällslivet och i tekniken (särskilt datatekniken)

cyberrymd (n, ut)
cyberspace
  datasimulerad dimension av verkligheten tillgänglig genom internet

cybersäkerhet (n, ut)
cybersikkerhed
  (data) säkerhet gentemot elektroniska anfall såsom cyberkrigföring, cyberterrorism eller annan form av cyberattacker

cykel /ˈsyːkɛl/ /ˈsʏkːɛl/ (n, ut)
cykel
  pedaldrivet fordon med sadel och styre och antingen (vanligast) tvåhjuligt med framhjul rakt framför bakhjulet eller (mindre vanligt) trehjuligt med framhjul framför sadeln och ett hjulpar baktill, eller vice versa
cyklus
  grupp av händelser som upprepas i stort sett samma ordning flera gånger

cykelhjul (n, neut)
cykelhjul

cykellås (n, neut)
cykellås
  lås på en cykel som förhindrar andra personer än ägaren att använda cykeln

cykelpump (n, ut)
cykelpumpe
  pump för att blåsa in luft i cykeldäck

cykelram (n, ut)
cykelstel
  stommen i en cykel, d.v.s. den bärande konstruktion i metall som håller ihop hjul, pedaler och styre

cykelreparatör (n, ut)
cykelmekaniker, cykelsmed
  person som reparerar cyklar

cykelsemester (n, ut)
cykelferie
  semester där en cykel används som fortskaffningsmedel

cykelstyre (n, neut)
cykelstyr
  (transport) vridbar del med två handtag kopplad till framhjulet på en cykel, vilken används för att styra cykeln i olika riktningar

cykelställ (n, neut)
cykelstativ
  (metall)anordning vanligen stående på marken avsedd att hålla cyklar stående vid det

cykeltur (n, ut)
cykeltur

cykelverkstad (n, ut)
cykelværksted
  verstad där cyklar repareras

cykelväg (n, ut)
cykelsti
  (transport) väg avsedd för cyklister (oftast smalare än vägar för bilar)

cykla (v)
cykle
  färdas på en cykel

cyklamen (n, ut)
alpeviol
  växtsläkte inom familjen ardisiaväxter med cirka 20 arter som förekommer vilt i medelhavsområdet mellan Spanien till Iran

cyklande (n, neut)
cyklen, cykling
  det att cykla

cykling (n, ut)
cykling
  det att cykla, aktivitet där cykel används för transport

cyklist (n, ut)
cyklist

cyklohexan (n, neut)
cyklohexan
  (organisk kemi) cykliskt kolväte vilket utgörs av en enkel ring av sex kolatomer bundna via enkelbindningar

cyklon (n, ut)
cyklon
  (meteorologi) tropisk cyklon som bildats över Indiska oceanen eller Stilla havet nära Australien och vars vindar når orkanstyrka (33 m/s)

cyklop (n, ut)
kyklop

cylinder /sʏˈlɪnːdər/ (n, ut)
cylinder
  (matematik) den yta i rummet som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på två identiska, parallella, plana (och ofta, men inte nödvändigtvis slutna) kurvor längs hela kurvan
  (matematik) tredimensionell geometrisk kropp som avgränsas av två identiska och parallella plana ytor (basytor) och den yta (mantelyta) som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på båda basytorna längs basytornas hela omkrets
cylinderhat
  (huvudbonader) hög hatt

cylinderhatt (n, ut)
cylinderhat
  (huvudbonader) hög hatt klädd med fälbtyg

cylindrisk (adj)
cylindrisk

cymbal (n, ut)
bækken
  (musikinstrument, ålderdomligt) ett slags klockspel

cyniker /ˈsyːn.ɪk.ɛr/ (n, ut)
kyniker
  person som är cynisk

cynisk (adj)
kynisk
  som har en kritisk syn på saker och ting

cynism (n, ut)
kynisme
  känslokall livsåskådning (kanske även illusionslös och att tro det värsta om människan)

cypress (n, ut)
cypres
  typ av högt barrträd, vanligt i sydligare länder

cypriot (n, ut)
cypriot
  person från Cypern eller med cypriotisk härkomst

cypriotisk (adj)
cypriotisk
  som rör Cypern eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

cysta (n, ut)
cyste
  svulst med flytande eller geléartat innehåll

cystein (n, neut)
cystein
  (biokemi) en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Cys, C)

cystisk fibros (n)
cystisk fibrose
  (sjukdomar) en ärftlig sjukdom

cytologi (n, ut)
cytologi
  vetenskapen om cellerna, förr även om cellbiologi

dadel (n, ut)
daddel

dag /dɑː/ /dɑːɡ/ (n, ut)
dag

dagbok (n, ut)
dagbog

dagbräckning (n, ut)
daggry, morgengry
  tidig morgon då ljuset bryter fram; gryning, dagning

dagdrivare (n, ut)
dagdriver
  person som tillbringar sin tid med att (av eget val) driva omkring utan någon sysselsättning

dagdrömmare (n, ut)
dagdrømmer
  person som har dagdrömmar

dagfjäril (n, ut)
dagsommerfugl
  fjäril av grupperingen Rhopalocera som huvudsakligen är aktiva om dagen

dagg (n, ut)
dug
  vattendroppar som bildas på föremål på morgonen och kvällen genom kondensering av vattenånga som finns i varm fuktig luft

daggdroppe (n, ut)
dugdråbe
  enskild droppe av dagg

daggkåpa (n, ut)
løvefod
  (örter) en växt i sektionen Alchemilla vulgaris eller en växt av släktet Alchemilla (daggkåpor)

daggmask (n, ut)
regnorm
  (maskar) individ av någon art i familjen daggmaskar (Lumbricidae) inom klassen gördelmaskar (Clitellata)

daggpunkt (n, ut)
dugpunkt
  (fysik) temperatur vid vilken luftfuktigheten når mättnad

dagisfröken (n, ut)
vuggestuepædagog
  kvinnlig lärare på ett dagis

dagjämning (n, ut)
jævndøgn
  tidpunkt på året då tiden mellan soluppgång och solnedgång är precis tolv timmar och dag och natt är lika långa

daglig (adj)
daglig
  som händer, utkommer o.s.v. varje dag

dagligvara (n, ut)
dagligvare
  typ av vara som man fortlöpande förbrukar i hushållet

daglönare (n, ut)
daglejer
  (ålderdomligt) person som utför tillfälligt kroppsarbete /i jordbruket/ för daglön

dagmamma (n, ut)
dagplejemor
  dagbarnvårdare; kvinna som tar hand om barnen i sitt hem under den tid då föräldrarna förvärvsarbetar eller genomgår utbildning.

dagning (n, ut)
daggry
  gryning; övergången från natten till dagsljus

dagordning (n, ut)
dagsorden
  schema som listar de ärenden som är tänkta att behandlas vid ett sammanträde eller annan ordnad sammankomst

dagsedel (n, ut)
huskekage
  örfil

dagsljus (n, neut)
dagslys
  ljus på dagen, av sol

dagslända (n, ut)
døgnflue
  (insekter) individ av insektsordningen dagsländor (Ephemeroptera) (vars liv i utvecklat tillstånd är mycket kort, ibland bara en dag)
  något som är kortlivat; som inte varar länge

dagsranson (n, ut)
dagsration
  ranson (tilldelning av mat) för en dag

dagsresa (n, ut)
dagsrejse
  (historia) sträcka som kan tillryggaläggas under en dag

dagstemperatur (n, ut)
dagtemperatur
  temperatur som råder under dagen

dagstidning (n, ut)
dagblad
  tidning som i regel utkommer dagligen

dagteckna (v)
datere
  förse med datum

daktyl (n, ut)
daktyl
  versfot med en tryckstark (starkt betonad) stavelse följd av två trycksvaga (t ex ordet versfötter)

daktyliotek (n, neut)
daktyliotek
  (konst) samling av gemmer (halvädelstenar)

dal (n, ut)
dal

dalahäst (n, ut)
dalahest

dalripa (n, ut)
dalrype

daltande (n, neut)
pylren
  det att dalta

dam /dɑːm/ (n, ut)
dame
  kvinna (av stånd)
dronning
  (schack) en av de starkaste schackpjäserna

damask (n, ut)
gamache
  ben- eller fotskydd av tyg eller läder

damast (n, ut)
damask
  en sorts mönstrad vävnad (bl.a. i dukar)

dambinda (n, ut)
hygiejnebind
  ett slags mensskydd för utvändig användning i form av ett avlångt inlägg med absorberande förmåga

damcykel (n, ut)
damecykel
  cykel där ramens form är anpassad för att underlätta bruk där cyklisten är klädd i kjol eller klänning

damejeanne (n, ut)
vinballong
  stor glasflaska med skydd av flätverk

damfrisering (n, ut)
damefrisørsalon
  inrättning som erbjuder frisering av kvinnor, d.v.s. en plats där damfrisörer arbetar

damfrisör (n, ut)
damefrisør
  frisör som specialiserat sig på kvinnliga kunder

damfrisörska (n, ut)
damefrisør
  kvinnlig frisör som specialiserat sig på kvinnliga kunder

damgambit (n, ut)
dronningegambit

damhatt (n, ut)
damehat
  hatt som bäres av kvinnor

damjacka (n, ut)
damejakke
  jacka avsedd för kvinnor

damkläder (n, ut)
dametøj
  klädesplagg som är speciellt designade för kvinnor och som ofta används av kvinnor

damm (n)
dæmning
  (väg- och vattenbyggnad) vall, mur eller liknande konstruktion anlagd över ett vattendrag för att avspärra och samla vatten
støv
  små torra partiklar (antingen i luften eller ansamlat, oftast då likvärdigt med smuts)

dammbindning (n, ut)
støvbinding
  process där damm och andra partiklar hålls fast och hindras från att spridas till luften

dammig /ˈdamˌɪ(g)/ (adj)
støvet
  urmodig (särskilt intellektuellt)

dammråtta (n, ut)
nullermand

dammsnäppa (n, ut)
damklire

dammsuga (v)
støvesuge

dammsugare (n, ut)
støvsuger
  städapparat som suger upp damm och annat skräp

dammsugning (n, ut)
støvsugning
  det att med hjälp av dammsugare borttaga damm och annan smuts från golv och andra föremål

dammvippa (n, ut)
fjerkost, støvekost
  handhållet hushållsredskap bestående av ett skaft med fastsatta fjädrar, syntetiska hårstrån e.d. för att damma av möbler

damoklessvärd (n, neut)
damoklessværd
  hotande fara (efter en berättelse om ett skarpslipat svärd som i en tråd hängde över hovmannen Damokles huvud)

danande (n, neut)
dannelse, formning
  det att dana

danism (n, ut)
danisme

dannebrogen (n)
dannebrog
  den danska flaggan

danneman (n, ut)
hædersmand
  (ålderdomligt) rättskaffens man (i synnerhet ur borgar- eller bondeklassen), en riktig man som han bör vara

dans (n, ut)
dans
  aktiveteten att dansa
  en viss typ av dans, exempelvis med specifika rörelser och till en speciell typ av musik
  ett tillfälle där dans utövas

dansa /ˈdànsa/ (v)
danse
  röra kroppen rytmiskt på ett sätt som anses estetiskt tilltalande, ofta i par eller i grupp

dansa efter någons pipa (v)
danse efter nogens pibe
  lyda blint

dansande (n, neut)
dansen, dansning
  det att dansa

dansare (n, ut)
danser
  person som dansar, ofta någon som är tränad i att göra det och eventuellt gör det professionellt

dansband (n, neut)
danseband
  (musik) musikgrupp som spelar sådan musik som är avsedd att dansa pardans till, i Sverige främst foxtrot eller bugg

dansgolv (n, neut)
dansegulv

dansgrupp (n, ut)
dansegruppe
  sällskap som uppträder med dans

dansk (adj)
dansk
  som rör Danmark eller det danska språket

dansk (n, ut)
dansker, dansk

danska /ˈdànska/ (n, ut)
dansk
  ett språk som främst talas i Danmark
dansker
  kvinna från Danmark

danskfödd (adj)
danskfødt
  född i Danmark

danskhet (n, ut)
danskhed
  det att vara dansk

dansklärare (n, ut)
dansklærer
  lärare som undervisar i danska

danskompani (n, neut)
dansekompagni
  sällskap som uppträder med dans

danslokal (n, ut)
dansesal
  utrymme för dans, exempelvis diskotek

danslärare (n, ut)
danselærer
  person som lär ut dans

dansmusik (n, ut)
dansemusik

dansmästare (n, ut)
dansemester
  (historiskt) (hovanställd) person som har till yrke att meddela undervisning i dans och konstruera danser; danslärare

danspartner (n, ut)
dansepartner
  partner för dans

dansös (n, ut)
danserinde
  kvinnlig dansare

darmstadtium (n, neut)
darmstadtium

darrig (adj)
rystende, skælvende
  som darrar

darrning (n, ut)
sitren, skælven
  det att darra

dartpil (n, ut)
dartpil
  pil som används i sporten dart

darwinism (n, ut)
Darwinisme
  utvecklingsläran sådan den uppfattades av Charles Darwin

darwinist (n, ut)
darwinist

dass (n, neut)
das
  (vardagligt, arkitektur, byggnadsteknik) (mindre) utrymme (ofta i form av en mindre byggnad "utomhus") avsett för uträttandet av sina naturbehov

data (n, ut)
data
  (data) information

databas (n, ut)
database
  en databashanterare (ett datorprogram) för sådana databaser

dataintrång (n, neut)
dataindbrud
  (data, brottslighet) det att olovligen tränga in i ett datorsystem där data behandlas, lagras eller överförs elektroniskt

datalogi (n, ut)
datalogi
  vetenskap som studerar beräkningar (särskilt sådana som utförs med dator)

datera (v)
datere

datering (n, ut)
datering
  det att fastställa när något tillverkades eller utfördes

dativ (n)
dativ, hensynsfald
  (lingvistik) kasus som används i vissa språk (t.ex. latin, ryska, tyska) för att beskriva att ett substantiv eller pronomen är indirekt objektet för handlingen.

dator (n, ut)
computer, datamat, datamaskine
  elektronisk maskin som används för att behandla data

datorisera (v)
datamatisere
  göra om ett befintligt system eller arkiv så att det blir baserat på datorer och annan digital teknik

datormus (n, ut)
computermus
  (data) mekanisk eller optisk apparat till dator som används för att med handen flytta muspekaren på datorskärmen och därmed välja en position på den senare och också utföra kommandon (vanligen baserat på den valda positionen)

datornörd (n, ut)
computernørd

datorskärm (n, ut)
computerskærm

datorspel (n, neut)
computerspil
  (data) spel som spelas med hjälp av en dator

datum (n, neut)
dato
  (tidsuttryck) tidsangivelse för dag; gjort genom att ange månad samt vilken dag i månaden det gäller (eventuellt även vilket år om detta ej är underförstått)

davidmes (n)
brunmejse
  arten Poecile davidi i familjen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

davidsstjärna (n, ut)
davidsstjerne

de /deː/ /diː/ /dɔmː/ /dɛ/ /dɪ/ (pronoun)
de
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i subjektsform; personligt pronomen i tredje person plural nominativ

debacle (n, neut)
blamage, fiasko, sammenbrud

debatt (n, ut)
debat

debattera (v)
debattere
  ha debatt

debatterande (n, neut)
debatteren, debattering
  det att debattera

debet (n)
debet
  skuld

debetkort (n, neut)
debetkort
  kontokort direkt kopplat till en innehavares bankkonto med vilket betalningar dras direkt från kontot

debetsedel (n, ut)
forskudsopgørelse, skattebillet, årsopgørelse
  skattesedel

debitera (v)
debitere
  skriva på skuldräkning

debitor (n, ut)
debitor, skyldner
  person som är skyldig någon något

debut (n, ut)
debut

debutant (n, ut)
debutant

debutera (v)
debutere

december (n, ut)
december
  årets tolfte (12.) och sista månad

decemberdag (n, ut)
decemberdag
  dag under december månad

decentralisering (n, ut)
decentralisering
  det att decentralisera

decharge (n, ut)
ansvarsfrihed, decharge
  ansvarsfrihet

dechiffrera (v)
dechifrere
  tolka chiffer, tolka hemlig skrift

decibel (n, ut)
decibel
  (fysik) ett logaritmiskt mått som anger till exempel (relativ) signal- och ljudnivå

deciderad (adj)
decideret
  perfektparticip av decidera

decil (n, ut)
decil
  något av de nio gränsvärden som delar in en befolkning i tiondelar

deciliter (n, ut)
deciliter

decimal (n, ut)
decimal
  siffra som står till höger om decimaltecknet i ett tal

decimeter (n, ut)
decimeter
  (måttenheter) beteckningen för en tiondels meter

deckare (n, ut)
krimi, kriminalroman, detektivroman
  (vardagligt) detektivroman, kriminalroman
detektiv
  (vardagligt) detektiv

dedicera /dedɪˈseːra/ (v)
dedicere
  tillägna, oftast gällande att tillägna någon ett konstnärligt verk

dedikation (n, ut)
dedikation
  tillägnan

defaitism (n, ut)
defaitisme

defaitist (n, ut)
defaitist
  person som tror att kamp eller motstånd är utsiktslöst

defaitistisk (adj)
defaitistisk
  som tänker eller pratar som att de förväntar sig att misslyckas, som tror att allt är lönlöst

defekt (n, ut)
defekt

defektiv (adj)
ufuldstændig
  (grammatik) som saknar vissa böjningsformer

defensiv (adj)
defensiv
  försvarande

defensiv (n, ut)
defensiv
  försvar

defilera (v)
defilere

defilering (n, ut)
defilering
  förbigående som hedersbetygelse

definiera (v)
definere
  bestämma vad som avses med ett ord eller begrepp; skapa en definition

definierbar (adj)
definerbar
  som går att definiera

definition (n, ut)
definition

definitionsmässig (adj)
definitionsmæssig
  som rör definitioner; som nödvändigtvis följer av dess definition

definitiv (adj)
definitiv
  slutgiltig

deflation (n, ut)
deflation
  (ekonomi) minskning av den allmänna prisnivån; ökning av penningvärdet

deformation (n, ut)
deformation
  det att deformera

deformera (v)
deformere
  omforma, vanställa

degel (n, ut)
digel
  eldfast och kemikaliebeständig skål som används för upphettning och smältning av ämnen som t.ex när man smälter metaller

degeneration (n, ut)
degeneration
  utveckling till det sämre; urartning; försämring; minskad funktionsduglighet hos till exempel en ras eller en släkt

degenerera (v)
degenerere

degradera (v)
degradere
  sänka någons militära grad; flytta till en lägre tjänsteställning; nedsätta

deism (n, ut)
deisme

dejt (n, ut)
date
  (vardagligt) träff med en älskare eller potentiell älskare, även mer allmänt om intimare träff med en annan person

dekadens /dekaˈdaŋs/ /dekaˈdens/ (n, ut)
dekadence

dekadent /dekaˈdent/ (adj)
dekadent

dekal (n, ut)
klistermærke, overføringsbillede
  avdragsbild, etikett eller dyl som kan lossas från preparerat papper och sedan fäster på annat material (papper, glas, metall m m)

dekan (n, neut)
dekan
  titel i den kyrkliga hierarkin

dekantering (n, ut)
dekantering
  det att dekantera; avskiljande av vätska från bottensats

deklamation (n, ut)
deklamation
  uttrycksfull högläsning av vers

deklination (n, ut)
deklination, magnetisk deklination
  (naturgeografi, geomagnetism) vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

dekoder (n, ut)
dekoder
  modul som omvandlar kodad information till okodad

dekokt (n, ut)
afkog
  avkok på växter (förr ofta använt som läkemedel)

dekolletage (n, neut)
dekolletage, udringning
  (mode) djup (lågt skuren) urringning på ett kvinnligt klädesplagg i syfte att exponera halsen och övre delen av brösten, ofta på finare klänning

dekoration (n, ut)
dekoration, udsmykning
  extra utplacerade föremål eller modifikationer av existerande föremål i syfte att åstadkomma högre skönhet

dekorativ (adj)
dekorativ
  som avser dekoration

dekoratör (n, ut)
dekoratør
  (yrken) person som är ansvarig för dekorationen

dekorera (v)
dekorere

dekorering (n, ut)
dekorering
  dekoration

dekret (n, neut)
dekret
  tvingande påbud som gäller som lag från myndighet eller annan auktoritet

dekretera (v)
dekretere
  bestämma, påbjuda; fastslå tvärsäkert

del (n, ut)
del
  (matematik) någon/något som, tillsammans med en/ett eller flera andra, utgör en helhet eller en (gemensam hel) sak/enhet/grupp/mängd, oftast lätt urskiljbar och naturligt avgränsad

dela (v)
dele, dividere
  (matematik) dividera
dele
  gemensamt med någon ha eller åtnjuta något (t.ex. egenskap, åsikt, glädje, sorg); tillsammans vara med om något eller ta del i något

delbar (adj)
delelig

delegat (n, ut)
delegat

delegation /dɛlɛgaˈɧuːn/ (n, ut)
delegation
  grupp personer (delegater) som sänds ut för att diskutera med en motpart; även för att göra studiebesök eller uppvaktning

delegera (v)
delegere
  överlämna befogenhet åt någon annan

delegering (n, ut)
delegering, uddelegering
  det att delegera

deleta (v)
delete
  (anglicism) radera

delfin (n, ut)
delfin
  (zoologi) vattenlevande däggdjur tillhörande familjen delfiner (Delphinidae).

delgivning (n, ut)
forkyndelse, kundgørelse
  handlingen att delge någon något

delikatess (n, ut)
delikatesse

delmängd (n, ut)
delmængde

delmål (n, neut)
delmål
  mindre mål att uppnå (på vägen) till ett huvudmål

delning (n, ut)
deling, opdeling
  det att något delas, delas upp, fördelas

delningsekonomi (n, ut)
deleøkonomi
  arrangemang för att hyra, dela eller låna saker istället för att själv äga dem

delstat (n, ut)
delstat

delta (n, neut)
delta
  namn på den grekiska bokstaven Δ (gement: δ)
  flodmynning där floden delar upp sig i flera grunda grenar och eventuellt bildar låga öar utanför mynningen

delta (v)
deltage

deltagande (adj)
deltagende, medfølende
  medkännande

deltagande (n, neut)
deltagelse
  (substantiverat) medverkan

deltagare (n, ut)
deltager

deltakrokodil (n, ut)
deltakrokodille, listekrokodille, saltvandskrokodille
  en djurart (Crocodylus porosus) inom familjen krokodiler (Crocodylidae); individ av denna art

deltid /ˈdèːlˌtiːd/ (n, ut)
deltid
  mindre än full arbetstid som reglerat av lagstiftning eller arbetsmarknadsavtal

deltidsanställd (adj)
deltidsansat
  anställd på deltid

delvis (adv)
delvis

delägare (n, ut)
medejer, parthaver

demagog (n, ut)
demagog, folkeforfører

demaskera (v)
demaskere
  ta av masken; avslöja

demens (n, ut)
demens
  försämring av högre intellektuella funktioner såsom minne och logiskt tänkande på grund av degenerativa förändringar i hjärnan

demensboende (n, neut)
demensbolig, demensplejehjem
  äldreboende speciellt avsett för personer med demenssjukdomar

dementera (v)
dementere

dementi (n, ut)
dementi

demilitarisering (n, ut)
demilitarisering
  det att demilitarisera

demimond (n, ut)
demimonde
  prostituerad i den finare världen

demiurg (n, ut)
demiurg
  (oftast i bestämd form) inom gnosticismen, det övernaturliga väsen som är skapare av sinnevärlden

demo (n)
demo
  kortform för demonstration
  kortform för demonstrationsversion av en produkt

demobilisera (v)
demobilisere
  (militärt) återgå från krigsfot till fredsfot

demobilisering (n, ut)
demobilisering
  det att demobilisera

demografi (n, ut)
demografi, befolkningslære

demokrat /dɛm.ʊˈkrɑːt/ (n, ut)
demokrat
  någon som /enligt sig själv/ stödjer demokratin

demokrati (n, ut)
demokrati
  (statsvetenskap) det att tillsammans bestämma över gemensamma angelägenheter; ett sätt att styra ett land (eller annat administrativt område) där folket har möjlighet att genom allmänna val eller folkomröstningar avgöra hur samhällsangelägenheterna skall skötas; en form av bestämmande i en icke-offentlig organisation (eller grupp) där beslut i organisationens namn (ytterst) avgörs av dess medlemmar

demokratisera (v)
demokratisere
  (politik) införa demokrati; göra mer folklig

demokratisering (n, ut)
demokratisering
  det att demokratisera

demokratisk (adj)
demokratisk

demolera (v)
demolere

demolering (n, ut)
demolering
  avsiktlig förstöring

demon (n, ut)
dæmon, demon
  ond ande, djävul

demonisk (adj)
dæmonisk
  djävulsk, ondskefull; hemsk men tjusande

demonstrant (n, ut)
demonstrant
  person som protesterar offentligt mot något, som deltar i demonstration

demonstration (n, ut)
demonstration
  det att en person visar hur något fungerar eller skall göras

demonstrationståg (n, neut)
demonstrationstog
  (större) folksamling som tågar (marscherar, vandrar) tillsammans i en utdragen klunga längs allmänna gator i en stad, kanske med plakat, banderoller och flaggor, för att uppmärksamma en gemensam samhällsfråga, ofta med viljan att förändra samhället eller en del av det i en viss riktning

demonstrativ (adj)
demonstrativ
  som påpekar något genom uppseendeväckande handling

demonstrera (v)
demonstrere
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik
  tåga i en protestmarsch

demontera (v)
demontere
  (mekanik) montera ned, ta isär

demontering (n, ut)
demontering
  det att ta isär eller sönder /något/

demoralisera (v)
demoralisere

demoralisering (n, ut)
demoralisering
  principen att bryta ned moralen hos en individ, en grupp av människor eller ett helt samhälle

demotejp (n, ut)
demobånd
  ljudband för demonstration

den (pronoun)
den

denaturerad (adj)
denatureret
  som denaturerats ; som har gjorts onaturlig

dendrokronologi (n)
dendrokronologi
  en metod att datera trä med hjälp av träets årsringar

dendrologi (n, ut)
dendrologi

denim (n, ut)
denim
  jeanstyg, en typ av bomullstyg

denotation (n, ut)
denotation
  huvudbetydelse; mängden av alla föremål ett ord syftar på

denotativ (adj)
denotativ
  som har att göra med denotation

denotera (v)
denotere
  åsyfta, beteckna

deodorant (n, ut)
deodorant
  hygienartikel som appliceras i armhålan för att man ska lukta gott

deoxiribonukleinsyra (n, ut)
deoxyribonukleinsyre
  (biokemi) vanligen dubbelsträngad nukleinsyra i form av två komplementära polymerer av nukleotider med sockret deoxiribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och tymin

depesch (n, ut)
depeche

deplacement (n, neut)
deplacement
  (fysik, sjöfart, gallicism) ett fartygs totalvikt (= vikten av det undanträngda vattnet)

deponera (v)
deponere

deponi (n, ut)
deponi
  deponeringsanläggning, soptipp

depreciera (v)
nedskrive
  nedvärdera; skriva ned värdet på en valuta

depression (n, ut)
depression
  (psykologi, psykiatri) känsla av stark nedstämdhet; (strikt psykiatrisk sjukdomsdefinition) tillstånd karakteriserat av starkt minskad livsglädje (oftast orsakad av bakomliggande sjukdom eller plötsliga snabba förändringar i kroppen eller miljön), ofta till den graden att en överhängande risk för självmord samt självskadebeteende föreligger
  (ekonomi) kraftig lågkonjunktur
  (geologi) landområde som är lägre än omgivande landområden, speciellt om landområde under havets yta

depressiv (adj)
depressiv
  med utmärkande drag av depression

deprimerad (adj)
deprimeret

deprimerande (adj)
deprimerende
  nedslående, beklämmande

deputerad (n, ut)
deputeret
  ombud /i parlament/

depå (n, ut)
depot, forråd, lager
  (transport) förråd eller hall för förvaring eller för parkering och service av fordon
  ställe där annat än fordon (konkret och abstrakt, oftast oräknebart) förvaras

deras (pronoun)
deres

derby (n, neut)
lokalderby
  (sport) match mellan två eller flera lag från samma ort eller region

dermatologi (n, ut)
dermatologi

desavouera (v)
desavouere
  inte godkänna, förklara sig ogilla

desertera (v)
desertere
  rymma ur krigstjänst; svika sin plikt

desertering (n, ut)
desertering
  det att fly från militärtjänst

desertör (n, ut)
desertør
  (militärt) den som deserterar eller har deserterat; den som utan tillåtelse avviker från militärtjänsten

design (n, ut)
design

designa (v)
designe

designer (n, ut)
designer
  person som utformar produkter /på ett estetiskt tilltalande sätt/, speciellt dyra kläder e.dyl.; person som skapar designer

desillusionerad (adj)
desillusioneret

desinfektera (v)
desinficere
  göra ren från sjukdomsframkallande ämnen

desinfektion (n, ut)
desinfektion
  förstöring av smittoämnen eller ohyra genom värme eller kemiska ämnen

desinfektionsmedel (n, neut)
desinfektionsmiddel
  medel med desinficerande effekt

desinformation (n, ut)
desinformation, misinformation
  avsiktligt vilseledande information

desmeknopp (n, ut)
desmerurt
  en art (Adoxa moschatellina) inom växtfamiljen desmeknoppsväxter (Adoxaceae); individ av arten desmeknopp

desorienterad (adj)
desorienteret
  förvillad; utan känsla för väderstrecken; okunnig

desperat (adj)
desperat
  som känner fullständig hopplöshet inför en mycket svår situation

desperation (n, ut)
desperation

despot (n, ut)
despot
  envåldshärskare, autokrat, diktator, auktoritär ledare; ibland även förtryckare

despotisk (adj)
despotisk
  egenmäktig, härsklysten, tyrannisk

despotism (n, ut)
despotisme, enevælde
  envälde; förtryck

dess (n, neut)
des
  (musik) sänkt d; ton med frekvens nära 277,18 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med hississ och ciss

dessert /dɛˈsæːr/ (n, ut)
dessert

dessertsked (n, ut)
dessertske
  liten sked som används för att äta desserter, större än en tesked men mindre än en matsked

dessutom (adv)
desuden
  förutom detta; (anger att något ytterligare skall nämnas, som styrker vad som tidigare sagts)

destabilisera (v)
destabilisere
  (politik) skapa en situation som minskar ett lands makt eller inflytande

destabilisering (n, ut)
destabilisering
  det att destabilisera

destillat (n, neut)
destillat

destillation (n, ut)
destillation
  separation av vätskor med olika kokpunkter med hjälp av värme

destillera (v)
destillere

destination (n, ut)
destination
  en resas mål

desto (adv)
jo

destruera (v)
destruere
  förstöra, ödelägga

destruktion (n, ut)
destruktion
  förstörelse, ödeläggelse

destruktiv (adj)
destruktiv
  förstörande, ödeläggande

det (article)
det
  bestämd artikel singular neutrum av den

det täcka könet (phraseologicalUnit)
det smukke køn
  (idiomatiskt) det vackra könet. Används för att syfta på kvinnor i allmänhet

det vete gudarna (interjection)
det må guderne vide
  (idiomatiskt) ingen aning

detalj (n, ut)
detalje

detaljerad (adj)
detaljeret
  som tar hänsyn till många aspekter
  med många detaljer

detaljhandel (n, ut)
detailhandel
  försäljning av varor direkt till konsumenterna, minuthandel

detaljist (n, ut)
detaillist
  person eller firma som sysslar med detaljhandel

detaljplan (n, ut)
lokalplan
  dokument som anger hur ett begränsat område i en kommun skall bebyggas eller användas

detaljrik (adj)
detaljerig
  som innehåller många detaljer

detaljrikedom (n, ut)
detailrigdom, detaljerigdom

detektiv (n, ut)
detektiv

detektivroman (n, ut)
detektivroman, kriminalroman
  roman vars handling kretsar kring en detektiv samt (framförallt) dennes arbete; roman inom genren deckare

determination (n, ut)
determination
  bestämning

determinera (v)
determinere
  bestämma, fastställa, utstaka

detonation (n, ut)
detonation
  häftig knall, explosion

detonator (n, ut)
detonator
  tändhatt, en liten laddning som fungerar som utlösare för sprängämnen

detonera (v)
detonere
  explodera

detronisera (v)
detronisere

detronisering (n, ut)
detronisering
  detronisation

detsamma (adv)
i lige måde
  ord som antyder att man tycker samma sak som den talaren talar med

devalvera (v)
devaluere
  (ekonomi) ge lägre värde

devalvering (n, ut)
devaluering
  det att devalvera

di (n, ut)
die
  mjölk från ett djur (även människa) för direkt användning (av barn respektive kalvar)

dia (n, ut)
dias

dia (v)
die
  äta av modersmjölk

diabas (n, ut)
diabas

diabetes (n, ut)
diabetes, sukkersyge
  (sjukdomar) kort för diabetes mellitus, sockersjuka

diabetiker (n, ut)
diabetiker
  (medicin) person med diabetes

diabolisk (adj)
diabolsk
  djävulsk

diadem (n, neut)
diadem
  smycke över panna och hår

diafragma (n, ut)
diafragma
  bländare (i kamera eller kikare)

diagnos (n, ut)
diagnose
  bestämning av en sjukdoms art

diagnostik (n, ut)
diagnostik
  det att undersöka om något fungerar, det att identifiera ett fel, det att ställa en diagnos

diagnostisera (v)
diagnosticere
  ställa diagnos

diagonal (n, ut)
diagonal
  (geometri) rät linje i en fyrkant som löper på snedden från ett hörn till det motsatta

diagram (n, neut)
diagram
  ritning eller dylikt som visar på hur delar hänger ihop; jämför kopplingsdiagram, kopplingsschema
  schematisk framställning över statistiska data

diakron (adj)
diakron
  som tar hänsyn till utvecklingen längs en tidsaxel

dialekt (n, ut)
dialekt
  variant inom språket (ofta geografiskt begränsad)

dialektik (n, ut)
dialektik
  logiskt förfarande där begrepp sätts i motsats mot andra; slutledningskonst, logik

dialektisk (adj)
dialektisk
  utspekulerad, spetsfundig

dialog (n, ut)
dialog

dialogisk (adj)
dialogisk
  som består av dialog

dialys (n, ut)
dialyse

diamant (n, ut)
diamant

diamantbröllop (n, neut)
diamantbryllup
  diamantbröllop firas då man varit gifta i 60 år

diameter (n, ut)
diameter

diametral (adj)
diametral
  absolut motsatt; med stark kontrast; som befinner sig så långt från varandra som möjligt

diapositiv (n, neut)
diapositiv

diarieföra (v)
journalisere
  skriva in i diarium

diarium (n, neut)
journal
  (organisationsvetenskap) kronologiskt register hos en myndighet, ett bolag eller annan organisation över inkommande och utgående skrivelser och andra handlingar

diarré (n, ut)
diarré, diarre
  (medicin, fysiologi) tillstånd vid sjukdom med lös avföring

diaspora (n, ut)
diaspora

diatonisk (adj)
diatonisk

didaktik (n, ut)
didaktik
  läran om undervisning, en undergren till pedagogik

didaktisk (adj)
didaktisk
  undervisande; sedelärande

diesel (n, ut)
diesel, dieselmotor
  kortform av dieselmotor, en motor som drivs med dieselolja; även fordon som drivs av dieselmotor
diesel, dieselolie
  bil som drivs med dieselmotor

dieseldriven (adj)
dieseldreven, dieseldrevet
  som drivs på dieselolja

diesellok (n, neut)
diesellokomotiv
  (järnväg) lok som drivs av en dieselmotor

dieselmotor (n, ut)
dieselmotor
  motortypen som uppfanns av och är uppkallad efter tysken Rudolf Diesel; kännetecknas av att bränslet komprimeras i en kolv tills det självantänder

dieselolja (n, ut)
dieselolie
  petroleumbaserat motorbränsle för drift av dieselmotorer

diet (n, ut)
diæt
  allt det som man äter; ofta det att man utesluter och inte äter viss mat (ofta för att man inte tål det eller vill leva nyttigare); levnadssätt i mat och dryck

dietist (n, ut)
diætetiker, diætist
  (yrken) person som inom sjukvård skall svara för riktig kost till patienterna

differens (n, ut)
difference
  det att vara different
  (matematik) resultatet av en subtraktion

differential (n, ut)
differential
  term inom matematisk analys för en infinitesimal ändring i en funktion

differentialkalkyl (n, ut)
differentialregning
  (matematik) den del av den matematiska analysen som behandlar förändringshastigheter, till exempel teorin om derivator och differentialekvationer

differentiera (v)
differentiere

differentiering (n, ut)
differentiering
  uppdelning (t ex av skolelever efter deras anlag eller av undervisningen efter elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen)

diffus (adj)
diffus
  svår att urskilja, oskarp, dunkel, vag

diffusion (n, ut)
diffusion

difteri (n, ut)
difteri, difteritis
  en allvarlig infektionssjukdom som orsakas av Corynebacterium diphtheriae

diftong (n, ut)
diftong
  (fonetik) ett (glidande) ljud som består av två vokaler (t ex au i augusti)

dig (pronoun)
dig
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade (du) i objektsform; personligt pronomen i andra person singular ackusativ och dativ

digerdöd (n, ut)
den sorte død
  pandemisk sjukdom under medeltiden som i genomsnitt dödade var tredje person i Europa (uppskattningsvis 75-200 miljoner människor)

digital (adj)
digital
  (teknik) som bygger på information som anges med diskreta värden, vanligen endast två stycken, vilket bland annat gör att kopiering ger upphov till identiska kopior; som rör datorer

digitalis (n, ut)
digitalis, fingerbøl
  en sorts hjärtmedicin (från fingerborgsblomman)

digitalisera (v)
digitalisere

digitaliseringsminister (n, ut)
digitaliseringsminister
  minister med ansvar för digitalisering

dike (n, neut)
grav, grøft, rende
  (anläggningsverksamhet, jordbruk, skogsbruk) grävd fåra i mark, normalt avsedd att avvattna mark, grävd ränna

dikotomi (n, ut)
dikotomi
  tudelning

dikt /ˈdɪkt/ (n, ut)
digt
  konstnärligt stycke text skrivet i bunden form, ofta med rim och rytm

dikta (v)
digte
  (litteratur) skapa dikter, skriva poesi

diktamen (n, ut)
diktat

diktare (n, ut)
digter

diktat (n, neut)
diktat
  förestavad läxa, föreskrift

diktator (n, ut)
diktator
  (politik) nationell ledare som härskar enväldigt och inte ger folket något inflytande

diktatorisk (adj)
diktatorisk
  (statsvetenskap) som gäller för en diktator eller diktatur

diktatur /dɪkt.atˈʉːr/ (n, ut)
diktatur
  (statsvetenskap) styrelseform där all statsmakt ligger i händerna på en person eller en (mindre) grupp; även om landet som sådant

diktcykel (n, ut)
digtcyklus
  en grupp dikter som hör nära samman (t ex Fänrik Ståls sägner)

diktera (v)
diktere
  läsa upp /för nedskrivning/
  enväldigt bestämma, föreskriva

diktion (n, ut)
diktion
  sätt att tala, uttryckssätt, framsägningssätt

diktkonst (n, ut)
digtekunst
  (litteratur) poesi, lyrik, skaldekonst

diktning (n, ut)
digtning
  det att dikta

diktverk (n, neut)
digterværk
  /större/ dikt

dildo (n, ut)
dildo
  sexleksak utformad som en penis, tänkt att ersätta den naturliga penisen vid penetrerande sex

dilemma (n, neut)
dilemma, svikmølle

dilettant (n, ut)
dilettant

dilettantisk (adj)
dilettantisk
  amatörmässig, okunnig

diligens (n, ut)
diligence
  postvagn, postbuss

dill (n, ut)
dild
  flockblommig kryddväxt, en art (Anethum graveolens) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av denna art
  krydda, bestående av delar från växten dill

dille (n)
delirium
  (vardagligt) delirium; fyllerigalenskap, fyllenoja
dille
  (vardagligt) uppslukande intresse; häftigt begär, passion; mani

dillkvist (n, ut)
dildkvist
  (botanik, matlagning) kvist av dill (som krydda)

dimension (n, ut)
dimension
  (matematik) utsträckning i en given riktning, exempelvis höjd, bredd eller djup

dimensionera (v)
dimensionere
  sätta dimensionerna (storleken) för något (fysisk sak eller ett system)

diminutiv (adj)
diminutiv

diminutiv (n, neut)
diminutiv
  ordbildning för att uttrycka att något är litet och/eller familjärt

dimission (n, ut)
afgang, dimission, fritagelse
  avsked, orlov

dimkammare (n, ut)
tågekammer
  (fysik) instrument som åskådliggör joniserande strålning

dimljus (n, neut)
tågelygte, tågelys
  främre strålkastare som är vinklade för att ge bästa möjliga upplysning vid dimmiga förhållanden

dimma (n, ut)
tåge

dimmer (n, ut)
lysdæmper
  (teknik) anordning för steglös justering av ljusstyrkan i en ljuskälla

dimpa (v)
dumpe
  falla med stor kraft

dimridå (n, ut)
røgslør
  något som döljer det rätta sammanhanget

din (pronoun)
din
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den tilltalade (du) om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; possessivt pronomen i andra person singular med huvudordet i singular utrum

dinera (v)
dinere
  äta mat

dingla (v)
dingle
  svänga fram och tillbaka

dinosaurie (n, ut)
dinosaurus, dinosaur, dino
  (taxonomi) någon av de många kräldjur i jättesläktet dinosaurier (Dinosauria, oftast behandlad som en överordning), främst avseende utdöda dito (men ibland även levande fåglar) som levde under eran mesozoikum, vars variation hade arter som var de största landlevande djuren i historien

diné (n, ut)
diner
  (finare) middag

diod (n, ut)
diode

diorama (n)
diorama

diplom (n, neut)
diplom
  intyg för utförd bedrift, särskilt inom tävlingar

diplomat (n, ut)
diplomat
  tjänsteman som företräder sitt lands regering, periodvis placerad på beskickning hos främmande makt

diplomati (n, ut)
diplomati

diplomatisk (adj)
diplomatisk

diplomatpass (n, neut)
diplomatpas
  resehandling som visar att innehavaren har diplomatisk status (och därför rätt till särskilt skydd)

diptyk (n, ut)
diptykon

direkt (adj)
direkte
  som är i kontakt med något annat utan omvägar i tid, rum eller abstrakt

direkt frispark (n)
direkte frispark
  frispark som får gå direkt in i mål utan att vidröra någon annan spelare

direktor (n, ut)
forstander
  styresman i speciella fall

direktris (n, ut)
direktrice
  föreståndarinna, kvinnlig motsvarighet till direktör

direktsändning (n, ut)
direktesending, transmission
  (media) direkt utsändning av en händelse samtidigt som den inträffar (utan större fördröjning)

direktör (n, ut)
direktør
  högt uppsatt chef inom ett företag eller annan organisation

dirigent /dɪrɪˈgɛnt/ /dɪrɪˈɧɛnt/ (n, ut)
dirigent

dirigera (v)
dirigere
  ange en riktning för, ge riktning åt; anföra (en orkester eller en kör)

dis (n)
dis
  (meteorologi) lätt dimma

discipel (n, ut)
discipel
  elev, lärjunge

disciplin (n, ut)
disciplin
  upprätthållande av ordning; följande av regler
  sportgren

disciplinera (v)
disciplinere
  vänja vid tukt och ordning

disciplinär (adj)
disciplinær
  som hör ihop med disciplin

disharmoni (n, ut)
disharmoni
  missljud; oenighet, misstämning

disharmonisk (adj)
disharmonisk
  missljudande, icke harmonisk; splittrad, olycklig

diskant (n, ut)
diskant
  övre delen av vårt tonomfång eller av klaviaturen på t ex ett piano; högsta stämman i blandad kör; röst i högt tonläge

diskare (n, ut)
opvasker
  person som diskar, ofta anställd på restaurang eller bar

diskbalja (n, ut)
opvaskebalje
  balja (lite större kärl som kan fyllas med vatten) avsedd att användas till, eller som används till, diskning (rengöring av köks- och måltidsredskap såsom tallrikar, bestick, glas, muggar och fat)

diskborste (n, ut)
opvaskebørste
  köksredskap för mekanisk rengöring av i huvudsak tallrikar, glas, bestick och kastruller

diskbråck (n, neut)
diskusprolaps
  skada på en av mellankotsskivorna som finns mellan varje par ryggkotor i ryggraden

diskbänk (n, ut)
køkkenbord
  bänk i ett kök avsedd för diskning, vanligen försedd med diskho och med yta av plåt i rostfritt stål

diskett (n, ut)
diskette

diskho /ˈdɪsːkˌhuː/ (n, ut)
køkkenvask
  balja i en diskbänk som framförallt används till handdisk

diskmaskin (n, ut)
opvaskemaskine

diskmedel (n, neut)
opvaskemiddel

diskning (n, ut)
opvask
  handling att diska; handling att rengöra disk dvs redskap för matlagning och ätande

diskografi (n, ut)
diskografi
  (musik) förteckning över skivinspelningar, ofta över en artists eller musikgrupps samtliga inspelningar, inklusive album, singlar och andra musikaliska verk

diskonto (n, neut)
diskonto
  av en centralbank bestämd räntesats för växlar; förskottsränta vid belåning av en växel

diskotek (n, neut)
diskotek
  samling grammofonskivor

diskrepans /dɪskrɛpˈans/ (n, ut)
diskrepans
  inkonsistens

diskret (adj)
diskret
  som ej märks alltför mycket, som ej utmärker sig, som ej påkallar onödig uppmärksamhet

diskretion (n, ut)
diskretion
  finkänslighet, takt; förtegenhet

diskriminera (v)
diskriminere
  negativt särbehandla någon på grund av dennes tillhörighet till en viss grupp

diskriminering (n, ut)
diskrimination, diskriminering
  det att särbehandla något eller någon p.g.a. skillnader dem emellan

diskställ (n, neut)
opvaskestativ
  torkställning för att låta nydiskad disk torka

disktrasa (n, ut)
karklud

diskurs (n, ut)
diskurs
  kommunikation, debatt eller formell diskussion genom tal eller skrift

diskus (n, ut)
diskos
  antikt kastvapen

diskuskastare (n, ut)
diskoskaster
  (friidrott) person som tävlar i att kasta en diskus så långt som möjligt

diskussion (n, ut)
diskussion
  längre monolog eller dialog, ofta i samtal mellan två eller fler personer, ofta med syfte att (i något avseende) uppnå kunskap eller konsensus

diskussionssida (n, ut)
diskussionsside

diskutabel (adj)
diskutabel
  som kan diskuteras, även med bibetydelse av ifrågasättande

diskutera (v)
diskutere, drøfte

diskuterande (adj)
diskuteren
  som diskuterar

diskvalifikation (n, ut)
diskvalificering, diskvalifikation
  det att diskvalificera; underkännande av deltagande eller resultat i en tävling eller liknande situation

diskvatten (n, neut)
opvaskevand
  mängd flytande vatten, t.ex. i en diskho eller diskbalja, eventuellt med diskmedel i, som används till rengöring (diskning) av köks- och måltidsredskap (såsom tallrikar, bestick, glas, muggar och fat); vatten som är tänkt att användas för diskning, eller som har använts för diskning

dispens (n, ut)
dispensation

dispensera (v)
dispensere
  ge dispens

display (n, ut)
display
  (anglicism, data) bildskärm

disponera (v)
disponere
  bestämma över

disponibel (adj)
disponibel
  tillgänglig

dispositionsrätt (n)
dispositionsret
  rättighet att disponera en tillgång, till exempel ett bankkonto eller en fastighet

dispyt (n, ut)
disput

diss (n)
dis
  (musik) höjt d; ton med frekvens nära 311,13 · 2n Hz, för något heltal n (om ettstrukna a antas ha frekvensen 440 Hz enligt överenskommen standard), vilken i liksvävande temperatur är enharmonisk med ess och fessess

dissektion (n, ut)
dissektion
  /vetenskaplig/ sönderdelning av döda kroppar

dissertation (n, ut)
doktorafhandling
  lärd avhandling

dissonans (n, ut)
dissonans
  särklang; musikalisk tonkombination som av flertalet människor upplevs som missljudande

distansarbete (n, neut)
distancearbejde, hjemmearbejde
  arbete på distans (vanligen hemifrån)

distansera (v)
distancere

distansminut (n)
distanceminut
  (sjöfart) längdmått till sjöss och för flygning som idag är definierat som exakt 1 852 meter; nautisk mil; sjömil

distansundervisning (n, ut)
fjernundervisning
  (utbildningsväsende) undervisning som sker på distans

distikon (n, neut)
distikon, elegisk distikon
  tvåradig dikt där varannan versrad är en hexameter och varannan en pentameter

distinktion (n, ut)
distinktion

distraktion (n, ut)
distraktion
  tankspriddhet; förströelse

distribution (n, ut)
distribution
  spridning eller fördelning över ett område

distributör (n, ut)
distributør

distrikt (n, neut)
distrikt
  område

dit (adv)
derhen, did
  (riktning) till den plats där något befinner sig

diva (n, ut)
diva, primadonna
  person medveten om sin storhet

divan (n, ut)
divan
  ett slags soffa, som man halvligger på, en möbel med turkiska traditioner

divergera (v)
divergere
  (matematik) inte existera (ändligt); inte ha ett värde (i ℝ)

diverse (adj)
diverse
  allehanda, av olika ursprung, flera olika, blandad

diversehandel (n, ut)
købmandsbutik, landhandel
  affär med många olika slag av varor

diversifiera (v)
diversificere
  öka variationen

diversifiering (n, ut)
diversificering
  (ekonomi) idé om att skapa en bredd inom en företagskoncerns verksamhet för att minska beroendet av konjunkturerna

divertissement (n, neut)
divertissement
  underhållning; dramatiskt uppträdande med sång, musik och dans; potpurri

dividera (v)
dividere
  (matematik) utföra en division; dela ett tal med ett annat tal

division (n, ut)
division
  (matematik) binär operation på reella tal, vanligtvis betecknad /; anger kvoten mellan två tal; a/b är lika med det tal som multiplicerat med b är lika med a
  (militärt) ett militärförband som består av flera brigader

dixie (n)
dixieland
  ett spelsätt inom jazzmusiken

dj (n, ut)
discjockey, dj
  diskjockey

djiboutier (n, ut)
djiboutier
  person från Djibouti eller med djiboutisk härkomst, ofta en man

djiboutiska (n, ut)
djiboutier
  kvinna från Djibouti

djonk (n, ut)
junke
  (sjöfart) en sorts flatbottnat kinesiskt segelfartyg

djungel (n, ut)
jungle
  tropisk skog med tät vegetation

djungelkatt (n, ut)
junglekat, sumpkat
  en art (Felis chaus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten djungelkatt

djup /djʉːp/ /jʉːp/ (adj)
dyb
  som sträcker sig långt in i materialet ortogonalt med dess yta, oftast nedåt från jordens yta eller vattenyta
  som sträcker sig långt in från möbelns framsida
  som medför kompleksa analyser och slutsatser
  med låg frekvens
  som medför att den sovande är svår att väcka

djupgående (adj)
dybtgående
  som går på djupet /i ämnet/; som behandlar en sak mycket noggrant och utförligt

djupgående (n, neut)
dybgående
  (sjöfart) avståndet från vattenlinjen till den lägsta punkten på fartygets undersida

djuphav (n, neut)
dybhav

djuphavsfiske (n, neut)
dybhavsfiskeri
  det att fiska på djuphavsnivå

djupna (v)
dybne
  bli djup(are)

djuppsykologi (n, ut)
dybdepsykologi
  psykologi som i det undermedvetna söker förklaring till en individs beteende

djur (n, neut)
dyr
  (biologi) organism tillhörande djurriket (Animalia), vilket utgörs av flercelliga organismer, ofta med nervsystem och rörelseförmåga

djurart (n, ut)
dyreart

djurförsök (n, neut)
dyreforsøg

djurläkare (n, ut)
dyrlæge
  person som behandlar djur medicinskt och/eller kirurgiskt

djurpark (n, ut)
dyrepark
  park till vilken man går i huvudsak för att titta på de levande, ofta exotiska och vilda djur som finns där, normalt med entréavgift

djurplågare (n, ut)
dyrplager
  person som plågar djur

djurplågeri (n, neut)
dyrplageri
  det att plåga djur

djurrike (n, neut)
dyreriget, dyrerige

djurrätt (n, ut)
dyreret, dyrerettigheder
  etiska principer om icke-mänskliga djurs rättigheter (t.ex. rätt till liv utan onödigt lidande), och om hur människor bör behandla andra djur

djurrättsaktivist (n, ut)
dyrerettighedsaktivist
  aktivist inom djurrätt (icke-mänskliga djurs rättigheter)

djursjukhus (n, neut)
dyrehospital
  sjukhus för (sällskaps- och boskaps-)djur

djurvän (n, ut)
dyreven
  person som tycker om (icke-mänskliga) djur och är mån om deras välmående

djärvas (v)
turde, vove
  (deponens) ha mod till; våga

djärvhet (n, ut)
dristighed
  det att vara djärv

djävul (n, ut)
djævel, fanden, satan
  (tänkt) varelse eller väsen som representerar all ondska

djävulsk (adj)
djævelsk
  som relaterar till, härrör från eller liknar djävulen

djävulskap (n, ut)
djævelskab
  något mycket irriterande, vanligen om något nytt förfarande (djävulskt påfund)

djävulstunga (n, ut)
djævletunge
  särskilt växtarten Ferocactus latispinus inom släktet djävulstungor (Ferocactus)

doakör (n, ut)
juhukor
  kör som doar

dobbel (n, neut)
hasard, hasardspil
  hasardspel

docent (n, ut)
docent
  akademisk titel som kan fås efter flera år av forskning efter avlagd doktorsexamen

dock (adv)
dog
  det tidigare nämnda är sant, och det är även det oväntade eller överraskande som följer

docka /ˈdɔ̀ka/ (n, ut)
dukke
  (leksaker) som efterliknar en människa
dok
  (sjöfart) anläggning för underhåll av fartyg, varv

dockning (n, ut)
dokning
  hopkoppling av rymdfarkoster

dockskåp (n, neut)
dukkehus

doft (n, ut)
duft

doftschersmin (n, ut)
uægte pibeved, vellugtende pibeved
  en växtart (Philadelphus coronarius) inom familjen hortensiaväxter (Hydrangeaceae); exemplar av denna art

doge (n)
doge
  förr titel för högste ämbetsmannen i Venedig och Genua

dogm (n, ut)
dogme, absolut

dogmatik (n, ut)
dogmatik
  vetenskapen om den kristna religionens lärosatser

dogmatiker (n, ut)
dogmatiker
  lärare eller forskare i dogmatik; person som är bunden av vissa tros- eller lärosatser

dogmatisk (adj)
dogmatisk
  som håller fast vid en dogm utan att anpassa sig efter omständigheterna; ihärdig, fundamentalistisk, konsekvent, enkelspårig

dok (n, neut)
slør
  huvudkläde för kvinnor

doktor (n, ut)
doktor
  person med doktorsexamen
  (vardagligt) läkare

doktorsavhandling (n, ut)
disputats, doktorafhandling
  akademisk avhandling, ofta i form av en (tryckt) bok, inte sällan med ett antal vetenskapliga artiklar skrivna av författaren, som till stor del utgör resultatet av det arbete som en forskarstuderande utfört under forskarutbildningen, och som krävs för den doktorsexamen som är forskarutbildningens mål

doktorshatt (n, ut)
doktorhat
  (huvudbonader) hög hatt av veckat ripstyg runt hattkullen med fakultetsmärke fäst framtill

doktrin (n, ut)
doktrin
  (ensidig) lära eller norm med dess (tänkta) tillämpning (särskilt i militärpolitiska sammanhang)

dokument (n, neut)
dokument

dokumentation (n, ut)
dokumentation
  samling dokument som beskriver ett föremål, en programvara, en situation eller dylikt

dokumentera (v)
dokumentere

dokumenterande (adj)
dokumentering
  som dokumenterar

dokumentär (n, ut)
dokumentarfilm
  dokumentärt verk (bok, film)

dokusåpa (n, ut)
dokusoap
  (media) TV-program ofta i form av någon tävling där deltagarna inte har förutbestämda repliker

dolk (n, ut)
dolk
  stickvapen som till formen påminner mycket om ett litet svärd

dollar (n, ut)
dollar
  benämning på valutan i bland annat USA, Kanada och Australien

dolma (n, ut)
dolme, dolmer
  uniformsrock med snörmakeriarbeten

dom /doːm/ /dʊm/ (n, ut)
dom
  domstolsbeslut
  avgörande i tvistemål

domare (n, ut)
dommer
  (juridik) person som ansvarar för dömande verksamhet vid en domstol
  (sport) funktionär som leder tävlingar och ser till att reglerna följs

domedag (n, ut)
dommedag
  (religion) den yttersta dagen, då Gud ska ge en slutlig dom för alla människor

domesticera (v)
domesticere
  göra till husdjur, göra tam; tämja

domestik (n, ut)
domestik
  (ålderdomligt) tjänare

domherre (n, ut)
dompap
  en art (Pyrrhula pyrrhula) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av denna art

dominans /domiˈnaŋs/ (n, ut)
dominans
  det att dominera

dominera (v)
dominere
  behärska, härska, råda, ha övertaget, styra, leda

dominikansk (adj)
dominikansk
  som rör Dominikanska republiken eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

dominiker (n, ut)
dominicaner
  person från Dominica eller med dominikisk härkomst

domino (n)
domino
  (kläder) en sorts maskeraddräkt (lång kappa med kapuschong); person i sådan dräkt
  (spel) ett sällskapsspel med brickor

domkraft (n, ut)
donkraft
  mekanisk anordning för lyft av tunga föremål (t.ex. bilar)

domkyrka (n, ut)
domkirke, katedral

domprost (n, ut)
domprovst
  kyrkoherde i en domkyrkoförsamling och vice ordförande i domkapitlet

domptör (n, ut)
domptør, dyretæmmer

domsaga (n, ut)
jurisdiktion, retskreds
  det geografiska område som hör till en viss domstol eller en viss domare; jurisdiktion

domskäl (n, neut)
præmis
  (juridik) en domstols motivering till ett domslut

domstol (n, ut)
domstol

domän (n, ut)
domæne
  (taxonomi) inom biologin den högsta nivån för systematisk indelning av organismer

domänförlust (n, ut)
domænetab
  (lingvistik) ett språks förlust av en domän (ämne, kunskapsområde), eftersom fackfolk föredrar ett internationellt språk som engelska

donation (n, ut)
donation

donator (n, ut)
donator
  någon som skänker (ofta värdefull egendom eller pengar till ett visst ändamål, men även till exempel kroppsorgan)

donera (v)
donere
  ge (ofta något av större värde som välgörenhet),

donjuan (n, ut)
don juan
  kvinnotjusare, kvinnojägare, förförare, charmör, casanova, adonis

dop /du:p/ (n, neut)
dåb

dopa (v)
dope
  (reflexivt, sport) använda speciella läkemedel i strid med gällande regler, för att förbättra sina möjligheter till goda idrottsprestationer

dopamin (n, neut)
dopamin
  (biokemi) en katekolamin och viktig neurotransmittor associerad med motorik, vakenhet och hjärnans belöningssystem

dopattest (n, ut)
dåbsattest
  intyg som attesterar ett dop

dopfunt (n, ut)
døbefont
  kärl som rymmer dopvattnet under ett kristet dop

dopning (n, ut)
doping
  (brottslighet, sport) intagandet av olovliga medel för att öka prestationsförmågan

dopp (n, neut)
dukkert

doppa (v)
dyppe
  sänka ned något i en vätska för att omedelbart ta upp föremålet igen

dopping (n, ut)
lappedykker
  fågel av familjen doppingar inom ordningen doppingfåglar

doppsko (n, ut)
dup, dupsko
  metallbeslag underst på en käpp

doppvärmare (n, ut)
dyppekoger
  elektrisk apparat som doppas i en vätska för att värma den

dorisk skala (n)
dorisk skala
  (musik) diatonisk skala som, till skillnad från durskalan, har en ters och septima som är sänkta ett halvt tonsteg

dos (n, ut)
dosis
  specificerad mängd, i synnerhet av medicin

dosera (v)
dosere
  bestämma mängd

dossier /dɔs.iˈeː/, /dɔsˈjeː/ (n, ut)
dossier

dotter /ˈdɔ̀tːer/ (n, ut)
datter
  (släktingar) kvinnlig avkomma i förhållande till sina föräldrar; gäller såväl biologiska barn som adoptivbarn

dotterbolag (n, neut)
datterselskab
  bolag vars aktiekapital till minst 50 procent ägs av ett annat bolag, moderbolaget

dotterdotter (n, ut)
datterdatter

dotterlig (adj)
datterlig
  som tillfaller en dotter, som tillkommer det att vara dotter

dotterson (n, ut)
dattersøn

dottersvulst (n, ut)
dattersvulst, metastase
  (medicin) metastas

dovhjort (n, ut)
dådyr
  hjortarten Dama dama som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae); individ av denna art

dovremaskros (n, ut)
dovre-snemælkebøtte
  en art (Taraxacum dovrense) i växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten dovremaskros

doxologi (n, ut)
doksologi
  (kristendom) kort och högstämd lovsång för Guds ära

dra på smilbandet (v)
trække på smilebåndet
  (idiomatiskt) (små)le

drabant (n, ut)
drabant
  soldat i livvakt
  himlakropp som rör sig runt en planet; måne eller satellit

drabantstad (n, ut)
planetby, satellitby
  stad eller tätort som ligger i närheten av en större stad utan att vara en del av den sammanhängande förortsbebyggelsen

drabbning (n, ut)
træfning
  det att drabba samman; slag, batalj, strid, kraftmätning

drag /drɑːg/ (n, neut)
træk
  konstant och kännbar rörelse hos luften inomhus beroende på otäta väggar, fönster eller dörrar

dragare (n, ut)
trækdyr
  arbetshäst

dragg (n, ut)
dræg
  ankarliknande föremål (vanligen med fyra armar) vilket används som ankare till mindre båtar eller som redskap som släpas utmed sjöbottnar för att leta efter och bärga föremål

dragharmonika (n, ut)
trækharmonika
  (ålderdomligt) dragspel

dragkamp (n, ut)
tovtrækning
  idrottsgren där två motståndare eller två motståndarlag greppar en ända vardera av ett rep och försöker dra varandra över till sin sida

dragkrok (n, ut)
anhængertræk, tilkoblingsanordning, trækkrog
  krokformad draganordning placerad baktill på motordrivet fordon och avsedd för tillkoppling av släpvagn

dragningskraft (n, ut)
tiltrækningskraft
  attraktionskraft, exempelvis naturlig eller sexuell

dragon /draguːn/ (n, ut)
estragon
  en art (Artemisia dracunculus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ eller grupp individer av arten dragon
dragon
  typ av beridna soldater

dragplåster (n, neut)
trækplaster

dragsko (n, ut)
løbegang
  kanal för snöre för att tillsuta väska, klädesplagg

dragspel (n, neut)
harmonika
  bälginstrument som den musicerande bär på magen

dragspelare (n, ut)
harmonikaspiller
  (musiker) person som spelar dragspel

dragstift (n, neut)
ridsefjer
  redskap (penna) för att dra linjer med tusch av olika bredd

dragtvång (n, neut)
træktvang

drakblodsträd (n, neut)
drageblodstræ
  (träd) ett liljeträd (Dracaena draco) inom familjen sparrisväxter; exemplar av denna art

drake (n, ut)
drage
  (mytologi) mytologiskt sagodjur i form av stort reptiliskt- eller serpentinskt monster, vanligen ett chimärt väsen med förmågan att flyga samt med vissa övernaturliga krafter; i europeisk tradition ofta förmågan att spruta eld etc
  (leksaker) föremål bestående av ett segel som ska lyftas av vinden, samt ett snöre med vilket man håller emot
  (slang, nedsättande) fientlig och ovänlig kvinna

drakfrukt (n, ut)
dragefrugt
  tropisk frukt av växtsläktet pitahaya (Hylocereus) i familjen kaktusar (Cactaceae)

draködla (n, ut)
drageøgle
  ödla med uttänjbar hud som låter dem segelflyga

drama (n, neut)
drama
  litterär genre med en berättelse på prosa eller vers som följer en eller flera personer, och som regel är tänkt att sättas upp som ett skådespel på en teater eller som ett TV-drama
  (teater) dramatiskt skådespel, film eller liknande

dramatik (n, ut)
dramatik
  skådespelsdiktning; skådespelarkonst
  spänning, spännande handling

dramatiker (n, ut)
dramatiker
  författare av skådespel

dramatisera (v)
dramatisere
  framställa (något) som mer spännande än det har varit, framställa såsom omskakande; göra ett (alltför) stort nummer av

dramatisk (adj)
dramatisk
  skådespels-, scenisk, teatral, teatermässing; poserande, överdriven
  spännande, livfull, effektfull, laddad, mycket stor

dramaturgi (n, ut)
dramaturgi
  konsten att göra en dramatisk framställning, läran om drama som konstform

drank (n)
mask
  avfall vid brännvinsbränning

drapa (n, ut)
drapa

drapera (v)
drapere
  hänga i (konstnärligt ordnade) veck

drapering (n, ut)
drapering
  (mode) teknik för att forma tyg om kroppen

dreja (v)
dreje
  (hantverk) med hjälp av drejskiva forma en klös lera till runda föremål såsom vaser, krukor, muggar, skålar och tallrikar

drejskiva (n, ut)
drejeskive
  roterande skiva som fungerar som hjälpmedel vid drejning

dressin (n, ut)
dræsine
  (fordon) litet tre- eller fyrhjuligt fordon på räls

dressing (n, ut)
dressing
  sås som bland annat används till sallader, salladssås

dressyr (n, ut)
dressur
  (häst) inövande av specifika färdigheter hos vissa djur såsom ex. häst, hund och kanin

dribbla (v)
drible

dribblare (n, ut)
dribler
  någon som dribblar

dribbling (n, ut)
dribling
  (sport) sätt för att ta sig förbi sin motståndare

dricka (v)
drikke
  förtära vätska
  förtära alkoholhaltiga drycker

drickande (n, neut)
drikkeri
  det att dricka

drickspengar (n, ut)
drikkepenge, drikkeskilling

dricksvatten (n, neut)
drikkevand
  (vattenförsörjning) sötvatten avsett att drickas av människor

drivbänk (n, ut)
drivbænk, varmebed
  en mindre variant av ett växthus, bestående av ett uppfällbart fönsterglas vilande på en ram av brädor

drivfjäder (n, ut)
drivfjæder
  (idiomatiskt) motiverande omständighet, något (eller någon) som främjar utveckling åt visst håll

drivgarn (n, neut)
drivgarn
  fiskeredskap i form av ett nät som driver fritt under vattenytan

drivgarnsfiske (n, neut)
drivgarnsfiskeri
  det att fiska med drivgarn

drivved (n, ut)
drivtømmer

dromedar (n, ut)
dromedar
  en art (Camelus dromedarius) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten dromedar

dront (n, ut)
dronte
  (fåglar) en utdöd fågelart (Raphus cucullatus) inom familjen duvor (Columbidae) endemisk för ön Mauritius; individ av denna art

droppa (v)
dryppe
  falla i droppar

droppe (n, ut)
dråbe

droppen som fick bägaren att rinna över (n)
dråben, der fik bægeret til at flyde over; dråben, der fik bægret til at flyde over; dråben, som fik bægeret til at flyde over; dråben, som fik bægret til at flyde over
  (idiomatiskt) det som till slut får någon att tröttna på något dåligt som pågått en längre tid, eskalerat och nu definitivt måste vidta åtgärder för att rätta till problemet, den sista påfrestningen som fordrades för att tålamodet skulle brista

droppsten (n, ut)
drypsten
  (geologi) kalkbildningar från vattendroppar i grottor (tappar från grottans tak eller spetsiga upphöjningar från marken)

drottning (n, ut)
dronning
  (politik) kvinnligt statsöverhuvud i en monarki
  (schack) den starkaste schackpjäsen

drottningmoder (n, ut)
dronningemoder
  änkedrottning som är moder till nuvarande monark

druga (n, ut)
drag queen
  någon som klär sig i kvinnokläder för att underhålla

druid (n, ut)
druide
  (religion) fornkeltisk präst och siare

druidisk (adj)
druidisk
  som angår eller tillhör druider

drunkna (v)
drukne
  (intransitivt) (vara på väg att) avlida (ofrivilligt) av andningsbrist i vatten (eller annan vätska eller gyttja)

druva (n, ut)
vindrue
  frukt hos flertalet arter i familjen vinväxter

druvsocker (n, neut)
druesukker

dryckeshorn (n, neut)
drikkehorn
  dryckeskärl tillverkat av hornet från ett djur

dryfta (v)
drøfte
  noggrant diskutera, debattera

dryg (adj)
drøj
  (utvidgat) stor, omfattande; kännbar

dryga ut (v)
drøje på, drøjne
  göra drygare genom att skenbart öka mängden, t.ex. späda

dräktig (adj)
drægtig
  havande, med unge

dräktighet (n, ut)
drægtighed
  ett fartygs lastförmåga

dråplig (adj)
tåbelig
  rolig eller skrattretande, särskilt då något blir tokigt (för någon)

drög (n, ut)
drauge, dravge
  (folktro) gengångare, spöke, fantom; vidare även de döda på besök eller särskilda (ofta farliga) väsen i nordisk folktro (se vidare nedan)
drog
  (skällsord) nöt; ointelligent person, idiot

dröm (n, ut)
drøm
  fenomenet att se bilder och uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  önskan som man hoppas ska gå i uppfyllelse

drömlik (adj)
drømmeagtig
  som liknar en dröm

drömma (v)
drømme
  uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  fantisera om; hoppas på

drönare (n, ut)
drone
  (insekter) hane av en gaddstekel vilket innefattar myggor, bin, getingar m.fl.
  (luftfart) motorförsett luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras

du /dʉː/ (pronoun)
du
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person singular nominativ

dualitet (n, ut)
dualitet
  motsatsförhållande mellan två företeelser; dualism, tvåfaldighet, dubbelhet
  (matematik) förhållande mellan två (ofta geometriska) strukturer där vetskap om den ena ger vetskap om den andra och vice versa; förhållande mellan en primal och en dual

duatlon (n, ut)
duatlon
  (sport) multisport som kombinerar två olika discipliner, vanligtvis löpning och cykling, genomförda i följd utan paus

dubbdäck (n, neut)
pigdæk
  fordonsdäck försedda med dubbar, som används på vintern

dubbel (adj)
dobbel, dobbelt

dubbelagent (n, ut)
dobbeltagent
  någon som arbetar som spion för ett visst land (eller organisation) men som också arbetar för dess fiender

dubbelbeckasin (n, ut)
tredækker
  en art (Gallinago media) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten dubbelbeckasin

dubbeldäckare (n, ut)
dobbeltdækker
  (transport) fordon, vanligtvis en buss eller ett tåg, med två våningar

dubbelgångare (n, ut)
dobbeltgænger, lookalike
  person som är så lik en annan person att han kan förväxlas med denne

dubbelhaka (n, ut)
dobbelthage
  extra veck av fett under hakan som framstår som en extra haka

dubbelklicka (v)
dobbeltklikke
  klicka två gånger med datormusen tätt efter varandra

dubbelsäng (n, ut)
dobbeltseng
  säng avsedd för två personer

dubbeltrast (n, ut)
misteldrossel

dubbelörn (n, ut)
dobbeltørn
  (heraldik) örn med två huvuden, tvehövdad örn

dubblett (n, ut)
dublet

dubblé (n, ut)
dublé
  metall eller legering som är överdragen med ett guld- eller silverskikt

dubnium (n, neut)
dubnium

duglighet (n, ut)
duelighed
  lämplighet; egenskapen (förmågan, graden av) att vara duglig

duktig (adj)
dygtig

dum i huvudet (adj)
dum i hovedet, tykhovedet
  (vardagligt, nedsättande) mycket dum, korkad

dumhet (n, ut)
dumhed
  (vardagligt) något dumt, osmart eller tokigt, ett dumt dåd

dumper (n, ut)
dumper
  tippvagn, fordon som är så inrättat att lasten lätt kan tippas

dunder (n, neut)
torden
  starkt ljud som ges ifrån en blixt

duns (n, ut)
bump, bums
  pladask, dov smäll

dunspett (n, ut)
dværgflagspætte
  en fågelart (Picoides pubescens) i familjen hackspettar (Picidae); individ av arten dunspett

dur (n, ut)
dur

durian (n, ut)
durian

durkdriven (adj)
durkdreven
  som är skicklig och erfaren i sitt arbete

durkslag (n, neut)
dørslag
  slags sil med handtag

dusch (n, ut)
brusebad, brusere, douche, styrtebad
  (VVS, inredning) anordning för att duscha i
  (hygien) användande av en dusch (1)
  översköljning som av en dusch

duschhuvud (n, neut)
brusehoved
  perforerat munstycke (till en duschslang) som fördelar vattnet i mindre strålar

dussin (n, neut)
dusin, tylvt
  samling av precis tolv föremål

duva (n, ut)
due
  fågel tillhörande familjen Columbidae

duven (adj)
doven
  dåsig, slö, lat
  (mindre brukligt) fadd, avslagen, smaklös

duvhök (n, ut)
duehøg

dvärg (n, ut)
dværg
  onormalt liten människa; dvärgväxt, kortväxthet
  väsen i mytologi och traditionell folktro

dvärgbeckasin (n, ut)
enkeltbekkasin

dvärghamster (n, ut)
dværghamster
  (däggdjur) någon av fyra hamsterarter som hålls som sällskapsdjur eller kollektivt om dessa arter; Campbells dvärghamster (Phodopus campbelli), rysk vintervit dvärghamster (Phodopus sungorus), Roborovskis dvärghamster (Phodopus roborovskii) och kinesisk hamster (Cricetulus griseus); individ av dessa arter

dvärgplanet (n, ut)
dværgplanet
  (astronomi) himlakropp som kretsar runt solen, men som inte är tillräckligt stor för att ha status som en planet

dvärgrördrom (n, ut)
dværghejre

dvärgskarv (n, ut)
dværgskarv

dvärguv (n, ut)
dværghornugle

dygd (n, ut)
dyd
  en god eller eftersträvansvärd egenskap

dygn /dʏŋn/ (n, neut)
døgn, dag
  (tidsuttryck) tidsperiod om 24 timmar

dykare (n, ut)
dykker

dykarklocka (n, ut)
dykkerklokke
  behållare i vilken människor kan andas luft medan de arbetar under vatten

dykdalb (n, ut)
duc d'albe
  grova hopfästade pålar i vattnet för förtöjning av båtar

dyn (n, ut)
klit
  sandformation som skapas av vind

dynamit (n, ut)
dynamit
  (sprängämnen) klassisk typ av sprängämne (nitroglycerin uppsuget i poröst ämne)

dynasti (n, ut)
dynasti

dyr (adj)
dyr
  som kostar mycket pengar eller är värt mycket av något annat
dyrebar
  (ålderdomligt) som är högt värderad i annat avseende än pris

dyrtid (n, ut)
dyrtid
  period med höga levnadskostnader, ofta på grund av inflation eller ekonomiska kriser, där priser på varor och tjänster stiger avsevärt och reallönen sjunker

dysenteri (n, ut)
dysenteri

dysfunktionell (adj)
dysfunktionel
  som inte fyller sitt syfte

dyslexi (n, ut)
dysleksi, ordblindhed

dysprosium (n, neut)
dysprosium

dyster (adj)
dyster

däck (n, neut)
dæk
  (fordonsteknik) gummi som omger ett hjul
  (sjöfart) golv och tak på fartyg

däggdjur /˘dɛgjʉːr/ (n, neut)
pattedyr
  individ av ovan nämnda klass

där (adv)
der

därför (adv)
derfor

därinne (adv)
derinde
  inne på det stället

därom (adv)
derom, desangående

däromkring (adv)
deromkring
  omkring det, i omgivningen, i närheten, i trakten (av) (i geografin)

dävert (n, ut)
david
  lyftkran på fartyg, ofta använd för att fira livbåtar

då och då (adv)
en gang imellem, fra tid til anden
  ibland

dålig (adj)
dårlig
  i allmänt klandrande eller nedsättande betydelse, med en mängd efter sammanhanget skiftande nyanser: som icke är sådan den bör eller borde vara, under medelmåttan
  av låg kvalitet
  (vardagligt) sjuk
  skämd, oätlig
  pinsam, spänd

dån (n, neut)
døn
  starkt och dovt ljud; särskilt om dito ljud med överväldigande styrka (baseffekt/vibration) eller ekande karaktär i ljudkällans närhet: buller, oväsen; dunder, åska

dårhus (n, neut)
galehus
  (nedsättande) mentalsjukhus, sinnessjukhus, institution för vansinniga
  (nedsättande) samling av människor (organisation, företag) som man betraktar som galna

dåvarande (adj)
daværende

dö (v)
dø
  upphöra att existera eller att vara aktiv, sluta (att) fungera

dö i barnsäng (v)
dø i barselsseng, dø i barselssengen
  (idiomatiskt) avlida vid förlossning

död (adj)
død
  som inte lever, vanligen om personer eller djur som har levat och dött, även om företeelser

död (n, ut)
død
  upphörande av liv

döda (v)
dræbe
  (fysiologi) göra så att någon dör, få någon eller något att dö

dödgrävare (n, ut)
graver
  person som har till yrke att förbereda och efter sänkning av kista eller urna täcka igen gravar

dödlig (adj)
dødelig
  som kommer att dö; som inte kan existera i oändlighet

dödsannons (n, ut)
dødsannonce
  annons som meddelar att någon har avlidit

dödsattest (n, ut)
dødsattest
  (juridik, begravning) juridiskt dokument som bekräftar dödsfall och utvisar personens dödsorsak

dödsbädd (n, ut)
dødsleje
  den säng (eller den plats) som en människa dör på

dödsdom (n, ut)
dødsdom
  beslut av domare om dödsstraff

dödsmarsch (n, ut)
dødsmarch
  påtvingad lång vandring (vanligen för fångar) där de otaliga som inte orkar fortsätta lämnas att dö

dödspatrull (n, ut)
dødspatrulje
  inofficiell väpnad grupp som letar upp och mördar vissa människor (i synnerhet fiender till ett politiskt parti)

dödsrike (n, neut)
dødsrige
  (religion) enligt religiösa eller mytologiska föreställningar plats eller tillstånd dit själarna kommer efter döden (antingen fridfullt efterliv eller innehållande pinande straff, beroende på kulturell eller religiös tradition)

dödssjuk (adj)
dødssyg
  så allvarligt sjuk att döden (orsakad av sjukdomen eller sjukdomarna) är nära; mycket sjuk

dödsstraff (n, neut)
dødsstraf
  (juridik) inom vissa lagstiftningar, lagligt straff där den dömde avrättas

dödstrött /dœtːstrœtː/ (adj)
dødtræt
  (vardagligt) mycket trött

dölja (v)
skjule

döma (v)
dømme
  göra bedömning

döpa (v)
døbe
  (transitivt) förrätta dop

dörr /ˈdœrː/ (n, ut)
dør
  oftast rektangulär skiva, horisontellt svängbar runt sin vertikalaxel, som gör det möjligt att hålla en öppning (i en vägg, kaross eller liknande, och avsedd för passage av människor, djur eller varor) tilltäppt eller mer eller mindre öppen

dörrklocka (n, ut)
dørklokke
  ringklocka för att meddela att någon väntar vid dörren

dörrlod (n, neut)
dørlod
  lod som via en trissa stänger en öppnad dörr

dörrpost (n, ut)
dørpost, dørstolpe
  sidostycke i dörrkarm

dörrstängare (n, ut)
dørlukker
  mekanism som stänger en öppnad dörr

dös (n, ut)
dysse, stendysse

döv (adj)
døv
  som saknar förmåga att höra, gravt hörselskadad

e-bok (n, ut)
e-bog
  (data) digital bok som kan läsas på datorer, läsplattor eller vissa mobiltelefoner

e-post (n, ut)
e-mail
  (data) system för digitala meddelanden som kan skickas via internet, till och från e-postadresser

e-postadress (n, ut)
e-mail-adresse

eau-de-cologne (n, ut)
eau de cologne

ebb (n, ut)
ebbe
  periodiskt återkommande företeelse då havsvattennivå går från att vara hög till att vara låg (orsakad av månens och solens dragningskraft)
ebbe, lavvande
  den lägsta vattennivån vid återkommande sänkningar

ebolafeber (n)
Ebolafeber
  epidemisk sjukdom som orsakas av ebolavirus

ecuadorian (n, ut)
equadorianer

ecuadoriansk (adj)
ecuadoriansk

ed (n)
ed, løfte
  helig eller högtidlig försäkran eller löfte, sanningsförsäkran

efor (n, ut)
efor
  hög ämbetsman i det gamla Sparta

efter (particle)
efter
  Verbpartikel i ett flertal partikelverb såsom följa efter, ge efter, höra efter, känna efter, ligga efter, se efter, titta efter, vara efter.

efterbehandla (v)
efterbehandle
  behandla efter den huvudsakliga åtgärden; genomföra efterbehandling

efterbehandlad (adj)
efterbehandlet
  behandlad efter den huvudsakliga åtgärden, med genomförd efterbehandling;

efterbehandling (n, ut)
efterbehandling
  behandling efter den huvudsakliga åtgärden; det att efterbehandla

efterdyning (n, ut)
efterdønning

efterfest (n, ut)
efterfest
  (mindre) fest som man har efter en annan (större) fest

eftergiftspolitik (n, ut)
eftergivenhedspolitik

efterklok (adj)
bagklog

efterklokhet (n, ut)
bagklogskab
  det att vara efterklok

efterlysa (v)
efterlyse
  fråga efter; söka efter

eftermiddag (n, ut)
eftermiddag
  tidsperiod av dagen som följer middagstid tills att kvällen tar över

eftermäle (n, neut)
eftermæle
  vad som sägs (förmäles) om en person efter döden; summering av livet, sammanfattande omdöme; dödsruna, levnadsbeskrivning, biografi

efternamn (n, neut)
efternavn
  namn som en person delar med sina familjemedlemmar, som i svenskan står efter förnamnet eller förnamnen

efterord (n, neut)
efterord
  avslutande kapitel i en bok

efterrätt (n, ut)
dessert

eftersmak (n, ut)
eftersmag
  smak som man förnimmer först en kort stund efter att man svalt ett födoämne, och som dröjer kvar eller uppträder först i efterhand

eftersträvansvärd (adj)
ønskværdig
  värd att eftersträva, som förtjänar eftersträvan

efterträdare (n, ut)
efterfølger, eftermand, eftertræder
  den som efterträder

eftre (adj)
efterst
  längre bak, bakre

egalitarism (n, ut)
egalitarisme
  strävan efter jämlikhet i rättigheter, möjligheter och resurser för alla individer i samhället (som överordnat politiskt mål); politisk och social filosofi som förespråkar jämlikhet

egen (pronoun)
egen
  som någon själv eller ensam har/rår om/besitter e.d.

egendomsfolk (n, neut)
ejendomsfolk
  (religion, ålderdomligt) Guds utvalda folk

egennamn (n, neut)
egennavn, proprium
  (ordklasser) substantiv som utgör ett namn på en enskild person, organisation, plats eller händelse

egenskap (n, ut)
egenskab
  utmärkande drag

egentligen /jɛŋkɽɪɛn/ /ɛjɛntlɪgɛn/ /ɪjɛntlɪɛn/ /ɪjɛŋklɪɛn/ (adv)
egentlig

egoist (n, ut)
egoist
  självisk person; en person som sätter sina egna intressen före andras

egoistisk (adj)
egoistisk

egyptier (n, ut)
egypter, ægypter
  person från Egypten eller med egyptisk härkomst

egyptisk /ɛˈjʏptɪsk/ (adj)
egyptisk, ægyptisk
  som rör Egypten

egyptologi (n, ut)
ægyptologi
  läran om Egypten

eidetisk (adj)
eidetisk
  mer tydlig än andra saker

einsteinium (n, neut)
einsteinium

ejakulation (n, ut)
ejakulation, udløsning
  (sexualitet) det att en man sprutar ut sperma ur penis; sker vanligen med orgasm och vid samlag, onani eller annan sexuell upphetsning; kan vid samlag leda till befruktning och i förlängningen till fortplantning
springvandsorgasme, sprøjteorgasme, vådorgasme
  (sexualitet) fontänorgasm, sprutorgasm

ejder (n, ut)
edderfugl
  en art (Somateria mollissima) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten ejder

ek (n, ut)
eg, egetræ
  (exemplar av) arten Quercus robur i släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter, ett kraftigt lövträd

eker (n, ut)
ege
  stav- eller trådformad hjuldel som förbinder navet med fälgen

eko (n, neut)
ekko

eko- (prefix)
øko-
  som har med ekologi och miljön (naturen) att göra eller som är miljövänlig, miljömedveten

ekodukt (n, ut)
faunapassage
  bro avsedd att minska viltolyckor samt överbrygga den barriär järnvägar och större bilvägar utgör för vilda djur

ekollon (n, neut)
agern
  den ovala frukten (nöten) av en ek

ekolod (n, neut)
ekkolod
  apparat använd för att bestämma vattendjup genom återstuds av ljud

ekologi (n, ut)
økologi
  (biologi) vetenskapen om organismers samspel samt samspelet mellan biotiska och abiotiska faktorer

ekologisk (adj)
økologisk
  (biologi) som rör ekologi
  (livsmedelskunskap) om föda som har producerats utan konstgödsel och syntetiska bekämpningsmedel

ekonomi (n, ut)
økonomi
  det vetenskapliga studiet av pengar och resurser
  den praktiska användningen och fördelningen av tillgängliga (finansiella) resurser

ekonomiskt (adv)
økonomisk
  avledning till adjektivet ekonomisk

ekorre (n, ut)
egern

ekorrhjul (n, neut)
trummerum
  (bildligt, överfört) monoton och repetitiv (livs)situation som inte leder till framsteg eller känsla av tillfredsställelse

ekosystem (n, neut)
økosystem

ekoturist (n, ut)
økoturist
  person som besöker naturområden på ett sätt som inte är skadligt för miljön

ekoxe (n, ut)
eghjort
  skalbagge av familjen Lucanidae (ekoxbaggar, 930 arter, varav 19 i Europa) och arten Lucanus cervus

ekskog (n, ut)
egeskov

ekumenisk (adj)
økumenisk

ekvation (n, ut)
ligning
  (matematik) en formel som anger likhet mellan två algebraiska uttryck, i allmänhet bestående av en eller flera variabler vars värden bestäms av densamma
  samband eller /abstrakt/ system som kan tolkas som en formel, ofta som har siffror i sig

ekvator (n, ut)
ækvator

ekvatorialguinean (n, ut)
ækvatorialguineaner
  person från Ekvatorialguinea eller med ekvatorialguineansk härkomst

elak (adj)
ondskabsfuld, led, uvenlig
  som har mål som uppfattas som negativa; ibland som är potentiellt farlig; som avsiktligen utsätter andra för vad denne själv anser som negativt
  (vardagligt) besvärlig, malign, aggressiv, ettrig, svår

elbil (n, ut)
elbil
  bil som drivs av en elmotor

eld (n, ut)
ild
  (kemi) kemisk reaktion där gaserna från ett bränsle oxideras, varvid ljus och värme samtidigt avges
  det område där den kemiska reaktionen sker
  (alkemi) benämning på ett av de fyra elementen
  (filosofi) benämning på ett av de fem elementen i kinesisk filosofi
  (vapen) avfyrande av skjutvapen

eld och lågor (idiom)
fyr og flamme
  starkt engagemang

eldare (n, ut)
fyrbøder
  (yrken) person som matar en ångpanna med bränsle i olika slags fordon

eldborr (n, ut)
ildbor

eldhandvapen (n, neut)
håndskydevåben
  handvapen som med hjälp av gasexpansion vid snabb förbränning av en krutladdning slungar en projektil mot ett mål

eldkastare (n, ut)
flammekaster
  (vapen) apparat som sprutar brinnande vätska

eldklot (n, neut)
ildkugle
  sfär av eld

eldupphör (n, neut)
ildophør
  (militärt) det att avsluta eldgivning

eldvapen (n, neut)
skydevåben, ildvåben
  vapen som med hjälp av gasexpansion vid snabb förbränning av en krutladdning slungar en projektil mot ett mål

elefant (n, ut)
elefant
  individ tillhörande familjen elefanter, Elephantidae
  spelpjäs i bland annat xiangqi (kinesiskt schack)
  (nedsättande) klumpig eller osmidig person, i synnerhet beträffande beteende

elefantgräs (n, neut)
elefantgræs
  (växter) gräs av arten Pennisetum purpureum, synonymt Cenchrus purpureus alternativt av släktet Miscanthus, däriband arten Miscanthus giganteus

elegi /ɛlɛˈgiː/ /ɛlɛˈɧiː/ (n, ut)
elegi
  sorgesam eller klagande dikt eller sång, eventuellt också en begravningshymn

elektricitet (n, ut)
elektricitet, el, strøm

elektrifiering (n, ut)
elektrificering
  processen att anpassa t.ex. ett samhälle, industri eller järnväg för utnyttjande av elektricitet

elektriker (n, ut)
elektriker
  (yrken) person som (vanligen professionellt) arbetar med installation och underhåll av elektrisk utrustning

elektrisera (v)
elektrisere
  (bildligt) elda

elektrisk (adj)
elektrisk
  (elektroteknik) som drivs av eller på annat sätt har anknytning till elektricitet
  (fysik) som har att göra med den typ av laddning som förekommer hos bland annat elektroner

elektrisk ström (n)
strøm
  (fysik) förflyttning av laddade partiklar (särskilt elektroner), en storhet, anger mängd passerad elektrisk laddning per tidsenhet, mäts i ampere

elektro- (prefix)
elektro-
  (elektroteknik) el-, indikerar att något har med elektricitet att göra

elektrodynamik (n, ut)
elektrodynamik

elektrolyt (n, ut)
elektrolyt
  (kemi) substans som innehåller fritt rörliga joner och som leder elektrisk ström; elektrisk ledare

elektrolytisk (adj)
elektrolytisk
  (kemi) gjord genom elektrolys

elektromagnetisk (adj)
elektromagnetisk

elektromagnetisk strålning (n)
elektromagnetisk stråling

elektromagnetism (n, ut)
elektromagnetisme
  (fysik) en av naturens fyra typer av växelverkan; ger upphov till elektricitet och magnetism

elektronegativitet (n, ut)
elektronegativitet

elektronik (n, ut)
elektronik
  (teknik) läran om elektricitetens användning till annat än rå energi
  (teknik) utrustning och byggelement som används för avancerad användning av elektricitet

elektronisk (adj)
elektronisk

elektronmikroskop (n, neut)
elektronmikroskop
  mikroskop där man använder elektroner för att erhålla bilder av mycket små objekt

elementarpartikel (n, ut)
elementarpartikel

elev (n, ut)
elev
  person som går i skolan, i synnerhet grund- och gymnasieskolan

elfenben (n, neut)
elfenben
  (material) hårt och vitt material i betarna hos vissa däggdjur, främst elefanter, men även valrossar, narvalar med mera

elfenbenstorn (n, neut)
elfenbenstårn
  leva i elfenbenstorn: leva i förnäm avskildhet (borta från tidens problem)

elgitarr (n, ut)
elektrisk guitar, elguitar
  elektroniskt förstärkt gitarr

elit (n, ut)
elite

eller (subordinatingConjunction)
eller
  binder ihop två ord, satsdelar, fraser och liknande där någon av delarna förväntas gälla (ofta, men inte nödvändigtvis, står delarna i något motsatsförhållande till varandra, där den ena delen förväntas utesluta den andra)

ellips (n, ut)
ellipse
  (geometri, matematik) plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen #{:Mall:x^2} \over {a^2|:Mall:x^2} \over {a^2}# + #{:Mall:y^2} \over {b^2|:Mall:y^2} \over {b^2}# = 1
  (lingvistik) utelämning av underförstått ord eller underförstådd fras, exempelvis för att undvika upprepning

ellok (n, neut)
ellokomotiv
  (järnväg) lokomotiv som drivs fram av elektrisk energi (som tas oftast från en kontaktledning, ibland från en kontaktskena, eller en ackumulator ombord)

elmotor (n, ut)
elmotor
  motor som konverterar elektrisk energi till mekanisk energi

elmseld (n, ut)
sanktelmsild
  längre pågående stilla svagt synlig elektrisk urladdning från spetsiga, företrädesvis uppstående föremål såsom bergstoppar, tornspiror, åskledare och masttoppar

elritsa (n, ut)
elritse
  en fiskart (Phoxinus phoxinus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

elsparkcykel (n, ut)
motoriseret løbehjul
  uppladdningsbar batteridriven sparkcykel

elva /'el.va/ (numeral)
elleve, elve

eländig (adj)
elend

embryologi (n, ut)
embryologi
  vetenskapen om embryot

emellan (adv)
imellem
  mellan underförstådda objekt

emfas (n, ut)
emfase
  eftertryck; stark betoning

eminent (adj)
eminent

emir (n, ut)
emir
  orientalisk titel

emirat (n, neut)
emirat
  område där statschefen har titeln emir

emission (n, ut)
emission, udsendelse
  utsändande, utsöndrande, utgivande
emission
  (ekonomi) utgivande av nya aktier, utfärdande

emolument (n, neut)
emolument
  (ålderdomligt) förmån, fördel, sidoinkomst, löneförmån

emot (adv)
imod
  (om objekt eller person) vara så pass nära inpå något annat att föremålet nuddas
  att inte stödja något; att inte hålla med (en företeelse, en åsikt, ett förslag och så vidare)

empirisk (adj)
empirisk

empirism (n, ut)
empirisme
  filosofisk lära som innebär att endast det som bevisats erfarenhetsmässigt kan betraktas som tillförlitligt

emulgator (n, ut)
emulgator
  (kemi) ämne som används för att bilda en emulsion

en (n, ut)
ene, almindelig ene
  (träd) en vintergrön barrväxt, en buske eller ett träd med tätt grenverk och vassa barr, av arten Juniperus communis inom släktet enar (Juniperus) och familjen cypressväxter (Cupressaceae)

en black om foten (n)
en klods om benet
  (idiomatiskt) hämmande faktor

en fjäder i hatten (n)
en fjer i hatten
  (idiomatiskt) en merit

enarmad (adj)
enarmet

enarmad bandit (n)
enarmet tyveknægt

enastående (adj)
fremragende, enestående

enbär (n, neut)
enebær
  (mat, kryddor) frukt från barrträdet en

encyklopedi (n, ut)
encyklopædi, leksikon
  uppslagsverk, konversationslexikon

encyklopedisk (adj)
encyklopædisk

enda (adj)
eneste
  som är unik, och endast förekommer i ett exemplar

endimensionell (adj)
endimensional, endimensionel
  som har längd, men inte bredd, höjd eller djup

endoskop (n, neut)
endoskop
  (medicin) instrument för undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

energi /ˌɛnːərˈɧiː/ (n, ut)
energi

energisk (adj)
energisk
  som är rik på energi

energiskatt (n, ut)
energiskat
  (beskattning) skatt på el och bränsle

energisparande (adj)
energibesparende
  som minskar förbrukningen av energi; som använder mindre energi än vad som är traditionellt i sammanhanget

energisparande (n, neut)
energibesparelse
  aktiv och framgångsrik strävan efter att minska sin förbrukning av energi; det att energiförbrukningen minskar

enfamiljshus (n, neut)
enfamiliehus, enfamilieshus, parcelhus
  friliggande småhus avsett att vara en enfamiljsbostad

engagemang (n, neut)
engagement
  det att vara delaktig i något och visa stort intresse för dess framgång

engelsk (adj)
engelsk

engelska (n, ut)
engelsk
  språk som talas i Storbritannien, USA, Australien med flera länder
  skolämne där man lär sig språket (1)
englænderinde
  kvinna från England

engelskt horn (n)
engelskhorn
  träblåsinstrument nära besläktat med oboen

engelsman (n, ut)
englænder
  (nationaliteter) person, oftast man, från England

engångsföreteelse (n, ut)
engangsforeteelse
  företeelse som endast inträffar en gång

enhet (n, ut)
enhed, eneh
  (fysik) kvantitet som används för jämförande av storhet
  (algebra) neutralt element
  odelat helt
  (elektronik) (flyttbar) apparat såsom dator, mobiltelefon, eller tillbehör till sådana (ibland externt kopplad exempelvis via USB)
  (teknik) (flyttbar, ibland större) apparat eller konstruktion
  del i en större organisation
  en specifik standardmängd alkoholhaltig dryck

enhetscirkel (n, ut)
enhedscirkel

enhörning (n, ut)
enhjørning
  mytologiskt djur, oftast avbildat som ett vitt hästliknande djur med ett ensamt horn i pannan
  (militärt, ålderdomligt) en slags kanon, en mynningsladdad haubits från början av 1800-talet, använd i Ryssland

enighet (n, ut)
enighed
  det att ha samma åsikt och målinriktning; samstämmighet

enkelbeckasin (n, ut)
dobbeltbekkasin

enkelfoting (n, ut)
skolopender
  (leddjur) leddjur av klassen Chilopoda med ett enkelt par ben per segment

enkelhet (n, ut)
enkelthed

enkortsdator (n, ut)
enkeltkortsdatamat, single-board computer
  dator som ryms på ett enda kretskort

enligt (preposition)
ifølge
  i överensstämmelse med t.ex. en uppfattning, auktoritet, föreskrift eller löfte

ensamhet (n, ut)
ensomhed
  det att vara ensam, det att inte ha några personer omkring sig

ensling (n, ut)
eneboer
  person som lever i avskildhet från andra (saknar vänner eller bekanta); ofta: person som älskar ensamheten (undviker sällskap), enstöring; förr stundom: eremit

enspråkig (adj)
ensproget
  som bara talar (om person) eller finns på (om text) ett enda språk

ental (n, neut)
etter
  (matematik) den minst signifikanta siffran i ett heltal, d.v.s. siffran längst till höger, i ett tal skrivet i det decimala talsystemet (eller något annat positionssystem)
ental
  (vardagligt, grammatik) singularis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att det rör sig om ett enda objekt

entalpi (n, ut)
entalpi
  (fysik) (mått på) en kropps energiinnehåll minskat med produkten av kroppens tryck och volym, H = U + pV \,

entita (n, ut)
sumpmejse

entomologi (n, ut)
entomologi
  (zoologi) vetenskapen om insekter

entreprenör (n, ut)
entreprenør
  person, fysisk eller juridisk, som åtar sig entreprenad

entusiast (n, ut)
entusiast
  någon som känner ett positivt intresse inför något; någon som känner entusiasm

entusiastisk (adj)
entusiastisk
  som har mycket positivt inställd till något, hänförd inför något

envis (adj)
stædig
  som inte ger sig, enveten, ihärdig

enzym (n, neut)
enzym

enäggstvilling (n, ut)
enægget tvilling
  en av två tvillingar som kommer från ett enda befruktat ägg som delat sig

epidemi (n, ut)
epidemi
  farsot, smittosam sjukdom som angriper ett stort antal personer

epidemiologi (n, ut)
epidemiologi
  läran om vad som gör att sjukdom uppstår i en befolkning. Forskningsfältet uppstod med 1800-talets sökande efter epidemiframkallande mikroorganismer, och har med tiden vidgats till att studera miljöfaktorer och idag även genetiska risk- och friskfaktorer.

epidemisk (adj)
epidemisk
  som uppträder i epidemier

epigon (n, ut)
epigon
  efterföljare som inte tillför någon innovation, som utan originalitet går i sin föregångares fotspår

epilepsi (n, ut)
epilepsi
  kronisk sjukdom som yttrar sig i plötsliga attacker av kramper

episk (adj)
episk
  berättande

episkop (n, neut)
episkop
  en sorts projektionsapparat (som kan projicera t ex en bild i en bok)

episod (n, ut)
episode
  kortvarig händelse utan större betydelse; bisak; bihandling i ett drama eller en roman

epistemisk (adj)
epistemisk
  som har att göra med epistemologi, dvs läran om kunskap.

epok (n, ut)
epoke
  längre tidsperiod; tidsålder med karakteristiska kännetecken

er (pronoun)
jer
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i objektsform; personligt pronomen i andra person plural ackusativ och dativ (neutralt men även formellt)
jeres
  reflexivt pronomen som syftar tillbaka på de tilltalade (ni); reflexivt pronomen i andra person plural (neutralt men även formellt)

era (n, ut)
æra
  (geokronologi) lång tid; kortare än en eon men längre än en period

erbium (n, neut)
erbium

erfarenhet (n, ut)
erfaring
  praktisk, genom upplevelser förvärvad, kunskap eller färdighet

erisäpple (n, neut)
stridens æble
  tvistefrö

eritrean (n, ut)
eritreer

eritreansk (adj)
eritreisk
  som rör Eritrea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

erodera (v)
erodere
  nöta bort

erosion (n, ut)
erosion
  (geologi) geologisk process som innebär att material (jord, sand, grus) förflyttas, liksom kompakt material bryts ner innan och under tiden

erotik (n, ut)
erotik

erotisk (adj)
erotisk
  kärleks-, sinnlig

erotoman (n, ut)
erotoman
  person med onormalt stegrad könsdrift (erotomani)

ersätta (v)
erstatte
  (transitivt) sätta in eller ta in någon eller något i stället för någon eller något som tidigare varit i dess ställe
  (intransitivt) ta över någon annans plats, roll eller uppgift
  (ekonomi, transitivt) betala för något som kompensation för skada, förlust eller utfört arbete

ersättning (n, ut)
erstatning
  det att ersätta, något som ersätter något annat
  något som ges som bonus, tröst eller lindring till person eller organisation som utsatts för något eller gjort något utöver det vanliga för någon annan

ersättningsbuss (n, ut)
togbus
  (fordon, kollektivtrafik) buss som ersätter annat transportmedel för passagerare när detta inte kan köra sin normala sträcka

erövrare (n, ut)
erobrer
  person som erövrat något

eskatologi (n, ut)
eskatologi
  inom olika religioner läran om de yttersta tingen (t.ex. döden, världens undergång)

esoterisk (adj)
esoterisk

esperanto (n, ut)
esperanto

espressomaskin (n, ut)
espressomaskine

est (n, ut)
estlænder, est
  person, i synnerhet man, från Estland

ester (n, ut)
ester
  (kemi) ämne tillhörande gruppen estrar, som har estergruppen -COO-; bildas av alkohol och syra (karboxylsyra) genom kondensationsreaktion

estetisk (adj)
æstetisk

estnisk (adj)
estisk
  som rör ester eller språket estniska

estniska (n, ut)
estisk
  officiellt språk i Estland

etanol (n, ut)
ætanol, ethanol
  (organisk kemi) en alkohol med formeln C2H5OH, i vardagligt tal kallad sprit, används ibland som berusningsdryck

etansyra (n, ut)
eddikesyre
  (organisk kemi) en karboxylsyra, formel CH3COOH

ethernet (n, neut)
ethernet
  (data) samling standardiserade metoder för att anordna datorkommunikation via kabel med hög hastighet mellan datorer primärt i ett lokalt datornätverk

etik (n, ut)
etik

etiologi (n, ut)
ætiologi

etiopier (n, ut)
etiopier
  person från Etiopien

etiopisk (adj)
etiopisk

etisk (adj)
etisk

etnocentrisk (adj)
etnocentrisk
  benägen att se sin egen kultur som central samt att bedöma andra kulturer från sin egen kulturs perspektiv

etnografi (n, ut)
etnografi
  vetenskaplig metod för att beskriva och jämföra världens olika kultur- och samhällstyper genom fältstudier

etnologi (n, ut)
etnologi
  (humaniora) etnografien som jämförande vetenskap, läran om folkkultur

etrusker (n, ut)
etrusker
  person som tillhör fornfolket i Etrurien (i mellersta och norra Italien)

etruskiska (n, ut)
etruskisk
  ett utdött språk som talades på den italienska halvön före år 0

ett /et/ (numeral)
en, et
  det första grundtalet; siffran 1 mellan noll och två; I med romerska siffror

etta (n, ut)
ettal, ener
  symbol som utgörs av siffran ett

etter (n, neut)
edder
  (mytologi) giftig kroppslig vätska, i synnerhet gift från orm (ormetter), drake (draketter) eller annan reptil /eller djur/ (djurgift), även var (korrupt eller sjuklig substans från ett sår) och magsyra (sur kroppslig substans); utbrett även bara gift

etterkoppa (n, ut)
edderkop
  (ålderdomligt) spindel; giftspindel

ettåring (n, ut)
åring
  ettårig häst, nämligen en som är född under föregående kalenderår

etyd (n, ut)
etude

etylenoxid (n)
ethylenoxid
  kemisk förening av kol, väte och syre

etymologi /etʏmʊlʊˈgiː/ (n, ut)
etymologi
  (lingvistik) vetenskap som forskar om ords ursprung

eufemism (n, ut)
eufemisme
  förskönande omskrivning

eufori (n, ut)
eufori
  tillstånd av glädje och upprymdhet

euforisk (adj)
euforisk

eugenik (n, ut)
eugenik, arvehygiejne, racehygiejne
  läran om att förbättra människans ärftliga egenskaper genom selektiv avel; rashygien, rasförädling

euhemerism (n, ut)
euhemerisme
  (filosofi, religion) tanken att gudar och myter är överdrivna berättelser om verkliga personer och händelser; en tanke framförd av Euhemeros på 300-talet f.Kr.

eukaryot (n, ut)
eukaryot
  (biologi) encellig eller flercellig organism som har celler med cellkärnor; en av två eller tre domäner

eurasisk (adj)
eurasisk
  som rör eller härrör från kontinenten Eurasien

euro /'juːrʊ/ /'ɛvːrʊ/ /'ɛɵrʊ/ (n, ut)
euro
  benämning på valutan som används i vissa länder inom Europeiska unionen

eurocentrisk (adj)
eurocentrisk
  fokuserad på Europa eller europeiska folk och kulturer

euromynt (n, neut)
euromønt
  mynt i valutan euro

euroområdet (n, neut)
Euro-land
  (politik, ekonomi) det område som utgörs av länderna med euron som valuta

europeisk (adj)
europæisk

europium (n, neut)
europium

europé (n, ut)
europæer
  (demonymer) person (i singularis oftast man) från Europa

eutanasi (n, ut)
dødshjælp, euthanasi
  det att på medicinsk väg målmedvetet orsaka eller bidra till en patients död, på dennes, eller nära anhörigs begäran

evakuera (v)
evakuere
  utrymma, förflytta till säkrare plats

evaluera (v)
evaluere
  utvärdera

evighet (n, ut)
evighed
  oändligt lång tid (ofta bildligt); något som är evigt

evolution (n, ut)
evolution
  (långsam) förändring, utveckling
  (biologi) fenomenet att arter (och underarter) utvecklas över (lång) tid genom gynnsamma mutationer p.g.a. behov av anpassning till förändrad miljö för överlevnad

evolutionär (adj)
evolutionær
  som genomgår evolution

exakt (interjection)
præcis

excenterlås (n, neut)
excenterlås
  (förbandsteknik) fästanordning (lås) som spänns genom excentrisk rörelse

excentriker (n, ut)
excentriker
  excentrisk människa

excentrisk (adj)
excentrisk
  (teknik, matematik) som inte följer centrum på exempelvis en axel

exempel (n, neut)
eksempel
  faktum som gäller men endast är ett specialfall av ett (viktigare och) mer allmängiltigt faktum eller föremål som ingår i en större mängd av liknande föremål

exempellös (adj)
eksempelløs
  utan motsvarighet, vanligen negativt (till nackdel för det omtalade)

exemplarisk (adj)
forbilledlig

exfru (n, ut)
ekskone
  kvinna som en tidigare ingått äktenskap med och sedan skiljts

existens (n, ut)
eksistens
  det att existera; plats som finns till i rummet och tiden

existensberättigande (n, neut)
eksistensberettigelse

existensminimum (n, neut)
eksistensminimum
  minsta summa som man kan existera på

exkludera (v)
ekskludere

exkurs (n, ut)
ekskurs
  avvikelse, utvikning från ämnet; utförligare behandling av en detalj i ett större arbete

exoplanet (n, ut)
exoplanet, eksoplanet

expandera (v)
udvide
  utvidga(s), utbreda(s)

expansion (n, ut)
ekspansion
  det att expandera eller bli mer utbredd; utvidgning

expedition (n, ut)
ekspedition
  organiserad, avsänd forskningsresa

experiment (n, neut)
eksperiment

expert (n, ut)
ekspert
  person som kan väldigt mycket inom ett visst område, sakkunnig person

explodera /ɛks.plʊˈdeː.ra/ (v)
eksplodere
  (fysik, allmänt) förstöras av en explosion

explosion (n, ut)
eksplosion

explosionsartad (adj)
eksplosionsagtig

exponent (n, ut)
eksponent
  (matematik) talet något tal upphöjs till

extas (n, ut)
ekstase

extraordinär (adj)
ekstraordinær

extravagans (n, ut)
ekstravagance

extravagant (adj)
ekstravagant
  överdriven, överdådig, omåttlig

extrem (adj)
ekstrem
  ytterlig, som innehar vissa (typiska) egenskaper i mycket hög grad

extremism (n, ut)
ekstremisme
  handlingar som begås i någon extremistisk rörelses namn; handlingar som anses extrema, grovt överdrivna

extremist (n, ut)
ekstremist
  ytterlighetsman

fabel (n, ut)
fabel
  kronologisk följd av händelser, handling

fabrik (n, ut)
fabrik

fack (n, neut)
fagforening, dueslag
  liten låda avsedd för att sortera in saker i, oftast ett av ett flertal liknande

fackförening (n, ut)
fagforening
  en grupp av individer med det gemensamma syftet att försäkra arbetsförhållanden och rättigheter på en arbetsplats

fackidiot (n, ut)
fagidiot
  (vardagligt, nedsättande) person som bara ägnar sig åt sitt eget ämnesområde

fackla (n, ut)
fakkel
  ljuskälla i form av en brinnande/glödande trästav

facklitteratur (n, ut)
faglitteratur

facklitterär (adj)
faglitterær
  (litteratur) som rör facklitteratur

fackord (n, neut)
fagord
  ord som används inom ett visst verksamhetsområde

fackspråk (n, neut)
fagsprog
  det utökade ordförråd och de eventuella språkliga konventioner som är specifika för en viss (stor) grupp av människor i samhället, t.ex. inom ett visst yrke eller inom ett visst vetenskapligt område eller intresseområde

fackspråklig (adj)
fagsproglig
  som har med (något) fackspråk att göra; som är eller förekommer på (något) fackspråk

fader (n, ut)
far, fader
  manlig förälder

faderlös (adj)
faderløs
  vars fader inte längre lever (eller inte har en närvarande del i barnets uppväxt)

faderskap (n, neut)
faderskab
  manligt föräldraskap, situationen att vara pappa

fadervår (n, neut)
fadervor
  en bön central för kristendomen

fagott (n, ut)
fagot
  ett träblåsinstrument

fajans (n, ut)
fajance
  en sorts keramik, oäkta porslin

faktor (n, ut)
faktor
  (matematik) operand till multiplikation

faktorisera (v)
faktorisere

faktum (n, neut)
kendsgerning, faktum
  faktiskt föreliggande sakförhållande, obestridlig information

fakultet (n, ut)
fakultet
  ämneshomogen del av högskola eller universitet
  (matematik) operator (betecknad !) som ger produkten av alla heltal mellan 1 och ett naturligt tal; matematiskt definierad n! = \prod_{k=1}^{n}{k} =

falbjuda (v)
falbyde
  (ålderdomligt) utbjuda till försäljning

falbkatt (n, ut)
afrikansk vildkat
  en underart (Felis silvestris lybica) till arten vildkatt (Felis silvestris) inom familjen kattdjur (Felidae); individ av underarten falbkatt

falk /falk/ (n, ut)
falk
  en rovfågel tillhörande släktet Falco

falla (v)
falde
  okontrollerat röra sig mot en himlakropps yta; okontrollerat röra sig i ett gravitationsfält

falla i sömn (v)
falde i søvn
  insomna; somna

fallenhet (n, ut)
tilbøjelighed
  benägenhet, drivkraft i viss riktning; håg, lust

fallfärdig (adj)
faldefærdig, brøstfældig
  gammal och inte tillräckligt underhållen, utan mycket sliten och till synes nära att rasa ihop

fallgrop (n, ut)
faldgrube, dyregrav
  (jakt) fälla i form av en (dold) grop i marken, avsedd att fånga vilda djur i

fallisk (adj)
fallisk
  penisformad; penis-

fallrep (n, neut)
faldereb
  (sjöfart) stege eller trappa på ett fartyg som består av två parallella rep mellan vilka på jämna avstånd tvärgående stegpinnar är fastgjorda

fallskärm (n, ut)
faldskærm
  anordning bestående av en stor välvd väv kallad kalott, numera oftast i nylon-material, med bärlinor med syfte att kraftigt begränsa farten för person eller föremål på väg mot marken, eller om liknande anordning med fartdämpande effekt

fallskärmsjägare (n, ut)
faldskærmsjæger
  (militärt) soldat som är tränad för att släppas med fallskärm in i fiendens territorium

fallucka (n, ut)
faldlem
  lucka i golv som öppnas nedåt vilken man kan falla igenom

falsk vän (n)
falsk ven
  (lingvistik) ord som liknar ett ord i ett annat språk, men som har annorlunda betydelse

falskmyntare (n, ut)
falskmøntner
  person som tillverkar falska mynt

falskmynteri (n, neut)
falskmøntneri
  det att prägla falska mynt

familj (n, ut)
familie
  grupp av människor som är nära släktingar till varandra
  (i det mest typiska fallet) enhet bestående av ett (gift) par och deras gemensamma barn (ofta boende i ett gemensamt hem); ibland även om vissa (andra) djur med liknande levnadsrelationer
  (biologi) taxonomisk rang på nivån mellan ordning och släkte

familjemedlem (n, ut)
familiemedlem
  någon av de personer som ingår i en familj (nära släktskap mellan personer, t.ex. föräldrar, barn och syskon)

famn (n, ut)
favn
  två armar, utsträckta eller kramande
  (måttenheter) ett gammalt längdmått, cirka 1,80 meter, längden av två utsträckta armar; har använts för vattendjup och för handel med ved

fan (interjection)
fanden
  en av svenskans vanligaste svordomar

fana (n, ut)
fane
  (stång med en upptill vidfäst) duk, tjänande eller avsedd för något sinnebildligt ändamål, särskilt använd eller avsedd såsom samlings- eller föreningstecken o.d.

fanatism (n, ut)
fanatisme
  hänsynslöshet i en idés tjänst, det att vara fanatisk

fantasi (n, ut)
fantasi

fantasiljon (n, ut)
fantasillion
  (skämtsamt, vardagligt) oerhört stor mängd (pengar)

fantastisk (adj)
fantastisk
  (vardagligt) mycket bra, trevlig etc.

far /fɑːr/ (n, ut)
fader, far
  kortform av fader

fara (n, ut)
fare

farad (n)
farad
  (fysik, måttenheter) SI-enheten för kapacitans

farao (n, ut)
farao
  (historia) titel på kungar av antikens Egypten

farbror (n, ut)
onkel
  farbror eller morbror; svärfar; äldre manlig släkting, möjligen ingift
  fars bror

farfar (n, ut)
bedstefar, farfar, farfader
  fars far

farin (n, neut)
farin
  ett slags råsocker

fariseisk (adj)
farisæisk
  skenhelig; självgod

fariseism (n, ut)
farisæisme
  hyckleri; egenrättfärdighet

farlig (adj)
farlig
  som lätt orsakar eller leder till olyckor eller skada

farmakologi (n, ut)
farmakologi

farmarklubb (n, ut)
farmerhold
  (sport) lag eller sportklubb som är rekryteringsgrund för ett elitlag

farmor (n, ut)
farmor, bedste
  fars mor

fartsyndare (n, ut)
fartsynder
  förare som överskrider hastighetsbegränsningar

fartyg (n, neut)
fartøj
  transportmedel som används för transport på vatten; i överförd bemärkelse även om (större) luftfarkoster och rymdfarkoster

farvatten (n, neut)
farvand
  (sjöfart) genom bojar markerad vattenled som visar säkraste och djupaste ställen där fartyg kan gå

faryngal (adj)
faryngal
  (lingvistik, fonetik) som artikuleras med tungroten mot svalget

fas (n, ut)
fase
  (tidsuttryck) skede

fasan (n, ut)
fasan
  en art (Phasianus colchicus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten fasan

fascinera (v)
fascinere

fascism /faˈɧɪsm/ (n, ut)
fascisme
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

fason (n, ut)
facon
  sätt, form

fasta (n, ut)
faste
  om man avstår från att äta och dricker bara vatten.

fasta tillståndets fysik (n)
faststoffysik
  (fysik) fysik för ämnen i fast tillstånd

faster (n, ut)
tante, faster

fastighetsmäklare (n, ut)
ejendomsmægler
  (yrken) person som yrkesmässigt förmedlar fastigheter

fastighetsskatt (n, ut)
ejendomsskat
  (beskattning) skatt på fastighet

fastland (n, neut)
fastland
  den huvudsakliga, (mer eller mindre) sammanhängande landmassan i ett land eller en kontinent (i kontrast till en ö)

fata morgana (n)
fatamorgana
  (slags) hägring, luftspegling (efter en fe i sagan om kung Arthur)

fatalism (n, ut)
fatalisme
  ödestro, tro på ett oundvikligt öde

fatt (n)
fat
  tag, grepp

fatta (v)
kapere
  (vardagligt) förstå, begripa

fattig (adj)
fattig
  som har ont om pengar eller något annat väsentligt

fattigdom /ˈfa.tigˌdʊm/ (n, ut)
fattigdom, armod

fatwa (n, ut)
fatwa

favör (n, ut)
favør
  förmån, gunst

fe (n, ut)
fe
  ett övernaturligt kvinnligt väsen som är besläktat med älvor

feber (n, ut)
feber
  en temperaturhöjning hos en organism som resultat av en infektion

febernedsättande (adj)
febernedsættende, feberstillende
  som sätter ned (minskar) feber

februari (n, ut)
februar, blidemåned
  årets andra (2:a) månad

federal (adj)
føderal
  som avser en federation

federalism (n, ut)
føderalisme

federation (n, ut)
føderation
  förbundsstat; stat som indelas i delstater och där statsmakten fördelas mellan förbundsnivå och dessa delstater

feg (adj)
fej

fegis (n, ut)
kujon, bangebuks, kryster
  (vardagligt) person som anses feg

fejs (n, neut)
fjæs
  (slang) ansikte

fel (adj)
forkert, fejl
  som inte borde vara så; felaktig

fel (n, neut)
fejl
  något som är fel eller inte fungerar

felaktig (adj)
fejlagtig

felkälla (n, ut)
fejlkilde
  (teknik) orsak till fel (i mätning eller funktion)

felköna (v)
fejlkønne
  tillskriva någon fel könsidentitet

felstavning (n, ut)
stavefejl
  det att stava ord fel
  ord som är felaktigt stavat

fem /fem/ (numeral)
fem
  talet 5; mellan fyra och sex; V med romerska siffror

femhundra (numeral)
fem hundrede
  500; talet mellan 499 och 501

femhörning (n, ut)
femkant, pentagon

femidom (n, ut)
femidom

feminisera (v)
feminisere
  göra feminin; ge typiskt kvinnliga karaktärsdrag

feminism (n, ut)
feminisme
  intellektuell och politisk rörelse för ökade ekonomiska, sociala och politiska rättigheter för kvinnor

feminist (n, ut)
feminist

femkampare (n, ut)
femkæmper
  (sport) idrottare som utövar femkamp

femling (n, ut)
femling
  ettdera av de syskon som fötts i samma kull/födsel

femma /ˈfèma/ (n, ut)
femtal
  symbol som utgörs av siffran fem
femmer
  femkrona (eller mynt/sedel med värdet 5 av annan valuta)

femte (numeral)
femte
  ordningstalet som motsvarar fem

femtio (numeral)
halvtreds

femtioelva (numeral)
hundrede og sytten
  (vardagligt) ett stort antal

femtionde (numeral)
halvtredsindstyvende

femtiosex (numeral)
seksoghalvtreds
  talet 56, ett tal mellan femtiofem och femtiosju

femton /ˈfèmtɔn/ (numeral)
femten
  talet 15; talet mellan fjorton och sexton

femtonde (numeral)
femtende

fena (n, ut)
finne
  (biologi) extremitet på kroppen hos många vattenlevande organismer såsom fiskar, sälar och valar
  (teknik) konstruktion på fordon avsedd att ge stabilitet eller underlätta manövrering; främst på flygplan, båtar och bilar

fenix (n, ut)
føniks

fenomen /fɛnʊmˈeːn/ (n, neut)
fænomen

feodalism (n, ut)
feudalisme

ferie (n, ut)
ferie
  (utbildningsväsende, tidsuttryck) längre ledighet; skollov

fermium (n, neut)
fermium

fernissa (n, ut)
fernis

ferritantenn (n, ut)
ferritantenne
  (elektronik) antenn för mellanvåg i radiomottagare bestående av en spole med ferritkärna

fest (n, ut)
fest

festival (n, ut)
festival

festivalbesökare (n, ut)
festivaldeltager, festivalgæst
  deltagare/gäst/besökare på en festival

festmåltid (n, ut)
festmåltid
  riklig och högtidlig måltid

festskrift (n, ut)
festskrift
  skrift med uppsatser med anledning av ett jubileum (t.ex. någons födelsedag)

fetaost (n, ut)
feta
  en sorts ost med grekiskt ursprung

fetknopp (n, ut)
stenurt
  (växter) växt av släktet Sedum; exemplar av dessa arter

fetma (n, ut)
fedme, overvægt
  (sjukdomar) tillstånd där kroppens naturliga energireserv i form av fettvävnad ökar till en punkt där den blir associerad med negativa hälsoeffekter och ökad dödlighet

fett /ˈfet:/ (n, neut)
fedt

fettlever (n, ut)
fedtlever
  (medicin) medicinskt tillstånd vilket innebär att fetter ansamlas i den drabbades leverceller

fettsyra (n, ut)
fedtsyre

fiber (n, ut)
fiber
  mycket tunn tråd

fibros (n, ut)
fibrose
  (medicin) det att fibrös bindväv (ärrvävnad, med mycket kollagen) bildas i en vävnad, vanligen som svar på något skadligt stimuli, t.ex. för att ersätta saknad vävnad efter en vävnadsskada, och eventuellt i stället för att organspecifik, funktionell vävnad återskapas

ficka (n, ut)
lomme
  smalt, avgränsat hålrum, särskilt om ett för förvaring avsett dylikt hålrum i klädesplagg

fickkniv (n, ut)
lommekniv
  mindre, hopfällbar (hopvikbar) kniv (så att den får plats i en ficka)

ficklampa (n, ut)
lommelygte

ficktjuv (n, ut)
lommetyv
  (brottslighet) tjuv som specialiserar sig på att stjäla ur folks fickor eller väskor

fickur (n, neut)
lommeur
  ur som tillverkats i syfte att, utöver ett urs vanliga syfte, bäras i fickan

fideikommiss (n, neut)
fideikommis
  gods eller annan egendom som förr skulle gå i arv inom släkten enligt givna regler (och inte fick säljas)

fiende (n, ut)
fjende
  motpart som upplevs illasinnad, beredd att skada eller hysa hat

fientlig (adj)
fjendtlig
  som har negativ inställning till någon eller något och kan agera som en fiende

fientlighet (n, ut)
fjendtlighed
  det att vara fientlig

fikon (n, neut)
figen
  frukt från detta träd

fikonträd (n, neut)
figentræ
  ett träd (Ficus carica), i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

fiktiv (adj)
fiktiv, opdigtet

fil /fiːl/ (n, ut)
fil
  (data) en sekvens av samhörig digital information som lagras på något medium på näraliggande positioner, under ett specifikt filnamn
  verktyg för bearbetning av trä eller metall, bestående av ett stål med ett stort antal små eggar som slipar ned ojämnheter
tykmælk
  (mat) en mjölkprodukt; ett slags syrad, halvflytande matvara oftast baserad på mjölk

filantrop (n, ut)
filantrop

filateli (n, ut)
filateli

filippinsk (adj)
filippinsk
  som rör Filippinerna eller det filippinska folket

filisté (n, ut)
filister
  (bibliskt) person som tillhör en viss folkstam som omnämns i gamla testamentet i Bibeln, som där beskrivs som en antisemitisk folkstam bosatt i sydvästra delen av Palestina

film (n, ut)
film
  rörliga, fotografiska bilder, ofta med sammanhörande ljud; ses på dator, TV, biograf etc., oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
  lagringsmedia för rörliga, fotografiska bilder
  tunt skikt
  tunt skikt för datalagring, på vilket ljusinformation kan lagras för framställning av fotografier

filma (v)
filme
  med hjälp av en filmkamera skapa en (rörlig) film

filmfestival (n, ut)
filmfestival
  festival för (visning av) film

filmjölk /ˈfiːlˌmjœlk/ (n, ut)
surmælk, ymer

filmvetenskap (n, ut)
filmvidenskab
  (vetenskaper) metodisk undersökning och akademisk studie av film

filosof (n, ut)
filosof

filosofera (v)
filosofere
  fundera djupsinnigt, begrunda

filosofi (n, ut)
filosofi

filt /filt/ (n, ut)
filt
  icke-vävt (tovat) textilt material (huvudsakligen av ull), pläd

filter (n, neut)
filter

filur (n, ut)
filur
  (skämtsamt) opålitlig person

finansiell (adj)
finansiel

finansminister (n, ut)
finansminister

finger (n)
finger
  (anatomi) en långsmal extremitet placerad på handen

fingera (v)
fingere

fingeravtryck (n, neut)
fingeraftryk
  identitetsmarkör genom avtryck av den individuella fingertoppshudens form

fingerborg (n, ut)
fingerbøl

fingerborgsblomma (n, ut)
fingerbøl, almindelig fingerbøl
  en giftig växtart (Digitalis purpurea) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

fingernagel (n, ut)
fingernegl
  nageln på ett finger

fink (n, ut)
finke
  (ornitologi) fågelart

finklippt (adj)
fintklippet
  klippt i mycket små bitar

finlandssvensk (adj)
finlandssvensk
  som rör, utmärker eller härstammar från den folkgrupp i Finland som har svenska som modersmål

finlandssvensk (n, ut)
finlandssvensker
  person, i synnerhet man, från Finland som tillhör den svenskspråkiga folkgruppen

finländare (n, ut)
finne

finländsk /ˈfɪ̀nˌlɛn(d)sk/ (adj)
finsk

finländska (n, ut)
finne
  en kvinnlig medborgare i Finland, oavsett till vilken språkgrupp hon tillhör

finna (v)
finde
  hitta

finne (n, ut)
finne
  (nationaliteter) person, i synnerhet man, från Finland som tillhör den finskspråkiga folkgruppen
bums
  (medicin) varfyllt hudutslag orsakat av inflammation i talgkörtel, det vill säga av hudsjukdomen akne

finsk (adj)
finsk

finska (n, ut)
finsk
  språk som huvudsakligen talas i Finland, vidare informellt samlingsnamn för direkt närliggande språk (se östersjöfinska)

finskfödd (adj)
finskfødt
  född i Finland

finsmakare (n, ut)
feinschmecker
  person som är mycket kräsen och kräver den högsta kvaliteten

fiolstråke (n, ut)
violinbue
  stråke för fiol

fira (v)
fejre, feste
  anordna en dylik tillställning under en högtid

firma (n, ut)
firma
  företag, bolag

fisa (v)
fjærte, fise, prutte, fjerte
  släppa ut gas genom ändtarmen, pressa ut gaser från tarmen

fisk (n, ut)
fisk
  växelvarmt vattenlevande ryggradsdjur samlingsnamn för broskfiskar, benfiskar och käklösa fiskar. Begreppet avser djurens utseende och inte släktskapet då lungfiskar är närmare släkt med landryggradsdjur än med andra fiskar

fiska (v)
fiske
  försöka få upp levande fiskar ur en större vattensamling (som yrke eller fritidsaktivitet, oftast i syfte att döda dessa och använda dem som föda)

fiskare (n, ut)
fisker

fiskarkatt (n, ut)
fiskekat
  en art (Prionailurus viverrinus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten fiskarkatt

fiskbensmönster (n, neut)
sildebensmønster
  (mode) mönster som påminner om fiskben

fiskekutter (n, ut)
fiskekutter
  typ av fiskebåt; kutter som används av fiskare

fiskgjuse (n, ut)
fiskeørn
  en art (Pandion haliaetus) inom fågelfamiljen fiskgjusar (Pandionidae); individ av arten fiskgjuse

fiskhandlare (n, ut)
fiskehandler
  person som till yrket säljer fisk

fiskmat (n, ut)
fiskefoder
  mat för fiskar

fiskmås (n, ut)
stormmåge
  en art (Larus canus) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten fiskmås

fiskrestaurang (n, ut)
fiskerestaurant
  restaurang som specialiserar sig på fiskrätter

fisksås (n, ut)
fiskesauce, fiskesovs
  (såser) sås avsedd för maträtter med fisk
fiskesovs, fiskesauce
  sås gjord på (fermenterad) fisk

fisktrappa (n, ut)
fisketrappe
  passage för fisk förbi damm eller vattenfall

fisktärna (n, ut)
fjordterne

fisködla (n, ut)
fiskeøgle, hvaløgle
  något av de många vattenlevande kräldjur som hör till utdöda ordningen ”fisködlor” (Ichthyosauria) som levde på jorden under jura-perioden

fitta /ˈfɪ̀ta/ (n, ut)
fisse, kusse
  (vardagligt, slang, vulgärt) kvinnans yttre könsorgan
  (nedsättande) (allmänt skällsord som, ofta i syfte att förnedra genom antydan om olämplig kvinnlighet, riktas mot) person som anses vara vulgär; djävel; korkskalle; dumbom

fjanta (v)
skabe
  (reflexivt) uppträda på ett löjeväckande sätt

fjord (n, ut)
fjord
  (naturgeografi) en djup och smal havsvik omgiven av branta sidor och med en grundare tröskel i mynningen, i synnerhet om belägen på Island, svenska västkusten eller i Norge

fjorton /ˈfjùːrtɔn/ /ˈfjʊ̀rtɔn/ (numeral)
fjorten
  talet 14; talet mellan tretton och femton

fjortonde (numeral)
fjortende

fjäder /fjɛːder/ (n, ut)
fjer
  (zoologi, anatomi) utväxt bestående av keratin från en fågels hud
fjeder, fjer
  (teknik) teknisk anordning som kan genom kraft eller vridmoment temporärt deformeras i en eller flera riktningar och efteråt återfår sin ursprungliga form

fjäderboll (n, ut)
fjerbold

fjädergräs (n, neut)
fjergræs
  en växtart (Stipa pennata), i familjen gräs (Poaceae); exemplar av denna art

fjäderpenna (n, ut)
fjerpen
  (kontor) sådan fjäder använd som skrivpenna

fjäll (n, neut)
bjerg
  (naturgeografi) berg som når över trädgränsen; naturformation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

fjällabb (n, ut)
lille kjove

fjällgås (n, ut)
dværggås
  en art (Anser erythropus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten fjällgås

fjällpipare (n, ut)
pomeransfugl

fjällripa (n, ut)
fjeldrype

fjällräv (n, ut)
polarræv
  däggdjursart (Vulpes lagopus) inom familjen hunddjur (Canidae)

fjälluggla (n, ut)
sneugle
  en art (Bubo scandiacus) inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae); individ av arten fjälluggla

fjärde (numeral)
fjerde

fjäril (n, ut)
sommerfugl
  flygande insekt av ordningen Lepidoptera, som kännetecknas av stora, platta vingar som ofta har komplicerade och mångfärgade mönster

fjärr- (prefix)
fjern-
  som har att göra med långa avstånd

fjärrkontroll (n, ut)
fjernbetjening

fjärrstyrning (n, ut)
fjernbetjening, fjernstyring
  styrning på avstånd (fjärran), det att fjärrstyra något

fjärrvärme (n, ut)
fjernvarme
  storskalig metod för produktion och distribution av värme

fjärsing (n, ut)
fjæsing

fladdermus (n, ut)
flagermus
  däggdjur inom ordningen fladdermöss (Chiroptera) med vingar som vanligtvis är aktivt nattetid

flageolett (n, ut)
flageolet
  liten pipa

flagga (n, ut)
flag, fane
  tygstycke som symboliserar något, till exempel en nation eller en organisation
  (amerikansk fotboll) ett tygstycke som domaren kastar iväg när ett regelbrott har begåtts

flaggskepp (n, neut)
flagskib
  fartyg från vilket flottchefen utövar sitt befäl

flaggstång (n, ut)
flagstang
  stång på vilken en flagga eller vimpel brukar sitta vid toppen

flakbil (n, ut)
fladvogn
  (fordon) lastbil med (platt) flak (och eventuellt lämmar och kapell)

flamencodansare (n, ut)
flamencodanser
  person som dansar flamenco

flamingo (n, ut)
flamingo
  individ i familjen flamingor (Phoenicopteridae)

flamländare (n, ut)
flamlænder

flamländska (n, ut)
flamsk
  den nederländska dialekt som talas i Flandem regionen i Belgien

flaska /ˈflàska/ (n, ut)
flaske
  en cylindrisk behållare (kärl), vanligtvis avsmalnande mot toppen så att den lätt kan förslutas, som används för förvaring av vätskor, särskilt drycker, och typiskt tillverkad av glas eller plast
  sprit

flaskhalseffekt (n, ut)
flaskehalseffekt
  (biologi) plötslig minskning av en populations storlek följd av ny tillväxt

flatlus (n, ut)
fladlus
  (insekter) Pthirus pubis, blodsugande lus som lever i människans hårväxt

flegmatisk (adj)
flegmatisk

flen (n, ut)
kanariegræs
  (växter) växt (gräs) av släktet Phalaris, art inom detta släkte

flera (pronoun)
flere
  fler än två men inte många

flerspråkig (adj)
flersproget

flertal (n, neut)
adskillige, flere
  flera; många; vanligen om händelser men även annat
flertal
  antal större än hälften
flere, flertal, adskillige
  (vardagligt, grammatik) pluralis; böjningsform hos exempelvis substantiv som anger att ordet refererar till flera objekt (i exempelvis svenskan även om det refererar till noll objekt)

flicka (n, ut)
pige
  ett barn av kvinnligt kön

flimmer (n, neut)
flimmer, flimren
  dallrande ljus

flimmerhår (n, neut)
fimrehår
  (cellbiologi) på en eukaryot epitelcells apikala membran, membranklätt och rörligt utskott vars (utskottets) cellskelett utgörs av en speciell struktur av mikrotubuli

flinga (n, ut)
flager, gryn
  mycket tunt, platt, litet och lätt föremål

flinta (n, ut)
flint
  (mineraler) en hård, grå bergart, från vilken sten använts i tillverkningen av vapen och framställandet av eld

flintyxa (n, ut)
flintøkse
  (verktyg, arkeologi) yxa (stenyxa) av flinta

flockimmunitet (n, ut)
flokimmunitet
  immunitet (skydd mot smitta) hos en befolkning på grund av att många (en tillräckligt hög andel av medlemmar) är immuna

flod (n, ut)
flod
  större vattendrag
  återkommande tillstånd då havsvattnet vid kusten har en högre vattennivå till följd av månens rörelse; även själva tidsperioden då detta sker; även högsta vattennivån som uppnås

flodfåra (n, ut)
flodleje
  (naturgeografi) fördjupning som emellertid uppstår där en flod flyter fram, flodbädd

flodhäst (n, ut)
flodhest
  en däggdjursart (Hippopotamus amphibius), en typ av större afrikanskt däggdjur som tillbringar större delen av sin tid stående i vatten

florett (n, ut)
fleuret
  fäktvärja, fäktvapen

flotta (n, ut)
flåde

flotte (n, ut)
flåde
  vattenfarkost, av t.ex. stockar, plankor eller vass, som saknar skrov och som hålls flytande av egen kraft eller med hjälp av luftfyllda behållare

flottilj (n, ut)
flotille
  mindre flotta

fluga (n, ut)
flue
  (insekter, zoologi) tvåvingad insekt av underordningen Brachycera av insektsordningen tvåvingade (Diptera); ofta avses särskilt husflugan (Musca domestica)

flugfiske (n, neut)
fluefiskeri
  det att fiska med hjälp av ett bete som liknar en insekt eller ett fiskyngel

flugfälla (n, ut)
fluefanger
  någon av flera (köttätande) växtarter som lockar till sig flygande insekter för att fånga dem

flugfångare (n, ut)
fluefanger
  redskap eller anordning för att fånga flugor

flugsmälla (n, ut)
fluesmækker
  redskap för att jaga flugor

flugsnappare (n, ut)
fluesnapper
  individ av någon av arterna inom familjen flugsnappare

flugsvamp (n, ut)
fluesvamp
  (vardagligt) giftig svamp, vanligen den röda flugsvampen, Amanita muscaria

fluor (n, neut)
fluor
  grundämnet med atomnummer 9 och kemisk beteckning F

fluorescera (v)
fluorescere
  utsända strålning genom fluorescens

fluorescerande (adj)
fluorescerende
  som fluorescerar

fly (v)
flygte
  (snabbt) ta sig ifrån (t.ex. fara)

flyg (n, neut)
fly
  kort beteckning för flygväsen, t.ex flygbolagen, samt för flygvapnet

flyga (v)
flyve
  färdas i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast med egen drivande kraft (jfr. sväva)
  färdas med flygplan eller annan farkost som flyger (1.)
  styra /ett flygplan/ i vakuum eller gas

flyganfall (n, neut)
luftangreb
  (militärt) anfall genom flygvapen

flygbolag (n, neut)
flyselskab
  (luftfart) företag som bedriver flygtrafik (och mot betalning transporterar passagerare och/eller gods mellan flygplatser)

flygel (n, ut)
flygel
  (klaviaturinstrument) ett slags piano med liggande strängar och mekanik
  (schack) en sidodel av ett schackbräde

flygfisk (n, ut)
flyvefisk

flygmaskin (n, ut)
luftfartøj, flyvemaskine
  fordon som inte har kontakt med marken när de färdas, en maskin avsedd för flygning
  (vardagligt) flygplan

flygolycka (n, ut)
flyulykke
  olycka som involverar ett flygplan under användning (t.ex. ett störtat flygplan)

flygplan (n, neut)
fly, flyvemaskine
  flygande transportmedel som får sin lyftkraft genom stationära vingars framfart genom luften

flygplats (n, ut)
lufthavn
  (luftfart) (större) område där flygplan kan landa och lyfta, och där passagerare går ombord respektive av flygplanen

flygtrafik (n, ut)
flytrafik
  trafik med flygplan

flygvapen (n, neut)
flyvevåben, luftvåben
  (militärt) militär vapengren som består av (ett lands) luftstridskrafter

flygvärd (n, ut)
steward
  (manlig) person i kabinpersonalen på ett flygplan

flykt (n, ut)
flugt
  snabb färd undan fara, ofta undan fängelse eller auktoriteter i samhället; aktivitet att fly

flykthastighet (n, ut)
undvigelsehastighed

flykting (n, ut)
flygtning

flytande (adj)
flydende
  som har samma konsistens som vätska
  (om person) som pratar (ett språk) utan problem

flytande ämne (n)
væske

flytgödsel (n, ut)
gylle
  naturgödsel med så låg torrsubstanshalt att den kan pumpas, vilken vanligen består av spillning, urin och, i förekommande fall, tillsatt vatten; flytgödsel lagras normalt i en satellitbassäng i anslutning till gården och sprids med flytgödselspridare

flyttblock (n, neut)
vandreblok
  erratiskt block, stor sten (block) som flyttats av inlandsisen (glaciär)

flyttfågel (n, ut)
trækfugl
  fågel som flyttar säsongsvis

flyttlåda (n, ut)
flyttekasse
  låda som används för att transportera (mindre) föremål under en flytt

fläck /flɛk/ (n, ut)
plet

fläcklös (adj)
pletløs
  utan fläckar

fläcktyfus (n, ut)
plettyfus
  en form av tyfus

fläder (n, ut)
hyld

fläderbär (n, neut)
hyldebær
  bär av växten fläder

fläkt (n, ut)
ventilator
  maskin som sätter luften i rörelse

fläktrem (n, ut)
ventilatorrem
  (fordonsteknik) rem mellan motorns axel och fläkten

fläsk (n, neut)
svinekød
  kött från gris; i synnerhet med hög fetthalt

fläskberg (n, neut)
fedtbjerg, fedtklump
  (nedsättande, bildligt) tjock, överviktig person

fläskkött (n, neut)
svinekød
  kött från gris

flå /ˈfloː/ (v)
flå
  dra av hud eller skinn (särskilt från slaktdjur)

flöjel (n, ut)
vejrhane, vindfløj
  (meteorologi, arkitektur) slags vimpel som anger vindriktning

flöjt (n, ut)
fløjte

foajé (n, ut)
foyer
  samlingssal på teater, hotell eller dylikt

fobi (n, ut)
fobi

fogemorfem (n, neut)
limebogstav

folie (n)
folie
  material som valsats till ett mycket tunt blad

folk (n)
folk
  grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt
  människor i allmänhet

folkbildare (n, ut)
folkeoplyser
  person som bedriver folkbildning

folkbildning (n, ut)
folkeoplysning
  undervisning av vuxna i sådant som inte är direkt relevant för deras arbete

folkdans (n, ut)
folkedans

folkdräkt (n, ut)
folkedragt
  en traditionell klädsel som är knuten till (allmogen från) en geografisk region

folkfest (n, ut)
folkefest
  fest och/eller glädjeyra som allmänheten deltager i

folkgrupp (n, ut)
folkegruppe
  (politik) grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt

folkhav (n, neut)
menneskehav
  stor ansamling (hav) av människor

folkhjälte (n, ut)
folkehelt
  person som är mycket populär inom en befolkning eller större befolkningsgrupp, vanligtvis som ett resultat av sina bragder eller andra bedrifter; nationalhjälte

folkhälsa (n, ut)
folkesundhed
  tvärvetenskaplig disciplin med syfte att stärka hälsan för hela eller delar av en befolkning, till exempel genom att förespråka en hälsosam livsstil och motarbeta smittspridning

folklorist (n, ut)
folklorist, folkemindeforsker
  person som sysslar med folkloristik

folkmord (n, neut)
folkedrab, folkemord
  mord mot en hel grupp av människor (ett folk)

folkmusik (n, ut)
folkemusik
  samtida musik skapad med inspiration av traditionell folkmusik

folkomröstning (n, ut)
folkeafstemning
  politiskt instrument för att, i en demokrati, rådfråga väljarna i en viss fråga

folkrepublik (n, ut)
folkerepublik
  (statsskick) titel för att beskriva statsskicket i vissa länder styrda av kommunistiska partier

folkrik (adj)
folkerig
  med stor befolkning eller hög folktäthet

folkräkning (n, ut)
folketælling
  insamling och redovisning av demografiska uppgifter om individer som bor inom ett visst område

folksaga (n, ut)
folkeeventyr
  (litteratur) saga som traderats muntligt hos ett folk

folkslag (n, neut)
folkefærd, folkeslag
  folk, nation, folkgrupp, etnicitet, folkras

folksägen (n, ut)
folkesagn
  kortare (otrolig) minnesberättelse som förts vidare via muntlig tradition bland allmogen

folkvagn (n, ut)
folkevogn
  (vardagligt) bil av märket Volkswagen

folkvandring (n, ut)
folkevandring, migration
  det att hela folkslag lämnar sin tidigare fasta boplats för att söka efter nytt land att slå sig ned på

folkvandringstid (n, ut)
folkevandringstiden
  (historia) en historisk epok under första årtusendet efter Kristus

folkvilja (n, ut)
folkevilje

folkvisa (n, ut)
folkesang, folkevise
  gammal folkloristisk (enklare) sång av viskaraktär som upptagits och bevarats av allmogen

fond (n, ut)
bagtæppe
  (teater) bakgrund i en scenografi; del av teaterscen som är längst borta från åskådarna

fondridå (n, ut)
bagtæppe
  (teater) ridå i bakre delen (fonden) av scenen

fonem (n, neut)
fonem
  ett språkljud; en fon

fonetik /fɔneˈtiːk/ (n, ut)
fonetik

fonologi (n, ut)
fonologi
  vetenskapen om de enskilda språkljuden, fonemen, och deras funktion i ett språk (en gren av fonetiken)

fonologisk (adj)
fonologisk
  som rör eller avser fonologi

fontän (n, ut)
springvand
  (arkitektur) anordning där vatten på olika sätt sprutar, strålar eller rinner (ofta i konstnärligt och dekorativt syfte)

fordom (adv)
fordum
  förr i tiden, från en tid för mycket länge sedan

fordon (n, neut)
køretøj

formad (adj)
formet

format (n, neut)
format
  storlek, speciellt standardiserad sådan

formell (adj)
formel

forn (adj)
fordums, forne

fornborg (n, ut)
bondeborg, borgbanke, voldsted
  fornlämning efter befästning (borg) uppe på en kulle

fornhögtyska (n, ut)
oldhøjtysk
  ett fornspråk som talades från omkring år 750 fram till 1100-talet då det övergick i medelhögtyska (som senare kom att utvecklas till det vi idag kallar tyska eller högtyska)

fornlämning (n, ut)
fortidslevn, oldtidslevn
  kvarleva efter människors verksamhet under forna tider som ej längre är i bruk

fornminne (n, neut)
fortidsminde, oldtidsminde
  fornlämning

fornnordisk (adj)
oldnordisk
  som rör Norden under vikingatiden
oldnordisk, norrøn
  som rör språket fornnordiska

fornnordiska (n, ut)
norrønt, oldnordisk
  germanskt språk som talades i Norden fram till slutet av vikingatiden

fornpersiska (n, ut)
oldpersisk
  ett forniranskt språk talat före vår tideräkning av akemenidiska dynastin (cirka 600 f.Kr. till 330 f.Kr), som sen gradvis utvecklades till medelpersiska och modern persiska

fornsaxiska (n, ut)
gammelnedertysk, gammelsaksisk
  den äldsta formen av lågtyska, som talades i Nordtyskland från de första århundradena efter Kristi födelse fram till 1100-talet av saxiska folkslag

fornspanska (n, ut)
oldspansk
  ett forntida språk som utvecklades från vulgärlatinet för att senare bli det vi i modern tid kallar spanska

fornsvenska (n, ut)
oldsvensk
  den svenska som talades mellan åren 1225 och 1526

forntid (n, ut)
oldtid, fortid
  tidsepok som i svensk historieskrivning vanligen avser tiden före kristendomens införande (cirka år 1050)

fors (n, ut)
stryg
  snabbt strömmande parti av vattendrag

forskning (n, ut)
forskning

forskningsprofessor (n, ut)
forskningsprofessor

forskningsprojekt (n, neut)
forskningsprojekt
  projekt inom forskning

forsythia (n, ut)
forsythia, vårguld
  en buske med gula blommor på bar kvist, släktet Forsythia

forsärla (n, ut)
bjergvipstjert

fortfarande (adv)
stadigvæk
  anger att något som tidigare gällt också gäller nu

fortplanta (v)
forplante
  (reflexivt) (biologi) sexuellt eller könlöst ge upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel

fortplantning (n, ut)
forplantning
  det att något sprider sig
  (biologi) det att en individ av en organismart sexuellt eller könlöst ger upphov till en ny individ, exempelvis via parning, befruktning och födsel; även om själva fenomenet eller artens överlevnad via fortplantningen

fortsätta (v)
fortsætte

fortsättningskriget (n)
Fortsættelseskrigen
  krig mellan Finland och Sovjetunionen mellan 1941 och 1944

fortsättningsvis (adv)
fortsat
  framgent, i fortsättningen

fosfor (n, neut)
fosfor, phosphor
  (grundämnen) ett grundämne med atomnummer 15, atommassa 31,0 och symbolen P

fosforescera (v)
fosforescere
  uppvisa ett sken i mörker utan att använda värme

fossil (adj)
fossil
  som utgör förmultnad rest av organismer från tidigare geologisk tidsålder

fossil (n)
fossil
  rest eller avtryck av organismer från tidigare geologisk tidsålder, ofta bevarad i sedimentära bergarter, särskilt i förstenad form
  (bildligt) otidsenlig (gammal) person eller företeelse

foster /ˈfʊsː.ter/ (n, neut)
foster
  ofödd unge; hos människor räknat mellan 3:e graviditetsmånaden fram till födseln

fosterbarn (n, neut)
plejebarn
  barn som bor i fosterhem (hos fosterfamilj)

fosterland (n, neut)
fødeland

fot /fuːt/ (n, ut)
fod
  (anatomi) kroppsdel längst ned på många djur och främst använd för rörelse.
  engelskt/internationellt längdmått lika med (exakt) 304,8 millimeter eller en tredjedels yard

fotbad (n, neut)
fodbad
  det att bada (endast) fötterna i (t.ex. balja med) vatten
  mer teknologiskt utrustad balja avsedd för att bada fötterna

fotboja (n, ut)
fodlænke
  anordning avsedd att hindra en persons rörelsefrihet

fotboll /ˈfùːtˌbɔl/ (n, ut)
fodbold
  en bollsport som spelas av två lag på en rektangulär spelplan med en luftfylld boll som får spelas med alla kroppsdelar utom armar och händer
fodbold, fodboldhold
  luftfylld boll använd i sporten med samma namn, tidigare oftast av läder, men numera plast och liknande syntetmaterial

fotbollsklubb (n, ut)
fodboldklub
  (sport) idrottsklubb som bedriver fotbollsverksamhet

fotbollslag (n, neut)
fodboldhold
  (fotboll) lag i lagsporten fotboll

fotbollsplan (n, ut)
fodboldbane

fotbollsspelare (n, ut)
fodboldspiller
  person som spelar fotboll

fotfäste (n, neut)
fodfæste
  fäste för foten

fotgängare (n, ut)
fodgænger
  person som tar sig fram till fots

fotled (n, ut)
fodled

fotnot (n, ut)
fodnote
  notering eller tilläggsinformation till en text eller ett textstycke, som placeras längst ner på en sida, i främst vetenskapliga texter och i avhandlingar
  händelse av mindre betydelse

fotogen (n)
petroleum
  (kemi) flytande kolväteblandning med 11–14 kolatomer, kemisk formel CnH2n+2

fotogenlampa (n, ut)
petroleumslampe
  lampa med fotogen som energikälla

fotograf (n, ut)
fotograf
  person som har som yrke att fotografera; person som fotograferar

fotografi (n)
fotografi, foto
  tvådimensionell avbildning av verkligheten; fotografier produceras normalt av kameror och lagras vanligen på papper eller som datorfiler
fotografi
  vetenskapen om framställning och behandling av fotografier (1)

fotografisk (adj)
fotografisk
  rörande eller påminnande om fotografi, fotografier, fotografering, fotografer

foton (n, ut)
foton
  (fysik) elektromagnetiskt energikvantum, en elementarpartikel, ljuspartikel

fotosyntes (n, ut)
fotosyntese
  (botanik, biokemi) de gröna växternas förvandling av vatten och koldioxid (kolsyra) till kolhydrater och syre under inverkan av solljuset

fotovoltaisk (adj)
fotovoltaisk
  hörande till fotovoltaiken, solcells-, solpanels-

fotpall (n, ut)
fodskammel
  pall tänkt att användas som (ben- och) fotstöd åt person som sitter i fåtölj

fotspår (n, neut)
fodspor, fodaftryk

fotsvett (n)
fodsved
  svett producerat på fot

frakt (n, ut)
fragt, ladning
  organiserad transport av varor

frambringa (v)
frembringe

framför (preposition)
foran
  närmare betraktaren än något annat föremål
  bättre (tillsammans med vissa verb och uttryck som signalerar preferens) (föredra, preferera, prioritera, välja, ha fördelar, hellre)

framhjul (n, neut)
forhjul
  främre hjul på ett fordon

framställa (v)
fremstille
  (kemi) skapa ett ämne

framtand (n, ut)
fortand
  någon av de åtta tänder som sitter längst fram i käken hos människan (eller motsvarande hos annan djurart)

framtid (n, ut)
fremtid
  den tid som ännu inte förflutit; den tid som komma skall; den tid som är efter nutiden
  öde, utsikt

framtidsforskare (n, ut)
fremtidsforsker, futurolog
  (forskare) forskare som studerar framtiden

framåt (adv)
fremefter
  i färdriktningen; i den riktning man tittar (utan att rotera huvudet)

framåt mannar (interjection)
kom så mænd
  (militärt) till här stridsrop för gå på; börja frammarschera, fortsätt marschera fram

framåtanda (n, ut)
gåpåmod

francium (n, neut)
francium

frankism (n, ut)
francisme
  (politik) ideologi och samhällsrörelse som stödde diktaturen i Spanien under Francisco Franco fram till hans död 1975, och har ibland löst kopplats vidare till högerpopulistiska partier i Spanien

fransk (adj)
fransk

franska (n, ut)
fransk
  språk som talas i Frankrike med flera länder

franskbröd (n, neut)
franskbrød
  (bröd) ett matbröd som bakas av fint vitt vetemjöl, matfett och vatten

franskfödd (adj)
franskfødt
  född i Frankrike

fransman (n, ut)
franskmand
  person, speciellt man, från Frankrike

fred /freːd/ (n, ut)
fred
  tillstånd som kännetecknas av avsaknad av krig
  ostördhet, lugn, ro

fredag (n, ut)
fredag

fredagsbön (n, ut)
fredagsbøn
  (religion) bön på en fredag, särskilt inom islam där detta är veckans viktigaste gudstjänst som innehåller en predikan och hålls vid middagstid i moskén

fredsduva (n, ut)
fredsdue
  en vit duva, flygande med en olivkvist i näbben, som sinnebild (symbol) för fred

fredspipa (n, ut)
fredspibe
  tobakspipa som röks som en slags ceremoni inom vissa amerikanska ursprungsbefolkningars kulturer för att manifestera fred mellan de parter som tillsammans röker den

fredsprocess (n, ut)
fredsproces
  process med syfte att skapa fred i en region

fredstid (n, ut)
fredstid
  tid (epok, era, period) då fred råder

freestyle (n, ut)
walkman
  (pseudoanglicism) bärbar kassettbandspelare

fregatt (n, ut)
fregat
  (sjöfart) fulltacklat örlogsfartyg

frejdig (adj)
frejdig
  käck och orädd

frekvens (n, ut)
frekvens, hyppighed
  (fysik) en storhet, anger förekomster (av något) per tidsenhet; vanlig enhet är Hertz (per sekund)

frekvensspektrum (n, neut)
frekvensspektrum
  signaler ordnade efter frekvens, ett diagram med frekvens som x-axel

fri (adj)
fri
  obunden, lös, ej fängslad
  utan plikter, oreglerad
  självständig, oberoende
  gratis, utan kostnad
  (vanligen följt av från eller i sammansättningar) utan att ha/innehålla; som inte tyngs av

fribytare (n, ut)
fribytter
  sjörövare, kapare

frigörelse (n, ut)
frigørelse
  det att frigöra sig (göra sig fri)

frihet (n, ut)
frihed

frihetsberöva (v)
frihedsberøve
  (transitivt) frånta någon dess frihet

frihetskämpe (n, ut)
frihedskæmper
  person som kämpar för frihet

friidrott (n, ut)
atletik
  (sport) samlingsnamn för enklare mestadels individuella sporter där man springer (snabbt eller långt), hoppar (högt eller långt) eller kastar (spjut eller kula, långt)

friktionsfri (adj)
friktionsfri, friktionsløs, gnidningsfri, gnidningsløs
  (fysik) som saknar, eller (i praktiken) har mycket låg, friktion

frikänna (v)
frifinde, frikende

frikännande (n, neut)
frikendelse

frikår (n, ut)
frikorps
  paramilitär organisation

frilansjournalist (n, ut)
freelancejournalist
  (yrken) journalist som frilansar

friluftsliv (n, neut)
friluftsliv
  samlingsbegrepp för avkopplande aktiviteter som görs utomhus på fritiden och inkluderar såväl organiserad som oorganiserad verksamhet ute i naturen

friluftsmuseum (n, neut)
Frilandsmuseum
  en typ av museum som visar sina samlingar utomhus; grundstommen i samlingarna utgörs oftast av historiska byggnader med interiör

frimärke (n, neut)
frimærke
  (postväsen) liten klisterlapp som sätts på en försändelse (brev, vykort, paket) som ska skickas med posten, fungerar som betalning

frimärksklubb (n, ut)
frimærkeklub
  klubb för frimärkssamlare

frimärkssamlare (n, ut)
frimærkesamler
  person som samlar på frimärken

fripassagerare (n, ut)
blind passager
  passagerare som inte betalar (med eller utan tillåtelse)

fris (n, ut)
frise
  (arkitektur) vågrätt bandlikt fält under taklist o.d.

frisersalong (n, ut)
frisørsalon, frisør
  lokal där frisör arbetar

frisinnad (adj)
frisindet
  liberal, tolerant

frisiska (n, ut)
frisisk
  germanskt språk som talas i den holländska provinsen Frisland, samt på tyska nordsjökusten med ett fåtal talare i de tyska delstaterna Niedersachsen (Ostfriesland) och Schleswig-Holstein (Nordfriesland)

frisk som en nötkärna (adj)
frisk som en fisk, frisk som en havørn
  (liknelser) mycket frisk, vid mycket god hälsa

frispark (n, ut)
frispark
  (fotboll) möjlighet för ett lag att sparka bollen fritt med anledning av ett regelbrott som begåtts av någon spelare i motståndarlaget (utanför det senare nämnda lagets straffområde; om innanför så tilldelas det förstnämnda laget en så kallad straffspark)

frisyr (n, ut)
frisure

frisör (n, ut)
frisør

fritid (n, ut)
fritid

fritidsaktivitet (n, ut)
fritidsaktivitet
  aktivitet som en person utför (oftast för nöjes skull) under hans eller hennes fritid

fritidsintresse (n, neut)
fritidsinteresse
  intresse och aktivitet som en person utövar på sin fritid till stor del för nöjes skull

front /frɔnt/ (n, ut)
front
  linje som utgör gräns mellan stridande parter i krig; område i krig där strid pågår; stridslinje i politisk eller ideologisk kamp; de delar av armé som är närmast fienden; politisk organisation (vanligen om radikala grupper)

frontespis (n, ut)
frontispice
  framsida

frossare (n, ut)
frådser, fråser
  person som frossar

frosseri (n, neut)
fråseri, fråds, frås
  överflödigt och omåttligt ätande och drickande (en av de sju dödssynderna inom den romersk-katolska kyrkan)

frost (n, ut)
frost
  frusen dagg (is) och mark (tjäle) som följd av [1]

fru (n, ut)
fru, kone
  (ålderdomligt, formellt) (titel på) gift eller frånskild kvinna, eller änka

frukost (n, ut)
morgenmad
  måltid som intas på morgonen

frukt (n, ut)
frugt
  (allmänt) söt ätbar del av växt vars konsistens är saftig och "köttig", oftast exkluderande mindre sådana, vilka kallas bär
  (botanik) del av växt som innehåller frön och bildas i fortplantningssyfte

frukta (v)
frygte
  vara rädd för, vara skräckslagen

fruktig (adj)
frugtig
  vars smak eller doft ger ett starkt intryck av frukt

fruktos (n, ut)
fruktose

fruktsallad (n, ut)
frugtsalat, abemad

fruktträd (n, neut)
frugttræ

fruktträdgård (n, ut)
frugthave, frugtplantage

frysbränna (n, ut)
frysebrand
  gråbrun läderartad lapp på kött

fryspunkt (n, ut)
frysepunkt
  (fysik, kemi) den temperatur vid vilken ett givet ämne övergår från flytande tillstånd (vätska) till fast tillstånd

fräck (adj)
fræk
  skamlös; oanständig, obscen; som är utan blygsel; som inte känner någon skam; som agerar synligt själviskt (och oetiskt) i en situation (trots risk för konsekvens)

fräkne /ˈfrɛːkˌnɛ/ (n, ut)
fregne
  fläck av melanin på huden

främmande (adj)
fremmed

främmande språk (n)
fremmedsprog
  (lingvistik) språk som inte är en persons modersmål

frän (adj)
stærk
  skarp och stickande, stark; besk, bitter, sträv
  (överfört) skarpt kritisk, elak
  (överfört, vardagligt) tuff, häftig, cool

fråga (n, ut)
spørgsmål
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende
  något som är värt eller intressant att diskutera

fråga (v)
spørge
  säga eller skriva något i syfte att begära information; uttala eller skriva en fråga

frågeformulär (n, neut)
spørgeskema
  dokument (på papper eller digitalt) med frågor, tänkta att besvaras

frågespråk (n, neut)
forespørgselssprog
  (data) språk (formellt språk) för frågor till (sökningar i) en databas

frågetecken (n, neut)
spørgsmålstegn
  skiljetecknet ?

från /froːn/ (preposition)
fra

från A till Ö (phraseologicalUnit)
fra A til Å
  från början till slut, hela alfabetet, alltsamman

från hjässan till fotabjället (adv)
fra isse til hæl
  från huvud till fot

frånvaro (n, ut)
fravær
  det att inte närvara eller vara på plats; det att vara iväg annorstädes

frö (n, neut)
frø, sæd
  (botanik) utsäde, grobart korn

fröken (n, ut)
frøken
  (ålderdomligt) ogift kvinna
  (ålderdomligt) ogift kvinna
pige
  kvinnlig lärare, speciellt för yngre barn

frömjöl (n, neut)
pollen

fukta (v)
fugte

fuktig (adj)
fugtig
  våtaktig, inte helt torr

fuktighet (n, ut)
fugtighed
  det att vara fuktig

ful /fʉːl/ (adj)
grim
  med motbjudande utseende; som har ett utseende som inte är tilltalande, särskilt om person; även om andra företeelser som inte är tilltalande

fulhet (n, ut)
grimhed
  egenskapen att vara ful

full /fɵl/ (adj)
fuld
  (vardagligt) mycket påverkad av alkohol; mycket berusad
  fullständig, hel, komplett

full som en alika (adj)
fuld som en allike
  (vardagligt, idiomatiskt) kraftigt berusad

fullriggare (n, ut)
fuldrigger

fullträff (n, ut)
fuldtræffer
  en träff som satt rakt på målet eller precis som den skulle

fumarol (n, ut)
fumarole
  (geologi) öppning i jordskorpan (eller någon annan himlakropps skorpa) i områden med aktiva vulkaner

funktionell (adj)
funktionel

furstendöme (n, neut)
fyrstedømme
  (statsskick) rike med en furste som överhuvud

fuska (v)
snyde

futurist (n, ut)
futurist
  (konst) anhängare av futurismen

futurum (n, neut)
fremtid, futurum
  (grammatik) tempus som beskriver en händelse i framtiden

fynd (n, neut)
fund
  något som man har funnit, som blivit funnet, hittegods, särskilt om äldre och värdefulla föremål

fyndlåda (n, ut)
rodekasse
  (handel) låda med gott och blandat som säljs billigt och som kunderna själva får rota igenom för att göra fynd

fyr (n, ut)
fyr, fyrtårn
  (sjöfart, optik) tornliknande sjömärke avsett för att avge ljussignaler för sjöfarten, och i flygplanets tidiga historia även optisk markering av luftleder, med hjälp av stora strålkastare

fyra /ˈfỳːra/ (numeral)
fire
  talet 4 i ordning mellan tre och fem

fyra i rad (n)
fire på stribe

fyraben (n)
fyraften
  (ålderdomligt) arbetsdagens slut

fyrbent (adj)
firbenet
  som använder fyra fötter då det förflyttar sig; som går på fyra ben

fyrhörning (n, ut)
firkant

fyrkant (n, ut)
firkant, havelåge, nummertegn
  (typografi) tecknet "#"; nummertecken

fyrkantig (adj)
firkantet
  som är formad som en fyrkant

fyrklöver (n, ut)
firkløver
  en ovanlig variant av klöver med fyra blad istället för de vanliga tre

fyrskepp (n, neut)
fyrskib
  fartyg utrustat med lysanordning liknande fyrs som ankras i nära anslutning till ett grund i stället för att en fyr uppförs

fyrsprång (n, neut)
firspring
  (hastig) galopp, ett djurs löpning (språng) där alla fyra ben samtidigt lämnar marken

fyrtio /fœʈɪ(ʊ)/ (numeral)
fyrre
  talet 40

fyrverkeri (n, neut)
fyrværkeri
  pyroteknik som oftast används vid underhållning på exempelvis nyårsafton

fysik (n, ut)
fysik
  (vetenskaper) gren inom vetenskapen som handlar om kraft, rörelse, optik, materians uppbyggnad, m.m.

fysiker (n, ut)
fysiker

fysiologi (n, ut)
fysiologi
  (vetenskaper) studiet av mekaniska, fysikaliska och biokemiska funktioner i levande organismer

fysioterapi (n, ut)
fysioterapi
  (medicin) behandling såsom systematiska kroppsrörelser eller massage med syfte att förebygga, lindra eller bota sjukdomar, främst sådana som manifesterar sig i muskler, leder, skelett och nerver

fädernesland (n, neut)
fædreland
  nation där man har vuxit upp och som man är medborgare i; fosterland

fäkta (v)
fægte
  slåss, strida med svärd

fäktare (n, ut)
fægter
  (sport) person som fäktar

fäktning (n, ut)
fægtning
  strid eller kamp med svärd, särskilt i duell
  sport i vilken två motståndare stöter och hugger mot varandra med ett svärdliknande vapen: florett, värja eller sabel

fälgkors (n, neut)
krydsnøgle
  korsformat verktyg för att lossa och dra åt hjulmuttrar

fälla (n, ut)
fælde
  fångsredskap ofta försett med lockbete för att locka och medelst fallucka eller annat som faller igen fånga eller innestänga ett djur

fälla (v)
fælde
  få att falla genom att använda fysisk kraft

fält (n, neut)
felt, mark
  åker, öppen mark, överfört som område

fältpiplärka (n, ut)
markpiber

fängelse (n, neut)
fængsel
  byggnad i vilken samhället förvarar personer som dömts till frihetsberövande
  (oböjligt) straff som består i frihetsberövande

fängelsefartyg (n, neut)
fængselsskib
  fartyg som används som fängelse

fängelsestraff (n, neut)
fængselsstraf
  (juridik) frihetsberövande straff, där den dömda personen måste tillbringa en tid i fängelse

fänkål (n, ut)
fennikel
  (botanik) flockblommig kryddväxt, en art (Foeniculum vulgare) inom familjen flockblommiga växter (Apiaceae)

fänrikshjärta (n, neut)
småhjerte

färdas (v)
færdes
  (deponens) förflytta sig, ändra position i rummet under en viss tid

färdighet (n, ut)
færdighed
  praktisk förmåga byggd på tidigare erfarenheter och/eller teoretiska kunskaper

färdigmat (n, ut)
færdigmad
  (mat) mat som köps färdiglagad (massproducerad i fabrik eller dylikt)

färdigrätt (n, ut)
færdigret
  (massproducerad och djupfryst) från fabrik färdiglagad maträtt som bara behöver värmas innan den är klar för att ätas

färg /færj/ (n, ut)
farve, kulør
  (psykologi) synintryck av (blandning av) olika våglängder av ljus
  (kemi) ämne som används för att ge färg åt något
  (konst) ämne för att sätta färg, måla med
  (politik) åsiktsriktning, ståndpunkt
  (bildligt) stämning, atmosfär
  (kortspel) serie i kortlek (hjärter, spader, klöver och ruter)

färga /ˈfɛ̀rja/ (v)
farve
  ge färg till något; få något att ha eller anta en viss färg

färgare (n, ut)
farver
  (yrken, textilier) person som färgar tyg och garn

färgeri (n, neut)
farveri
  (textilier) anläggning för att färga tyg och garn

färglös (adj)
farveløs
  med alltför få eller tråkiga färger; gråaktig

färgrik (adj)
farverig
  färgglad, rik på färger, som innehåller många (starka) färger

färgskala (n, ut)
farveskala
  viss uppsättning färger

färgskärm (n, ut)
farveskærm
  bildskärm som kan återge många färger (och inte bara svartvitt)

färist (n, ut)
færist
  slags galler i väg som hindrar betesdjur att passera

färja (n, ut)
færge
  farkost för transport över vatten, normalt kopplad till speciellt överfartsställe eller särskild rutt.

färsk (adj)
fersk
  ny (om nyhet, matvara etc.; kan även användas i överförd betydelse om människor)

färöisk (adj)
færøsk
  som rör Färöarna
  som rör det färöiska språket
  som rör det färöiska folket

färöiska (n, ut)
færøsk
  språk som talas på Färöarna

färöponny (n, ut)
færøsk hest
  en kortvuxen hästras från Färöarna

fästing (n, ut)
flåt, skovflåt
  samlingsnamn för en grupp små spindeldjur som är kända för att suga blod från människor

fåfänga (n, ut)
forfængelighed
  överdriven omsorg om sitt utseende, om det yttre, i syfte att bli uppmärksammad eller imponera på andra; (religion) enligt den kristna läran, en av de sju dödssynderna (inom ramen för högmod)

fåfänglighet (n, ut)
forfængelighed
  tillstånd att något är förgäves, resultatlös situation (i strävan efter något); tomhet, förgänglighet, onyttighet, fruktlöshet, intighet

fågel (n, ut)
fugl
  djur inom klassen Aves; typ av djur som ofta har vingar, fjädrar och hos de flesta arter förmåga att flyga

fågelbo (n, neut)
rede, fuglerede

fågelfrö (n, neut)
fuglefrø
  frö från en fröblandning avsedd att ätas av fåglar

fågelskrämma (n, ut)
fugleskræmsel
  anordning avsedd att skrämma bort fåglar

fågelspindel (n, ut)
fugleedderkop

fågelsång (n, ut)
fuglesang
  läte av fåglar

fågelägg (n, neut)
fugleæg
  ägg från en fågel

fåll (n, ut)
søm
  (sömnad) inviken (eller dubbelviken) och sedan tillsydd tygkant

fånga (v)
fange

fånge (n, ut)
fange
  person som blivit berövad friheten

fåordig (adj)
fåmælt

fåordighet (n, ut)
fåmælthed
  egenskapen att vara fåordig, d.v.s. att inte prata eller skriva mycket mer än vad som är (absolut) nödvändigt

får (n, neut)
får
  ett däggdjur av släktet Ovis som hålls för ullens, köttets och till viss del mjölkens skull

fåraherde (n, ut)
fårehyrde
  herde som vallar får

fårskalle (n, ut)
nokkefår
  (vardagligt, skällsord) person som anses dum i huvudet

fåtölj (n, ut)
lænestol, armstol
  (oftast finare och bekvämare) stoppad stol med armstöd

föda /ˈføːˌda/ (n, ut)
føde
  mat och dryck; livsmedel; sådant man äter, för att få i sig näring

föda /ˈføːˌda/ (v)
føde
  genomgå förlossning

födelse (n, ut)
fødsel
  det att födas, det att komma till liv, det att börja leva

födelseattest (n, ut)
fødselsattest
  (juridik) intyg som attesterar en födsel

födelsedag /føːdɛlsədɑː(g)/ /fœlsɛdɑː/ (n, ut)
fødselsdag
  den dag en individ är född eller samma datum ett senare år

födelsedagsbarn (n, neut)
fødselar, fødselsdagsbarn
  person som fyller år /den aktuella dagen/

födelsedagsfest (n, ut)
fødselsdagsfest
  fest anordnad för att fira någons på hennes födelsedag; ofta möts många människor och det serveras mat och födelsedagsbarnet får presenter

födelsedagsparty (n, neut)
fødselsdagsfest
  firande av /någons/ födelsedag

födelsedagspresent (n, ut)
fødselsdagsgave
  gåva som en person skall få eller har fått på sin födelsedag just för att det är den dagen

födelsedagstårta (n, ut)
fødselsdagskage
  (den) tårta som serveras under firandet av en persons födelsedag

födelsemärke (n, neut)
modermærke
  medfött märke på huden

födelseort (n, ut)
fødested
  ort där någon registrerats vid sin födsel

föl (n, neut)
føl

föla (v)
fole
  föda

fönster /ˈfœnstɛr/ (n, neut)
vindue
  öppning i en vägg, ofta innehållande en glasskiva (ämnad för att man ska kunna se utåt inifrån)
  (data) avgränsat område på en datorskärm, som användaren normalt kan flytta och ändra storlek på
  intervall under vilket något är tillgängligt

fönsterglas (n, neut)
vinduesglas
  (byggnadsteknik) tunn färglös glasskiva för fönster
  (material) glas av den vanliga typ som används till fönster

fönsterhiss (n, ut)
rudehejs
  eldriven eller manuell anordning som kan höja (stänga) eller sänka (öppna) ett (sido)fönster i en bil eller liknande fordon

fönsterlucka (n, ut)
skodde
  lucka som utvändigt kan täcka ett fönster

fönsterputsare (n, ut)
vinduespudser
  (person) som putsar fönster

för (preposition)
for
  (uttrycker närmade)
  (uttrycker att en stödjer något eller håller med)
  (uttrycker orsak)
  (uttrycker syfte)

för (subordinatingConjunction)
da, fordi, efterdi
  (anger orsak) på grund av följande orsak, nämligen att; eftersom

för tillfället (adv)
i øjeblikket, p.t.
  (just) nu

för- (affix)
for-
  prefix som förstärker betydelse av vissa verb eller kan ange att en handling utförts till överdrift (så att en skada uppstår)
  betydelseförändrande affix

föra ordet (v)
sidde for bordenden
  sitta som ordförande

förakt (n, neut)
foragt
  brist på aktning, stark känsla av ogillande och hat

föraning (n)
forudanelse
  misstanke, förkänsla, intuition, varsel; föreställning

förbannelse (n, ut)
forbandelse
  åkallan av övernaturliga krafter i syfte att bringa olycka

förbehåll (n, neut)
forbehold
  förutsättning för godkännande; reservation

förbereda (v)
forberede
  (transitivt) bereda i förväg
  (reflexivt) göra sig (för)beredd

förberedelse (n, ut)
forberedelse
  handling eller samling handlingar som utförs vid en viss tidpunkt i syfte att underlätta eller förbättra en situation som väntas inträffa senare i tiden

förbi (adv)
forbi

förbindlig (adj)
forbindtlig
  artig, förekommande, hövlig, tillmötesgående, tjänstvillig

förbise (v)
forbise, overse
  inte lägga märke till något; lämna något ur räkningen

förbisedd (adj)
overset
  som borde men inte har blivit sedd eller uppmärksammad, missad, okänd, bortglömd, underskattad, dold;

förbittra (v)
forbitre
  göra bitter

förbjuden (adj)
forbudt
  som förbjuds, inte tillåten

förblinda (v)
forblinde
  göra blind

förblommera (v)
forblomme
  (bildligt) framställa på ett förtäckt sätt

förblommerad (adj)
forblommet
  förtäckt, dold

förbluffa (v)
forbløffe
  överraska, göra häpen, slå någon med häpnad

förblöda (v)
forbløde

förbruka (v)
forbruge
  använda något så att mängden eller tillgängligheten för detta minskar

förbrytelse (n, ut)
forbrydelse
  brott (olaglig eller kriminell handling)

förbränningsmotor (n, ut)
forbrændingsmotor
  (teknik) motor som drivs genom förbränning av bensin eller dieselolja

förbrödra (v)
forbrødre
  förena och skapa en vänskaplig förbindelse emellan, förena i broderskap

förbud (n, neut)
forbud

förbundskansler (n, ut)
forbundskansler

förbundsrepublik (n, ut)
forbundsrepublik

förbättra (v)
forbedre
  bli eller göra något bättre

förbättring (n, ut)
forbedring
  förändring mot det bättre

förbön (n, ut)
forbøn
  (kristendom) bön för någon annans skull

fördel (n, ut)
fordel
  något positivt om/med något (jämfört med något annat)

fördom (n, ut)
fordom

fördomsfri (adj)
fordomsfri
  som saknar fördomar

fördomsfull (adj)
fordomsfuld, forudindtaget

fördubbla (v)
fordoble
  göra två gånger så stor; öka till det dubbla

fördärva (v)
fordærve
  göra oanvändbar eller värdelös, förstöra

före (preposition)
før, inden
  (om tid) anger förekomst/skede tidigare i tiden (närmare början av tiden) än något annat

förebild (n, ut)
forbillede
  (psykologi) exempel som ses upp till, exempel som personer tar efter

förebrå (v)
bebrejde
  (transitivt, reflexivt) anklaga någon för att vara skyldig till något; placera en skuld på någon

föredra (v)
foretrække
  finna bäst inom en samling (två eller mer) alternativ; helst vilja välja, om det är möjligt;

förege (v)
foregive
  uppge som viktig faktor eller skäl (särskilt om påståendet är medvetet falskt), påstå, skylla på; (falskeligen) ge sig sken av, låtsas

föregångare (n, ut)
forgænger

förekommande (adj)
forekommende
  hjälpsam, tillmötesgående

föreläsare (n, ut)
forelæser
  person som föreläser

föreläsning (n, ut)
forelæsning

förening (n, ut)
forening
  (sociologi) ett antal människor som enats runt en idé och förenat arbetar för ett gemensamt mål
  (kemi) molekyl, salt eller annan enhet av materia bestående av fler än en atom och som utgör den minsta delen av ett ämne som uppvisar ämnets kemiska egenskaper, eller ett sådant ämne
  det att två eller fler fristående enheter går samman

förenkla (v)
forenkle

föreslå (v)
foreslå

förespråkare (n, ut)
fortaler
  person som förespråkar något, d.v.s. person som uttalar sig positivt om någon företeelse, och gärna vill att den skall bli verklighet, fortsätta eller spridas

föreställning (n, ut)
forestilling
  den uppfattning eller (osäkra) kunskap någon har om något; hur någon tänker sig något
  pjäs, skådespel, uppträdande

företag /ˈfœːr.ɛˌtɑːg/ (n, neut)
virksomhed
  ekonomisk organisation som driver och samordnar verksamhet, teknik, information och kunskap för att producera varor och tjänster i vinstsyfte

företaga /fœrˈeː'tɑːga/ (v)
foretage
  (formellt) företa

företagsledning (n, ut)
forretningsførelse
  ledning av (det att leda) ett företag

förevisa (v)
demonstrere
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik

förevändning (n, ut)
påskud
  ogiltigt skäl som anförs, påhittat skäl; föregivet men betydelselöst skäl för visst handlande

förfalskare (n, ut)
forfalsker, falskner
  någon som förfalskar

förfalskning (n, ut)
forfalskning, falskneri

författare (n, ut)
forfatter
  person som är upphovsman, har skapat eller skrivit verk, särskilt skrivna sådana
  (yrken) person med yrke att skriva verk

författarskap (n, neut)
forfatterskab
  det att vara författare; en författares samlade verk

författning (n, ut)
grundlov
  (statsvetenskap) lagsamling som anger de grundläggande formella normerna i en stat, framförallt hur den skall styras
  (statsvetenskap, juridik, offentlig förvaltning) samlingsbenämning i Sverige för lag, förordning, föreskrift, kungörelse, instruktion eller stadga

författningsdomstol (n, ut)
forfatningsdomstol
  domstol som prövar lagars förenlighet med grundlagen

förfest (n, ut)
førfest
  (mindre) fest som man har före en annan (större) fest

förfranska (v)
forfranske

förfrågan (n, ut)
forespørgsel
  förhör, formell begäran om upplysning

förföljelse (n, ut)
forfølgelse, forfølgning
  hets, förtryck; det att förfölja och vara förföljd

förgasa (v)
forgasse
  omvandla till gas

förgasare (n, ut)
karburator
  (fordonsteknik) mekanism i bensinmotor som blandar bensin med luft före inloppet i cylindern

förgifta (v)
forgifte

förgyllning (n, ut)
forgyldning
  det att förgylla något, beläggning som uppstått genom att förgylla

förgätmigej (n, ut)
forglemmigej
  individ av någon art inom släktet växtsläktet förgätmigejer (Myosotis) inom familjen strävbladiga växter

förhala (v)
forhale
  (sjöfart) förflytta ett fartyg kortare sträckor med hjälp av linor
  dra ut på tiden med något; fördröja eller uppskjuta t.ex. behandlingen eller slutförandet av något

förhandla (v)
forhandle

förhandlare (n, ut)
forhandler
  person som förhandlar

förhastad (adj)
hovedkulds
  utförd utan eftertanke

förhindra (v)
forhindre
  hindra från att hända

förhoppningsvis (adv)
forhåbentlig

förhud (n, ut)
forhud
  (anatomi) ett tillbakadragbart hudveck (praeputium) som täcker ollonet längst ut på penis

förhyda (v)
forhude
  klä ett träfartyg utvändigt (med plåt)

förhänge (n, neut)
gardin, forhæng

förhållande (n, neut)
forhold
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella, känslomässiga eller äktenskapliga förhållanden
  kvot, proportion
  omständighet
forhold, sammenhæng
  samband

förhör (n, neut)
forhør
  utfrågning i samband med brott

förintelseläger (n, neut)
tilintetgørelseslejr
  läger där människor samlas för att förintas

förkastning (n, ut)
forkastning

förkeramisk (adj)
førkeramisk, prækeramisk
  (arkeologi, tidsuttryck) hörande till tiden innan keramik användes (före cirka 6500 f.Kr.)

förklara (v)
forklare
  berätta för någon hur något är uppbyggt eller fungerar, i syfte att denna ska lära sig något nytt
  ge en motivering till

förklaring (n, ut)
forklaring

förkläde (n, neut)
forklæde
  skyddsplagg av tyg som hänger från axlarna eller midjan framtill på kroppen utanpå övrig klädsel och agerar stänkskydd, exempelvis vid hushållsarbete

förkoppra (v)
forkobre
  förse med ett tunt lager koppar (genom elektrolys)

förkortning (n, ut)
forkortelse
  ord eller bokstavskombination som står för ett längre ord eller en fras; kort variant av ett ord eller en fras

förkristen (adj)
førkristen
  (tidsuttryck) som avser tiden före kristendomens införande

förkroppsligande (n, neut)
legemliggørelse

förkunna (v)
forkynde

förkylning (n, ut)
forkølelse

förkärlek (n, ut)
forkærlighed

förlag (n, neut)
forlag
  (media) företag som ger ut tryckta medier (böcker, tidningar, noter, partitur och liknande)
  (kemi) behållare för uppsamling av destillat

förlamning (n, ut)
lammelse, paralyse, parese
  (sjukdomar, bildligt) det att bli eller vara lam (förlamad)

förlikning (n, ut)
forlig
  uppgörelse i godo utan rättslig prövning; tvist löst utan domstol, oftast via en kompromiss

förlopp (n, neut)
forløb
  sätt på vilket något utvecklas
  det att pågå en viss tid och nå slutpunkt
  (ålderdomligt) tidslängd

förlora /fœ̞rːˈluː.ra/ (v)
tabe
  (intransitivt) få ett negativt resultat /gentemot en (vinnande eller segrande) motståndare eller motpart som får ett positivt/ (inom exempelvis en tävling, (väpnad) konflikt eller tvist)
  (transitivt) upphöra att ha kvar /vad som stjäls eller på annat sätt försvinner/
  slösa (bort)

förlovning (n, ut)
forlovelse
  tillkännagivande av att en parrelation avser att leda till äktenskap

förlovningsring (n, ut)
forlovelsesring

förlust (n, ut)
tab
  det att förlora (i en sport, slag e. dyl.); det att inte vinna
  den negativa händelsen att, vanligen på grund av yttre omständigheter, inte längre ha tillgång till något nyttigt eller (delvis) nödvändigt; det att förlora något
  dödsfall (i krig eller liknande). I militära sammanhang benämns summan av döda, sårade och saknade efter en strid som ”förluster”
  ekonomiskt underskott; förlorade pengar

förlåt (interjection)
undskyld, beklager

förlåta (v)
tilgive
  ursäkta; visa att man inte längre är ond (på någon som handlat orätt)

förlöjliga (v)
latterliggøre

förman (n, ut)
formand
  chef, ledare, föreståndare

förmedla (v)
medtage
  agera som mellanhand, fungera som medium (för); överföra

förmena (v)
formene
  förvägra
  (ålderdomligt) anse

förmiddag (n, ut)
formiddag

förmodligen /fɶ̞rˈmuːdlɪgɛn/ (adv)
formentlig

förmäten (adj)
formastelig
  alltför anspråksfull, överskattande sin egen förmåga;

förmå (v)
formå
  kunna /göra/ något, vara i stånd att; vara kapabel att
  övertala

förmåga (n, ut)
evne
  det att kunna göra något
  det att ofta, mindre avsiktligt, göra något
  person som har en särskild förmåga (1); någon som kan göra något speciellt (och göra det väl)
  det att kunna göra något

förmögenhet (n, ut)
formue
  värde på en persons kapital; värde på en persons tillgångar minus skulder

förmörka (v)
formørke

förmörkelse (n, ut)
formørkelse
  det att en himlakropp syns mycket mindre än vanligt eller inte alls, för att ljuset till den (tillfälligt) blockeras av en annan himlakropp

förnamn (n, neut)
fornavn
  en persons individuella namn, namn som en person har döpts till, som i svenskan står före efternamnet

förnimmelse (n, ut)
fornemmelse
  intryck från sinne; känsla av något (ofta vag)

förnorska (v)
fornorske
  göra (något utifrån) mer norskt

förnuftig (adj)
fornuftig
  som är logisk och handlar efter kända fakta istället för på känslomässiga grunder

förnybar (adj)
vedvarende
  som kan förnyas, långsiktigt hållbar, som inte tar slut, outtömlig

förnybar energi (n)
alternativ energi
  energi som kommer från källor som förnyar sig och därför inte kommer ta slut inom överskådlig framtid, exempelvis solljus, vind, vattnets rörelse i vattendrag, tidvatten, vågor och geotermisk värme

förnöjsam (adj)
nøjsom
  som har lätt för att acceptera och vara nöjd med vad man redan har; som inte gärna kräver mer för egen del

förorena (v)
forurene
  göra oren (genom att exempelvis lämna (miljö)farligt skräp); smutsa ner, kontaminera

förorsaka (v)
forårsage
  vålla, framkalla, åsamka

förort (n, ut)
forstad
  (kulturgeografi) tätbebyggt område beläget nära eller i utkanten av en större tätort (utanför innerstaden)

förpesta (v)
forpeste
  förorena en miljö med gift eller illaluktande ämnen
  (bildligt, överfört) göra olidlig, förstöra en stämning (och därigenom vålla irritation hos andra)

förpliktelse (n, ut)
forpligtelse

förr eller senare (adv)
før eller senere, før eller siden

förresten /fœˈrɛs.tɛn/ (adv)
forresten
  anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga
desuden
  anger att uttalaren just kom på ett tillägg, som gäller utöver tidigare nämnda påståenden

förruttnelse (n, ut)
forrådnelse
  upplösning och sönderfall genom att ruttna

förrätt (n, ut)
forret, appetitvækker

församling (n, ut)
forsamling
  en grupp människor som är samlade på ett ställe; folkförsamling, publik, riksdag, mötesdeltagarna

förse (v)
forsyne
  utrusta, tillgodose behov; göra komplett eller bättre genom att placera, montera eller tillägga något

förseelse (n, ut)
forseelse
  (juridik) mindre brott; brott som enligt lagen har ett lindrigt straffvärde

förskola (n, ut)
børnehave
  verksamhet med barnomsorg och utbildning som vänder sig till små barn (normalt från 1 år upp till cirka 6 år gamla som ännu inte börjat i grundskolan) dagtid då föräldrarna/vårdnadshavarna arbetar

förslå (v)
forslå
  vara tillräcklig, nog; räcka till

försmak (n, ut)
forsmag
  (bildligt) något som ger ett intryck av hur någon framtida situation kommer bli

förspel (n, neut)
forspil
  förberedande handlingar som parter utför med varandra innan ett regelrätt samlag

försprång (n, neut)
forspring

först (adv)
først
  i absoluta början av något; före allt annat

första /ˈfœʂˌta/ (numeral)
første
  som kommer före allt annat i en ordning

första person (n)
første person

förstad (n, ut)
forstad
  stad strax utanför en större stad; förort med egna stadsrättigheter

förstagångsväljare (n, ut)
førstegangsvælger

förstaplats (n, ut)
førsteplads
  första plats

förstatligande (n, neut)
nationalisering
  det att förstatliga

förstfödslorätt (n, ut)
førstefødselsret
  den rätt till arv som tillkommer äldsta barnet eller sonen; primogenitur

förstklassig (adj)
førsteklasses
  i toppklass

förstoppning (n, ut)
forstoppelse
  (medicin) alltför låg tarmtömningsfrekvens (mer sällan än var tredje dag) och/eller konstant för hård avföring

förströelse (n, ut)
adspredelse
  (angenäm) aktivitet som får tiden att gå utan att utövaren upplever den som långsam; lätt underhållning eller nöje

förstängning (n, ut)
formslutning
  det att förstänga last, vilket uppnås genom att fylla ut lastutrymmet så att godset inte kan röra sig

förstå /fɶʂˈtoː/ (v)
forstå
  ha kunskap om hur något är uppbyggt eller fungerar

förståelse (n, ut)
forståelse

förstöra (v)
ødelægge
  ha sönder något, göra så att något blir trasigt och inte ser ut eller fungerar som avsett
  (vardagligt) göra så att något som borde vara trevligt inte blir det

försumlig (adj)
efterladen, efterladende, forsømmelig, uefterrettelig, upræcis
  (straffbart) slarvig, vårdslös, som försummar saker

försumma (v)
forsømme
  ägna alltför lite uppmärksamhet åt

försupen (adj)
fordrukken

försvaga (v)
svække, gøre svag(ere)
  göra svagare

försvar (n, neut)
forsvar

försvarare (n, ut)
forsvarer
  en person som skyddar någon eller något från fara eller verbala angrepp

försvarsminister (n, ut)
forsvarsminister
  minister i regeringen som är ansvarig för försvarspolitiken

försvinna /fœrˈsvɪ.na/ /fœˈʂvɪ.na/ (v)
forsvinde
  upphöra att ha en känd position; upphöra att (direkt) kunna hittas

försäkring (n, ut)
forsikring

försöka (v)
forsøge

försörja (v)
forsørge
  tillgodose det fortlöpande uppehället

förtidspensionär (n, ut)
førtidspensionist
  person som beviljats gå i pension i förtid

förtjockning (n, ut)
fortykning
  ökning av tjocklek eller densitet hos ett material; det att förtjocka
  punkt eller område som har ökat i tjocklek, ofta en kroppsdel; det som har förtjockats

förtroende (n, neut)
tiltro
  det att tro och lita på att någon är förmögen att handla (intellektuellt och moraliskt) korrekt, och också handlar korrekt

förtroendevotum (n, neut)
tillidsvotum
  genom omröstning i riksdag uttalat förtroende för regeringen eller en viss medlem av regeringen

förtryck (n, neut)
undertrykkelse
  tillstånd där en auktoritet använder maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtryckande (n, neut)
undertrykkelse
  det att förtrycka

förtrytsam (adj)
gnaven
  som visar eller känner förtrytelse; förargad, harmsen, missnöjd

förtydliga (v)
klargøre, tydeliggøre

förtöja (v)
fortøje
  (sjöfart, överfört) fastgöra eller förankra (fartyg)

förut /'føːrˌʉːt/ /'fø̀ːrˌʉːt/ /før'ʉːt/ (adv)
før
  en gång i tiden, någon gång tidigare, före nuet

förutsägbar (adj)
forudsigelig
  som kan förutsägas

förutsägbarhet (n, ut)
forudsigelighed
  det att vara förutsägbar

förutsägelse (n, ut)
forudsigelse
  förutspått framtida händelseförlopp

förutsättning (n, ut)
forudsætning

förvaltningsrätt (n, ut)
forvaltningsret
  (juridik) rättsområde (och rättsvetenskaplig disciplin) som bestämmer hur offentlig förvaltning skall vara uppbyggd och hur dess verksamhet skall skötas och fungera

förvaring (n, ut)
opbevaring
  det att förvara något

förvränga (v)
forvrænge
  återge (något) felaktigt

förvänta (v)
forvente
  (reflexivt) ha som förväntning, tro och anta /att något/ kommer att vara på ett visst sätt

förväxling (n, ut)
forveksling
  en oavsiktlig förvirring som leder till att två saker misstas för att vara varandra

föryngra (v)
forynge
  göra yngre

föryngring (n, ut)
foryngelse
  det att föryngra

förälder (n, ut)
forælder

föräldralös (adj)
forældreløs
  som saknar föräldrar

föränderlig (adj)
foranderlig
  som är benägen att förändras

förändra (v)
forandre

förändring (n, ut)
forandring, ændring
  resultatet av att förändra

gabbaj (n)
gabbaj
  (judendom) religiös judisk tjänsteman med uppgifter inom församlingen främst relaterade till synagogan

gabones (n, ut)
gaboneser
  person från Gabon eller med gabonesisk härkomst

gadolinium (n, neut)
gadolinium

gaffel (n, ut)
gaffel
  vanligt ätverktyg i form av ca 3-4 parallella, något böjda spetsar på ett skaft; även liknande konstruktioner för andra ändamål
  (schack) ställning där en pjäs samtidigt hotar att slå två eller flera av motståndarens pjäser
  (transport) hållaren av framhjulet på en cykel

gala (n, ut)
galla
  fin och stor fest

gala (v)
gale
  ropa (om t.ex. gök)
  säga kuckeliku (om t.ex. tupp)

galaktisk (adj)
galaktisk
  (astronomi) som rör Vintergatan eller andra galaxer

galax (n, ut)
galakse
  (astronomi) en större sammanhängande grupp av stjärnor, stoft, gas, och annat material

galder (n, ut)
galder
  (mytologi, asatro) fornnordisk besvärjelse i form av magisk sång; trollsång

galdra (v)
galdre
  (asatro) sjunga trollsång (galder); utöva magi i form av galder

galeon (n, ut)
galeon
  (militärt) stridsfartyg på 1400-1500-talen

galgbacke (n, ut)
galgebakke, galgebjerg
  (historiskt) avrättningsplats för dödsdömda genom hängning på galgen (dock kunde även andra avrättningsmetoder användas på platsen)

galghumor (n, ut)
galgenhumor
  form av humor som lyckas vara rolig mitt i, eller som svar på, en tragisk eller hopplös situation; humor som kännetecknas av att vara bister, bisarr och ironisk som reaktion på en händelse

galicisk (adj)
galicisk
  som rör Galicien, dess invånare eller det galiciska språket

galiciska (n, ut)
galicisk
  ett romanskt språk som talas i nordvästra Spanien, främst i autonoma regionen Galicien

gall (adj)
gold
  ofruktsam, steril

gallblåsa (n, ut)
galdeblære
  (fysiologi) organ (vesica biliaris) som lagrar och koncentrerar galla från levern (tills gallblåsan kontraherar och pressar ut galla mot duodenum)

gallergrind (n, ut)
gitterlåge
  (byggnadsteknik) grind (dörr) med galler

gallerverk (n, neut)
gitterværk

gallium (n, neut)
gallium

galläpple (n, neut)
galæble
  (botanik) utväxt på eklöv som liknar ett äpple

galopp (n, ut)
galop
  hästens snabbaste gångart
  en runddans i tvåtakt

galvanometer (n, ut)
galvanometer
  instrument för mätning av svaga elektriska strömmar

galär (n, ut)
galej
  roddkrigsfartyg sedan 1300-talet

gam /gɑːm/ (n, ut)
grib
  rovfågel, känd som asätare, tillhörig underfamiljen Aegypiinae till familjen hökartade rovfåglar eller familjen Cathartidae (den senare ofta känd som kondor)

gambier (n, ut)
gambier
  (nationaliteter) person, särskilt man, från Gambia

gambisk (adj)
gambisk

gamling (n, ut)
gamling
  äldre person

gammal (adj)
gammel
  som har levt en relativt lång tid, oftast om människor, men även om djur eller växter
  som har existerat en relativt lång tid
  som har försämrad kvalitet eller är dålig på grund av att den har existerat en relativt lång tid
  som har viss ålder
  som skett före tidpunkten för kommunikationen eller en annan specificerad tidpunkt

gammalklok (adj)
gammelklog
  (mindre brukligt) snusförnuftig, lillgammal

gammaltestamentlig (adj)
gammeltestamentlig
  som avser eller hör till Gamla Testamentet i bibeln och tiden före Kristi födelse

gammelfarfar (n, ut)
oldefader, oldefar
  farfars far
  farmors far

garage (n, neut)
garage

garderob (n, ut)
klædeskab
  klädkammare eller större möbel för förvaring av framför allt kläder (som t.ex. kan hänga på galgar i garderoben)

gardin (n, ut)
gardin

gardinstång (n, ut)
gardinstang
  stång avsedd att fästas vågrätt högt uppe på en vägg, i synnerhet ovanför ett fönster, för att bära upp en gardin

garn (n, neut)
garn, tråd
  textiltråd för stickning och liknande

garnnystan (n, neut)
garnnøgle
  garn upprullat till en boll (ett nystan)

garrottera (v)
garrottere
  avrätta genom garrottering

garva (v)
garve
  behandla läder och skinn för att de ska bli mjuka och hållbara

gas (n, ut)
gas
  (fysik) ett aggregationstillstånd
  (fysik) ämne i detta aggregationstillstånd; ämnet är flyktigt och saknar bestämd volym, form och densitet
  gaspedal

gaskammare (n, ut)
gaskammer
  sluten kammare avsedd för avrättning genom giftgas

gasledning (n, ut)
gasledning
  ledning som leder gas

gasmask (n, ut)
gasmaske
  mask för ansiktet till skydd mot skadliga gaser och andra ämnen (i krig, vid bränder och i andra sammanhang)

gata (n, ut)
gade
  väg i tätort, oftast belagd samt med trottoar

gathörn (n, neut)
gadehjørne

gatubeläggning (n, ut)
brolægning
  beläggning på gatans yta

gatukonst (n, ut)
gadekunst
  offentlig (ofta olaglig) konst i stadsmiljö

gatumat (n, ut)
gademad
  mat som tillagas utomhus i enklare köksanrättningar och säljs längs med trottoaren

gaullism (n, ut)
gaullisme
  politisk doktrin inspirerad av den franske motståndsledaren och senare president Charles de Gaulle

gaybar (n, ut)
bøssebar
  bar som riktar sig till en homosexuell publik

gaydar (n)
bøsseradar
  (anglicism, vardagligt) egenskapen att kunna läsa av om någon är gay genom att granska honom/henne

ge (v)
give
  göra så att annan person får något; överföra (något) till (någon annans förfogande eller ägo, som regel utan förväntad motprestation); dela med sig
  (kortspel) dela ut kort till spelarna, vanligen vid spelets början

ge upp /je ɵp/ (v)
give op
  sluta försöka uppnå ett mål, ofta genom insikt av de svårigheter som skulle krävas för att uppnå nämnt mål; i spel och krig äv. låta motparten vinna
opgive
  avstå från det som varit föremål för en konflikt eller en strävan

gejser (n, ut)
gejser
  (geologi, hydrologi) het källa som kastar upp hetvatten och ånga i kaskader

gelatin /ʃe.la.'ti:n/ (n)
gelatine
  en sorts färglöst lim (använt bl a vid matlagning), ofta utvunnet ur svin

gem (n)
gemme
  (smycken) halvädelsten med gravyr eller relief

gemensam (adj)
fælles
  som hör till fler än en; samägd
  som används av fler än en

gemmologi (n, ut)
gemmologi

gems (n, ut)
gemse
  en däggdjursart (Rupicapra rupicapra) som ingår i familjen slidhornsdjur (Bovidae); individ av denna art

gen (n, ut)
gen
  (biokemi, cellbiologi) sekvens av nukleotider i DNA som kodar för ett enskilt protein; arvsanlag

gendarmeri (n, neut)
gendarmeri
  militärt organiserad poliskår i vissa länder (bland annat Frankrike)

genealogi (n, ut)
genealogi, slægtsforskning
  släktvetenskap, släktforskning; släktregister

general (n, ut)
general
  militär titel, ofta den högsta militära graden

generalisering (n, ut)
generalisering
  dragande av allmänna slutsatser, det att generalisera

generalplan (n, ut)
generalplan
  övergripande plan, i synnerhet för marken inom en kommun

generalrepetition (n, ut)
generalprøve
  sista repetition av föreställning före dess premiär

generalsekreterare (n, ut)
generalkommissær

genetik (n, ut)
genetik
  ärftlighetslära, ärftlighetsforskning

genetisk (adj)
genetisk
  (biologi) som har med gener att göra

genfärd (n, ut)
genfærd
  (folktro) det att gå igen (återvända som vålnad efter döden för att hemsöka en viss plats)

gengäld (n)
gengæld
  ersättning eller kompensation för något som någon fått av någon annan; motprestation, ofta av tacksamhet eller som utbyte

gengångare (n, ut)
genganger
  varelse eller person som efter sin död går igen

genial (adj)
genial

genialitet (n, ut)
genialitet
  snille, intelligens, förmågan att vara genial

genitiv (n)
ejefald, genetiv, genitiv
  (grammatik) kasus som utmärker att ett visst substantiv eller pronomen (eller nominalfras) står i ett visst bestämningsförhållande, särskilt ett ägandeförhållande, till ett annat ord som ordet i genitiv utgör en bestämning (attribut) till

genom (preposition)
gennem
  från den ena sidan till den andra

genomföra (v)
gennemføre

genomgripande (adj)
gennemgribende
  omfattande, grundläggande, pervasiv

genomgå (v)
gennemgå

genomleva (v)
gennemleve
  ta sig genom viss period av prövningar i form av (positivt eller negativt) förändrade livsomständigheter som varar så länge att den bildar liksom ett särskilt livskapitel (och erfarenheten därav lämnat avtryck på personen resterande livet)

genomsnitt /ˈjèːnɔmˌsnɪt/ (n, neut)
gennemsnit
  (allmänt) medelnivå, medeltal

genotyp (n, ut)
genotype

genpool (n, ut)
genpulje
  (genetik) den kollektiva genetiska informationen som finns i en population av sexuellt reproducerande organismer; alla kopior av alla typer av alleler på varje locus för samtliga individer i en population

gensax (n, ut)
gensaks
  (genetik) populär beteckning på genmodifieringstekniken CRISPR/Cas9

gentrifiera (v)
gentrificere
  upphöja den sociala statusen hos ett bostadsområde, med följden att vissa av de boende inte längre får råd att bo kvar och därmed tvingas flytta

gentrifiering (n, ut)
gentrificering
  (sociologi) höjning av en stadsdels sociala status vilket drar till sig människor med högre inkomster samtidigt som de boende med lägre inkomster tvingas flytta eftersom det blir för dyrt att bo kvar

genuafock (n, ut)
genua, genuafok
  (segling) typ av stort försegel vars skothorn (bakre hörnet) går akter om (längre bak än) masten och därmed överlappar storseglet

genus (n, neut)
køn
  (lingvistik) indelning av ett språks substantiv och pronomen i olika klasser på basis av deras benägenhet att dela ut kongruens till sina dependenter

genusvetenskap (n, ut)
kønsforskning
  akademisk disciplin som huvudsakligen fokuserar på att kartlägga och analysera vilken roll kön och genus spelar i samhället

genväg (n, ut)
genvej
  en väg kortare än förväntat eller vanligt, vanligen ej längs upptrampade stigar eller vägar, utan genom obanad mark

geocachare (n, ut)
geocacher
  person som ägnar sig åt geocaching

geocentrisk (adj)
geocentrisk
  som utgår från jorden som världens medelpunkt

geodesi (n, ut)
geodæsi

geofysik (n, ut)
geofysik
  (vetenskaper) läran om jorden och dess miljö

geografi (n, ut)
geografi
  vetenskapen om jordytans naturliga förhållanden samt människans användning av den

geografisk (adj)
geografisk

geokemi (n, ut)
geokemi
  vetenskapen om den kemiska sammansättningen av geologiska ting

geolog (n, ut)
geolog
  person med expertkunskaper inom geologi

geologi (n, ut)
geologi

geologisk (adj)
geologisk
  som har med geologi att göra

geometri (n, ut)
geometri
  (matematik) vetenskap som handlar om de matematiska rumsfigurerna och rumsliga samband

georgier (n, ut)
georgier
  person, i synnerhet en man, från Georgien

georgisk (adj)
georgisk, grusisk
  som rör Georgien

georgiska (n, ut)
georgisk
  språk som talas i Georgien

gepard (n, ut)
gepard
  en art (Acinonyx jubatus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten gepard

geriatrik (n, ut)
geriatri
  (medicin) läran om åldrandet och dess sjukdomar

gerilla /geˈrɪ̀la/ (n, ut)
guerilla

gerillakrig (n, neut)
guerillakrig
  småkrig av friskaror

germanium (n, neut)
germanium

germansk (adj)
germansk

gerontokrati (n, ut)
gerontokrati
  åldringsvälde

gestaltning (n, ut)
gestaltning
  det att gestalta; det att ge gestalt (konkret form) åt en abstrakt tanke

gestaltpsykologi (n, ut)
gestaltpsykologi
  gren inom psykologi som anser att en persons psyke inte går att studera som summan av dess beståndsdelar (som reflexer eller känslor) utan bara som en helhet

gesäll (n, ut)
svend

get /jeːt/ (n, ut)
ged

getapel (n, ut)
korsved, vrietorn
  ett trädslag (Rhamnus cathartica) i familjen brakvedsväxter

geting (n, ut)
hveps, gedehams
  insekt inom familjen getingar (Vespidae)

getingbo (n, neut)
hvepsebo, hvepserede
  det bo som getingar bygger

getingmidja (n, ut)
hvepsetalje
  (mode) mänsklig midja avsmalnad med korsett, så att den liknar en getings

getmjölk (n, ut)
gedemælk
  (mat) mjölk producerad av getter

getost (n, ut)
gedeost

gevär (n, neut)
gevær, riffel
  eldvapen med lång pipa och som hålls med två händer

ghanan (n, ut)
ghaneser
  (nationaliteter) person från Ghana

ghee (n)
ghee
  (mat) skirat smör, klarat smör

ghosta (v)
ghoste
  (slang, anglicism) avsluta en relation eller all kontakt med någon utan förvarning eller förklaring, särskilt genom att ignorera meddelanden, samtal eller inlägg på sociala medier

gift (adj)
gift
  (om person) som ingått äktenskap

gift (n, neut)
gift
  ämne som skadar eller dödar en viss livsform, såsom ett djur eller en växt; särskilt flytande ämne som produceras av en växt eller ett djur i försvarssyfte, och som kan injiceras i en fiende exempelvis via en gifttagg

giftfri (n)
giftfri, ugiftig
  utan gift

giftig (adj)
giftig
  som orsakar skada på levande organism

giftorm (n, ut)
giftslange
  orm vars bett är giftigt

gigabyte (n)
gigabyte
  109 bytes

gigantisk /ɡɪˈɡantɪsk/ /ʝɪˈɡantɪsk/ (adj)
gigantisk
  mycket stor

gigolo (n, ut)
gigolo

gikt (n, ut)
gigt

giljotin (n, ut)
guillotine
  avrättningsredskap bestående av en ställning av trä med en fallande bila som hugger av huvudet

giljotinera (v)
guillotinere

gille (n, neut)
gilde
  äldre form av frivillig sammanslutning

gin (n)
gin

ginkgo (n, ut)
tempeltræ
  ett lövfällande träd (Ginkgo biloba); exemplar av detta trädslag

gips (n, neut)
gips
  mineralet kalciumsulfat (CaSO4· 2 H2O), ett vitt pulver

giraff /ɧir'af/ (n, ut)
giraf
  en art (Giraffa camelopardalis) inom däggdjursfamiljen giraffdjur (Giraffidae); individ av arten giraff

gissa /ˈjɪsˌa/ (v)
gætte

gisslan (n, ut)
gidsel

gitarr (n, ut)
guitar
  stränginstrument med en resonanslåda och en hals med en greppbräda försedd med sex strängar

gitarrist (n, ut)
guitarist
  person som spelar gitarr

gitta /ˈgɪ̀ta/ /ˈjɪ̀ta/ (v)
gide
  (modalt hjälpverb) orka, förmå, idas, mäkta, känna för; ha lust med

givmild (adj)
gavmild
  som gärna ger bort mycket (av något som parten själv äger)

gjutjärn (n)
støbejern
  järn med en kolhalt mellan ungefär 2 och 4 procent

glaciologi (n, ut)
glaciologi
  vetenskapen om glaciärer

glaciär (n, ut)
gletsjer, jøkel

glad (adj)
glad
  vid gott humör, munter

glad påsk (interjection)
glædelig påske

gladlynt (adj)
opstemt
  som ofta är på gott humör

glas (n, neut)
glas
  (fysik) ett amorft, fast, mer eller mindre genomskinligt material som vanligtvis görs av smält sand (silikat) med diverse tillsatser
  bägare utan öron i första hand gjort av materialet glas som används för att dricka ur
  den mängd vätska som ryms i ett glas dvs i en bägare gjord av glas
  förstoringsglas eller annan optisk lins

glasmästare (n, ut)
glarmester
  (yrken) person som jobbar med att laga fönster, som jobbar på ett glasmästeri

glaspest (n, ut)
glaspest
  kemisk reaktion vid maskindisk där glas får mjölkvita fläckar eller ränder eller blir matta

glass (n, ut)
is, flødeis
  (mat, singulare tantum) frusen substans som kan ätas som efterrätt och består av en röra av äggulor, grädde och socker, ofta med olika tillsatta smakämnen
is, isvaffel, vaffelis
  (mat) portion frusen efterrätt i strut av våffelrån

glasskärare (n, ut)
glarmesterdiamant, glasskærer
  verktyg som används för att skära glas

glasögon /ˈglɑ̀ːsˌøːgɔn/ (n, neut)
briller, brille
  (plurale tantum, optik) två linser avsedda att bäras framför ögonen för att korrigera synfel

glasögonbåge (n, ut)
brillestel

glasögonorm (n, ut)
brilleslange
  ormarten Naja naja; individ av denna art

glatt (adj)
glat
  slät, jämn; slipprig, hal

glidmedel (n, neut)
glidecreme
  kräm för att minska friktion vid samlag och ge ökad sexuell njutning

glimt (n, ut)
glimt
  kortvarigt blänk av ljus; skymt

global (adj)
global

globalism (n, ut)
globalisme
  (politik, näringsliv) övertygelsen att ekonomin måste vara fri och öppen över de nationella landgränserna

gloria (n, ut)
glorie
  ljusring, strålkrans kring huvudet; ära, glans berömmelse

glorifiera (v)
glorificere
  förhärliga

glukos (n, ut)
glukose, druesukker, dextrose

glutenfri (adj)
glutenfri
  som inte innehåller gluten

gluttsnäppa (n, ut)
hvidklire

glädje (n, ut)
glæde
  stark känsla av välmående och vilja att leva

glädjetår (n, ut)
glædeståre
  tår (gråt) av glädje

glöd (n, ut)
glød
  heta rester av träkol från en eld

glödgning (n, ut)
glødning
  upphettning av något tills det glöder

glödlampa (n, ut)
pære, elektrisk pære
  (teknik) slags ljuskälla; mindre behållare med en metalltråd (vanligtvis av volfram) som med hjälp av elektrisk ström kan värmas för att börja glöda och därmed producera ljus

glögg (n, ut)
gløgg
  (drycker) varm dryck på vin och kryddor

glömma (v)
glemme
  (åtminstone tillfälligt) förlora något ur minnet

glömsk (adj)
glemsom

glömska (n, ut)
glemsomhed
  det att lätt glömma bort saker

gnagare (n, ut)
gnaver
  individ av någon art inom ordningen gnagare (Rodentia) inom djurklassen däggdjur (Mammalia)

gnet (n)
gnid, luseæg
  (entomologi) lusens ägg

gnista (n, ut)
gnist
  liten, kortvarigt lysande eller glödande (ofta sprakande) partikel; litet glöd; kortvarigt ljusfenomen

gnu (n, ut)
gnu
  individ av någon art från släktet Connochaetes inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

gnälla (v)
brokke sig
  klaga, ofta med en upprörd ton

god dag /gʊˈdɑː(g)/ (interjection)
goddag
  hälsningsfras

god eftermiddag (interjection)
god eftermiddag
  hälsningsfras som nyttjas under eftermiddagen

god jul (interjection)
glædelig jul, god jul
  önskar mottagaren en trevlig jul

god kväll (interjection)
godaften
  hälsningsfras som nyttjas under kvällen

god morgon (interjection)
godmorgen, god morgen

god natt (interjection)
godnat

gode (n, ut)
gode
  (asatro) hednisk präst med uppgift som andlig rådgivare och ledare vid högtider och ceremonier

godhet (n, ut)
godhed

godhjärtad (adj)
godhjertet
  välvillig och snäll; med vänligt sinnelag

godis (n)
slik
  (mat) sötsaker, eller mer allmänt om sådant som smakar gott eller är tilltalande

godkänna (v)
godkende

godord (n, neut)
godord
  område som inordnas under en gode/gydja

godstransport (n, ut)
godstransport
  förflyttning av gods från en plats till en annan

godståg (n, neut)
godstog
  (järnväg) tåg bestående av normalt lok som drar en rad sammankopplade godsvagnar och avsett för godstransport på järnväg

godtycklig (adj)
vilkårlig
  som inte utmärker sig med sina egenskaper, eller som i varje fall är slumpmässigt vald /med avseende på dessa egenskaper/ och som kan ha vilka (okända) egenskaper som helst
  som inte följer några regler, utan förefaller vara av slumpmässig natur; nyckfull, regellös

goj (n)
ikke-jøde
  icke-jude, ickejudisk person (används främst judar emellan)

gokart (n, ut)
gokart, kart
  liten öppen ensitsig racerbil med svag motor; även om själva tävlingsformen

golfbana (n, ut)
golfbane
  anläggning för golf

golfboll (n, ut)
golfbold

golfklubba (n, ut)
golfkølle

golv (n, neut)
gulv
  ett rums nedre (inre) begränsningsyta

golvdrag (n, neut)
fodkulde
  obehagligt drag av kall luft vid golvet

golvur /ˈgɔ̀lvˌʉːr/ (n, neut)
bornholmerur

gomspene (n, ut)
drøbel

googla (v)
google
  söka på internet med sökmotor

gor (n, neut)
gor, gorr
  (regionalt) (mer eller mindre smält) tarminnehåll; idisslad mat; maginnehåll
  inälvor
  avföring; gödsel
  i fråga om olika mer eller mindre smutsiga ämnen; skit; avfall och dylikt; stundom allmännare: smuts
  (ålderdomligt) var; etter
  (förled) skenbart antagande betydelse i vissa sammansättningar: boskap, boskapsdjur, kreatur
  jäsjord, blötjord (silthaltig jordart; svart torvartad jord); slammig jordart; gyttja
  slam som uppstår vid slipning med slipsten eller brynande med brynsten; borrslam; vidare: grums

gorilla /gʊˈriˌla/ (n, ut)
gorilla
  individ av arten Gorilla gorilla, världens största art av primater och en av människoaporna

gorå (n, neut)
goderåd
  (bakverk) mönstrat rån (småkaka) som (likt våfflor) bakas i järn

gosedjur (n, neut)
krammedyr, tøjdyr
  (leksaker) mjukt leksaksdjur stoppat med halm, bomull, ris eller liknande material

gotik (n, ut)
gotik
  spetsbågestil, senmedeltida konststil särskilt inom arkitekturen (utmärkt bl a av strävan uppåt, höga valv, stora fönsteröppningar med glasmålningar och rik dekoration med småtorn och korsblommor)

gotisk (adj)
gotisk
  (historia) som tillhör goterna eller deras språk
  (arkitektur) som tillhör gotiken

gotiska (n, ut)
gotisk

gott nytt år (interjection)
godt nytår
  önskar mottagaren ett trevligt kommande år; uttalas vid årsskiftet, speciellt på nyårsafton eller -dagen, särskilt klockan 0:00 mellan dessa två dagar

gottfinnande (n, neut)
forgodtbefindende
  godtycke, behag, smak, tycke, (egen fri) vilja, önskan

grabb (n, ut)
fyr

grad /ɡʁaːt/ (n, ut)
grad
  (fysik) enhet med beteckning °C för temperatur; en differens på 1 grad är lika med en differens på 1 kelvin, men celsiusskalan är förskjuten så att celsiusgraden t = T − 273,15 K där T är temperaturen uttryckt i kelvin; 0 °C samt 100 °C blir då vattnets fryspunkt respektive kokpunkt vid normalt lufttryck
  (fysik) amerikansk enhet med beteckning °F för temperatur; T°F = 9/5 · T°C + 32
  (matematik, allmänt) vinkelenhet (betecknas °) där ett helt varv (2π radianer) är lika med 360°
  (matematik) det högsta gradtalet för en variabel i polynomet; betecknas grad P

gradskiva (n, ut)
vinkelmåler, gradmåler
  linjal för mätning av vinklar

gradvis (adv)
gradvis
  successivt, steg för steg

grafen /gra'feːn/ (n, neut)
grafen
  en allotrop av grundämnet kol som består av ett skikt kolatomer ordnade i ett hexagonalt mönster

grafik (n, ut)
grafik
  (konst) konstnärligt bildtryck
  (design) bilder, illustrationer, former etc. som används i ett dokument eller annat föremål i syfte att försköna, förtydliga eller förklara

grafikkort (n, neut)
grafikkort
  (data) datorkomponent som tolkar och översätter en dators binära information till en videosignal som kan visas av en bildskärm och som vanligvis monteras på datorns moderkort

grafologi (n, ut)
grafologi
  studiet av sambandet mellan en persons handstil och karaktär

gram (n, neut)
gram
  (fysik, allmänt) enhet för massa; betecknas g; en tusendel av SI-enheten kilogram (kg)

grammatik (n, ut)
grammatik
  beskrivning av hur ett språk är uppbyggt, hur satsdelar, ord, ändelser och andra element relaterar till varandra för att uttrycka betydelser

grammofon (n, ut)
grammofon

grammofonskiva (n, ut)
grammofonplade

gran /ɡrɑːn/ (n)
gran
  ett mycket vanligt - både som vildväxande och odlat - högväxande barrträd i t.ex. Kanada, norra Europa och Ryssland; Picea abies; även andra liknande species

granatkastare (n, ut)
mortér, morter
  (vapen) vapen som skjuter (kastar) granater på medellångt avstånd; förkortas grk

granatäpple (n, neut)
granatæble

granbarr (n, neut)
grannål
  barr från trädslaget gran

grand danois (n)
granddanois
  storvuxen hundras i rasgruppen molosserhundar

granit (n, ut)
granit
  magmatisk bergart bestående av kiseldioxidrika mineral som fältspat och kvarts samt mindre mängder av till exempel glimmer, hornblände och pyroxen, med färg som varierar alltifrån vit till röd och svart beroende på skillnader i mineralsammansättning och textur

granne (n, ut)
nabo, grande
  person (eller annan part) som bor (eller på annat sätt har sina lokaler) precis bredvid, mittemot, i samma flerfamiljshus, eller på annat sätt nära en given person eller part

granngård (n, ut)
nabogård
  gård som ligger nästintill en annan; närmsta gård

grannland (n, neut)
naboland
  land som gränsar till (eller ligger i närheten av) ett visst land

grannskap (n, neut)
naboskab
  det att vara grannar
nabolag
  omnejd, nära omgivning

granskog (n, ut)
granskov
  skog företrädesvis bestående av granar

gransångare (n, ut)
gransanger
  en art (Phylloscopus collybita) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten gransångare

grapefrukt (n, ut)
grapefrugt
  frukt av denna växt

grassera (v)
grassere

gratisprogram (n, neut)
gratisprogram
  (data) programvara som är fritt att (ladda ner och) använda

grattis på födelsedagen (interjection)
tillykke med fødselsdagen
  sägs eller skrivs till en person som firar sin födelsedag i syfte att visa sin välönskan

gratulera /gratɵlˈeːra/ (v)
gratulere, lykønske

grav (n, ut)
grav
  plats där en död ligger begraven

gravand (n, ut)
gravand

gravid (adj, ut)
gravid, med barn
  bärande ett ofött barn

graviditet (n, ut)
graviditet, svangerskab

gravitation (n, ut)
gravitation

gravitationsvåg (n, ut)
gravitationsbølge
  (fysik) vågrörelse i gravitationen

gravsten (n, ut)
gravsten
  (begravning) formad sten vilken ställs eller läggs vid en grav och innehåller fint ristad eller målad information om den person eller de personer som ligger i graven, såsom namn, födelsedatum och dödsdatum

gravöl (n, neut)
gravøl
  (ålderdomligt) gästabud efter begravning

gray (n)
gray
  SI-enheten för absorberad dos, det vill säga hur mycket joniserande strålning som absorberats

gregoriansk (adj)
gregoriansk
  som härrör från påve Gregorius den förste (särskilt om musik eller tideräkning)

gregorianska kalendern (n)
gregorianske kalender
  (efter påven Gregorius XIII) sådan förändring av julianska kalendern att skottdag försvann från århundratal som inte är delbart med 400 (i Sverige från 1753), nya stilen

grek (n, ut)
græker
  (i synnerhet manlig) person från Grekland eller med grekisk härkomst

grekcypriot (n, ut)
græskcypriot
  person från den grekiska delen av Cypern

grekcypriotisk (adj)
græskcypriotisk
  som har att göra med grekcyprioter

grekisk (adj)
græsk

grekisk-katolsk (adj)
græskkatolsk
  (religion) som har att göra med de kyrkor som erkänner påven men med egen liturgi och separata institutioner

grekisk-ortodox (adj)
græskortodoks
  som rör något av de östortodoxa trossamfund som utvecklats under inflytande av grekisk kristenhet och som är etniskt grekisk eller använder sig av grekisk liturgi

grekisk-romersk (adj)
græsk-romersk
  antik, hörande till antikens Grekland och/eller Rom
  (sport) en stil inom brottning

grekiska (n, ut)
gresk, græsk
  (nedsättande) oförståeligt språk; oförståelig text eller oförståeligt yttrande; även svårt ämne annat än språk

gren (n, ut)
gren
  från träd eller buske hård utstickande del som bär mindre kvistar eller blad
  en organisation e.d. som kommer från eller tillhör en större organisation e.d.; inriktning

grenverk (n, neut)
grenværk
  flätverk eller mönster av grenar

grep (n, ut)
fork, greb
  (jordbruk) ett gaffelformigt redskap för jordbruk och trädgårdsskötsel som exempelvis hölassning, gödselspridning och upptagning av potatis

greppbräda (n, ut)
gribebræt
  (musikinstrument) del av stränginstrument (dess hals) där fingrarna greppar strängarna

grevar (n, ut)
fedtegrever, grever
  överblivna delar vid smältning av talg; kan användas som pålägg

greve (n, ut)
greve

grevinna (n, ut)
grevinde
  kvinnlig adelstitel

grilla (v)
grille
  tillaga mat över glödande träkol, gaslåga, fyrfat, lägereld eller liknande; ibland på en grill, och då ofta på galler

grillos (n, ut)
grillos
  doft som uppstår vid grillning av mat över öppen eld eller kol

grimas (n, ut)
grimasse
  sur min eller förvridet anlete

grimasera (v)
grimasera
  göra grimaser, förvrida ansiktsdragen

grimma (n, ut)
grime
  remtyg av läder, textil eller polyester som fästs runt ett större tamdjurs huvud

gris /griːs/ (n, ut)
svin, gris
  (däggdjur) en underart (Sus scrofa domestica) till arten vildsvin (Sus scrofa) inom däggdjursfamiljen svindjur (Suidae); individ av underarten gris

grisunge (n, ut)
lille gris

grobian /grʊbiˈɑːn/ (n, ut)
grobrian
  (nedsättande) ohyfsad person

groda (n, ut)
frø
  djur inom klassen groddjur som är mest känt för att vara en god hoppare; individ av dessa arter

grodman (n, ut)
frømand
  dykare med simfötter (inte blyskor; och syrgastub, inte luftslang); militär attackdykare

grodyngel (n, neut)
haletudse

grogg (n, ut)
grog, sjus
  (spritdrycker) en blandning av spritdryck och alkoholfri dryck (främst om enklare blandningar, t. ex. vodka med läsk)

grogrund (n, ut)
grobund
  gynnsam miljö

gropkeramik (n, ut)
grubekeramik
  keramik dekorerad med gropar, typisk för en kultur i yngre stenålder i Sverige

gropkeramisk (adj)
grubekeramisk

grotta /ˈgrɔtˌa/ (n, ut)
hule, grotte
  ihålighet i berg /av naturligt ursprung/

grottbjörn (n, ut)
hulebjørn
  (paleozoologi) en utdöd art (Ursus spelaeus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten grottbjörn

grottlejon (n, neut)
huleløve
  (paleozoologi) en förhistorisk underart (Panthera leo spelaea) av lejon inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av denna underart

grottmålning (n, ut)
hulemaleri
  (forntida) målning på väggen i en grotta

grov /gruːv/ (adj)
grov
  om föremål som är ojämnt eller obearbetat: grov yta; om företeelser och föremål som är oförfinade eller förknippad med stor ansträngning: grovarbete
  som har stor tjocklek, oftast om avlånga föremål: grov pinne, grovt skaft
  som saknar hyfs eller förfining, särskilt om obscenitet

grundare (n, ut)
grundlægger

grundareffekt (n, ut)
grundlæggervirkning
  (genetik) minskning av genetisk mångfald följd av ökning av populationen

grundforskning (n, ut)
grundforskning

grundlag (n, ut)
grundlov
  (statsrätt, statsvetenskap) enskild lag (en av flera) som anses mer grundläggande än andra, och därmed inte ska kunna ändras lika lätt som andra lagar

grundläggande (adj)
grundlæggende

grundvatten (n, neut)
grundvand

grundämne (n, neut)
grundstof

grupp (n, ut)
gruppe
  flera objekt som kan uppfattas som en enhet eftersom de står i något förhållande till varandra
  (musik) flera musiker som uppträder och spelar in musik tillsammans
  (algebra) monoid där varje element har en invers, d.v.s. mängd X tillsammans med en associativ kompositionsregel ⋅: X→X som har ett (unikt) neutralt element i X och där varje element i X har en invers
  (kemi) kolumn i periodiska systemet

gruppsex (n, neut)
gruppesex
  (sexualitet) sexuell aktivitet där tre eller fler personer deltar och har sex med varandra

gruppterapi (n, ut)
gruppeterapi
  (psykologi) terapi där en grupp människor samtidigt behandlas

grus (n, neut)
grus
  mängd små stenar, använda för vägar, anlagda gångar eller för dränering

grusa (v)
gruse
  sprida ut grus, vanligen över en väg

gruva (v)
grue
  (reflexivt) jämra, oroa sig djupt, ängslas vid tanken på något kommande obehagligt eller farligt

gruvarbetare (n, ut)
minearbejder
  person som arbetar i en gruva

gruvlig (adj)
gruelig, grusom
  fasansfull, fruktansvärd, förfärlig, förskräcklig, hemsk, ohygglig, oroväckande, ryslig, skräckinjagande; avskyvärd, hisklig, gräslig, vederstygglig; otäck, obehaglig, oroande

grym (adj)
grusom
  ond, hemsk, förfärlig, förfärande

grymhet (n, ut)
grusomhed
  handling som är grym (extremt ond och oschysst)

gryn (n, neut)
gryn
  (mat) skalat, och ibland även krossat eller sammanpressat, sädeskorn

grynost (n, ut)
hytteost
  en sorts lös ost av grynig eller kornig konsistens

gryta (n, ut)
gryde
  (köksredskap) kokkärl avsett för kokning av större mängder mat; som förr oftast tillverkades av täljsten eller lera, hade tre ben, och placerades i eldstaden; numera liknande en kastrull, gjord av rostfritt stål eller aluminium
gryde, gryderet
  (mat) maträtt som har halvfast konsistens, vilken kan bestå av många olika råvaror, som tillagas i en gryta (kokkärl)

grädde (n, ut)
fløde

gräddvit (adj)
cremefarvet
  som har samma färg som grädde; vit med gulaktig nyans:

gräll (adj)
grel
  bjärt; skrikande (i färg)

gränd (n, ut)
stræde, gyde

gräns (n, ut)
grænse
  (politik) den tänkta eller i praktiken synbara linje som avgör var ett geografiskt eller politiskt område slutar och ett annat börjar; i synnerhet var ett land börjar respektive slutar
  en lagstiftad eller tänkt linje mellan vad som är tillåtet eller acceptabelt beteende, och vad som inte är det

gränsgångare (n, ut)
grænsegænger
  person som bor i ett land och jobbar i ett annat, angränsande, land

gränskontroll (n, ut)
grænsekontrol
  verksamhet som bedriver kontroll av persontrafik, djurtransport och handel över statsgräns; en kontroll av gränstrafik

gränsland (n, neut)
grænseområde
  det som är mellan två tillstånd

gränslös (adj)
grænseløs

gränspolis (n, ut)
grænsepoliti
  polis med huvudsaklig uppgift att bevaka en gräns

gränsvärde (n, neut)
grænseværdi
  (matematik, ) det värde en konvergent talföljd eller serie går mot

gräs /grɛːs/ (n)
græs
  (botanik) Poaceae, en växtfamilj vars medlemmar är vanligt förekommande örter som består av ihålig stam och blad som delvis omsluter växten (i sammansättningar även om liknande, obesläktade växter)
  (växter) art eller sort inom familjen gräs
  större samling individer av växtfamiljen gräs:

gräsand (n, ut)
gråand

gräshoppa (n, ut)
græshoppe
  insekt i ordningen Orthoptera med korta antenner och kraftiga bakben

gräsklippare (n, ut)
plæneklipper, græsslåmaskine

gräslök (n, ut)
purløg
  en art i familjen liljeväxter med en liten lökväxt som påminner om gräs

gräsmatta (n, ut)
græsplæne, plæne
  större yta täckt av levande gräs

gräsänka (n, ut)
græsenke
  (skämtsamt) kvinna vars partner är frånvarande eller bortrest, vilket ger gräsänkan vissa nyvunna friheter

gräsänkling (n, ut)
græsenkemand
  (skämtsamt) man vars partner är frånvarande eller bortrest, vilket ger gräsänklingen vissa nyvunna friheter

gräva /ˈgrɛ̀ːva/ (v)
grave
  åstadkomma en fördjupning i något (särskilt i marken) genom av avlägsna en del av materialet

grävling (n, ut)
grævling, svintoks
  en art (Meles meles) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten grävling

grävmaskin (n, ut)
gravemaskine, gravko

grå (adj)
grå
  som är blandning av svart och vit; som har färgen mellan mörkgrå: och ljusgrå:

grå flugsnappare (n)
grå fluesnapper

gråaktig (adj)
grålig

gråblå (adj)
gråblå
  blå med skiftningar av grått

gråbo (n, ut)
grå-bynke
  en art (Artemisia vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gråbo

grågam (n, ut)
munkegrib
  en fågelart (Aegypius monachus) inom familjen hökartade rovfåglar; exemplar av denna art

grågås (n, ut)
grågås

gråhakedopping (n, ut)
gråstrubet lappedykker

gråhalsad trast (n)
gråstrubet drossel

gråhäger (n, ut)
fiskehejre
  en art (Ardea cinerea) inom fågelfamiljen hägrar (Ardeidae); individ av arten gråhäger

gråhårig (adj)
gråhåret
  som har grått hår /på grund av hög ålder/

gråsiska (n, ut)
gråsisken

gråsparv (n, ut)
gråspurv
  en art (Passer domesticus) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten gråsparv

gråspett (n, ut)
gråspætte

gråsprängd (adj)
gråsprængt
  med inslag av olika gråa färgtoner

gråt (n, ut)
gråd

gråta (v)
græde
  utsöndra vätska (tårar) från tårkörtlar i ögonen, för att få bort föroreningar eller följt av stark känslomässig aktivitet, såsom sorg eller glädje

gråtrut (n, ut)
sølvmåge

gråzon (n, ut)
gråzone, grå zone
  (bildligt) område mellan två ömsesidigt uteslutande tillstånd eller kategorier, där gränsen mellan dem är otydlig

gröda (n, ut)
grøde

grön (adj)
grøn
  som har färgen grönt; som har samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; som har en färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; som har en färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret

grön av avund (adj)
grøn af misundelse
  som visar mycket avund

gröna fingrar (n)
grønne fingre
  (idiomatiskt) en förmåga att lyckas med växtodling; en förmåga att få växter att trivas

grönfink (n, ut)
grønirisk

gröngöling (n, ut)
grønspætte
  en art (Picus viridis) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae); individ av arten gröngöling
grønskolling
  (vardagligt) oerfaren person

grönlandshund (n, ut)
grønlandshund
  en hundras från Grönland som räknas till polarhundarna; individ av denna ras

grönlandsval (n, ut)
grønlandshval
  en däggdjursart (Balaena mysticetus) inom familjen rätvalar (Balaenidae); individ av denna art

grönländare (n, ut)
grønlænder

grönländsk (adj)
grønlandsk
  som rör Grönland, det grönländska språket eller folket

grönländska (n, ut)
grønlandsk
  språk som talas på Grönland

grönsak (n, ut)
grøntsag, grønsag
  (allmänt) ätbara växter (oftast även svampar) som inte är söta eller anses vara nötter, säd, örter, och frukter (i allmän definition), oftast liknande örter (i botanisk betydelse)

grönt ljus (n)
grønt lys
  klartecken, klarsignal, godkännande, fritt fram

gröt /grøːt/ (n, ut)
grød
  maträtt bestående av spannmål i form av gryn, flingor eller mjöl som kokats i vätska till en halvfast, degaktig röra

grötomslag (n, neut)
grødomslag
  (medicin) omslag med varm gröt som läggs på en bula

guatemalan (n, ut)
guatemalaner
  person från Guatemala eller med guatemalansk härkomst

guatemalansk (adj)
guatemalansk

gud (n, ut)
gud

gudadryck (n, ut)
gudedrik
  gudomlig dryck

gudahov (n, neut)
gudehov
  fornnordisk helgedom, helig plats eller tempel inom asatro

gudalik /ˈgʉ:daˌli:k/ (adj)
gudelig, gudlignende
  lik Gud, lik en gud

gudfruktig (adj)
gudfrygtig, gudhengiven, gudsfrygtig

gudinna (n, ut)
gudinde

gudlös (adj)
gudløs
  som inte tror på Gud

gudom (n, ut)
guddom
  (teologi) samlande beteckning för såväl personifierade som ej personifierade högre stående existenser eller väsen inom en religion

gudomlig /gʉˈdum:lig/ (adj)
guddommelig
  som hör till en gudom
  underbar

gudskelov (adv)
gudskelov
  som tur är

gudstjänst (n, ut)
gudstjeneste
  (kristendom, judendom) sammankomst för gemensam andakt under fastlagda former för att tillsammans tillbe och lovsjunga Gud

guidning (n, ut)
guidning
  det att guida
omvisning, rundvisning
  rundvisning, visning (av utställning, sevärdhet, stad) med vägvisare (guide)

guinean (n, ut)
guineansk
  person från Guinea eller med guineansk härkomst

gul /ˈgʉ̟ːl/ (adj)
gul
  (färger) som har färgen gult; som har samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; som har en färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; som har en färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret

gul nunneört (n)
gul lærkespore

gul skunkkalla (n)
gul kæmpekalla
  en växtart (Lysichiton americanus) i växtfamiljen kallaväxter (Araceae); individ av arten gul skunkkalla

gulasch (n, ut)
gullasch
  en starkt kryddad (ungersk) köttsoppa eller köttstuvning

guld /ɡɵld/ (n, neut)
guld
  grundämne, med atomummer 79 och symbolen Au, som är en gulaktig, synnerligen inert metall

guldfisk (n, ut)
guldfisk
  (fiskar) Carassius auratus, fiskart av familjen rudor; individ av arten guldfisk

guldgruva (n, ut)
guldmine
  gruva där man bryter guld

guldgrävare (n, ut)
guldgraver
  person som letar efter guld genom att gräva eller vaska

guldhamster (n, ut)
guldhamstere
  en art (Mesocricetus auratus) inom däggdjursfamiljen hamsterartade gnagare (Cricetidae); individ av arten guldhamster

guldmedalj (n, ut)
guldmedalje
  pris i form av en guldfärgad medalj som utdelas till den som kommer etta i en tävling

guldmynt (n, neut)
guldmønt

guldplätera (v)
guldplettere
  plätera med guld

guldplätering (n, ut)
guldplettering
  överdragning med ett tunt skikt av (plätering med) guld

guldschakal (n, ut)
guldsjakal
  en djurart (Canis aureus) inom familjen hunddjur (Canidae); exemplar av denna art

guldsmed (n, ut)
guldsmed
  person som smider guld

guldtrast (n, ut)
gulddrossel

gulhämpling (n, ut)
gulirisk

gulkremla (n, ut)
birke-skørhat
  en svampart (Russula claroflava), i släktet kremlor (Russula); exemplar av denna art

gullranka (n, ut)
guldranke
  en växtart (Epipremnum aureum) i familjen kallaväxter (Araceae); exemplar av denna växt

gullregn (n, neut)
guldregn
  växt (buske, träd) av släktet Laburnum

gulsporre (n, ut)
almindelig torskemund

gult kort (n, neut)
gult kort
  (handboll) kort (med gul färg) som betyder att efter två gula kort resulterar alla gula kort i en utvisning

gummikula (n, ut)
gummikugle
  (vapen) projektil av gummi (snarare än metall) gjord för att inte döda den som beskjuts

gummiparagraf (n, ut)
gummiparagraf
  lagtext som kan tolkas godtyckligt

gummistövel (n, ut)
gummistøvle

gunghäst /ˈɡɵŋhæst/ (n, ut)
gyngehest

gurka (n, ut)
agurk
  (växter) en art i familjen gurkväxter; exemplar av denna art
guiro
  slagverksinstrument på vilket man drar den tillhörande pinnen över en räfflad yta för att åstadkomma ljud

gurkmeja (n, ut)
gurkemeje
  smaklöst gult pulver som används som krydda för att ge maträtter en gulaktig färg, ofta inom indisk matlagning

guyanansk (adj)
guyansk

gyckel (n, neut)
gøgl

gyckla (v)
gøgle
  roa eller underhålla

gydja (n, ut)
gydje
  (asatro) hednisk prästinna

gylf (n, ut)
gylp

gyllene (adj)
gylden
  som är av guld
  som är guldfärgad eller har guldliknande färg
  som är mycket lämpligt
  som kännetecknas av blomstring, framgång o.dyl.

gymnasium (n, neut)
gymnasium
  med yrkesskolan en av två valbara skolformer för ungdomar cirka 16–19 år med inriktning på universitetsförberedande nivå (till skillnad från yrkesskola som är inriktad på yrkesförberedande utbildning)

gynekolog (n, ut)
gynækolog
  (medicin) läkare med specialistkompetens som rör kvinnors underlivssjukdomar och graviditetsrelaterade besvär

gynekologi (n, ut)
gynækologi

gynekologisk (adj)
gynækologisk
  som rör gynekologi

gyttja /ˈjʏ̀tja/ (n, ut)
mudder

gädda (n, ut)
gedde
  en art (Esox lucius) inom fiskfamiljen gäddor (Esoxidae); individ av arten gädda

gäl /gɛːl/ /jɛːl/ (n, ut)
gælle
  person som tillhör någon av de gäliska folkgrupperna från Irland eller Skottland, ofta om en gälisktalande skotte

gälisk (adj)
gælisk

gäliska (n, ut)
skotsk gælisk
  (språk) skotsk gäliska

gängkriminalitet (n, ut)
bandekriminalitet
  kriminalitet utövad av gäng

gängse /ˈjɛŋsɛ/ (adj)
gængs
  allmän, vedertagen; allmänt rådande

gärdsmyg (n, ut)
gærdesmutte
  en art (Troglodytes troglodytes) inom fågelfamiljen gärdsmygar (Troglodytidae); individ av arten gärdsmyg

gärna /ˈjɛːɳa/ (adv)
gerne
  med nöje; anger att individen vill göra något

gäspa (v)
gabe
  (fysiologi) (om djur) öppna munnen fullständigt och andas in (vanligtvis på grund av trötthet)

gässling (n, ut)
gæsling

gäst (n, ut)
gæst
  person på besök, speciellt då personen blivit inbjuden

gästabud (n, neut)
gæstebud
  fest med många inbjudna

gästfri (adj)
gæstfri, gæstmild
  gästvänlig, inbjudande, välkomnande

gästfrihet (n, ut)
gæstfrihed
  beredvillighet att ta emot gäster, egenskapen att vara gästfri

gästvänlig (adj)
gæstfri, gæstmild
  som tycker om att ha gäster

gäta (v)
gæte
  (ålderdomligt, dialektalt) sköta (vårda, upprätthålla), passa (iaktta, observera; förvara), vakta (bevaka, ge akt på, akta)

gå /ɡoː/ (v)
gå
  (transport) förflytta sig (framåt eller bort från något); avlägsna sig

gå bananas (phraseologicalUnit)
gå bananas
  (vardagligt) bli oregerlig (på olika sätt): bli mycket entusiastisk; bli galen; löpa amok; bli arg; gå till överdrift

gå i baklås (v)
gå i baglås
  (idiomatiskt) på grund av ett fel inte kunna låsas upp eller öppnas (vanligen om någon därmed blivit inlåst i ett rum)

gå i sömnen (v)
gå i søvne
  gå och sova samtidigt, ägna sig åt sömngång

gå på toaletten (v)
gå på toilettet
  tillfälligt vistas på en toalett i syfte att rengöra sig och/eller naturligt göra sig av med urin/avföring

gå upp (v)
stå op
  stiga ur sängen efter att ha sovit

gå upp i rök (v)
gå op i røg
  (idiomatiskt) försvinna utan att lämna några synliga spår

gång (n, ut)
gang, gangart
  det att gå, d.v.s. det att medelst periodiska benrörelser förflytta sig över en yta utan att springa
  sätt att gå, gångstil, gångart
gang
  tom och oftast smal yta (normalt inom en byggnad) avsedd för att möjliggöra passage förbi något hinder, som exempelvis hyllrader (i ett bibliotek eller en bokhandel) eller sittplatser (vanligast på en teater eller ombord på färdmedel som bussar eller tåg- och spårvagnar)
  enskilt tillfälle då något händer

gång på gång (adv)
gang på gang, igen og igen
  mycket ofta, vid upprepade tillfällen

gångbar (adj)
gangbar
  som är i allmänt bruk; användbar i praktiken

gångbro (n, ut)
gangbro, fodgængerbro
  bro för fotgängare (med gångbana)

gånggrift (n, ut)
jættestue
  sorts megalitgrav som består av stora stenblock vilka är ställda så att de bildar en gravkammare och en tvärställd gång som leder fram till kammaren

gångjärn (n, neut)
hængsel
  beslag som används för att förbinda två objekt där det ena skall kunna rotera i förhållande till det andra

gås /go:s/ (n, ut)
gås
  fågel från släktena Anser eller Branta i familjen andfåglar

gåshud (n, ut)
gåsehud

gåskarl /ˈgòːsˌkɑːr/ (n, ut)
gase

gåta (n, ut)
gåde

gåva (n, ut)
gave
  något som en person eller institution ger till en annan person eller institution, ofta för att visa uppskattning eller uppmuntran

gödsel /ˈjœ̀sel/ /ˈjœ̀tsel/ (n, ut)
gødning

gödselstack (n, ut)
mødding
  (jordbruk) hög med spillning, vanligen från tamboskap, som används till gödsling av åkrar

göjemånad (n, ut)
blidemåned
  (ålderdomligt) februari

gök (n, ut)
gøg, kukker
  en art (Cuculus canorus) inom fågelfamiljen gökar (Cuculidae); individ av arten gök
gøg
  individ av någon av arterna inom familjen gökar

göktyta (n, ut)
vendehals

gökärt (n, ut)
kratfladbælg
  en växtart (Lathyrus linifolius) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna art

gömma (v)
gemme, skjule
  göra så att något inte längre syns
gemme
  (reflexivt) placera sig själv så att man inte längre syns

gömställe (n, neut)
husly
  plats att gömma sig eller föremål på; hemligt ställe

göra /ˈgœːrˌa/ /ˈjœːˌra/ (v)
gøre, lave
  tillverka
  utföra en aktivitet som den angivna personen associeras med, eller på ett sätt som den associeras med

göra en höna av en fjäder (v)
gøre en myg til en elefant
  (idiomatiskt) beskriva något obetydligt som viktigt

gös (n, ut)
sandart
  en art (Sander lucioperca) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten gös

ha /hɑː/ (v)
have
  vara i besittning av, äga eller inneha (något konkret eller abstrakt)
  (temporalt hjälpverb) används tillsammans med supinumformen för att bilda perfekt och pluskvamperfekt

ha en bulle i ugnen (v)
have brød i ovnen, have en kage i ovnen
  (vardagligt, idiomatiskt) vara gravid

hachis (n, ut)
hachis
  (mat) hackat kött i sås, ragu

hacka (n, ut)
hakke
  redskap som används inom jordbruket för att luckra upp jorden och ta bort ogräs

hackordning (n, ut)
hakkeorden
  rangordning av djur som lever i flock, ursprungligen om höns; används också humoristiskt om mänskliga beteenden

hackspett (n, ut)
spætte
  någon av de fågelarter i familjen hackspettar (Picidae); individ av dessa arter

hadeikum (n, ut)
Hadal
  (geologi) den äldsta eonen som varade i 537 miljoner år, med början för 4 567 miljoner år sedan, vid jordens tillblivelse, fram till för 4 030 miljoner år sedan

hadron (n, ut)
hadron

hafnium (n, neut)
hafnium

hage (n, ut)
kravlegård
  avgränsat lekområde för småbarn

hagel /hɑːgel/ (n, neut)
hagl
  (meteorologi) nederbörd bestående av små ispartiklar, så kallade hagelkorn

hagelgevär (n, neut)
haglgevær
  (vardagligt) gevär främst avsett att avfyra en svärm av flera underkalibriga metallhagel

hagtorn (n, ut)
hvidtjørn
  individ inom släktet (Crataegus) i familjen rosväxter

haiku (n, ut)
haiku
  (poesi) japansk dikt med tre rader

haitier (n, ut)
haitianer

haj (n, ut)
haj
  broskfisk av någon art inom överordningen hajar (Selachimorpha)

haka (n, ut)
hage
  (anatomi) yttersta delen av käken; delen av ansiktet som befinner sig under munnen

haklapp (n, ut)
hagesmæk
  skyddande stycke av tyg eller plast som fästs runt halsen på småbarn som äter

hakskägg (n, neut)
hageskæg
  (anatomi) skägg som växer från hakpartiet (antingen som del av ett större skägg eller som en persons enda skäggodling)

hal /'hɑːl/ (adj)
glat
  som man lätt kan halka på; som har liten friktion

halleluja (interjection)
halleluja
  kristet och judiskt glädjeutrop; utrop i psalmer och liturgiska sånger som uppmanar till att prisa Gud

hallick (n, ut)
alfons, ruffer, soutenør

hallon /ˈhàlɔn/ (n, neut)
almindelig hindbær, hindbær
  (växter) Rubus idaeus; art inom familjen Rosväxter
hindbær, bringebær
  (frukter) frukt av arten ovan (botaniskt en hel hop av stenfrukter)

hallonsylt (n, ut)
hindbærsyltetøj
  sylt som smakar /och (delvis) är gjord på/ hallon

halm (n, ut)
halm
  mängd strån av mogna sädesväxter

hals (n, ut)
hals
  kroppsdel mellan huvudet och kroppen hos många djur
  luftrörets översta del
  den övre, smalare delen på en flaska; allmänt en förträngning som verkar som en begränsning i en process eller i ett flöde
  den del av (vissa) stränginstrument på vilken greppbrädan sitter

halsband (n, neut)
halskæde

halsduk (n, ut)
halstørklæde

halshugga (v)
halshugge
  hugga huvudet av

halsmandel (n, ut)
mandel
  (anatomi) organ av lymfatisk vävnad mellan gombågarna i höjd med tungans rot och i svalget

halsring (n, ut)
halsring
  smycke som bärs kring halsen

halsstarrig (adj)
halsstarrig
  envis, styvsint

halta (v)
halte, humpe
  gå på ett oregelbundet sätt, möjligen beroende på smärta eller skada i ett ben så att den gående undviker att belasta detta

halv (adj)
halv
  till 50 %, bestående av en av två lika stora delar (50 %) av något

halvannan (numeral)
halvanden
  en och en halv

halvdörr (n, ut)
halvdør
  (byggnadsteknik) dörr där övre och undre halvan kan öppnas för sig

halvgud (n, ut)
halvgud
  (mytologi) mindre viktig gud (i synnerhet en som är hälften gud och hälften människa)
  människa som upphöjts till gud (eller behandlas som om de vore en gud); avgudad människa

halvgudinna (n, ut)
halvgudinde
  kvinnligt väsen som är till hälften gudomlig, hälften världslig

halvvägshus (n, neut)
halvvejshus, udslusningshjem
  boende för utslussning från fängelse till frihet

halvår (n, neut)
halvår

halvö (n, ut)
halvø
  (naturgeografi) landområde som till stor del, men inte helt, är omgivet av vatten

hammare (n, ut)
hammer
  ett verktyg som används till att slå med, ofta att slå in spik
  (anatomi) (förekomst av) det första av de tre hörselbenen (malleus), som sätts i vibration av trumhinnan

hammaren och skäran (n)
hammer och segl, hammer og segl

hammarhaj (n, ut)
hammerhaj
  en art (Sphyrna zygaena) inom broskfiskfamiljen hammarhajar (Sphyrnidae); individ av arten hammarhaj

hammel (n, ut)
bede
  kastrerad bagge

hamn (n, ut)
havn
  (sjöfart) plats där båtar eller fartyg kan lägga till och lastas eller lossas

hamnstad (n, ut)
havneby
  stad vid vatten med betydande hamnverksamhet

hamster (n, ut)
hamster
  (däggdjur) ett mindre gnagare som gräver gångar med bon och förrådskammare, populära som husdjur i stora delar av världen

hamsterhjul (n, neut)
hamsterhjul
  roterande hjul i en bur som hamster kan springa i för motion

han (pronoun)
han
  (ålderdomligt, dialektalt, mindre brukligt) som tilltalsord till person av manligt kön till vilken den talande inte vill säga du; dels (ålderdomligt) för att visa hövlighet (ofta till person med högre social status), istället av ni eller titel; dels (folkligt i vissa trakter) till främmande personer; dels (mindre brukligt, vardagligt) till personer av lägre samhällsställning eller till underordnade (ofta med bristande hövlighet); dels (vardagligt) skämtsamt nedlåtande

hand /hand/ (n, ut)
hånd
  (kroppsdelar) den yttersta delen av armen, där fingrarna sitter.
  (kortspel) de kort man håller i handen; (ibland specifikare) ett givet antal kort som ges till varje spelare i en spelomgång i kortspel
  (kortspel) en given spelomgång i kortspel då spelare ges ett givet antal kort

handarbete (n, neut)
håndarbejde
  tillverkning för hand i liten skala, i synnerhet om arbeten i textil som traditionellt utförs av kvinnor: broderi, knyppling, sömnad, stickning, virkning

handbok (n, ut)
håndbog

handboll (n, ut)
håndbold
  en bollsport
  boll som används inom sporten handboll

handbroms (n, ut)
håndbremse
  broms på bil som används när bilen står stilla, inklusive när den lämnas avstängd och obevakad, för att förhindra att den börjar rulla

handduk (n, ut)
håndklæde, viskestykke
  textilvara avsedd att torka bort fukt, särskilt från en persons kropp eller våt disk

handel (n, ut)
handel
  (ekonomi) utbyte av varor, tjänster och kapital, det att köpa och sälja

handelsflagga (n)
koffardiflag
  flagga som används av handelsfartyg

handelsflotta (n, ut)
handelsflåde

handelskammare (n, ut)
handelskammer
  ideell förening som syftar till att främja näringslivet inom en viss region

handflata (n, ut)
håndflade

handfull (n)
håndfuld
  något av en storlek som får plats i en hand eller något i en kvantitet jämförbar med antalet fingrar på en hand; (bildligt) litet antal, några få, liten mängd

handlare (n, ut)
handler
  person som driver viss affär

handled (n, ut)
håndled
  (anatomi) den led som binder samman armen med handen

handlingskraft (n, ut)
handlekraft
  exekutiv förmåga

handplocka (v)
håndplukke
  plocka för hand (i motsats till av en maskin)
  (bildligt) noga välja ut (genom särskild expertis på området)

handrörelse (n, ut)
håndbevægelse
  rörelse med handen

handske (n, ut)
handske
  beklädnad (av skinn) för händer som ursprungligen skapades för att skydda mot kyla

handskfack (n, neut)
handskerum
  liten förvaringsplats i instrumentbrädan framför passagerarsätet

handvapen (n, neut)
håndvåben
  vapen som kan bäras för hand och i regel brukas stående av en enskild person

handväska (n, ut)
håndtaske
  mindre väska med handtag eller axelrem som kan bäras i hand eller hängas över axeln och som traditionellt starkt förknippas med kvinnligt bruk

hanfot (n, ut)
hanefod
  (förbandsteknik, sjöfart) fästanordning med två stroppar som hänger i en fästpunkt

hangarfartyg (n, neut)
hangarskib
  (militärt) militärt fartyg på vilket militära stridsflygplan förvaras och kan starta och landa

hanhund (n, ut)
hanhund
  hund av hankön

hankatt (n, ut)
hankatt

hankön (n, neut)
hankøn
  manligt kön

hanrej (n, ut)
hanrej
  gift man vars partner bedrar honom

hans (pronoun)
hans

hanseat (n, ut)
hanseat
  medlem av Hansan eller invånare i en hansestad

hanseatisk (adj)
hanseatisk
  som rör den medeltida Hansan eller dess invånare hanseater

hansestad (n, ut)
hansestad
  stad som tillhörde Hansan

hantel (n, ut)
håndvægt
  två tyngder med stång emellan för träning av armmusklerna

hantera (v)
håndtere

hantering (n, ut)
håndtering
  det att hantera

hantverk (n, neut)
håndværk

hantverkare (n, ut)
håndværker

hare (n, ut)
hare
  individ av någon art från släktet harar (Lepus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

harg (n)
hørg
  (arkeologi, asatro) hedniskt offeraltare eller offersten

harkrank (n, ut)
stankelben
  långbent, myggliknande insekt av överfamiljen harkrankar (Tipuloidea) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa insekter

harlekinad (n, ut)
harlekinade
  (teater) komedi där hjälten är narren Harlekin (harlekin)

harmonisera (v)
harmonisere
  sätta ackord till en melodi

harpa (n, ut)
harpe
  ett slags stränginstrument

harpist (n, ut)
harpenist, harpenistinde
  person som spelar harpa

harpun (n, ut)
harpun

harpunera (v)
harpunere
  beskjuta med harpun

harr (n, ut)
stalling
  en fiskart (Thymallus thymallus) inom familjen laxfiskar; individ av arten harr

harris (n, neut)
gyvel
  en växtart (Cytisus scoparius) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna art

hart när (adv)
hartad

harts (n)
harpiks
  samlingsnamn för en mängd olika halvfasta eller hårda organiska ämnen, både naturligen förekommande och syntetiska

harv (n, ut)
harve
  jordbruksredskap som används för olika former av markbearbetning på gräsbeväxt mark och på öppen jord

hassel (n, ut)
hassel

hasselmus (n, ut)
hasselmus
  en art (Muscardinus avellanarius) inom däggdjursfamiljen sovmöss (Gliridae); individ av arten hasselmus

hasselnöt (n, ut)
hasselnød

hassium (n, neut)
hassium

hastighet (n, ut)
hastighed
  (fysik) vektoriell storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid; fart med riktning

hastighetsbegränsning (n, ut)
hastighedsbegrænsning

hat /'hɑːt/ (n, neut)
had

hata (v)
hade
  (transitivt) tycka mycket illa om; må dåligt vid någons närvaro; det att känna hat

hatt /'hat/ (n, ut)
hat
  huvudbonad med kulle och brätte, vanligtvis tämligen styv (till skillnad från de mjukare mössorna)
  (mykologi) överdelen av fruktkroppen av en svamp, innhållande sporer

hattask (n, ut)
hatteæske

hatthylla (n, ut)
hattehylde

hattrick /ˈhætɹɪk/ (n, neut)
hattrick
  (sport) det att en spelare gör tre mål i en och samma match, särskilt under en och samma halvlek

hav (n, neut)
hav
  sammanhängande vattenområde som avskiljer kontinenter

havre (n, ut)
havre

havregryn (n, neut)
havregryn
  flingor av havre

havregrynsgröt (n, ut)
havregrød
  gröt bestående av havregryn, vatten och salt

havsbottenspridning (n, ut)
oceanbundsspredning
  (geologi) spridning (hur de glider isär) av kontinentalplattor på havsbotten

havskatt (n, ut)
havkat

havsleguan (n, ut)
havleguan
  en art (Amblyrhynchus cristatus) inom reptilfamiljen leguaner (Iguanidae); individ av arten havsleguan

havsnejonöga (n, neut)
havlampret
  art (Petromyzon marinus) inom ordningen nejonögon; individ av denna art

havssula (n, ut)
sule

havstrut (n, ut)
svartbag

havsvatten (n, neut)
havvand

havsöra (n, neut)
abalone, søøre, øresnegl
  någon av de snäckarter som ingår i familjen havsöron (Haliotidae) och dess enda släkte Haliotis; individ av dessa arter

havsörn (n, ut)
havørn

hawaiiska (n, ut)
hawaiiansk
  (språk) ett polynesiskt språk som har officiell status i Hawaii bredvid engelskan

hebreisk (adj)
hebraisk, hebræisk
  som rör det hebreiska språket eller hebréerna

hebreiska (n, ut)
hebraisk

hebré (n, ut)
hebræer
  medlem eller ättling av ett semitiskt folk som hävdar sin härkomst från gamla testamentets Abraham, Isak och Jakob

hed (n, ut)
hede
  (naturgeografi) platt öppet trädlöst landskap av viss typ (mer eller mindre specifik beroende på sammanhang men exkluderande bland annat mossar) eller område bestående av sådant landskap

hedendom (n, ut)
hedenskab
  med en västerländsk, abrahamtitisk utgångspunkt, den religion som existerade före den monoteistiska (kristna) lärans ankomst

heder (n, ut)
hæder

hederlighet (n, ut)
hæderlighed
  det att vara hederlig

hednisk (adj)
hedensk
  som har sitt ursprung i eller rör hedendom och hedningar

hedonism (n, ut)
hedonisme
  filosofisk tankeskola som har njutning som högsta prioritet; även allmänt om livsstil som anses vara särskilt njutningslysten

hegemoni (n, ut)
hegemoni
  bestämmande eller inflytande, i synnerhet mellan politiska, kulturella, nationella eller språkliga grupper

hegemonisk (adj)
hegemonisk
  med drag av hegemoni; maktfullkomlig

heila (v)
heile
  göra nazisthälsning, siegheila, ropa "Sieg heil" eller "heil Hitler"

hej /ˈhɛjː/ (interjection)
hej, dav
  verbal, ledig (och mycket vanlig) hälsningsfras (vid sammanträffande eller telefonkontakt)

hej då (interjection)
farvel

hektar (n)
hektar

helg (n, ut)
helg
  en eller flera sammanhängande dagar som kännetecknas av att många yrkesgrupper arbetar mindre än vanligt; alla lör- och söndagar samt vissa andra speciella dagar under året

helgerån (n, neut)
helligbrøde, sakrilegium
  (religion) stöld av kyrkans tillhörigheter; handling till skada för det som anses heligt

helgon (n, neut)
helgen, helgeninde

helhet (n, ut)
helhed
  något som betraktas i hela sin omfattning
  något som är helt, något som inte är delat, något som är odelbart

helig (adj)
hellig
  av religiös betydelse, vördad, respekterad, tabu

helikopter (n, ut)
helikopter
  (transport) luftfarkost som lyfts och drivs framåt av en eller flera rotorer, propellrar

heliosfär (n, ut)
heliosfære
  del av rymden där solvind råder; lite större än solsystemet, avgränsas av heliopaus

helium (n, neut)
helium

helskägg (n, neut)
fuldskæg
  skägg som täcker hela ansiktet från tinning till tinning

heltal (n, neut)
heltal, helt tal
  (matematik) tal som anger ett antal utan decimal(er), till skillnad från exempelvis bråktal/rationella tal; mängden av alla heltal betecknas ℤ eller Z och är lika med {0,±1,±2,...}

helvete (n, neut)
helvede
  biblisk plats dit de ej lämpade för himlen kommer efter döden och där djävulen tros härska, även bildligt (då även i obestämd form och plural)

hem (n, neut)
hjem
  hus eller lägenhet där en familj bor i såväl abstrakt som konkret mening
  institution för boende med viss service eller vård (t.ex. för äldre, yngre, sjuka e.d.)

hembiträde (n, neut)
husassistent
  person (vanligtvis använt om kvinna eller flicka) anställd att i sin arbetsgivares hushåll mot betalning utföra hushålls- och vardagssysslor

hemfrid (n, ut)
husfred
  (juridik) lagstadgat skydd som i regel omfattar en bostad (och tillhörande tomt eller trädgård om sådan finns) och ger den eller de som äger eller hyr bostaden rätt till privat område och ostördhet

hemfridsbrott (n, neut)
husfredskrænkelse
  (brottslighet, juridik) brott mot hemfrid; (olaga) intrång i hemfridszon eller annat sätt att utan en boendes tillåtelse vistas i den boendes bostad (som normalt är hemfridsskyddad), exempelvis det att passera genom tomten, uppträda på ett otillbörligt sätt och/eller stanna kvar i tomten eller bostaden (trots en tillsägelse från den boende att snarast lämna den)

hemgjord (adj)
hjemmelavet

hemland (n, neut)
hjemland
  land där man är uppvuxen eller känner sig hemma

hemlig (adj)
hemmelig
  (om information) som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas; som hälls dold

hemlighet (n, ut)
hemmelighed
  information som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas

hemlighetsmakeri (n, neut)
hemmelighedskræmmeri
  hemlighållande i alltför hög grad

hemlängtan (n, ut)
hjemve, hjemlængsel

hemlös (adj)
hjemløs
  som saknar bostad

hemlöshet (n, ut)
hjemløshed
  det att en människa lever utan fast bostad (och t.ex. sover utomhus, på gatan, eller i offentliga lokaler) i ett samhälle där detta inte är normen (utan snarare ett tecken på misär)

hemma (adv)
hjemme
  där man själv eller någon annan bor (i någons hem, hemland eller hemort)

hemmakontor (n, neut)
hjemmekontor
  arbetsrum hemma som används som kontor

hemofili (n, ut)
blødersyge
  (sjukdomar) genetiskt betingad nedsatt förmåga att koagulera blod

hemofobi (n, ut)
hæmofobi
  (irrationell) rädsla för blod

hemsida (n, ut)
hjemmeside
  (data) webbplats

hen (pronoun)
høn
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en godtycklig person vars kön är obekant eller irrelevant i sammanhanget, när båda könen avses

hendekagon (n)
hendekagon, undekagon
  undekagon, polygon med elva hörn

henne (pronoun)
hende

henoteism (n, ut)
henoteisme
  (religion) gudsuppfattning som betonar en guds hegemoni, men som för den skull inte förnekar andra gudars existens

hepatit (n, ut)
hepatitis
  (medicin) inflammation i levern

heptagon (n, ut)
heptagon

heraldik (n, ut)
heraldik
  vetenskapen om adelsvapen

herde (n, ut)
hyrde
  person som vakar och ser efter människor liksom en herde sin boskap

hermafroditism (n, ut)
hermafroditisme
  det att vara tvåkönad

hermelin (n, ut)
lækat, hermelin
  en art (Mustela erminea) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten hermelin

heroin (n, neut)
heroin
  (narkotika) sorts narkotikum besläktat med morfin

herpetologi (n, ut)
herpetologi
  (biologi) vetenskapen om klasserna groddjur och kräldjur

herre (n, ut)
gentleman, hr.
  (manlig) härskare; överordnad person (man); person (man) som en slav lyder under

herregunst (n, ut)
herregunst
  ynnest och välvilja från överordnad person (som exempelvis härskare, husbonde, eller förnämare person)

hertig (n, ut)
hertug
  adlig titel

hertigdöme (n, neut)
hertugdømme
  landområde med en hertig som överhuvud

hertiginna (n, ut)
hertuginde
  adlig titel, gemål åt en hertig

hertz (n, ut)
hertz
  (fysik) härledd SI-enhet med beteckningen Hz för frekvens, definierad som en (regelbundet förekommande) händelse (exempelvis svängning) per sekund

heta (v)
hedde
  ha som namn; ha namnet

hetero (n, neut)
heteroseksuel
  (vardagligt) heterosexuell person

heteronormativ (adj)
heteronormativ
  som utgår från att heterosexualitet är norm i samhället

heteronormativitet (n)
heteronormativitet
  tillstånd i ett samhälle där heterosexualitet är norm för människors sexualitet och där förväntningarna i samhället är utformade utifrån detta antagande

heterosexuell (adj)
heteroseksuel
  som känner sexuell attraktion endast till personer av motsatt kön, d.v.s. tillhör har vanligaste sexuella läggningen hos tvåkönade arter

hetman (n, ut)
hetman
  (historia) kosackhövding; överbefälhavare i de polska, litauiska och kosackiska militära styrkorna under det polsk-litauiska samväldet

hets (n, ut)
hetz
  jäkt, jäktande, brådska

hetsa (v)
hetze
  /på ett omoraliskt sätt/ intensivt uppmana eller egga någon att göra något /dumt/

hetta (n, ut)
hede
  stark uppvärmning, hög temperatur

hexagon (n, ut)
sekskant, heksagon, hexagon

hierarki (n, ut)
hierarki

hierarkisk (adj)
hierarkisk
  som har en bestämd rangordning, som kännetecknas av hierarki

himlakropp (n, ut)
himmellegeme

himmel (n, ut)
himmel
  (meteorologi, astronomi) det vi ser när vi tittar uppåt utomhus, och det är klart väder
  (religion) paradis

himmelrike (n, neut)
himmerige
  (religion) tilltänkt rike uppe i himlen dit människor kommer efter döden

himmelsflykt (n, ut)
himmelflugt

himmelsskriande (adj)
himmelråbende
  så hemskt, att det ropar på hämnd från himmelen

hind (n, ut)
hind
  fullväxt hona av hjortdjur

hindi (n, ut)
hindi
  ett indoariskt språk som huvudsakligen talas i Indien

hindra (v)
hindre
  (transitivt) göra det omöjligt eller mycket svårt för någon eller något att ske, göras eller göra

hinduism (n, ut)
hinduisme
  religion, filosofi och kultur, dominerande i Indien, kännetecknas av tro på återfödelse och flera gudar eller en gud, ofta personifierade i många mänskliga former eller som genomtränger allt (polyteism, monoteism, panteism)

hindutempel (n, neut)
hindutempel
  tempel i vilket hinduism utövas

hingst (n, ut)
hingst
  en häst av hankön

hink /hɪŋːk/ (n, ut)
spand

hinna (n, ut)
hinde
  tunt lager av något (oftast men inte enbart om vissa tunna kroppsvävnader, alternativt ett lager liggande på ytan av något)

hippie (n, ut)
flipper, hippie
  (anglicism) ungdom (särskilt i USA på 1960-talet) som bl.a. genom slitna kläder och ovårdat yttre protesterar mot samhällets konventionella värderingar

hippolog (n, ut)
hestekender, hippolog
  person som sysslar med hippologi

hirs (n, ut)
hirse

hiss (n)
elevator
  anordning för att lyfta (hissa) och sänka (fira) personer eller föremål mellan våningar i en byggnad eller gruva

hissförare (n, ut)
elevatorfører
  (yrken) förare av hiss, piccolo

histologi (n, ut)
histologi
  läran om biologisk vävnad

historia (n, ut)
historie
  (historia) skolämne som behandlar historievetenskap
  samlat för allt som hänt en person, organisation, föremål eller annan enhet, eller om det inte anges, det som hänt i världen
  berättelse

historicism (n, ut)
historicisme
  (arkitektur) återgång till stilelement från tidigare epoker

historievetenskap (n, ut)
historievidenskab
  vetenskap som studerar vad som hänt förut

historiker (n, ut)
historiker
  forskare inom historia

historisk (adj)
historisk
  som hör till historien

hit (adv)
hid, herhen
  (riktning) till den plats eller åt det håll där den talande befinner sig; även med syftning på en plats där något omtalat befinner sig

hitta /ˈhɪtˌa/ (v)
finde
  (kunna) lokalisera, bestämma positionen för något eller vägen till något
finde, hitte
  upptäcka

hittebarn (n, neut)
hittebarn
  upphittad bebis, som övergivits av sina föräldrar

hittegods (n, neut)
hittegods
  förlorat gods som någon annan har hittat

hjord (n, ut)
hjord, flok

hjort (n, ut)
hjort
  (däggdjur) typ av högbent hovdjur med greniga horn; individ inom däggdjursfamiljen hjortdjur; särskilt om kronhjort och dovhjort

hjorthornssalt (n, neut)
hjortetaksalt, hjortetakssalt

hjortron (n, neut)
multebær

hjul /jʉːl/ (n, neut)
hjul
  rund skiva, ofta med syfte att rotera

hjulhacka (n, ut)
hjulhakke
  hacka med hjul

hjullastare (n, ut)
gummiged, gummihjulslæsser

hjulning (n, ut)
vejrmølle
  kroppsutövning där en person roterar sidledes till handstående och fortsätter rotationen vidare till stående

hjälm (n, ut)
hjelm
  (skyddsplagg, huvudbonader) hård, stöttålig och tätt påsittande huvudbonad som skyddar hjärnan mot slag; används exempelvis vid cykling, byggnadsarbete och vissa idrotter

hjälp /jɛlp/ (n, ut)
hjælp
  det att hjälpa; bistånd, handräckning, medverkan

hjälpa /ˈjɛ̀lpa/ (v)
hjælpe
  utföra en handling med syfte att underlätta något för någon annan

hjälpas åt (v)
hjælpes ad
  (deponens, reciprokt) tillsammans ge hjälp, hjälpa som kollektiv

hjälpverb (n, neut)
hjælpeudsagnsord, hjælpeverbum

hjälte (n, ut)
helt
  persom som utmärker sig genom mod och tapperhet och därmed blir förknippad med viljestyrka och handlingskraft; ofta om person som är berömd för dito bragder och som med ära bestått hårda och farliga prov
  (litteratur) manlig huvudkaraktär i ett litterärt verk

hjältinna (n, ut)
heltinde

hjärna (n, ut)
hjerne
  (anatomi) det organ, beläget i skallen med vilket levande varelser tänker och kontrollerar kroppen
  (överfört) den som tänker och planerar

hjärnfrys (n)
hjernefrys
  känslan av obehaglig kyla i huvudet som ett resultat av förtäring av kall mat eller dryck t.ex. glass

hjärnhinneinflammation (n, ut)
meningitis, hjernehindebetændelse
  (sjukdomar) inflammation i hjärnhinnor och cerebrospinalvätskan som omger hjärna och ryggmärg

hjärninflammation (n, ut)
encefalitis, hjernebetændelse
  (sjukdomar) inflammation i hjärnan ofta orsakad av ett virus

hjärnskakning (n, ut)
hjernerystelse
  (medicin) hjärnskada som orsakas av kraftig stöt mot huvudet

hjärntvätt (n, ut)
hjernevask
  (sociologi) handling som syftar till att förändra en människas personlighet och beteende; manipulation som framkallar en alternation hos någon

hjärta /ˈjæˌʈːa/ (n, neut)
hjerte
  (fysiologi, anatomi) det organ (cor) som pumpar runt blodet i kroppen (se cirkulationssystemet)

hjärter (n, ut)
hjerter

hjärterdam (n, ut)
hjerter dame
  (kortspel) spelkort av sviten hjärter

hjärtstartare (n, ut)
hjertestarter
  (medicin) apparat som används för att ge elstötar (defibrillering), för få hjärtat att börja slå igen på en person som drabbats av hjärtstillestånd (till exempel ventrikelflimmer eller ventrikeltakykardi)

hjässa (n, ut)
isse
  (anatomi) toppen på skallen

hobby (n, ut)
hobby
  verksamhet som man tycker om att regelbundet ägna sig åt på fritiden

hockeyfrilla /ˈhɔ̀kɪˌfrɪla/ /ˈhɔ̀kʏˌfrɪla/ (n, ut)
bundesligagarn, bundesligahår, svenskerhår

holmgång (n, ut)
holmgang
  organiserad reglerad form av tvekamp där segraren tilldelas rätten i en rättsprocess, utkämpad inom ett mindre avgränsat område (“en holme”) där de stridande ska puckla (“gå gång”) på varann tills den ene backar ur arenan eller ger upp (dödad motståndare kunde ge mansbot)

holmium (n, neut)
holmium

homeopat (n, ut)
homøopat
  person som utövar homeopati

homeopatisk (adj)
homøopatisk
  som rör eller avser homeopati

homiletik (n, ut)
homiletik
  (läran om) predikokonst

homofobi (n, ut)
homofobi

homofon (n, ut)
homofon
  (lingvistik) ord som uttalas (men inte stavas) likadant som ett annat

homosexualitet (n, ut)
homoseksualitet
  sexuell läggning där personer attraheras sexuellt till andra personer av det kön som de själva tillhör

homosexuell (adj)
homoseksuel
  sexuellt attraherad enbart av personer av samma kön

homoäktenskap (n, neut)
homoægteskab

hon (pronoun)
hun
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har feminint genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ femininum

honduran (n, ut)
honduraner
  person från Honduras eller med honduransk härkomst

honduransk (adj)
honduransk
  som rör Honduras eller dess invånare

honnör (n, ut)
honnør
  militär hälsning

honom (pronoun)
ham

honung (n, ut)
honning

honungsgrävling (n, ut)
honninggrævling
  (däggdjur) en däggdjursart (Mellivora capensis) inom familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

honungsmelon (n, ut)
honningmelon
  (frukter) melon (Cucumis melo) med smak som påminner om honung

honungsskivling (n, ut)
ægte honningsvamp
  en svampart (Armillaria mellea), i släktet honungsskivlingar (Armillaria); exemplar av denna art

hopp /ˈhɔpː/ (n, neut)
hop, spring
  förflyttning under vilken kroppen lämnar underlaget för ett ögonblick; (överfört) lämna lucka i handlingen (tiden) i en bok, framställning eller liknande
håb
  tro på förbättring

hoppa /ˈhɔˌpːa/ (v)
springe, hoppe
  utföra ett hopp

hoppas /ˈhɔˌpːasː/ (v)
håbe
  (deponens) vilja att något ska ske; särskilt om faktorer man svårligen (eller inte alls) kan råda över, fast där man (nästan) tror att det kan bli sant

hoppfull (adj)
håbefuld
  full av hopp; som har hopp; som tror på förbättring

hopplös (adj)
håbløs

hopplöshet (n, ut)
håbløshed

hopprep (n, neut)
sjippetov

hor /huːr/ (n, neut)
hor
  (ålderdomligt) (tidigare straffbart) sexuellt umgänge utom äktenskap; begå hor

horisont (n, ut)
horisont
  linje i blickfältet där markytan och himlen möts
  så långt fram (i tiden) som man har kännedom om och kan överblicka; gränslinjen för var ens kunskaper slutar

horn /huːrn/ (n, neut)
horn
  utväxt av keratin på vissa djurs huvuden
  ett bleckblåsinstrument
  keratin, det material som till exempel horn [2] och naglar är gjorda av

hornhinna (n, ut)
hornhinde
  (anatomi) (exemplar av) den glasklara hinna (kornea) som utgör ögonglobens främre begränsning, som ligger framför pupillen och regnbågshinnan (iris), och som bakåt övergår i senhinnan (sklera)

hornuggla (n, ut)
skovhornugle

hortikultur (n, ut)
hortikultur
  konsten eller läran om trädgårdsodling

hospodar (n, ut)
hospodar
  furstetitel i Moldau och Valakiet (Rumänien) under osmanska väldet

hosta /ˈhʊsˌta/ (n, ut)
hoste
  (medicin) anfall av hostningar

hosta /ˈhɔʊsˌta/ /ˈhʊsˌta/ (v)
hoste
  (medicin) utlösa hostning

hostmedicin (n, ut)
hostesaft
  medel mot hosta

hot (n, neut)
trussel

hota (v)
true
  uttala hot mot någon eller något
  varnande tala om för någon att utsätta denne för obehagligheter (om denne inte utför det man önskar)

hotell (n, neut)
hotel

hotellfrukost (n, ut)
hotelmorgenmad
  frukost(buffe) som (på morgonen) serveras till gästerna på ett hotell

hov (n)
hov
  den hornbeklädda delen av foten hos uddatåiga hovdjur (i synnerhet häst)
  (asatro) byggnad för religiösa ceremonier som t.ex. blot
hof
  högt uppsatt (i synnerhet furstlig eller kunglig) persons bostad och närmaste omgivning; furstlig persons uppvaktning och betjäning

hovgode (n, ut)
hovgode
  (asatro) gode vid ett hov (tempel)

hovman (n, ut)
hofmand

hovmästarsås (n, ut)
rævesovs
  kall sås av olja och senap; vanlig till gravlax

hovskägg (n, neut)
hovskæg
  på hästar extra tjock eller lång hårväxt längst ned på benen ovanför hovarna

hryvnja (n)
hryvnia
  namn på den nationella valuta som används i Ukraina, med valutakod UAH

hubb (n, ut)
hub
  (teknik, transport) nav, centrum (i nätverk av datakablar eller flygrutter)

hud /hʉːd/ (n, ut)
hud

hudfärg (n, ut)
hudfarve
  den färg som någons hud har

hugga (v)
hugge
  sticka (med kniv)

huggorm (n, ut)
hugorm
  en familj av ormar (Viperidae)
  en art (Vipera berus) av ovan nämnda familj; den enda arten i familjen huggormar som naturligt förekommer i Sverige

huggtand (n, ut)
hugtand
  (anatomi) (lång och vass) tand att hugga med

huliganism (n, ut)
hooliganisme
  beteende som kännetecknar en huligan

huller om buller (adv)
hulter til bulter

humaniora (n, ut)
humaniora, humanvidenskab

humla /ˈhɵ̀mla/ (n, ut)
humlebi, humle
  insekt ur släktet Bombus i ordningen steklar (Hymenoptera) med tjock och kompakt kroppsform och med gadd utan hullingar, vanlig som pollinerare

humle (n)
humle
  en växtart (Humulus lupulus), i familjen hampväxter (Cannabaceae); exemplar av denna art

hummer (n, ut)
hummer
  djur i familjen humrar (Nephropidae), ett tiofotat kräftdjur som oftast är större än de vanliga kräftorna

humor (n, ut)
humor
  förmågan att kunna se och kunna ge uttryck för det roliga i saker och ting
  sättet att se och ge uttryck för det roliga i saker och ting

humoristisk (adj)
humoristisk

humör (n, neut)
humør
  sinnesstämning en person befinner sig i

hund /hɵnd/ (n, ut)
hund
  en underart (Canis lupus familiaris) till arten varg (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av underarten hund

hundbajs (n, neut)
hundelort
  (vardagligt) avföring från hund

hundhalsband (n, neut)
hundehalsbånd
  halsband för hund

hundkoja (n, ut)
hundehus
  litet skjul eller annan enklare, mindre byggnad, avsedd att ge väderskydd åt hund

hundkött (n, neut)
hundekød
  kött av hund

hundmat (n, ut)
hundefoder, hundemad

hundpsykolog (n, ut)
hundepsykolog
  psykolog som behandlar hundar

hundra /ˈhɵnː.(d)ra/ (numeral)
hundrede, hundred
  talet mellan 99 och 101

hundrade (numeral)
hundrede
  ordningstalet som motsvarar grundtalet hundra

hundradel (n, ut)
hundrededel
  andra siffran efter decimaltecknet (vilken anger antal hundradelar)

hundras (n, ut)
hunderace
  ras av hund

hundratals (adv)
hundredvis
  i antal om flera hundra

hundring /ˈhɵ̀ndrɪŋ/ (n, ut)
hund

hundrova (n, ut)
galdebær
  klätterväxt (släktet Bryonia; vanligen avses arten Bryonia alba) med giftiga bär

hundskatt (n, ut)
hundeskat
  (beskattning, husdjur) skatt för rätten att ha en hund

hundsläde (n, ut)
hundeslæde
  färd- eller transportmedel med (vanligtvis) två medar, avsett att föras fram på snö med hjälp av slädhundar

hundvalp (n, ut)
hvalp, hundehvalp
  unge till djuret hund

hundägare (n, ut)
hundeejer
  person som äger en hund

hunger (n, ut)
sult

hungrig /ˈhɵ̀ŋːrɪɡː/ (adj)
sulten

hur /hʉːr/ (adv)
hvordan, hvorledes
  på vilket sätt

hurring (n, ut)
kindhest, lussing, ørefigen, øretæve
  örfil; slag över kinden

huru (adv)
hvordan, hvorledes
  (ålderdomligt) på vilket sätt

hus /hʉːs/ (n)
hus
  byggnad med typiskt utseende som på insidan ofta är uppdelat i mindre rum och som främst är avsett för människor att bo eller arbeta eller vistas i

husbåt (n, ut)
husbåd
  båt som är byggd eller omgjord för att användas som bostad

husdjur /ˈhʉ̀ːsˌjʉːr/ (n, neut)
husdyr

husgeråd (n, neut)
indbo
  geråd och redskap i köket och vid matbordet

hushåll (n, neut)
husholdning

hushållerska (n, ut)
husholderske
  flicka eller kvinna anställda att sköta ett hushåll

hushållsapparat (n, ut)
husholdningsmaskin
  apparat som används i hushållet

husmanskost (n, ut)
husmandskost
  traditionell svensk mat lagad av inhemska, billiga råvaror

husmus (n, ut)
lys husmus, husmus
  en art (Mus musculus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten husmus

husnummer (n, neut)
husnummer
  nummer med vilket enskilda hus i en gata betecknas

hussvala (n, ut)
bysvale

hustrumisshandel (n, ut)
hustrumishandling
  (upprepad) misshandel av hustru eller kvinnlig partner

huva /ˈhʉ̀ːva/ (n, ut)
hætte
  huvudbonad av kupig form som omsluter huvudet, ofta fäst i nacken på klädesplagg

huvud /ˈhʉːˌvɵdː/ (n, neut)
hoved
  (anatomi) den översta kroppsdelen där ögon, öron, näsa och mun återfinns
  (bildligt) översta eller yttersta delen på vissa föremål; huvudliknande föremål

huvud- (affix)
hoved-
  viktigast eller som betyder mest

huvudbok (n, ut)
hovedbog
  (redovisning) huvudsaklig kassabok

huvudduk (n, ut)
tørklæde, hovedtørklæde
  duk som bärs på huvudet

huvudgata (n, ut)
hovedgade
  den största eller viktigaste gatan i en stad eller by

huvudlös (adj)
hovedløs
  som inte har något huvud

huvudorsak (n, ut)
hovedårsag
  huvudsaklig orsak; (förekomst av) den viktigaste orsaken till något

huvudperson (n, ut)
hovedperson

huvudregel (n, ut)
hovedregel

huvudrätt /ˈhʉː.vɵdˌrɛt/ (n, ut)
hovedret
  (mat) den i målet huvudsakliga rätten, som äts efter förrätten och före efterrätten

huvudsats (n, ut)
hovedsætning
  (grammatik) sats som inte utgör en satsdel i en annan, överordnad sats (och som oftast innehåller subjekt och predikat och kan utgöra en egen (grafisk) mening)

huvudskål (n, ut)
hjerneskal, hovedskal
  den del av skallen som omsluter hjärnan

huvudstad (n, ut)
hovedstad
  (kulturgeografi, juridik) tätort i en självständig nation, en delstat, en provins, m.m., med huvudsäte för regeringen eller den lokala styrelsen (och oftast med lagstiftad status som huvudstad)

huvudtvätt (n, ut)
klarvask

huvudvärk (n, ut)
hovedpine
  värk i huvud

huvudvärkstablett (n, ut)
hovedpinepille
  tablett som hjälpar mot huvudvärk

hybridbil (n, ut)
hybridbil
  bil som drivs av två eller flera kraftkällor; typiskt el och bensin

hycklare (n, ut)
hykler

hyckleri (n, neut)
hykleri

hydrologi (n, ut)
hydrologi
  vetenskapen om vatten i naturen och problem i samband därmed (t ex vattnets kretslopp)

hydrologisk (adj)
hydrologisk

hydrolys (n, ut)
hydrolyse
  (kemi) kemisk process under vilken en molekyl klyvs i två delar efter att en vattenmolekyl har adderats

hyena (n, ut)
hyæne
  individ av någon art inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae)

hygien (n, ut)
hygiejne
  (hälsovård) läran om renlighet (hos människor, tamdjur och deras miljö)

hylla (n, ut)
hylde
  plan horisontell yta eller ställning med sådana ytor (monterade direkt på en vägg eller i något slags fristående möbel) som används för förvaring

hylle (n, neut)
bloster
  (botanik) bladkrans, blomkrona; samling av kronblad och foderblad

hymn (n, ut)
hymne
  /högstämd/ lovsång, särskilt om kristen sång

hyper- (affix)
hyper-
  utöver det vanliga

hyperlänk (n, ut)
hyperlink

hypnos (n, ut)
hypnose
  med hypnotism framkallat sömnliknande tillstånd

hypnotisera (v)
hypnotisere

hypnotisör (n, ut)
hypnotisør
  den som hypnotiserar en annan

hypokondri (n, ut)
hypokondri
  svårmod, mjältsjuka; ständiga bekymmer för inbillade faror och sjukdomar

hypotenusa (n, ut)
hypotenuse

hypotes (n, ut)
hypotese
  (filosofi) ett påstående som man misstänker är sant, men som man inte är helt säker på, ty bevis för det saknas

hypotetisk (adj)
hypotetisk
  på antagen sats vilande

hyra (v)
leje, hyre
  (ekonomi, boende) mot betalning inneha nyttjanderätten till något under en viss tid

hyssja (v)
hysse, tysse
  försöka tysta ner någon

hysteri (n)
hysteri
  (psykologi) sjuklig retlighet

hyvel (n, ut)
høvl
  verktyg med ett eller flera utskjutande skärstål som används för att jämna till träytor eller skära bort det yttersta lagret på ett föremål av trä

hyvelbänk (n, ut)
høvlebænk
  (möbler, redskap, träbearbetning) arbetsbord för snickare där trästycken kan spännas fast för att hyvlas

häck (n, ut)
hæk
  (trädgård) en tätt växande rad med buskar eller vissa typer av träd; vanligen för att avgränsa ett område eller markstycke
espalier, spalier
  dubbel rad av soldater (med lyfta svärd)

häckla (n, ut)
hegle
  ett redskap för beredning av lin

häckla (v)
hegle
  bearbeta (lin) genom ett slags kamning för att avskilja blånor

häcklöpare (n, ut)
hækkeløber
  (sport) person som springer häcklöpning

häcksparv (n, ut)
gærdeværling

häftstift (n, neut)
tegnestift
  kort (metall)stift med relativt stor platt disk i ena änden, avsett att användas för att fästa t.ex. papper eller tyg på ett föremål (t.ex. en vägg av trä eller gips eller anslagstavla i kork) genom att stiftet trycks in i föremålet med pappret eller tyget mellan disken och föremålet

häger (n, ut)
hejre
  fågel inom familjen hägrar

hägg (n, ut)
hæg
  ett trädslag (underart) Prunus padus (ssp. padus) i släktet prunusar (som blommar vitt samtidigt med lövsprickningen och anger gränsen mellan vår och försommar); exemplar av detta trädslag

häkte (n, neut)
varetægtsarrest, varetægtsfængsel
  lokal där brottsmisstänkt person hålls frihetsberövad medan förundersökning eller dylikt pågår inför eventuellt åtal

häl /ˈhɛːl/ (n, ut)
hæl
  (anatomi) den bakersta delen av foten på vissa djur, såsom människan

hällregn (n, neut)
skybrud, regnskylle, skylregn, øsregn
  rikligt och istadigt regn

hällristning (n, ut)
helleristning
  (arkeologi, konst) symbol, figur eller avbildning från forntiden som är inhuggen på en berghäll eller ett löst klippblock

hälsa (n, ut)
helse, sundhed, helbred
  ett tillstånd av god hälsa (1)

hälsena (n, ut)
akillessene
  (anatomi) sena som förbinder tvillingvadmuskeln (musculus Gastrocnemius) med hälen, som sitter ovanför hälen på baksidan av foten

hälsning (n, ut)
hilsen
  kort meddelande från en person till annan person utan budskap förutom erkännande av möte (i det typiska muntliga fallet) eller framförande av tecken på vänskap, ofta muntligt och endast bestående av en för hälsningar speciell interjektion såsom hej, då vanligen första gången personerna mötes för dagen, eller via post, fast då vanligen mer sällan

hälsovård (n, ut)
sundhedsvæsen
  vård av hälsan

hämnd (n, ut)
hævn
  gärning som vanligen syftar till att förstöra för någon annan som tidigare förstört för en själv; uppstår vanligen från ett känslomässigt och starkt begär

hämndporr (n, ut)
hævnporno
  naket eller sexuellt laddat material (fotografier eller videosekvenser) som publiceras på internet som hämnd på en tidigare partner eller liknande

hämpling (n, ut)
tornirisk

hända /ˈhɛ̀nda/ (v)
ske
  inträffa, ske vanligen om ofrivilliga skeenden

händelsehorisont (n, ut)
begivenhedshorisont

hänga (v)
hænge
  hållas uppe i lodrätt läge utan kontakt med marken: vara (löst) fastsatt (t.ex. på en vägg eller ett i tak) i en eller flera punkter längst upp på föremålet, så att detta befinner sig i jämviktsläge i ett gravitationsfält

hänga på en skör tråd (v)
hænge i en tynd tråd
  (bildligt, idiomatiskt) vara på gränsen till att upphöra eller inte bli av, med en ytterst liten marginal för att undvika undergång eller upplösning

hängbro (n, ut)
hængebro
  (väg- och vattenbyggnad) bro vars spann bärs av rep som oftast hålls uppe av en eller flera pyloner

hänglås (n, neut)
hængelås
  en löst hängande låsanordning som har en rörlig låsbar bygel vilken kan öppnas med en nyckel eller kod

hängmatta /ˈhɛ̀ŋˌmata/ (n, ut)
hængekøje

hängsle (n, neut)
sele
  anordning med band eller remmar avsedd att hålla uppe byxor, kjol eller underkläder och hindra dem från att falla

hänryckning (n, ut)
henrykkelse
  plötslig, stark och varm känsla, entusiasm, extas, förtjusning, hänförelse, det att ryckas hän, att hänryckas

hänsyn (n, ut)
hensyn
  det att ta något eller någon i beaktande

hänsynsfull (adj)
hensynsfuld
  som visar hänsyn

hänsynslös (adj)
hensynsløs

här /hɛːr/ (adv)
her
  även om tid

här /hæːr/ (n, ut)
hær
  större grupp krigare eller soldater under en härförare

här ligger en hund begraven (v)
her ligger hunden begravet

härad (n, neut)
herred
  förr administrativt delområde av län, särskilt om domsaga för en tingsrätt; numera endast om geografiskt område

härdsmälta (n, ut)
kernenedsmeltning
  nukleär olycka som innebär att den radioaktiva härden i en kärnreaktor blir så varm av sin egenalstrade värme att den smälter

härfågel (n, ut)
hærfugl
  en art (Upupa epops) inom fågelfamiljen härfåglar (Upupidae); individ av arten härfågel

härlig (adj)
herlig, dejlig
  som ger mycket välmående, ofta känslomässigt; mycket trevlig, vacker eller på annat sätt bra

härmed (adv)
hermed
  med detta, nu, från och med nu

härmsångare (n, ut)
gulbug

härskarinna (n, ut)
herskerinde

härsken (adj)
harsk
  (om fett i livsmedel) som har härsknat

häst (n, ut)
hest
  en art (Equus caballus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av arten häst, fyrfota rid- eller packdjur av typen hästdjur

hästhoppning (n, ut)
ridebanespringning
  tävling där häst med ryttare hoppar över hinder längs en bana

hästhov (n, ut)
følfod
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten hästhov

hästkraft (n, ut)
hestekraft

hästkött (n, neut)
hestekød
  kött av häst

hästsko (n, ut)
hestesko
  stycke metall som fästs på undersidan av hästars hovar

hästsvans (n, ut)
hestehale
  svans på en häst
  frisyr där ett långt hår binds ihop på bakhuvudet till något som liknar en hästsvans enl. ovan
  vattenväxt av arten Hippuris vulgaris eller släktet Hippuris

hävd (n, ut)
hævd
  äganderätt till fast egendom vilken grundar sig på långvarigt bruk

häxa (n, ut)
heks
  trolldomskunnig kvinna

häxjakt (n, ut)
heksejagt
  (historia) förföljelse av personer som påstods använda trolldom och (okristliga) metoder för läkekonst och dylikt

häxring (n, ut)
heksering

häxsabbat (n, ut)
heksesabbat
  (folktro) möte vid midnatt för utövning av häxkraft, djävulsdyrkan eller orgiastisk fest (på Blåkulla eller annan plats)

håg (n, ut)
hu
  själslig läggning som styr tankar, föreställningar, minnesbilder o.d.

håkäring (n, ut)
grønlandshaj, havkarl, havkal

hål (n, neut)
hul
  urgröpning i ett material
  öppning som går igenom ett föremål eller ett material

hålkort (n, neut)
hulkort
  (data) kort med stansade hål som innehåller digital data och möjliggör maskinell bearbetning (till exempel för in- och utmatning av data i tidiga datorer)

hålkäl (n, ut)
blodrille
  ränna; list med inåtbuktad profil
  (överfört) kort avsnitt med mindre diameter och rundade kanter
  (överfört) viktminskande konkav rand längsmed ena eller vardera sidan en klinga

håll (n, neut)
sidestik, sidesting
  smärta som uppstår i magtrakten i samband med träning, ofta efter måltider

hålla (v)
holde
  ha (ett föremål) i handen eller i armarna

hålla käft (v)
holde kæft
  (idiomatiskt, vardagligt, stötande) hålla tyst, tiga

hålla ord (v)
holde ord, holde sit ord
  infria det man lovar, hålla fast vid vad man har sagt

hålla upp (v)
holde opp
  sluta; avbryta en handling; göra en paus, göra ett uppehåll

hållbar (adj)
bæredygtig
  som tål att utövas eller användas under en längre tid utan att orsaka skador på något, t.ex. på miljö eller ekonomi

hållbarhet (n, ut)
holdbarhed
  det att vara hållbar

hållning (n, ut)
holdning
  det sätt en person håller uppe kroppen på; formen på kroppen med avseende på den form som kan varieras av personen själv
  sätt att tänka, handla, bete sig eller uppföra sig
  aktivitet, verksamhet

hållplats (n, ut)
stoppested

hålslev (n, ut)
hulske
  ett köksredskap med hål som används för att sleva upp något ur ett kokkärl utan att få med sig vätska

hålsåg (n, ut)
hulsav
  (verktyg) borr som består av ett sågblad i cirkel

hålväg (n, ut)
hulvej

hånfull (adj)
hånlig, hånsk
  som /ofta/ hånar (någon eller något); som innehåller hån

hår (n, neut)
hår
  (biologi) ansamling av fina strån (trådar) utgående från hud; även om hårstrån som fallit av
  (biologi) enskild utväxt från sådan ansamling (1.)

hårborste (n, ut)
hårbørste

hård /hoːrd/ (adj)
hård
  stel, oflexibel; som ej kan böjas, brytas eller deformeras

hårddisk (n, ut)
harddisk
  (data) lagringsmedium för dator

hårdvara (n, ut)
hardware

hårfärgningsmedel (n, neut)
hårfarvningsmiddel
  medel som används till att ge hår en annan färg

hårginst (n, ut)
håret visse
  en växtart (Genista pilosa) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av denna art

hårtork (n, ut)
hårtørrer, føntørrer

hö (n, neut)
hø
  torkat gräs och andra växter som används som djurfoder

höft (n, ut)
hofte
  vartdera av de båda utskjutande kroppspartier runt höftbenen och nedanför midjan

hög (adj)
høj
  som når långt uppåt från en horisontell referensyta (mark eller havsnivå eller dylikt)
  (mindre brukligt) placerad eller belägen på stort avstånd från en horisontell referensyta
  (numeriskt) stor
  (vardagligt) påverkad av droger

hög (n, ut)
høj
  samling av saker som ligger på varandra

högaffel (n, ut)
fork

höger /ˈhøː.ger/ (adj)
højre
  belägen i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktningen (blickriktningen eller rörelseriktningen), åt öster om utgångsriktningen är åt norr
  (politik) tillhörande en politisk inriktning, i allmänhet förknippad med konservatism

högerextrem (adj)
højreekstrem, højreekstremistisk
  som kännetecknas av högerextremism

högerextremism (n, ut)
højreekstremisme
  politisk ideologi som befinner sig allra längst åt höger på den ideologiska skalan

högerextremist (n, ut)
højreekstremist
  person med högerextrema åsikter

högerradikal (adj)
højreradikal
  som vill förändra samhället från grunden i en riktning åt höger på det politiska spektrumet

högerregel (n, ut)
højrevigepligt
  generell trafikregel (som gäller främst i Europa utom Storbritannien) som säger att en fordonsförare har väjningsplikt mot fordon som närmar sig (vinkelrätt) från höger, om ingen annan väjningspliktsregel som exempelvis utfartsregeln är tillämplig

högervriden (adj)
højredrejet
  (biologi, teknik, politik) vriden åt höger

högförräderi (n, neut)
højforræderi
  brott som äventyrar ett lands säkerhet

höghjuling (n, ut)
velocipede
  slags cykel med mycket stort framhjul i förhållande till bakhjulet

högklackad (adj)
højhælet

högkvarter (n, neut)
hovedkvarter, hovedkontor, hovedsæde

högland (n, neut)
højland

högmod (n, neut)
hovmod
  alltför stor belåtenhet med det egna jaget och den egna förmågan

högmosse (n, ut)
højmose
  torvmosse med en markyta som stiger mot mitten

högsäte (n, neut)
højsæde
  hedersplats, vid bordsända, ordförandepost

högtalare (n, ut)
højttaler, højtaler

högtid (n, ut)
helligdage
  (religion, kultur) tillfälle där något firas

högtryck (n, neut)
højtryk
  (meteorologi) område i atmosfären med högre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför klart väder

högvatten (n, neut)
højvande
  (meteorologi) tidvatten när vattenståndet är högt; flod

höjdhopp (n, neut)
højdespring
  idrottsgrenen inom friidrott där de tävlande skall hoppa över en ribba som är placerad mellan två stolpar utan att riva ner ribban

höjdhoppare (n, ut)
højdespringer
  utövare av idrottsgrenen höjdhopp

höjdpunkt (n, ut)
højdepunkt

höjdskräck (n, ut)
højdeskræk

hök /høːk/ (n, ut)
høg
  rovfågel, av släktet Accipiter, eller, i vidare bemärkelse, av underfamiljerna Accipitrinae och Circinae

hölass (n, neut)
hølæs
  lass med hö

höna (n, ut)
høne
  tamhöna, oftast om honor

hönshus (n, neut)
hønsehus
  litet hus som är avsett att inrymma höns

hönsägg (n, neut)
hønseæg

höra /ˈhœ̀ːra/ (v)
høre
  (transitivt) uppfatta (ljud) med hörseln

höra hemma (v)
høre hjemme
  passa bra in, platsa, vara lämplig på en plats

höra på (v)
høre efter
  lyssna (noga och uppfatta vad som sägs)

hörlurar (n, ut)
hovedtelefoner, høretelefoner

hörn (n, neut)
hjørne
  punkt där två (eller flera) kanter eller ytor möts

hörna (n, ut)
hjørnespark
  (sport) fast situation i fotboll, bandy och handboll där det anfallande laget får återuppta spelet vid ett av spelplanens hörn

hörselgång (n, ut)
øregang
  (anatomi) den kanal som leder ljudet från öronmusslan in till trumhinnan

hörselskada (n, ut)
høreskade
  försämrad hörsel

hörspel (n, neut)
hørespil
  radioteater, radiopjäs

höskulle (n, ut)
høloft
  förvaringsutrymme för hö i stall eller ladugård

hösnuva (n, ut)
høfeber
  som framkallas av pollen

höst /hœst/ (n, ut)
efterår, høst
  (tidsuttryck) den årstid som följer en varmare period (sommaren) och kommer innan en kallare (vintern)

höstack (n, ut)
høstak
  stack av hö

höstanemon (n, ut)
høstanemone
  en växtart (Anemone hupehensis) som hör till familjen rankunkelväxter (Ranunculaceae); exemplar av denna art

höstdagjämning (n, ut)
efterårsjævndøgn
  tidpunkten då solskivans centrum under hösten passerar himmelsekvatorn

höstlig (adj)
høstlig
  som hör hösten till; exempelvis som påminner om att sommaren är slut, novembergrå eller vemodig

höstväder (n, neut)
efterårsvejr

hövlig (adj)
høflig

i (preposition)
i
  anger läge inuti något eller innanför någots gränser
i, på
  anger läge vid vissa slags platser (kontinenter, städer, många länder m.fl.)

i blindo (adv)
i blinde
  blint

i fjol (adv)
i fjor
  (under) förra året

i grund och botten (adv)
i bund og grund
  (idiomatiskt, ordpar) efter en åtminstone någorlunda djupgående utvärdering

i går (adv)
i går
  (tidsuttryck) (under) den dag som närmast föregick den nuvarande

i huvudsak (adv)
i hovedsagen
  huvudsakligen

i morse (adv)
i morges
  under den senaste morgonen som passerat; på morgonen av i dag (förutsatt att den redan har passerat)

i sakta mak (adv)
i ro og mag
  (idiomatiskt) långsamt

i smyg (adv)
i smug
  på ett sätt som är svårt att upptäcka eller påvisa; i hemlighet

i synnerhet (adv)
især, i særdeleshed, navnlig, særlig

i så fall (adv)
i så fald, i givet fald

i taget (adv)
ad gangen
  i sänder, åt gången

i övermorgon (adv)
i overmorgen
  dagen efter i morgon

i-land (n, neut)
i-land, iland
  land i första världen; välutvecklat land

iakttagelse (n, ut)
iagttagelse
  det att iaktta eller uppmärksamma något med ögonen

id (n, ut)
rimte
  en art (Leuciscus idus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten id

idas (v)
gide
  (deponens) orka; ha energi eller engagemang nog för att utföra en viss handling

idealism (n, ut)
idealisme
  en filosofisk åskådning som anser tillvarons innersta vara något andligt

idegran (n, ut)
almindelig taks, taks
  (träd) individ av arten Taxus baccata; slags träd

identitet (n, ut)
identitet
  ställning som unik person
  (matematik) egenskapen hos en funktion eller formel där en variabel ingår att alltid ha samma värde oavsett vilket värde variabeln tilldelas

ideografi (n, ut)
ideografi
  användning av ideogram för att förmedla tankar och idéer

ideogram (n, neut)
ideogram
  grafiskt tecken eller bildsymbol som används i ett skriftsystem för att beteckna föremål eller begrepp istället för att använda ord

ideologi (n, ut)
ideologi

idiomatisk (adj)
idiomatisk

idisslare (n, ut)
firemavedrøvtyggere
  Ruminantia; en underordning till ordningen partåiga hovdjur; stora eller mellanstora, växtätande däggdjur, vanligen med långa ben och enkla eller greniga horn
drøvtygger
  individ av denna underordning

idog (adj)
arbejdsom, flitig, ihærdig
  flitig, arbetsam; som arbetar ihärdigt

idrott (n, ut)
idræt
  kroppsövningar med fysisk aktivitet i motions- eller nöjessyfte, ofta med tävlingsinslag

idrottare (n, ut)
idrætsudøver
  person som utövar idrott

idé (n, ut)
idé, begreb
  plötsligt uppkommande tanke som ger en första överblick över visst ämne eller är utgångspunkt för ett resonemang, ofta originellt eller nytt
mening
  möjlighet till meningsfullt resultat (oftast i nekande eller frågande uttryck)

idéhistoria (n, ut)
idéhistorie
  studerandet av den historiska utvecklingen av idéer

idéhistoriker (n, ut)
idéhistoriker
  person som studerar den historiska utvecklingen av idéer, forskare inom idéhistoria

idéhistorisk (adj)
idéhistorisk
  som rör forskning om den historiska utvecklingen av idéer

igelkott /ˈìːgelˌkɔt/ (n, ut)
pindsvin
  arten (Erinaceus europaeus) inom däggdjursfamiljen igelkottar (Erinaceidae); individ av arten igelkott

igen (adv)
igen
  en gång till; på nytt; ännu en gång; ånyo
  tillbaka, åter

igenkänning (n, ut)
genkendende
  det att känna igen (något)

igloo (n, ut)
iglo

ihjäl (particle)
ihjel

ikon (n, ut)
ikon
  (data) (mindre) bild som representerar en viss fil eller filtyp; visas ofta tillsammans med filnamnen när filerna listas
  (religion, konst) helig avbildning av Maria, Jesus i den ortodoxa kyrkan

ikonisk (adj)
ikonisk
  (konst) avbildande, liknande, i kroppsstorlek
  (bildligt) som har stor betydelse

ikonostas (n, ut)
ikonostas, ikonostase
  skiljevägg med ikoner mellan koret och församlingens plats i en grekisk-katolsk eller ortodox kyrka

iktyologi (n, ut)
iktyologi
  läran om fiskar, en gren av zoologin

illamående (n, neut)
kvalme
  det att känna ett behov av att kräkas, det att må illa, det att må dåligt, det att känna sig sjuk (i olika hög grad)

iller (n, ut)
ilder
  en art (Mustela putorius) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten iller

illojal (adj)
illoyal
  inte lojal

illojalitet (n, ut)
illoyalitet
  det att vara illojal

illusion (n, ut)
illusion, synsbedrag
  något som ser ut som något det inte är; något som ser ut att existera eller inträffa, men som i själva verket inte gör det

illustration (n, ut)
illustration
  bild som beskriver och belyser den text den illustrerar

illustratör (n, ut)
illustrator

imam /ɪˈmɑːm/ (n, ut)
imam
  (islam) böneledare; inom shiitisk islam en ledare på hög nivå

imbecillitet (n, ut)
imbecilitet
  det att vara imbecill

imma (n, ut)
em
  vatten på föremål som bildats av kondensering; kondens

immobil (adj)
immobil
  orörlig

immunförsvar (n, neut)
immunforsvar
  (fysiologi) funktion hos en multicellulär organism har till uppgift att skydda den från angrepp av patogener, som bakterier, virus, svampar, protister med flera

immunitet (n, ut)
immunitet
  (medicin) oemottaglighet eller minskad mottaglighet för smittämnen

immunologi (n, ut)
immunologi
  vetenskapen om kroppens försvarsreaktioner mot främmande ämnen

imperialism (n, ut)
imperialisme

implantat (n, neut)
implantat
  något som har införts i en persons kropp (vanligen som en del av ett kirurgiskt ingrepp)

implosion (n, ut)
implosion

import (n, ut)
import
  köp och införsel av varor från utlandet; det att importera

importera (v)
indføre
  föra in en produkt i ett land (från ett annat land)

impression (n, ut)
indtryk
  personligt färgat intryck

impuls (n, ut)
impuls
  (fysik) för ett föremål, (klassiskt) produkten av kraften och den tid kraften verkar på föremålet, lika med ändringen av föremålets rörelsemängd

impulsköp (n, neut)
impulskøb
  oplanerat köp

inavel (n, ut)
indavl
  (genetik) sexuell fortplantning där föräldrar är närbesläktade med varandra

inbillning (n, ut)
indbildning
  förmågan att framkalla och föreställa sig fantasier eller osanningar

inbjudan (n, ut)
indbydelse, invitation

inblick (n, ut)
indsigt
  (lite inledande) kunskap eller förståelse om hur någon situation eller företeelse ser ut eller fungerar, i synnerhet om det i någon mening är svårt (för subjektet) att erhålla information om situationen eller företeelsen (t.ex. andra människors livssituationer)

inbrott (n, neut)
indbrud
  (juridik, brottslighet) det att bryta sig in eller intränga; handlingen att med list eller våld ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.), vanligtvis i syfte att stjäla värdefulla föremål

inbrottstjuv (n, ut)
indbrudstyv
  person som begår inbrott i fastighet i syfte att stjäla värdesaker

inbördeskrig (n, neut)
borgerkrig
  krig i vilket de stridande parterna tillhör samma land

incel (n, ut)
incel
  medlem av en subkultur på nätet av personer (främst män) som definierar sig själva som inkapabla att skaffa ett romantisk förhållande eller träffa en sexuell partner trots att de önskar detta

incest (n, ut)
incest, blodskam
  sexuellt förhållande mellan nära släktingar (endast om personer)

indexera (v)
indeksere
  förse med index (register)

indiansommar (n, ut)
indian summer
  en period av varmt och vackert väder under hösten, som har föregåtts av den första frostnatten

indier (n, ut)
inder

indikativ (n, ut)
indikativ
  (lingvistik) modus som i huvudsak används för att uttrycka faktisk information

indirekt (adj)
indirekte

indirekt frispark (n)
indirekte frispark
  frispark som inte får gå direkt in i mål, utan måste vidröra minst en annan spelare först

indisk (adj)
indisk
  som rör Indien, indiska språk eller det indiska folket

indium (n, neut)
indium

individ (n, ut)
individ

individualism (n, ut)
individualisme
  det att ge emfas åt den enskilda

individuell (adj)
individuel
  som rör enskilda individer; som anpassas efter enskilda individer; som inte tillåter samarbete i grupper

indoeuropeisk (adj)
indoeuropæisk
  (lingvistik) som rör alla de språk som ursprungligen talades i Europa och Västasien

indones (n, ut)
indoneser
  person från Indonesien eller med indonesisk härkomst

indonesisk (adj)
indonesisk

indonesiska (n, ut)
indonesisk
  malajo-polynesiskt språk som talas i Indonesien

induktans (n, ut)
induktans

industri (n, ut)
industri

industrialisering (n, ut)
industrialisering
  en socioekonomisk förändringsprocess som karakteriseras av en ökning av stats eller regions industriella sektor

industriell (adj)
industriel

industriell revolution (n)
industrielle revolution
  genombrott för industrin; under 1800-talet i Europa

industriområde (n, neut)
industriområde
  område (del av stad, enligt stadsplan) med huvudsakligen industri

industrisemester (n, ut)
fabriksferie, industriferie
  period då industriföretag traditionellt stänger och industriarbetare har semester samtidigt

industrispionage (n, neut)
industrispionage
  spionage som bedrivs i kommersiellt syfte (i stället för försvarssyfte)

ineffektivitet (n, ut)
ineffektivitet
  det att vara ineffektiv

infall (n, neut)
indfald, indskydelse
  plötslig tanke eller idé som infaller någon

infanteri (n, neut)
infanteri

infektera (v)
inficere
  smitta

infektion (n, ut)
infektion
  (medicin) det att virus, bakterier, svampar eller eukaryota parasiter invaderar vävnad hos en värdorganism, vilket kan leda till sjukdom och/eller inflammation

influensa /inflɵ˘ɛnsa/ (n, ut)
influenza

inflytande (n, neut)
indflydelse, påvirkning

inflytelserik (adj)
indflydelsesrig
  som åtnjuter stort inflytande

informatik (n, ut)
informatik
  vetenskapliga studiet av information och dess behandling i kodad form

information (n, ut)
information, informationer
  (ålderdomligt) (privat) undervisning, arbete som informator

införa (v)
indføre

ingalunda (adv)
ingenlunde, på ingen måde

ingefära (n, ut)
ingefær
  flerårig tropisk ört av arten Zingiber officinale inom familjen ingefärsväxter (Zingiberaceae); exemplar av denna ört

ingen (pronoun)
ingen
  inte någon (sak eller person); anger att något inte existerar

ingen ko på isen (phraseologicalUnit)
ingen ko på isen
  (idiomatiskt) ingen särskild brådska eller fara, ingen panik

ingenjör (n, ut)
ingeniør

ingenjörsträff (n, ut)
ingeniørmøde
  träff (möte, konferens) för ingenjörer

ingenting (pronoun)
intet, ingenting
  inte en enda sak; inte någonting; ingen sak

ingrediens (n, ut)
ingrediens
  livsmedel som används vid matlagning och bakning

ingrepp (n, neut)
indgreb
  åtgärd som ger tydlig förändring, ofta om kirurgisk operation

ingress (n, ut)
manchet
  inledande del av en artikel som ska sammanfatta och locka till vidare läsning

ingripande (n, neut)
indgreb
  det att någon gör en aktiv insats för att undvika att något negativt inträffar eller fortskrider

ingång (n, ut)
indgang
  öppning, passage eller dylikt som leder in till något

inhalation (n, ut)
inhalation
  inandning (särsk av läkemedel i gasform)

inhalator (n, ut)
inhalator
  (redskap) redskap för att inhalera (t.ex. medicin mot astma)

inhuman (adj)
inhuman
  som kränker etiska och moraliska principer om hur man behandlar en annan människa eller annan medveten livsform, ofta som bryter mot mänskliga rättigheter och därmed inte uppvisar respekt för en människas hälsa och välmående

inkast (n, neut)
indkast
  (fotboll) kast med bollen in på planen från dess sida

inkludera (v)
inkludere
  ha som ingående del

inkomst (n, ut)
indkomst, indtægt
  (ekonomi) ersättning till person eller (privat eller offentlig) organisation i form av pengar eller naturaförmån för utfört arbete eller sålda varor, som avkastning av en investering eller genom beskattning

inkunabel (n, ut)
inkunabel
  skrift tryckt före 1501

inkvisition (n, ut)
inkvisition
  påvekyrkans tortyrförhör före avrättning av kättare

inköp (n, neut)
indkøb
  något som har köpts eller köpts in

inköpslista (n, ut)
indkøbsliste
  lista över saker som ska köpas

inledning (n, ut)
præambel
  första eller inledande del

inne (adv)
inde
  befinna sig på insidan

innebandy (n, ut)
floorball
  (sport) bollsport som spelas med innebandyklubba och innebandyboll mellan två lag inomhus på plant golv utvecklat i Sverige under sent 1970-tal

innehåll (n, neut)
indhold
  det som finns i något, även om texten i en bok etc.

innehålla (v)
indeholde
  ha som innehåll; ha inom sina gränser; ha som informationsstoff

innehållsförteckning (n, ut)
indholdsfortegnelse
  tabell, vanligen i början av en bok eller annat dokument, som anger vad texten eller dokumentet innehåller; vanligen anges avsnitts- eller kapitelrubrikerna i en ordnad lista med sidnumren angivna

innertak (n, neut)
loft
  den övre ytan i ett rum

inofficiell (adj)
uofficiel
  inte officiell

inom kort (adv)
inden længe
  snart, inom nära framtid

inomlands (adv)
indenlands

inrikespolitik (n, ut)
indenrigspolitik
  del av politik som befattar sig med landets inre angelägenheter

inse (v)
indse

insegel (n, neut)
segl

insekt (n, ut)
insekt

insektsätare (n, ut)
insektæder
  (zoologi) djur (oftast ryggradsdjur) vars huvudsakliga föda är insekter

insexnyckel (n, ut)
unbrakonøgle

insikt (n, ut)
indsigt
  ingivelse, klarsynthet eller förståelse

insinuation (n, ut)
insinuation
  antydning (på ett kränkande sätt)

inskrift (n, ut)
indskrift
  skrift på ett föremål, gravyr, ristning, inskription

inskränka (v)
indskrænke
  begränsa, göra inskränkningar

insolvens (n, ut)
insolvens
  det att vara på ekonomiskt obestånd, och inte längre kunna betala sina skulder

inspiration (n, ut)
indskydelse
  hänförelse, ingivelse

instabil (adj)
ustabil
  ej stabil; inte i jämvikt; i ett tillstånd som troligen kommer att förändras snart

installation (n, ut)
installation

instinkt (n, ut)
instinkt

institution (n, ut)
institution
  organisation; sammanslutning av människor

institutionell (adj)
institutionel
  som rör, hör till, eller bedrivs på institution

instrument (n, neut)
instrument
  (finare) redskap
  kortform för musikinstrument

instrumentbräda (n, ut)
instrumentbræt
  panel (bräda) med instrument framför föraren i ett fordon

instunda (v)
anstunde
  komma, förestå

inställning (n, ut)
indstilling
  enskild del av konfiguration

inte /ˈɪ̀nte/ (adv)
ikke
  ord för negering av påstående i en fullständig mening

integral (n, ut)
integral

integralkalkyl (n, ut)
integralregning
  (matematik) den del av den matematiska analysen som behandlar, och generaliserar, teorin för att beräkna areor och volymer

integrera (v)
integrere
  (transitivt) få att ingå som del i något; förena, sammanföra; sammansmälta, göra till en helhet

integritet (n, ut)
integritet

intelligens (n, ut)
intelligens

intelligenskvot (n, ut)
intelligenskvotient
  en sorts mått på begåvning som man erhållit genom olika textprov (intelligensåldern delad med levnadsåldern och multiplicerad med 100)

intensivvårdsavdelning /ˈintenˈsiːvˈvɔːrdsaːvdeːlˌniːŋ/ (n, ut)
intensivafdeling
  avdelning för intensivvård på sjukhus, förkortas IVA, vardagligt: intensiv

interfix (n, neut)
bindebogstav

interiör (n, ut)
interiør

interjektion (n, ut)
udråbsord, interjektion
  (grammatik) ord tillhörande ordklassen interjektioner; ord som utropas utan att förekomma i en mening, såsom svarsord (ja, nej, jo etc.), hälsningsord (hej, adjö etc.), förvåningsord (oj, hoppsan etc.) och svordomar

internat (n, neut)
kostskole
  inrättning som ger mat och bostad; skola där eleverna också bor och äter

internationalism /ɪnternatɧuna'lɪsm/ (n, ut)
internationalisme

internationell (adj)
international

internationella kvinnodagen (n, ut)
internationale kvindedag, kvindernes internationale kampdag

internationellt (adv)
internationalt
  på ett sätt som rör flera länder, på ett internationellt sätt

interneringsläger (n, neut)
interneringslejr
  plats där människor hålls internerade (mot sin vilja)

internet /ɪn.teˈɳet/ /ˈɪn.te.ɳet/ (n, neut)
internet
  (data) det globala nätverk för digital kommunikation som använder Internet Protocol (IP)

interpellation (n, ut)
forespørgsel
  parlamentarisk förfrågan

intetsägande (adj)
intetsigende

intifada (n, ut)
intifada
  (politik) palestinskt uppror mot Israel

intim (adj)
intim

intimitet (n, ut)
intimitet
  förtrolighet

intonation (n, ut)
intonation
  (lingvistik) begrepp för hur tonhöjd och betoning används i tal

intransitiv (adj)
intransitiv
  (lingvistik) (om verb); som inte behöver eller inte kan konstrueras med objekt som bestämmande utfyllning

intressant (adj)
interessant

intressera (v)
interessere
  utgöra ett intresse för

intressesfär (n, ut)
indflydelsessfære

intrikat (adj)
intrikat
  som är invecklad och svår att förstå sig på

introduktion (n, ut)
indførelse

intryck (n, neut)
indtryk
  upplevelse som påverkar ens känsla eller uppfattning om något/någon

invandring (n, ut)
indvandring
  det att människor flyttar från ett land och bosätter sig i ett nytt område

investera (v)
investere
  satsa pengar (i affärsverksamhet eller vara) som man tror kommer ge något tillbaka

investerare (n, ut)
investor
  person som investerar

investering (n, ut)
investering
  kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning

invånare (n, ut)
indbygger, beboer
  person bosatt i en viss ort, ett visst land, etc.

invånarnamn (n, neut)
demonym, indbyggerbetegnelse
  (lingvistik) namn på en invånare boende på ett visst ställe

inälva (n, ut)
involde

ip-adress (n, ut)
IP-adresse, ip-adresse
  (internet) unikt nummer för varje dator på internet

irakier (n, ut)
iraker

irakisk (adj)
irakisk

iranier (n, ut)
iraner
  person från Iran eller med iransk härkomst

iransk (adj)
iransk

iridium (n, neut)
iridium

irisk (adj)
irsk

iriska (n, ut)
irsk
  keltiskt språk som talas främst på Irland; är nära besläktat med skotsk gäliska

irländare (n, ut)
irer, irlænder

irländsk (adj)
irsk
  som rör Irland eller det irländska folket

ironi (n, ut)
ironi

is /iːs/ (n, ut)
is
  fruset vatten
  en frusen yta på en sjö, en damm eller ett hav

isberg (n, neut)
isbjerg
  stort block av is som flyter i havet; uppkommet genom att ett stycke av en glaciär brutits av

isbjörn (n, ut)
isbjørn
  en art (Ursus maritimus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten isbjörn

isbrytare (n, ut)
isbryder
  (sjöfart) fartyg som banar väg i istäckta havsområden genom att bryta upp isen och lämna efter sig en isfri passage

isdans (n, ut)
isdans

ishavsgråsugga (n, ut)
østersøkrebs, østersøtanglus
  en art (Saduria entomon) bland kräftdjuren som tillhör ordningen gråsuggor (Isopoda); individ av denna art

ishockey (n, ut)
ishockey
  (vintersport) lagsport som spelas på is under användning av skridskor, klubba och puck

iskaffe (n, neut)
iskaffe
  kyld kaffedryck där en kaffet kylts ner över is före servering eller på annat vis tillreds så att drycken blir kylskåpstempererad; kopp av denna dryck

iskall (adj)
iskold
  (vardagligt) kall som is; mycket kall, helst under 0℃

islam (n)
islam
  en abrahamitisk monoteistisk religion som följer profeten Muhammed med uppskattningsvis 1,4 miljarder anhängare kallade muslimer

islamisering (n, ut)
islamisering
  införande av islamska värderingar och ideologi i ett samhälle

islamism (n, ut)
islamisme

islamofobi (n, ut)
islamofobi

isländsk /iːs.lɛnsk/ (adj)
islandsk
  som rör Island, det isländska språket eller folket

isländska (n, ut)
islandsk
  språk som talas på Island

islänning (n, ut)
islænding

ismås (n, ut)
ismåge
  en art (Pagophila eburnea) inom fågelfamiljen Måsar och trutar (Laridae); individ av arten ismås

isolator (n, ut)
isolator
  (fysik, kemi) ämne som är dåligt på att leda elektrisk ström eller värme

isolera (v)
isolere
  avskilja från omgivningen; flytta (någon) till en avskärmad plats
  (teknik, fysik) med hjälp av lämpligt ämne avskilja (ngt) från något som kan leda/släppa igenom exempelvis värme, elektricitet, ljud eller fukt

isotermisk (adj)
isotermisk
  som försiggår utan ändring av temperaturen

israel (n, ut)
israeler
  person från Israel

israelisk (adj)
israelsk

isstycke (n, neut)
isstykke
  stycke av is

istapp (n, ut)
istap

iste /ˈiːsˌteː/ (n, neut)
iste
  kall dryck med karaktär av te

istäcke (n, neut)
iskappe
  frusen yta på en sjö

italienare (n, ut)
italiener
  (nationaliteter) person, särskilt man, från Italien

italiensk /ɪ.ta.lɪˈeːnsk/ (adj)
italiensk

italiensk vinthund (n)
italiensk mynde
  den minsta hundrasen av vinthundar med ursprung från Italien; individ av denna hundras

italienska (n, ut)
italiensk, Italiensk
  språk som talas i Italien

italienskfödd (adj)
italienskfødt
  född i Italien

iver (n, ut)
iver

ivorian (n, ut)
ivorianer

iväg (adv)
afsted

iögonfallande (adj)
iøjnefaldende, iøjnespringende
  som faller i ögonen; som väcker uppseende, uppseendeväckande; påfallande, framträdande

ja /ja/ /jɑː/ (interjection)
ja
  det stämmer; uttrycker affirmerande, jakande

jacka (n, ut)
jakke

jadegrön (adj)
jadegrøn
  med en mättad, mörkgrön färg likt den hos mineralet jade

jag /jɑː/ /jɑːg/ (pronoun)
jeg
  personligt pronomen som syftar på den talande i subjektsform; personligt pronomen i första person singular nominativ

jag kom, jag såg, jag segrade (phraseologicalUnit)
jeg kom, jeg så, jeg erobrede; jeg kom, jeg så, jeg sejrede

jag älskar dig (phraseologicalUnit)
jeg elsker dig

jaga (v)
jage
  få att fly, förfölja för att fånga, även bildligt talat att leta ivrigt efter

jagare (n, ut)
destroyer, jager
  (militärt, sjöfart) snabb och kraftigt beväpnad typ av örlogsfartyg, utvecklad i början av 1900-talet
jager
  (segling) försegel som hissas på toppstagets övre del eller på bramstaget, framför övriga stagsegel

jaguar (n, ut)
jaguar
  en art (Panthera onca) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten jaguar

jak (n, ut)
yak, yakokse
  ett långhårigt oxdjur (Bos grunniens) i familjen slidhornsdjur (Bovidae) som lever i trakterna av Himalaya; individ av denna art

jakt /jakt/ (n, ut)
jagt
  förföljelse av någon eller något med syfte att fånga, i fråga om djur oftast för att döda; även om strävan efter något önskvärt

jaktfalk (n, ut)
jagtfalk

jakthund (n, ut)
jagthund
  hund som är avlad för att hjälpa människan vid jakt

jalusi (n, ut)
jalousi
  förhänge eller draperi i till exempel fönster
  skärm av ribbor som dras ner för att täcka någonting

jama (v)
mjave, miave
  producera ett ljud likt det som katter brukar producera

jambisk (adj)
jambisk
  som består av jamber

jamnakultur (n, ut)
jamnajakultur, jamnakultur
  kultur med gropgravar omkring 3000 f.Kr.

jams (n, ut)
yams
  en växtart (Dioscorea opposita), i familjen jamsväxter (Dioscoreaceae); exemplar av denna art

januari /janɵˈɑːrɪ/ (n, ut)
januar
  årets första (1.) månad

japan /japɑ:n/ (n, ut)
japaner
  (nationaliteter) person från Japan, i synnerhet en man

japansk (adj)
japansk

japanska (n, ut)
japansk
  ett språk som talas i Japan

jarl (n, ut)
jarl
  (historiskt) hövding, den främste ämbetsmannen i Sverige under äldre medeltid

jasmin (n, ut)
jasmin
  (växter) ett släkte (Jasminum) buskar i familjen syrenväxter (Oleaceae), där flera arter får väldoftande blommor; exemplar inom detta släkte

jazz (n, ut)
jazz
  musikgenre som kännetecknas av bland annat improvisation, avancerad harmonik med blå toner, synkoper, sväng m.m.

jemenit (n, ut)
yemenit
  person från Jemen eller med jemenitisk härkomst

jemenitisk (adj)
yemenitisk
  som rör Jemen eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

jeremiad (n, ut)
jeremiade
  klagovisa, utdragen klagan

jetmotor (n, ut)
jetmotor
  motor vanligt förekommande i bland annat flygplan, helikoptrar och raketer som fungerar genom att den accelererar en gas- eller vätskeström bakåt för att ge en framåtriktad kraft eller för att driva en propeller via en turbinaxel

jiddisch (n, ut)
jiddisch
  (språk) germanskt språk talat av judar som är nära besläktat med tyska, men med influenser från hebreiska och slaviska språk

jihad (n)
jihad
  (islam) människans strid mot onda krafter, mot islams fiender, mot de otrogna

jihadism (n, ut)
jihadisme
  islamisk fundamentalistisk rörelse

jihadist (n, ut)
jihadist
  (våldsbejakande) islamisk fundamentalist; anhängare av jihadism

jihadistisk (adj)
jihadistisk
  som rör jihadism

jinxa (v)
jinxe
  (anglicism, slang) oavsiktligt orsaka att något negativt inträffar genom att uttala eller förvänta sig något positivt

jobb (n, neut)
job
  arbete; sysselsättning som ger försörjning och som oftast är nödvändig och tillräcklig för detta
  arbetsplats; plats för jobb (1)

jod (n)
jod
  ett grundämne med atomnummer 53, atommassa 127 och symbolen I

joggare (n, ut)
kondiløber

johannesört (n, ut)
johannesurt, perikon, perikum, prikbladet perikon, prikbladet perikum
  (Hypericum perforatum) flerårig växt med gula blommor

jolle /ˈjɔ̀le/ (n, ut)
jolle
  mindre båt avsedd för assistans av större fartyg; mer specifikt om en typ av mindre lätt segelbåt med ett centerbord och plats för en eller två besättningsmän: optimistjolle

jon (n, ut)
ion

jonglera (v)
jonglere

jonglering (n, ut)
jonglering
  det att på ett konstnärligt sätt hålla ett eller flera föremål i rörelse, vanligen genom upprepade kast och fångster

jonosfär (n, ut)
ionosfære
  (fysik, astronomi) de översta och elektriskt laddade skikten av atmosfären

jord /juːrd/ (n, ut)
Jorden
jord, jorden
  material bestående av en blandning av löst sammansatta organiska och oorganiska ämnen som samlas ovanpå fast berggrund; även om mytologiskt grundelement i grekisk och kinesisk filosofi
jord
  (mindre ofta i plural) landområde, särskilt om jordbruksmark; mark
  (ellära) en referens mot vilken man mäter elektrisk spänning, ofta fysiskt kopplad till marken

jordafärd (n, ut)
jordefærd

jordansk (adj)
jordansk
  som rör Jordanien

jordbruk (n, neut)
landbrug, jordbrug
  upprättande och underhåll av åkrar och betesmark i syfte att producera livsmedel och andra sorters råvaror

jordbävning (n, ut)
jordskælv

jordebok (n, ut)
jordebog
  äldre (medeltida) fastighetsregister; som alltid, ett underlag för beskattning

jorden (n, ut)
Jorden
  den tredje planeten kring stjärnan solen; den planet som människan och till henne besläktade arter av organismer utvecklats på; planeten Tellus

jordfelsbrytare (n, ut)
fejlstrømsafbryder
  säkerhetsanordning för att bryta elektrisk ström vid felström mot jord

jordglob (n, ut)
globus

jordgubbe (n, ut)
jordbær
  frukt från en hybrid tillhörande familjen rosväxter; hybriden som bär frukterna

jordgubbssylt (n, ut)
jordbærsyltetøj
  sylt som smakar /och (delvis) är gjord på/ jordgubbe

jordgubbstårta (n, ut)
jordbærlagkage

jordklot (n, neut)
jordklode

jordnöt (n, ut)
jordnød, peanut

jordnötssmör (n, neut)
jordnøddesmør, peanutbutter
  (mat) pastej gjort på rostade, malda jordnötter

jordreva (n, ut)
korsknap
  en art (Glechoma hederacea) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten jordreva

jordskred (n, neut)
jordskred

jordskredsseger (n, ut)
jordskredssejr
  (politik) val där ett parti eller en kandidat får avsevärt många fler röster än sin motståndare

jordsvin (n, neut)
jordsvin
  en däggdjursart (Orycteropus afer) som utgör den enda arten i ordningen jordsvin (Tubulidentata); individ av denna art

jorduggla (n, ut)
mosehornugle

jordvarg (n, ut)
jordulv
  en art (Proteles cristatus) inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae); individ av arten jordvarg

jote (n, ut)
jætte

jotun (n, ut)
jætte

joule (n)
joule
  (måttenheter) SI-enhet för energi; energimängd som motsvarar en kilogram gånger kvadrerad meter per kvadrerad sekund; arbete som utförs av en kraft på en newton över en meter; energi som överförs av en watt effekt under en sekunds tid

journalist (n, ut)
journalist

journalistik (n, ut)
journalistik
  (media) verksamheten att i eller för media arbeta fram artiklar eller andra redaktionella produkter

journalistisk (adj)
journalistisk
  som avser journalistik

ju /jʉ/ (adv)
jo
  (vardagligt, talspråk) ord som tilläggs för att betona påståendet

jubelidiot (n, ut)
jubelidiot
  (vardagligt, nedsättande) fullständig idiot

jubilar (n, ut)
jubilar
  person som firar ett jubileum, till exempel födelsedag eller bröllopsdag, speciellt om det handlar om ett jämnt antal år

jubileum (n, neut)
jubilæum
  festlighet som firas för att det förflutit ett jämnt antal år sedan en viss minnesvärd händelse inträffat

jude (n, ut)
jøde

judekörs (n, ut)
jødekirsebær
  (växter, växtarter) en växtart (Alkekengi officinarum, syn. Physalis alkekengi) i familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

judendom (n, ut)
jødedom, judaisme
  den tidigaste av de abrahamitiska religionerna som baseras på tanach, inom kristendomen känd som Gamla Testamentet

judinna (n, ut)
jødinde

judisk /ˈjʉːd.ɪsk/ (adj)
jødisk

judo (n, ut)
judo

jul /jʉːl/ (n, ut)
jul
  (religion) en högtid som firas i december

julafton (n, ut)
juleaften

julbord (n, neut)
julebord, julefrokost
  speciell måltid under julen där flertalet olika maträtter ingår

julgran (n, ut)
juletræ
  (traditioner, jul) ofta dekorerad gran som under julen ställs inomhus eller utomhus

julgransfot (n, ut)
juletræsfod

juli (n, ut)
juli
  årets sjunde (7.) månad

julkalender (n, ut)
julekalender

julklapp (n, ut)
julegave
  gåva som ges vid julafton

julkort (n, neut)
julekort
  kort med julhälsning, oftast avsett för brev försändelse och försett med julanknutet motiv

julkrubba (n, ut)
julekrybbe
  (jul) sceneri med dockor föreställande den nyfödde Jesus i en krubba i ett stall utanför Betlehem

jullov (n, neut)
juleferie
  (jul, utbildningsväsende) lov (från skola) under julen

julmat (n, ut)
julemad
  mat som av tradition intages kring julen

julmiddag (n, ut)
julemiddag
  middag som hålls på juldagen eller närliggande dagar i syfte att samla släkt (och/eller vänner) i juletid

julros (n, ut)
almindelig julerose, julerose, nyserod
  en växtart (Helleborus niger) i det ovan beskrivna släktet (Helleborus); exemplar av denna art

julstjärna (n, ut)
julestjerne
  (växter) en växtart (Euphorbia pulcherrima) i familjen törelväxter som är en mycket populär krukväxt vid jul; exemplar av denna art

julstämning (n, ut)
julestemning

julsång (n, ut)
julesang
  sång som vanligtvis sjungs vid jul eller högtider som förknippas med julen

julöl (n)
juleøl

jungfrudom (n, ut)
mødom
  för en kvinna det att aldrig ha haft sex med annan person, kvinnlig sexuell oskuld

jungfruflygning (n, ut)
jomfruflyvning
  första flygning med en ny flygplansmodell (ny konstruktion)

jungfruresa (n, ut)
jomfrurejse
  skepps första egentliga resa, efter testning

jungfrutal (n, neut)
jomfrutale
  (politik) någons första tal i en viss lagstiftande församling eller dylikt

jungfrutrana (n, ut)
jomfrutrane

jungman (n, ut)
jungmand
  ung sjöman (under lärlingstiden) som är underordnad matrosen

juni (n, ut)
juni
  årets sjätte (6.) månad

juridik /jɵr.ɪdˈiːk/ (n, ut)
retsvidenskab

juvelerare (n, ut)
juvelér, juveler
  hantverkare som tillverkar (eller lagar) smycken

juver (n, neut)
yver
  (anatomi) organ hos däggdjur som producerar mjölk

jylländsk (adj)
jysk
  som rör Jylland eller dess invånare

jägare (n, ut)
jæger
  person som bedriver djurfångst med fällor, bedövande eller dödande vapen

jäkta (v)
skynde sig
  skynda sig; göra saker så snabbt som möjligt

jämlikhet (n, ut)
lighed, ligestilling
  (samhälle och kultur) socialt tillstånd där alla människor betraktas som lika värda och erbjuds samma förutsättningar, möjligheter och villkor i samhället eller i en isolerad grupp, och att alla i rimlig mån behandlas lika oavsett etnicitet, sexuell läggning, funktionsnedsättning, kön, klass eller annat

jämnkornig (adj)
enskornet
  som innehåller korn av liknande storlek

jämställdhet (n, ut)
ligestilling

jänta (n, ut)
pige
  (ålderdomligt) flicka, tjej

järn /ˈjæːɳ/ (n, neut)
jern
  föremål som består av grundämnet järn eller dylikt; utslagen metall; metallförstärkning, beslag

järnek (n, ut)
kristtorn
  en art (Ilex aquifolium) inom växtfamiljen järneksväxter (Aquifoliaceae); individ, vanligtvis träd, av arten järnek
  individ, vanligtvis träd, av någon art från släktet järnekar (Ilex)

järnridå (n, ut)
jerntæppe
  metallridå som kan fällas ned mellan scen och salong på en teater
  (överfört) Ursprungligt Churchills beteckning för gränsen mellan öststaterna och övriga Europa, ordet används fortfarande för att kritisera gränser av olika slag.

järnväg (n, ut)
jernbane
  (transport, järnväg) transportmedel som utgörs av (numera oftast elektriskt drivna) spårfordon, normalt så kallade tåg, gående på utlagd räls

järnvägsbro (n, ut)
jernbanebro
  (järnväg, väg- och vattenbyggnad) bro avsedd för järnväg för att korsa vattendrag, dalar eller stora trafikleder

järnvägselektrifiering (n, ut)
jernbaneelektrificering
  elektrifiering av järnväg; övergång till elektrisk drift

järnvägsstation (n, ut)
jernbanestation, banegård
  (järnväg) särskild plats belägen längs en järnväg, normalt bestående av en plattform och ibland även (då normalt på enkelspårig järnväg) mötesspår och avsedd för ett tåg att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av, eller låta gods lastas på eller av om det är en godsstation (och även för att stanna och lämna företräde för ett mötande tåg eller ett passerande tåg som färdas i samma färdriktning men i högre hastighet, om det är en så kallad mötesstation)

järpe (n, ut)
hjerpe
  en art (Bonasa bonasia)/(Tetrastes bonasia) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae);

järtecken (n, neut)
jærtegn
  (genom gudomlig eller annan övernaturlig makts inblandning) händelse som uppfattas som ett tecken på någots sanning eller som varslar om framtida händelser; förebud eller tecken på något

järv (n, ut)
jærv
  en art (Gulo gulo) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten järv

jäsa (v)
gære

jäst (n, ut)
gær
  mikroskopiska svampar som används vid bakning för att påskynda jäsning

jätte (n, ut)
kæmpe
  en person som är mycket stor
jætte
  (mytologi) storvuxen varelse som förekommer i folktro och mytologi

jättebalsamin (n, ut)
kæmpebalsamin
  en art (Impatiens glandulifera) inom växtfamiljen balsaminväxter (Balsaminaceae); individ av arten jättebalsamin

kabbala (n)
kabbala

kabbeleka (n, ut)
engkabbeleje, kabbeleje
  en växt (Caltha palustris) med gula blommor i växtfamiljen ranunkelväxter (Ranunculaceae); individ av arten kabbeleka

kabel (n, ut)
kabel
  ledning för elektricitet och telekommunikation

kabyliska (n, ut)
kabylsk
  ett berberspråk som talas främst av kabyler i norra Algeriet

kabyss (n, ut)
kabys
  kök på ett skepp

kackerlacka (n, ut)
kakerlak
  (insekter) insekt i ordningen kackerlackor (Blattaria eller Blattodea)

kadaver (n, neut)
kadaver
  ett djurlik; särskilt om djur som varit döda en längre tid och därmed är ansatt av tiden

kadett (n, ut)
kadet
  person som utbildar sig till officer

kadmium (n, neut)
kadmium, cadmium

kaffe /ˈkafˌɛ/ (n)
kaffe
  dryck bryggd på malda rostade bär (ofta felaktigt benämnda bönor) från kaffebusken i varmt vatten
  en upphälld mängd (servering i en kopp, mugg eller glas) av drycken kaffe

kaffeautomat (n, ut)
kaffeautomat

kaffebord (n, neut)
kaffebord
  bord dukat för drickande av kaffe

kaffebryggare (n, ut)
kaffemaskine

kaffeböna (n, ut)
kaffebønne

kaffedryck (n, ut)
kaffedrik
  dryck som innehåller kaffe

kaffefat (n, neut)
underkop
  (köksredskap) skyddande underlag under en kaffekopp

kaffefilter (n, neut)
kaffefilter

kaffekopp (n, ut)
kaffekop
  kopp avsedd att dricka kaffe ur

kaffekvarn (n, ut)
kaffekværn, kaffemølle

kaffeplantage (n)
kaffeplantage

kafferast (n, ut)
kaffepause

kafferbuffel (n, ut)
afrikansk bøffel
  en art (Syncerus caffer) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten kafferbuffel

kafkaartad (adj)
kafkask
  som liknar verk av Franz Kafka; absurd, förbryllande, fylld av meningslös och kuslig komplexitet

kaftan (n, ut)
kaftan
  (kläder) överplagg i form av en av långrock med vida ärmar och bälte att knytas framtill av österländskt ursprung
  (kläder) lång, löstsittande klänning med vida ärmar vanligen buret för kvinnor

kafé (n, neut)
café
  serveringsställe för kaffe och andra förfriskningar samt kakor och enklare mat, ofta inrett på ett mysigt sätt (vilket givetvis är subjektivt)

kaj (n, ut)
kaj

kaja /ˈkaˌja/ (n, ut)
allike
  en art (Corvus monedula) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kaja

kajak /kaˈjɑːk/ (n, ut)
kajak
  täckt kanot med en eller flera sittbrunnar

kajennpeppar (n, ut)
cayennepeber
  samlingsnamn för en grupp sorter inom arten spanskpeppar

kajuta (n, ut)
kahyt

kaka /ˈkʰɑːka/ (n, ut)
kage, småkage
  (bakverk) matbröd som är runt till formen
  litet, sött, ofta fettrikt bakverk

kakadua (n, ut)
kakadu, kakadue
  någon av de arter inom familjen kakaduor (Cacatuidae) inom ordningen papegojfåglar (Psittaciformes); individ av dessa arter

kakao (n, ut)
kakao

kakaoträd (n, neut)
kakaotræ
  (träd) ett trädslag (Theobroma cacao) känt för sina frukter (vars frön kallas kakaobönor); exemplar av detta träd

kakapo (n, ut)
kakapo
  en nattaktiv fågelart (Strigops habroptila), i familjen nyzeeländska papegojor (Strigopidae); individ av denna art

kaktus (n, ut)
kaktus
  vanligtvis taggig suckulent växt, inom familjen Cactaceae, som är vanlig som krukväxt och i vilt tillstånd vanligtvis växer på den amerikanska kontinenten

kalanderlärka (n, ut)
kalanderlærke

kalasjnikov (n, ut)
kalasjnikov
  (vapen) ursprungligen rysk automatkarbin

kalcium (n, neut)
calcium, kalcium
  ett grundämne med atomnummer 20, atommassa 40,1 och beteckningen Ca

kalciumfosfat (n, neut)
calciumfosfat, calciumphosphat
  saltet Ca3(PO4)2

kalciumhydroxid (n)
calciumhydroxid, kalciumhydroxid
  förening av kalcium, syre och väte

kalciumklorid (n)
kalciumklorid
  kemisk förening av kalcium och klor, CaCl2

kalciumoxid (n)
calciumoxid, kalciumoxid
  kemisk förening av kalcium och syre

kalender (n, ut)
kalender
  tidsindelning; tideräkning
  almanacka; årets månader och (namns)dagar i tabellform

kaliber (n, ut)
kaliber
  mått på ammunition; vidd, halt, värde

kalif /kaˈliːf/ (n, ut)
kalif

kalifornisk kondor (n)
californisk kondor
  en nordamerikansk rovfågel (Gymnogyps californianus) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

kalium (n, neut)
kalium
  ett grundämne med atomnummer 19, atommassa 39,1 och symbolen K

kaliumfosfat (n)
kaliumfosfat, kaliumphosphat
  en kemisk förening av kalium, fosfor och syre, K3PO4

kaliumklorat (n)
kaliumklorat
  kemisk förening av kalium, klor och syre

kaliumklorid (n)
kaliumklorid
  kemisk förening av kalium och klor, KCl

kaliumnitrat (n)
kaliumnitrat
  kemisk förening av kalium, kväve och syre

kaliumperklorat (n)
kaliumperklorat
  (kemi, perklorater) kemisk förening av kalium, klor och syre, ofta förekommande vid framställning av pyroteknik

kaliumpermanganat (n)
kaliumpermanganat
  kemisk förening av kalium, mangan och syre, KMnO4

kaliumtiocyanat (n)
kaliumthiocyanat
  kemisk förening av kalium, svavel, kol och kväve

kalkon (n, ut)
kalkun
  en art (Meleagris gallopavo) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten kalkon

kalksten (n, ut)
kalksten

kall (adj)
kold
  med låg temperatur
  som ej visar känslor; känslokall

kall (n)
kald
  livsuppgift, kallelse

kalla (v)
kalde
  använda ett (ofta oegentligt) namn för att beteckna någon eller något, tilltala med namnet
  uppmana att komma

kalla handen (n)
kold skulder
  (idiomatiskt) avvisning

kalla kriget (n)
den kolde krig
  (historia) period av skarpa motsättningar utan konventionellt krig, mellan främst Sovjetunionen och USA samt deras respektive allierade stater, mellan cirka 1945 och 1991

kalldusch (n, ut)
kold douche
  dusch i kallt vatten
  (bildligt) oangenäm (hastig) överraskning, något avkylande

kallskänka (n, ut)
smørrebrødsjomfru
  person som jobbar i kallskänk

kaloribomb (n, ut)
kaloriebombe
  (vardagligt) matvara som innehåller många kalorier

kalt (adv)
kold
  avledning till adjektivet kal

kalv (n, ut)
kalv
  (djurungar) ung avkomma till vissa djur, främst nötkreatur och vissa andra idisslare men även t ex valar

kalva (v)
kælve
  falla eller pressas ut av omgivande krafter, exempelvis kan en vägg kalva ut om den belastas för tungt från taket

kam (n, ut)
kam
  (redskap) liten stel skivformig stomme med regelbundna, parallellt radade tenar (s.k. tänder) utmed ena eller vardera långsida, avsett som redskap till att reda ut, ordna eller rensa hår (trassligt hår, päls, man)

kambodjansk (adj)
cambodiansk, cambodjansk
  som rör Kambodja eller det kambodjanska folket

kambräken (n, ut)
kambregne
  växtart i familjen ormbunksväxter med det vetenskapliga namnet Blechnum spicant

kamel (n, ut)
kamel
  en art (Camelus bactrianus) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten kamel

kameleont (n, ut)
kamæleon
  (reptiler) färgskiftande ödla

kamelia (n, ut)
kamelia
  en buskartad växtart (Camellia japonica), inom familjen teväxter (Theaceae); individ av arten kamelia
  individ tillhörande växtsläktet kamelior (Camellia)

kamera (n, ut)
kamera
  (foto, media, teknik) apparat för att skapa fotografier av synfältet; det finns både analoga kameror som sparar ljusinformation på filmer och digitalkameror som sparar bilderna som filer på minneskort

kamerunier (n, ut)
camerouner
  person, speciellt man, från Kamerun

kamerunsk (adj)
camerounsk

kamma (v)
kæmme, rede

kammare (n, ut)
kammer
  rum främst avsett för privat bruk, såsom exempelvis sovrum; boningsrum
  (anatomi) om bådadera av de rum i hjärtat varifrån blodet pumpas ut i artärerna
  avdelning av en myndighet eller parlament

kammarkör (n, ut)
kammerkor
  blandad kör med 20–30 sångare

kamomillte (n)
kamillete
  te bryggt av torkade kamomillblommor

kamp (n, ut)
kamp
  strid med vapen eller med ord

kampanj (n, ut)
kampangne

kampsport (n, ut)
kampsport
  sport som innehåller eller förbereder för någon form av kamp

kamrat (n, ut)
kammerat
  (sociala relationer) person man (i ömsesidighet) gärna (och inte alltför sällan) umgås med och som man har ett gott förtroende för (men inte har någon intim relation med)
  (tilltalsord, hälsningsfraser) markering av gemenskap inom vissa vänsterpolitiska kretsar

kanadensare (n, ut)
canadier
  person från Kanada eller som har kanadensiska rötter

kanadensisk (adj)
canadisk
  som rör Kanada eller det kanadensiska folket

kanal (n, ut)
kanal
  konstruerad passage ett flöde av något slag kan passera genom, exempelvis av vatten, elektrisk ström eller information
  visst frekvensband av elektromagnetisk strålning som sänds ut till TV- eller radioapparater; även om organisationen bakom frekvensen

kanariefågel (n, ut)
kanariefugl
  en burfågel (Serinus canaria forma domestica) som härstammar från arten kanariesiska (Serinus canaria); individ av denna fågel

kandidat (n, ut)
kandidat
  person som föreslås väljas, ofta till en förtroendepost, till exempel i ett politiskt val
  person som söker en ställning, ett ämbete, eller ett arbete
  akademisk titel för person som avlagt kandidatexamen

kandisocker (n, neut)
kandis
  godis som huvudsakligen består av kristalliserat rörsocker med stora gulbruna kristaller i varierande storlek

kanel (n)
kanel
  en krydda, bestående av bark från trädet Cinnamomum ceylanicum

kanelbulle (n, ut)
kanelsnegl, kanelbolle
  bulle smaksatt med kanel

kanik (n, ut)
kannik, korherre
  medlem av domkapitel

kanin (n, ut)
kanin
  (däggdjur) individ av ett flertal olika arter inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

kaninbur (n, ut)
kaninbur
  bur avsedd för kaniner (vanligen som husdjur) att bo eller tillfälligt vistas i, antingen inomhus eller utomhus

kaninsvält (n, ut)
kaninsult, proteinforgiftning
  ett sjukdomstillstånd vid ensidigt intag av protein som saknar vissa vitaminer nödvändiga för kroppen

kanna (n, ut)
kande
  (köksredskap) ett kärl, en tillbringare för vätska, vanligen med handtag och näbb- eller snabelformig pip

kannada (n, ut)
kannada
  ett dravidiskt språk som talas främst av kannadafolket i den indiska delstaten Karnataka

kannibal (n, ut)
kannibal
  art som äter en annan individ av samma art
  människa som äter andra individer av vår art

kannibalism (n, ut)
kannibalisme
  det att en levande varelse äter kött från samma art

kanon /kaˈnuːn/ /ˈkɑːnɔn/ (n, ut)
kanon
  (vapen, militärvetenskap) eldvapen som avskjuter granater (äldre bomber) eller grovkalibriga projektiler (tidigare kanonkulor) ur eldrör, i modern med utgångshastigheter över ljudets hastighet; i sammansättningar om liknande konstruktioner

kanonmat (n, ut)
kanonføde
  soldater som (massvis) utgör anonyma offer i krig

kanot (n, ut)
kano
  mindre avlång vattenfarkost

kanske /'kànɧɛ/ /'kàɳʂɛ/ /ˈkànʃɛ/ (adv)
måske
  uttrycker osäkerhet; det kan hända/är möjligt att tillhörande påståendet är sant; det tillhörande påståendet är sant med någon godtycklig, vanligtvis okänd sannolikhet

kant (n, ut)
søm, kant
  yttersta eller yttre delen av en sida, yta eller område (ibland även i tidsuttryck); (gräns)linje där två plan möts med en vinkel; ibland med bibetydelse av värdelöshet (oftast i sammansättningar)

kantarell (n, ut)
kantarel
  gul, trattformad, ätbar svamp av arten Cantharéllus cibárius, i släktet Cantharellus, i familjen kantareller (Cantharellaceae); en av de vanligaste matsvamparna i Sverige

kantin (n, ut)
kantine
  matsal (på arbetsplats)

kantor (n, ut)
kantor
  kyrkomusiker (med uppgift att leda körer och spela orgel)

kantra (v)
kæntre
  (sjöfart) fartyg eller dito vält så vatten går in över relingen (översta delen av ett fartygs brädgång)

kanvas (n)
kanvas
  hopslagen grovtrådig väv

kap (n)
kap
  udde

kapell (n, neut)
kapel
  liten kyrkobyggnad; också del av storren kyrkobyggnad

kapital (n, neut)
kapital

kapitalflykt (n, ut)
kapitalflugt
  transfer av kapital till utlandet som följd av t.ex. försämrat politisk läge eller ogynnsamma skattelagar

kapitalism (n, ut)
kapitalisme

kapitel (n, neut)
kapitel
  styrande församling i kyrklig organisation

kapitäl (n)
kapitæl
  (arkitektur) den översta delen av en kolonn, pilaster eller pelare
  (typografi) versal (stor bokstav) med höjden av en gemen (liten bokstav)

kaplan (n, ut)
kapellan
  präst (av visst slag)

kapplake (n, ut)
kaplak
  (sjöfart, ålderdomligt) tillägg (bonus, dricks) på skepparens lön motsvarande cirka 5% av fraktkostnaden

kapplöpning (n, ut)
væddeløb
  tävling i löpning (även bildligt) på en given sträcka

kapprustning (n, ut)
våbenkapløb

kappsäck (n, ut)
vadsæk
  mjuk väska (eller kasse) att förvara kläder och dylikt i

kapris (n, ut)
kapers
  en buske (Capparis spinosa), i familjen kaprisväxter (Capparaceae); exemplar av denna art

kapsejsa (v)
kapsejse
  (intransitivt, sjöfart) fartyg eller dito som kantrar och sedan välter

kapten (n, ut)
kaptajn
  (militärt) en officer med grad mellan major och löjtnant
  (sjöfart, luftfart) fartygschef, flygplanschef, ansvarig för framförande av båt, fartyg eller flyg

kar (n, neut)
kar

karakteristisk (adj)
karakteristisk
  egenartad

karaktärsmord (n, neut)
karaktermord
  avsiktligt försök att förstöra någons rykte eller anseende (särskilt genom att kritisera dem på ett orättvist och oärligt sätt i deras frånvaro)

karamell (n, ut)
karamel
  liten godisbit (speciellt en hård sådan gjord av smält socker och som är avsedd att sugas på)

karantän (n, ut)
karantæne

karate (n, ut)
karate
  (kampsport) en japansk kampsport som ursprungligen kommer från ön Okinawa

karbidlampa (n, ut)
karbidlampe
  lampa som lyser genom förbränning av etyn (producerat på plats från kalciumkarbid)

karbin (n, ut)
karabin
  (vapen, militärvetenskap) kort och lätt gevär; vanligen avseende eldhandvapen med en piplängd mellan 3 och 6 decimeter

kardanaxel (n, ut)
kardanaksel
  (maskinteknik) drivaxel för kraftöverföring som är ledad med kardanknutar; förekommer exempelvis i bilar

kardborre (n, ut)
burre
  (växter) växt tillhörande släktet Arctium inom familjen korgblommiga växter med ca 10 arter; växt som har en egenskap att lätt kunna fästa vid saker

kardinal (n, ut)
kardinal
  (religion) den romerska kyrkans högsta ämbetsinnehavare näst påven

kardiolog (n, ut)
hjertelæge, kardiolog
  (medicin) läkare specialiserad inom kardiologi

karelska (n, ut)
karelsk
  språk som talas i Karelen i Finland och Ryssland

karibisk (adj)
karibisk
  som rör Karibien

karikatyr (n, ut)
karikatur

karikera (v)
karikere
  teckna karikatyr av

karisma (n, ut)
karisma

karm (n, ut)
karm
  (byggnadsteknik) ram runt dörr eller fönster

karneval (n, ut)
karneval, fastelavn
  skämtsamma upptåg före fastan i katolska länder; festtåg av utklädda

karolinatita (n)
Carolinamejse
  arten Poecile carolinensis i fågelfamiljen mesar inom ordningen tättingar (Passeriformes)

karosseri (n, neut)
karosseri, karrosseri
  överbyggnaden (plåtstommen) på en bil (jfr chassi)

karp (n, ut)
karpe
  fisk i familjen karpfiskar, speciellt arten Cyprinus carpio

karriär (n, ut)
karriere
  yrkesbana, speciellt med referens till hur man klättrar inom hierarkin inom ett företag eller yrkesområde

karta /kɑːʈa/ (n, ut)
kort, landkort
  (geografi) en visuell (och förminskad) representation/återgivning av ett verkligt eller fiktivt geografiskt eller annat rumsligt område

kartera (v)
kartere
  kartlägga

kartlägga (v)
kortlægge
  rita en karta av
  undersöka och beskriva

kartograf (n, ut)
kartograf
  kartritare

kartong /kaˈʈɔŋː/ (n, ut)
karton
  kraftigt papper, ofta wellpapp, som bland annat används i förpackningar och i konst
  förpackning tillverkad av kartong (1.)

karusell (n, ut)
karrusel

kasern (n, ut)
kaserne, barak

kashmiri (n)
kashmirisk
  ett dardiskt språk inom den indoariska språkfamiljen, som talas i den indiska delstaten Jammu och Kashmir och i näraliggande områden i grannlandet Pakistan med omkring 4 400 000 talare

kasino (n, neut)
kasino
  rum eller byggnad anpassad för hasardspel

kaskelot (n, ut)
kaskelothval, kaskelot, spermacethval
  en marin djurart (Physeter macrocephalus) i ordningen valar (Cetacea); individ av arten kaskelot

kassera (v)
kassere
  skrota, slänga bort

kassering (n, ut)
kassation, kassering
  det att kassera

kassettbandspelare (n, ut)
kassettespiller

kassun (n, ut)
caisson
  (väg- och vattenbyggnad) vattentät sänkbar lådformad struktur använd för grundläggning av byggnad eller annat arbete under vattenytan

kast (n)
kaste
  samhällsklass inom hinduismen (traditionellt i Indien)

kasta (v)
kaste
  med hävarm förpassa till luftburen bana
  göra sig av med utan förmånstagare, kassera som sopor
  sy med kaststygn
  genomföra spontan abort hos djur

kasta in handduken (v)
kaste håndklædet i ringen
  (idiomatiskt) ge upp, sluta

kasta pärlor åt svin (v)
kaste perler for svin
  (idiomatiskt) ödsla något värdefullt på någon som inte kan uppskatta det eller inte förstår värdet av det, öda sina krafter på ovärdiga

kasta ut barnet med badvattnet (v)
kaste barnet ud med badevandet, smide barnet ud med badevandet
  (bildligt, idiomatiskt) av misstag göra sig av med något värdefullt när man försöker bli av med något oönskat

kastanj (n, ut)
kastanje
  typ av stor, oregelbunden nöt med (röd)brun färg

kastiliansk (adj)
castiliansk
  som rör det kastilianska språket (europeisk standardspanska)
  som rör det spanska landskapet (och forna riket) Kastilien

kastrera (v)
kastrere
  operera bort könskörtlarna

kastrull (n, ut)
kasserolle
  (köksredskap) köksredskap av metall avsett att koka saker i, framförallt råvaror till mat

kasus /ˈkɑːs.ɵs/ (n, neut)
kasus, fald
  (lingvistik) term för böjningskategorier för substantiv eller pronomen som används för att ange ordets förhållande till ett annat ord eller satsdel

katal (n)
katal
  SI-enheten för katalytisk aktivitet

katalansk (adj)
catalansk, catalonsk

katalanska (n, ut)
katalansk, catalansk
  språk som talas i Katalonien

katalog (n, ut)
katalog
  förteckning över något, t.ex. personer, telefonnummer, handelsvaror eller företag

katalogisera (v)
katalogisere
  föra in i en förteckning; göra upp en förteckning

katamaran (n, ut)
katamaran
  en sorts båt med två skrov

katapult (n, ut)
katapult

katastrof (n, ut)
katastrofe

katatoni (n, ut)
katatoni
  en form av schizofreni med stela muskelrörelser

katedral (n, ut)
katedral, domkirke
  (byggnader) kyrka där en biskop residerar

kategori /ˌkategʊˈriː/ (n, ut)
kategori
  en grupp av något

katekes (n, ut)
katekismus

kateketisk (adj)
kateketisk
  (kristendom) som avser (folkets undervisning i Martin Luthers lilla) katekes

katjon (n, ut)
kation, katjon
  (fysik, kemi) positivt laddad jon

katolicism (n, ut)
katolicisme
  den den romersk-katolska kyrkans gren inom kristendomen

katolik (n, ut)
katolik

katolsk (adj)
katolsk
  som avser katolicismen

katt (n, ut)
kat, huskat
  en underart (Felis silvestris catus) av arten vildkatt (Felis silvestris); individ av denna art; smygjagande rovdjur domesticerad av människan som nytto- och sällskapsdjur

kattdjur (n, neut)
kattedyr, kattefamilien
  individ inom däggdjursfamiljen kattdjur

kattlucka (n, ut)
kattelem
  liten in- och utgång i form av en lucka avsedd för kattens fria passage till en bostad

kattmat (n, ut)
kattemad

kattmynta (n, ut)
almindelig katteurt, katteurt
  en art (Nepeta cataria) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten kattmynta

kattsand (n, ut)
kattegrus
  speciell typ av sand med god absorptionsförmåga som läggs i kattlådor där katter kan uträtta sina behov

kattuggla (n, ut)
natugle

kattun /ˈkatun/ (n)
kattun
  en tunn glättad bomullsväv i tuskaft vanligen med tryckta mönster, i kvalitén något grövre än muslin och tyngre än kalikå

kattunge (n, ut)
killing
  unge till djuret katt

kaukasier (n, ut)
kaukasier
  (manlig) person som härstammar från ”ursprungliga” befolkningar i Kaukasien

kavalleri (n, neut)
kavaleri, rytteri
  (militärt) truppslag inom armén som förr var beridet, numera motoriserat

kavel (n, ut)
kagerulle
  (köksredskap) bakverktyg utgjort ett avlångt cylindriskt trästycke (eller dito) för tillplattning av deg vid bakning genom valsning mot flat yta; ofta med genomgående axel likt en vals med handgrepp i var ände

kazak (n, ut)
kasakher
  person från Kazakstan eller med kazakisk härkomst

kazakisk (adj)
kasakhisk
  som rör folket kazaker
  som rör staten Kazakstan

kazakiska (n, ut)
kasakhisk
  ett språk med språkkod kk talat främst i Kazakstan

kazoo (n, ut)
kazoo
  litet musikinstrument som förvränger rösten till ett nasalt ljud med hjälp av ett vibrerande membran

kebab (n, ut)
kebab
  tunnskuret kött (ursprungligen lammkött) som träs upp på ett roterande grillspett och sedan skärs av allteftersom det blir färdigstekt

kedja (n, ut)
kæde
  en mängd konkreta objekt som ligger på en (ofta inte rak) linje och är sammanlänkade eller ser ut som om de var sammanlänkade
  flera efterföljande sammanhängande händelser eller abstrakta objekt
  butikskedja

kedjehus (n, neut)
kædehus
  (byggnadsteknik) hus som är sammanbyggda via garage

kedjerökare (n, ut)
kæderyger
  person som röker cigaretter eller cigarrer kontinuerligt

kefir (n, ut)
kefir
  rysk filmjölk, en form av kulturmjölk som tillverkas med hjälp av kefirkorn eller kefirgryn

kejsardöme (n, neut)
kejserrige, kejserdømme
  ett statsskick med en monark; en stat med ett sådant statsskick

kejsare /ˈɕɛjsarˌɛ/ (n, ut)
kejser
  (politik) manlig monark för ett kejsardöme

kejsarinna (n, ut)
kejserinde

kejsarsnitt (n, neut)
kejsersnit
  (medicin) förlossning genom snitt i bukväggen

kejsarörn (n, ut)
kejserørn

kejserlig (adj)
kejserlig
  som hör till en kejsare eller kejsarinna

kelt (n, ut)
kelter
  (historiskt, etniciteter) medlem av en indoeuropeisk folkstam som bebodde stora delar av Västeuropa vars ättlingar i modern tid främst märks av i Irland, nordvästra Frankrike (Bretagne), delar av Storbritannien (Skottland och Wales) och nordvästra Spanien (Galicien); ättling till dessa folk

keltisk (adj)
keltisk
  som hör samman med kelterna

kemi (n, ut)
kemi
  (vetenskaper) vetenskapen om molekylers uppbyggnad, egenskaper och omvandlingar; vanligt skolämne, ofta inräknat i NO eller OÄ

kemisk /ˈɕeːmˌɪsk/ (adj)
kemisk
  (kemi) som hör till vetenskapen kemi, som produceras inom kemin, som rör kemisk framställning och tillverkning; om person som ägnar sig åt eller befattar sig med kemi

kemist (n, ut)
kemiker

kenning /ˈkɛ̀nɪŋ/ (n, ut)
kenning
  i fornnordisk poesi en poetisk omskrivning, ofta svårtydd och förskönande

kenotaf (n, ut)
kenotaf
  gravmonument till minne av avliden person vars kvarlevor gått förlorade eller gravsatts på annan plats

kenozoikum (n, ut)
Kænozoikum
  geologisk era som sträcker sig från 65 miljoner år sedan till nutid

kenyan (n, ut)
kenyaner
  (nationaliteter) Person, speciellt man från Kenya

kenyansk (adj)
kenyansk

keraunofobi (n, ut)
brontofobi

ketchup (n, ut)
ketchup
  sås vanligen baserad på tomat, socker, salt, ättika och kryddor

keton (n, ut)
keton
  (kemi) organisk molekyler som består av en karbonylgrupp (CO) som binder två kolvätegrupper

kex /kɛks/ /ɕɛks/ (n, neut)
kiks
  hård liten kaka som kan vara söt eller salt.

khan (n, ut)
khan
  österländsk furste

kikare (n, ut)
kikkert
  (verktyg) hjälpmedel som används för att förstora saker på långt avstånd

kikhosta (n, ut)
kighoste
  en sjukdom orsakad genom infektion av bakterien Bordetella pertussis, som drabbar framför allt barn men ibland även vuxna och smittas via droppsmitta eller kontakt med saliv från en smittad person

kikärt (n, ut)
kikært
  en växtart (Cicer arietinum) i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt
  böna från kikärtsplantan

kille /kɪlːɛ/ /ɕɪlːɛ/ (n, ut)
fyr, dreng
  (vardagligt) pojke, (ung) man

killing (n, ut)
gedekid
  unge till get och bock, getunge

kilobyte /ɕɪl.ʊˈbajt/ (n, ut)
kilobyte
  (data) 103 byte, förkortas kB

kilogram (n, neut)
kilogram
  (fysik, allmänt) SI-enhet för massa, definierad utifrån Plancks konstant

kilokalori (n, ut)
kilokalorie
  (fysik) enhet (med beteckningen kcal) för den fysikaliska storheten energi, vilken motsvarar 103 kalorier

kilometer (n, ut)
kilometer
  längdmått som anger tusentals meter; 1 000 meter

kilopris (n, neut)
kilopris
  pris (av en vara) per kilogram av varan

kind (n, ut)
kind
  (anatomi) delarna av ett ansikte som sitter under ögonen

kinematik (n, ut)
kinematik

kines (n, ut)
kineser
  person, speciellt man från Kina
  (vardagligt) kinesisk restaurang
  (vardagligt) butik (med lågprisvaror) som drivs av kineser (1)

kinesisk (adj)
kinesisk

kinesiska (n, ut)
kinesisk
  språk som talas i Kina

kinetik (n, ut)
kinetik
  (fysik) vetenskapen om rörelse (hastighet och acceleration)
  (kemi) vetenskapen om reaktionshastigheter

kiosk /tj(i)'ås:k el. ki'ås:k/ (n, ut)
kiosk

kippa (n, ut)
kippa
  huvudbonad som traditionellt bärs av judiska män i synagogan

kirgiz (n, ut)
kirgiser

kirgiziska (n, ut)
kirgisisk
  språk talat främst i Kirgizistan

kiribatier (n, ut)
kiribatier
  person från Kiribati

kiropraktik (n, ut)
kiropraktik
  sjukdomsbehandling genom påverkan av kotornas läge i ryggraden

kirskål (n, ut)
skvalderkål

kirurgi (n, ut)
kirurgi

kisel /ˈɕiːs.ɛl/ (n)
silicium

kiseldioxid (n)
siliciumdioxid
  kemisk förening av kisel och syre

kiselkarbid (n, ut)
siliciumkarbid
  kemisk förening av kisel och kol

kisse /ˈkɪˌse/ (n, ut)
kattekilling

kisspaus (n, ut)
tissepause
  (vardagligt) paus för naturbehov, i synnerhet blåstömning, t.ex. under längre bilresor

kittel (n, ut)
kedel
  (köksredskap) kokkärl avsett för uppvärmning av vätska i samband med matlagning, färgning, tvätt, bryggning eller liknande; som förr oftast tillverkades av mässing eller koppar och hängdes över elden

kittelflickare (n, ut)
kedelflikker

kiv (n, neut)
kiv
  gräl som inte är allvarligt, smågräl

kjol /ɕuːl (även uttalat /sju:l/)/ (n, ut)
nederdel, skørt
  klädesplagg som bärs från höftpartiet (och ner över benen), men utan sydda ben

klack (n, ut)
hæl
  uppbyggnad på bakre delen på de flesta skors (pjäxors, stövlars) undersida, som stöd för hälen

kladistik (n, ut)
kladistik
  vetenskaplig metod som används främst vid studier av evolutionära frågeställningar om släktskap och utveckling av arter och egenskaper inom biologin

klagomål (n, neut)
besvær

klammerparentes (n, ut)
tuborgklammer
  (typografi) ett skiljetecken, en parentes av typen "{" eller ""}

klamydia (n, ut)
klamydia
  (sjukdomar) bakteriell sjukdom som orsakas av bakterien Chlamydia trachomatis

klandervärd (adj)
dadelværdig, kritikabel
  förtjänt av klander

klappersten (n, ut)
rullesten

klappmyts (n, ut)
klapmyds
  säl av arten Cystophora cristata (och släktet Cystophora)

klar (adj)
klar
  fri från allt som fördunklar, ofta syn- eller hörselintryck; ren
  tydlig, lätt begriplig (för någon)

klarbult (n, ut)
glaskutling
  en art (Aphia minuta) inom fiskfamiljen smörbultar (Gobiidae); individ av arten klarbult

klarinett (n, ut)
klarinet
  ett träblåsinstrument

klartext (n, ut)
klartekst
  text som är klar och läsbar; ej krypterad, förkortad eller inlindad

klarvaken (adj)
lysvågen
  helt vaken och alert (och pigg)

klass (n, ut)
klasse
  kategori, gruppering; standard, nivå; gradering av sådan enligt kvalitet eller värde
  (utbildningsväsende) grupp elever i en skola, uppdelad efter ålder eller kunskap, eller även begränsad utifrån hanterbar gruppstorlek
  (politik, historia) undergrupp av befolkningen avgränsad enligt rättigheter och privilegier eller även rikedom
  avdelning med viss bekvämlighet
  (taxonomi) taxonomisk rang på nivån mellan ordning och stam inom den biologiska systematiken
  (data, programmering) abstrakt beskrivning av ett objekt

klasskamp (n, ut)
klassekamp
  kampen mellan arbetsköpare (kapitalister) och arbetare (arbetarklassen)

klaustrofobisk (adj)
klaustrofobisk
  som lider av klaustrofobi

klav (n, ut)
nøgle

klaviatur (n, ut)
klaviatur
  (musik) tangentuppsättningen på ett musikinstrument eller på vissa maskiner (t ex på en skrivmaskin)

klavikord (n, neut)
clavicord, klavichord
  äldre slags klaverinstrument som är en föregångare det modernare pianot

klematis (n, ut)
klematis
  någon av de slingerväxter som hör till släktet Clematis inom familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae); exemplar av dessa arter

klementin (n, ut)
klementin
  frukt från citrusträdet klementin (1) (Citrus reticulata Clementina-gruppen)

klenod (n, ut)
klenodie
  dyrbarhet, någonting med högt värde

klick (n)
klik
  kort ljud, till exempel när en knapp trycks ner
  (data) nedtryckning med mus

klicka (v)
klikke
  (data) trycka ned en av datormusens knappar (vanligen den vänstra) och direkt släppa upp den igen

klimakterium (n, neut)
klimakterie, klimakterium
  (fysiologi) kvinnans övergångsålder

klimat (n, neut)
klima

klimatanpassa (v)
klimatilpasse
  anpassa (samhället) för att klara av de faror och risker som ett förändrat klimat kan innebära (till följd av global uppvärmning)

klimatanpassning (n, ut)
klimatilpasning
  det att klimatanpassa

klimatkonferens (n, ut)
klimakonference
  (politik) konferens om klimatet (klimatförändringar)

klimatologi (n, ut)
klimatologi

klimaträttvisa (n, ut)
klimaretfærdighed
  (politik) rättvisa avseende (skador orsakade av) klimatförändringar

klimatvinst (n, ut)
klimagevinst
  fördel (vinst) för klimatet (av en viss klimatsmart åtgärd)

klinik (n, ut)
klinik
  sjukhus för läkarutbildning, (avdelning på) sjukhus

kliniker (n, ut)
kliniker
  (medicin, yrken) läkare verksam vid en klinik

klinisk (adj)
klinisk
  som hör samman med klinik; praktiskt medicinsk

klippa (n, ut)
klippe
  stort stycke av sten eller bergart; del av urberg som går upp i dagen; klipphäll

klippdocka (n, ut)
påklædningsdukke
  leksak för barn i form av en docka gjord av papp med utbytbara kläder av papper som barnen själva kan klippa ut

klippsparv (n, ut)
klippeværling
  en art (Emberiza cia) inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae); individ av arten klippsparv

klippsvala (n, ut)
klippesvale

klistermärke (n, neut)
klistermærke
  självhäftande (genom klister) etikett med reklam, dekal

klitoris (n, ut)
klitoris
  del av kvinnans yttre könsorgan (vulva) som är starkt sexuellt retbar, och som innehåller svällkroppar och därigenom kan förstoras vid sexuell retning

klo (n, ut)
klo
  spetsig, mer eller mindre böjd, hornbildning på yttersta tå- eller fingerleden hos många djur (såsom däggdjur, fåglar, kräldjur), motsvarande människors naglar
  kraftigt och muskulöst griporgan på det första benparet hos kräftdjur

klocka /ˈklɔ̀ka/ (n, ut)
ur
  tidmätare (ursprungligen mekanisk med rund urtavla och visare, senare oftast elektronisk med visare eller digital)
klokke
  oftast konformigt metallföremål öppet nere och stängt uppe avsett att frambringa ljud vid påverkan

klockare (n, ut)
klokker
  icke prästerlig tjänsteman i en församling, ursprungligen med huvuduppgift att ha vård om kyrkklockorna, sedermera med ansvar för administration, musik och lokaler

klockgroda (n, ut)
klokkefrø
  en art (Bombina bombina) av groda i släktet klockgrodor (Bombina) inom familjen Bombinatoridae; individ av arten klockgroda

klockren (adj)
klokkeklar, klokkeren

klockspel (n, neut)
klokkespil
  musikinstrument, samling av olika stämda klockor som kan utföra melodier

klok (adj)
klog

klokhet (n, ut)
kloghed
  det att vara klok

klon (n, ut)
klon
  (biologi) individ som är en genetisk kopia av en individ, skapad med hjälp av kloning

klor /kloːr/ /kluːr/ (n)
klor, chlor
  ett giftigt gasformigt gulgrönt grundämne

klorid (n, ut)
klorid
  (kemi) negativ jon av grundämnet klor
  (kemi) generisk beteckning på salter som innehåller kloridjoner

klorocka (n, ut)
tærbe
  en fiskart (Amblyraja radiata) inom familjen egentliga rockor (Rajidae); individ av denna art

klorofyll (n)
klorofyl

kloroplast (n, ut)
grønkorn, kloroplast
  sorts organell som finns i växternas och algernas celler

kloster /ˈklɔstər/ (n, neut)
kloster
  byggnad som är byggd åt religiösa munkar eller nunnor

klubb (n, ut)
klub

klubbist (n, ut)
klubist
  klubbmedlem

klubbmedlem (n, ut)
klubmedlem
  medlem av en klubb

klumpfisk (n, ut)
klumpfisk

klumpfot (n, ut)
klumpfod
  medfödd felställning av foten

klumpig (adj)
kejtet
  med brist på koordination eller ordning

kluster (n, neut)
klynge
  klunga, hop, ansamling

klusterbomb (n, ut)
klyngebombe

klydderöv (n, ut)
fjols
  (skånska, vardagligt) person som orsakar klydd (krångel); som gör saker onödigt komplicerade eller krångliga p.g.a. klumpighet eller okunskap

klyfta /ˈklʏfˌta/ (n, ut)
kløft
  den springa som bildas mellan en kvinnas bröst då hon bär en urringad klänning eller tröja

klykstjärtad stormsvala (n)
stor stormsvale

klyvare (n, ut)
klyver
  trekantigt segel framför focken

klyvsåg (n, ut)
bordrundsav, bordsav, kløvesav
  maskinsåg för att klyva trä; cirkelsåg monterad i stativ

klädedräkt (n, ut)
klædedragt

kläder /ˈklɛːˌdɛr/ (n, neut)
tøj, beklædning
  (plurale tantum) saker människan bär för att skydda eller värma sig och för att pryda kroppen

klänning /ˈklɛ̀nɪŋ/ (n, ut)
kjole

klärvoajant /klæːr.vʊ.aˈjant/ (adj)
clairvoyant, synsk

klövdjur (n, neut)
klovdyr, parrettåed hovdyr
  partåiga hovdjur; Artiodactyla; en ordning av hovdjur i klassen däggdjur
  individ eller någon av de arter som räknas till ordningen klövdjur (1)

klöver (n, ut)
klør
  kort i färgen med samma namn
kløver
  en ört i släktet trefolium

klöverblåvinge (n)
kløverblåfugl
  fjärilsarten Glaucopsyche alexis, som ingår i familjen juvelvingar (Lycaeninae)

knall (n, ut)
knald
  starkt och kortvarigt ljud, som av vapeneld eller blixtnedslag

knalleffekt (n, ut)
knaldeffekt
  kraftig effekt

knallfärg (n, ut)
pangfarve
  (färger) stark och klar färg, signalfärg, neonfärg

knapp (n, ut)
knap
  litet, runt och platt föremål; (ofta isytt) föremål i klädesplagg, avsett att hålla ihop två olika delar av plagget

knapphål (n, neut)
knaphul
  hål där en knapp träs igenom

knekt (n, ut)
knægt
  (kortspel) ett enkelt sticktagningsspel för tre till fem spelare

knep (n, neut)
kneb, trick
  trick; finurlig (och ofta mindre känd) metod att göra något

knip (n, neut)
kneb
  det att något kniper

knipa (n, ut)
hvinand
  en art (Bucephala clangula) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten knipa

kniptångsmanöver (n, ut)
knibtangsmanøvre

kniv (n, ut)
kniv
  ett vasst redskap eller ett vapen; används bland annat vid måltider för att skära födoämnen

knivkastare (n, ut)
knivkaster
  person som underhåller andra genom att visa skicklighet i att kasta knivar

knivmord (n, neut)
knivmord
  mord som utförs med kniv

knivspets (n, ut)
knivspids
  spetsen på en kniv

knivsudd (n, ut)
knivspids
  (matlagning) en måttenhet för pulverformiga substanser som motsvarar omkring 0,15 - 0,25 ml

knodd (n, ut)
knude
  knöl

knoge (n, ut)
kno

knogjärn (n, neut)
knojern
  enkelt vapen som består av en rad tjocka metallringar som sitter fast i varandra och som träs över fingrarna för att skydda handen och ge tyngd i slagen

knop (n)
knob
  ett eller flera rep som är sammanförda med avsikt att de ska sitta ihop
  (sjöfart) enhet för fartangivelse som främst används inom sjöfart och luftfart

knubbsäl (n, ut)
spættet sæl
  (däggdjur) en däggdjursart (Phoca vitulina); individ av denna art

knulla (v)
kneppe, pule, bolle, knalde
  (vardagligt, transitivt) ha sex /med/
  (vardagligt, reciprokt) ha sex med varandra

knullkompis (n, ut)
bolleven

knyppla (v)
kniple

knytnäve (n, ut)
knytnæve, næve
  knuten hand, när handens fingrar vänds mot handflatan så att handen kan ses som en fast kropp

knä /knɛː/ (n, neut)
knæ
  (anatomi) region mitt på benet där knäleden sitter

knäckebröd (n, neut)
knækbrød
  slags hårt och sprött bröd vilket tillverkas i skivform

knähund (n, ut)
skødehund
  liten hund som gärna ligger i knä

knäppa (v)
knappe
  stänga eller fästa något med hjälp av knappar; ibland även om vissa klädesplagg som stängs på annat sätt än med knappar
knipse
  göra något som samtidigt ger ifrån sig ett knäpp

knäsatt (adj)
knæsat
  godkänd, påbjuden, fastslagen, hävdvunnen, gällande;

knäsätta (v)
knæsætte
  godkänna som riktig, fastslå, fastsätta, påbjuda

knölsvan (n, ut)
knopsvane

knölval (n, ut)
pukkelhval
  en art (Megaptera novaeangliae) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten knölval

ko /kuː/ (n, ut)
ko
  (vuxen) hona av däggdjursarten nötkreatur, Bos taurus, vilken hålls som boskap och som har kalvat, det vill säga fött en avkomma och därför producerar mjölk
  (vardagligt) nötkreatur; individ av arten Bos taurus, oavsett kön och ålder
  hona av ett av ett flertal större däggdjur, huvudsakligen slidhornsdjur

kobolt (n)
kobolt, cobalt

kobra (n, ut)
kobra
  glasögonorm

kock (n, ut)
kok
  (yrken) person som har till yrke att laga mat

kod (n, ut)
kode
  teckensystem, chiffer

kodex (n, ut)
kodeks
  inbunden handskriven text, bok eller lagsamling från antiken eller medeltiden

kodlås (n, neut)
kodelås
  lås som öppnas genom att knappa in en kod

koff (n, ut)
kuf
  (sjöfart, historiskt) litet fartyg med platt botten

koffein (n, neut)
koffein
  (biokemi) centralstimulerande ämne som finns bl.a. i kaffe och te

kofot (n, ut)
koben, brækjern
  avlångt järnverktyg, vars ena ände är tudelad och den andra utplattad, som används som bräckjärn eller hävstång vid demontering eller uppbrytning eller inbrott

kogg (n, ut)
kogge
  en sorts (medeltida) brett lastfartyg

kohorn (n, neut)
kohorn
  horn som vuxit på en ko

kohäger (n, ut)
kohejre

koj (n, ut)
køje
  sovplats på fartyg

koka (v)
koge
  (fysik) ha tillräckligt hög temperatur för att det spontant ska bildas bubblor av ånga i hela vätskevolymen
  (matlagning) låta någon matvara befinna sig i vatten som kokar (enl. ovan) med syfte att tillaga denna
  (vardagligt) vara mycket arg eller ilsken

kokain (n, neut)
kokain
  (medicin) alkaloiden bensoylmetylekgonin, en vanlig narkotikaklassad drog

kokard (n, ut)
kokarde
  bandrosett (på huvudbonad), mössmärke

kokbok (n, ut)
kogebog
  (matlagning) bok, i vilken flera recept finns samlade

kokosmjöl (n, neut)
kokosmel
  (mat) mjöl framställt genom att mala kopra från kokosnöt, vilket resulterar i ett mjukt, finkornigt och fiberrikt pulver med en mild smak av kokos

kokosmjölk (n, ut)
kokosmælk
  vit, ogenomskinlig mjölkliknande juice som utvinns ur fruktköttet i kokosnötter, det rör sig alltså inte om mjölk i traditionell mening

kokosnöt (n, ut)
kokosnød

kokpunkt (n, ut)
kogepunkt
  (fysik, kemi) den temperatur vid vilken ett givet ämne övergår från flytande tillstånd (vätska) till gasform

kol (n, neut)
carbon, kulstof, karbon
  grundämnet med atomnummer 6 och kemisk beteckning C
kul
  ettdera av flera brännbara fasta material som till största delen består av grundämnet kol, antingen fossilt (stenkol, brunkol) eller framställt ur trä (träkol, grillkol)

kol-14-datering (n, ut)
kulstof-14-datering
  (arkeologi, kärnfysik) datering (tidsbestämning, åldersbestämning) av arkeologiska fynd medelst kol-14 som dessa innehåller

kolare (n, ut)
kulsvier
  (yrken) hantverkare som tillverkar träkol i en kolmila

kolartro (n, ut)
kulsviertro
  naiv och okritisk tro (på det vedertagna)

kolatom (n, ut)
kulstofatom
  (fysik, kemi) en enskild atom av slaget kol, d.v.s. med 6 protoner (och lika många elektroner)

kolchos (n, ut)
kolkhos, kolkhoz
  kollektivjordbruk i Sovjetunionen

koldioxid (n, ut)
kuldioxid, kultveilte
  en kemisk förening mellan kol och syre med kemisk formel CO2; bildas i cellandning och då kolhaltiga ämnen brinner i luft eller syrgas

kolera (n, ut)
kolera
  en smittsam tarmsjukdom som orsakas av bakterien Vibrio cholerae via ett exotoxin

kolesterol (n)
kolesterol
  (biokemi) ämne med summaformel C27H46O som kan klassas som både lipid (närmare bestämt steroid) och alkohol, byggsten som stabiliserar cellmembran

kolhydrat (n, ut)
kulhydrat

kolja (n, ut)
kuller
  en fiskart (Melanogrammus aeglefinus); individ av arten kolja

kollega (n, ut)
kollega
  Kollegor är personer med samma eller liknande utbildning, men inte nödvändigtvis alla personer som arbetar på samma arbetsplats eller alla personer som är anställda på en arbetsplats, då dessa ju kan ha olika befattningar. Så är alla bibliotekarier kollegor, men alla personer som arbetar på ett bibliotek är inte kollegor.

kollektivkörfält (n, neut)
busbane
  (transport) en körbana alternativt ett körfält (normalt belägen på skyltens sida) på körbanan för bussar i linjetrafik, och (i Sverige) även för cyklister och förare av moped klass II om körfältet är beläget till höger i färdriktningen (och det ej anges på tilläggstavla att cykel och moped ej är tillåtna)

kollektivtrafik (n, ut)
kollektiv trafik
  (transport) trafik med färdmedel öppen för allmänheten (ej privat eller abonnerat), normalt mot en avgift och med många passagerare som reser tillsammans (som ett kollektiv): buss, spårvagn, tåg, flygplan och färja, till skillnad från individuella färdmedel som cykel och bil

kollektor (n, ut)
kollektor
  (elektronik) en av elektroderna i en transistor

kollision (n, ut)
kollision
  (mekanik) en händelse då två kroppars ytor möts
  krock, träff, smäll

kolon (n, neut)
kolon
  (typografi) tecknet ":"

koloni (n, ut)
koloni

kolonial (n, ut)
kolonial
  (butik) avdelning med kolonialvaror

kolonialism (n, ut)
kolonialisme
  industriländers exploatering av (forna) kolonier eller andra u-länder

kolossal (adj)
kolossal
  enorm, ofantligt stor (både konkret och abstrakt)

kolsvart (adj)
kulsort, begsort

koltrast (n, ut)
solsort
  en art (Turdus merula) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av denna art; en kolsvart fågel med gul näbb och gul ögonring som högljutt sjunger vacker, melodisk sång

kolumn (n, ut)
klumme, kolumne
  typ av tidningsartikel, skriven av kolumnist

kolv (n, ut)
kolbe
  (botanik) ax med förtjockad stjälk
  (kemi) glasbehållare som används vid kemiska och andra experiment
  (vapen) del av handskjutvapen som förmedlar rekyl till användaren, traditionellt som handtag eller axelstöd
stempel
  (maskinteknik) maskindel som utför en fram- och återgående rörelse i en cylinder

kolvmotor (n, ut)
stempelmotor, stempelmaskine
  motor där kraft utvecklas genom att en kolv rör sig i en cylinder

kolväte (n, neut)
kulbrinte, karbonhydrid
  (organisk kemi) kemisk förening bestående endast av kol- och väteatomer

kom an (interjection)
kom an

koma (n, ut)
koma
  (medicin) kroppsligt tillstånd av djup (och långvarig) medvetslöshet.

kombinatorik (n, ut)
kombinatorik
  (matematik) studiet av kombinationer

komedi (n, ut)
komedie
  drama, TV-program eller film som syftar till att väcka glädje hos åskådaren
  i antikens Grekland en lätt och underhållande teaterpjäs med lyckligt slut
  i medeltida Europa en typ av dikt

komet (n, ut)
komet

komfortzon (n, ut)
comfortzone, komfortzone
  område (situation, zon) där man upplever komfort (känner sig trygg)
  (möbler) del av en madrass

komjölk (n, ut)
komælk
  (biologi, mat) mjölk från ko; används ofta inom matlagning

komma (n, neut)
komma
  skiljetecknet ,
  (matematik) separator av heltal och decimaler

komma (v)
komme
  (temporalt hjälpverb) anlända eller nå fram till en plats
  (slang) få orgasm

komma på skam (phraseologicalUnit)
gøre til skamme
  visa sig vara fel

komma ut (v)
springe ud
  (mer specifikt) berätta tidigare okänd fakta om ens sexuella läggning

komma ut ur garderoben (v)
komme ud af skabet, springe ud

komma överens (v)
blive enig, komme overens
  bli enig (vid ett enskilt tillfälle)

kommatera (v)
kommatere
  (lingvistik) förse en mening med ett (eller fler) kommatecken

kommatering (n, ut)
kommatering
  (lingvistik) bruk av kommatecken i en text; det att placera kommatecken i en text; princip för hur kommatecken skall användas i en text

kommentar (n, ut)
kommentar, bemærkning

kommersiell (adj)
kommerciel
  som omsätter pengar och vars avsikt är att ge intäkter

komminister (n, ut)
kaldskapellan, residerende kapellan

kommissarie (n, ut)
kommissær
  egentligen ombud; titel för vissa chefstjänstemän; ledare för en utställning; (förr) militär befattningshavare som i fält skötte förplägnad, förläggning m m

kommitté (n, ut)
komité

kommun /kɔˈmʉːn/ (n, ut)
kommune
  administrativt landområde med viss självstyrelse; överfört om förvaltningen och de lokala myndigheterna i kommunen

kommunikation (n, ut)
kommunikation
  utbyte av information

kommuniké (n, ut)
kommunike, kommuniké
  meddelande till allmänheten

kommunism (n, ut)
kommunisme
  samhällsåskådning och revolutionär politisk ideologi som förespråkar gemensamt ägda produktionsmedel och ett klasslöst samhälle

kommunist (n, ut)
kommunist

kommunistisk (adj)
kommunistisk
  som har att göra med kommunism

komodovaran (n, ut)
komodovaran
  ödleart i familjen varaner som lever på några få öar i centrala Indonesien och är världens största nu levande ödla; individ av denna art

komorier (n, ut)
comorer
  (mans-)person från Komorerna

komparativ (n, ut)
komparativ
  (grammatik) jämförelsegrad, en böjning av ett adjektivs eller ett adverbs grundform

komparera (v)
jævnføre, sammenligne
  jämföra

kompass (n, ut)
kompass, kompas

kompendium (n, neut)
kompendium

kompetens (n, ut)
kompetence
  det att vara kompetent

kompetensflykt (n, ut)
hjerneflugt
  ström av kompetent folk från ett land (utvandring) eller område

komplicerad (adj)
tricky
  som består av många delar och är svår att helt förstå sig på

komplimang (n, ut)
kompliment
  artighetsfras; beröm

komponentbrist (n, ut)
komponentmangel
  brist på komponenter

kompressor (n, ut)
kompressor
  maskin som pressar samman gaser

kompromiss (n, ut)
kompromis

koncentration (n, ut)
koncentration
  det att vara koncentrerad
  (kemi) substansmängd (eller massa) per volymsenhet; koncentrationen av partikelslaget x betecknas ofta [x]

koncentrationsläger (n, neut)
koncentrationslejr
  läger (vid krigstillfälle) för uppsamling av civila fångar som är medborgare i en fientlig stat
  läger för politiska fångar (i vissa länder) som anses störa statens politik och regim

koncentrisk (adj)
koncentrisk
  som följer centrum på exempelvis en axel

koncept (n, neut)
koncept
  originell idé om hur något kan se ut och fungera, abstraktion, begrepp
  utkast

konceptuell (adj)
konceptuel, begrebsmæssig
  som har att göra med (ett visst) koncept/begrepp

koncern (n, ut)
koncern
  moderbolag och dess dotterbolag

koncession (n, ut)
koncession
  tillstånd av myndighet att bedriva viss verksamhet

kondensator (n, ut)
kondensator, kapacitor

konditori (n, neut)
konditori
  tillverkare av bakverk och konfekt som vanligtvis även erbjuder försäljning och servering

kondom (n, ut)
kondom, præservativ

kondor (n, ut)
kondor
  någon av de arter som räknas till fågelfamiljen nya världens gamar; individ av dessa arter

konferens (n, ut)
konference

konflikt (n, ut)
konflikt
  det att två eller fler parter inte är överens om hur något är eller skall göras, tvist, strid
  det att två eller fler företeelser har schemalagts samtidigt, utan att samtidigt utförande av dessa är möjligt eller önskvärt
  det att två påståenden inte kan gälla samtidigt
  strid, stridighet, krig

konfrontation (n, ut)
konfrontation

konfucianism (n, ut)
konfucianisme
  en av Kinas tre klassiska religioner eller filosofier

kongoles (n, ut)
congoleser
  invånare i Kongo eller person med kongolesisk härkomst

kongress (n, ut)
kongres
  högsta beslutande möte i ett politiskt parti; partikongress

kongruens (n, ut)
kongruens
  (grammatik) det att ord i en fras böjs enligt eller följer huvudordets grammatiska egenskaper, som genus, numerus, kasus eller species

konjak (n, ut)
cognac
  spritdryck framställd på druvor, ursprungligen särskilt om dryck av denna sort från området kring staden Cognac i Frankrike

konjunktion (n, ut)
bindeord, konjunktion
  (lingvistik, ordklasser) ord som binder samman två satsdelar eller satser och samtidigt anger ett förhållande mellan dessa, såsom att båda är sanna eller att den ena satsens sanning leder till den andra satsens sanning; vanliga exempel är och, eller, om, eftersom, medan, att etc.

konkretisera (v)
konkretisere
  göra konkret

konkurrenskraft (n, ut)
konkurrencedygtighed
  förmåga (styrka, kraft) att konkurrera

konkurrenskraftig (adj)
konkurrencedygtig
  (ekonomi) som är kapabel att konkurrera väl (för att dess pris är lågt jämfört med liknande varor eller tjänster)

konkurrent (n, ut)
konkurrent
  person eller föremål som konkurrerar

konkvistador (n, ut)
conquistador
  (historia) europeisk erövrare av Amerika (från iberiska halvön)

konnotation (n, ut)
konnotation, bibetydning, understregning
  ords bibetydelse som skiljer sig från grundbetydelsen

konnotera (v)
konnotere
  antyda, ge intryck av

konsekvens /kɔnː.sɛˈkvɛns/ (n, ut)
konsekvens
  (filosofi) de följande händelserna av något; ett motsvar på något

konsekvent (adj)
konsekvent

konsensus (n, ut)
konsensus
  samstämmighet som uppnås mellan parter av skilda åsikter

konsert /kɔn:sæ:r/ (n, ut)
koncert
  framförande av musik inför en publik

konsertbesökare (n, ut)
koncertgænger
  besökare (medlem av publiken) på en konsert

konserthus (n, neut)
koncerthus

konsertmästare (n, ut)
koncertmester
  den främste förstaviolinisten i en orkester

konservatism (n, ut)
konservatisme
  samhällsåskådning och politisk ideologi som önskar bevara existerande traditioner, institutioner och värderingar, som motsätter sig radikala förändringar i samhälle och stat

konservativ /ˈkɔn.sær.va.tiːv/ (adj)
konservativ
  som motsätter sig radikala förändringar i allmänhet; som avser konservatismen

konservöppnare (n, ut)
dåseåbner
  köksredskap som används för att öppna konservburkar

konsol (n, ut)
konsol
  stöd i vägg för balkonger, skulpturer eller dylikt
  förkortning för spelkonsol

konsolidera (v)
konsolidere
  förstärka eller förbättra strukturen hos något, särskilt abstrakta ting

konsonant (n, ut)
konsonant
  (lingvistik, fonetik) språkljud som bildas med varierande förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; b, d, g etc.

konspiration (n, ut)
konspiration

konspirationsteori (n, ut)
konspirationsteori, sammensværgelsesteori
  (stark) hypotes, eller övertygelse, om att en (omfattande) konspiration (eventuellt på mycket hög (t.ex. politisk) nivå) ligger bakom någon (mycket negativ) tidigare, pågående eller hypotetisk framtida händelse

konst (n, ut)
kunst
  (konst) framställning och av något (musik, skönlitteratur, bild, koreograferad dans, teater och dyligt), vars verk är tänkta att frambringa en känslomässigt eller intellektuellt 'förhöjd' upplevelse; i en snävare betydelse bildkonst (måleri, skulptur, grafik)
  (en enskild persons) praktisk färdighet som tillägnas genom studier och övning, hantverksmässigt kunnande

konstdomare (n, ut)
kunstdommer
  kritiker, konstkännare, konstvetare

konstfiber (n, ut)
kemofiber
  konstgjord fiber

konstgalleri (n, neut)
kunstgalleri
  lokal där konst visas

konstgjord (adj)
kunstig
  som är skapad av människan, genom konst (= kunskap)

konsthall (n, ut)
kunsthal
  hall (sal) där konst visas

konsthistoria (n, ut)
kunsthistorie
  vetenskap som studerar den historiska utvecklingen av konst

konsthistoriker (n, ut)
kunsthistoriker
  person som studerar den historiska utvecklingen av konst

konsthistorisk (adj)
kunsthistorisk

konstig /ˈkʰɔnːˌstɪ(gː)/ (adj)
mærkelig
  onormal; från normen avvikande

konstitution (n, ut)
forfatning, grundlov
  (statsrätt, statsvetenskap) grundläggande ordning för hur ett land ska styras som ofta även garanterar medborgarnas grundläggande rättigheter; samling lagar som anses mer grundläggande än andra

konstmuseum (n, neut)
kunstmuseum
  museum för konst

konstnär (n, ut)
kunstner
  person som utövar konst

konstpsykologi (n, ut)
kunstpsykologi
  läran om hur konst påverkar en människas beteende, tankar, känslor och samspel med andra människor

konstverk (n, neut)
kunstværk

konsulat (n, neut)
konsulat

konsultera (v)
konsultere

kontaktannons (n, ut)
kontaktannonce
  annons där en person söker personlig kontakt med annan person för vänskap, kärleksförhållande, giftermål eller liknande

kontanter (n, neut)
kontanter, cash
  (plurale tantum) fysiska pengar såsom mynt och sedlar

kontantkort (n, neut)
taletidskort
  SIM-kort för mobiltelefon programmerat på så sätt att mobiltelefoni betalas i förskott och inget abonnemang behövs

kontinent (n, ut)
kontinent
  stort sammanhängande landområde som är omgivet av vatten och upptar en eller flera kontinentalplattor

kontinentalsockel (n, ut)
kontinentalsokkel
  (geologi) grund del av havsbotten nära land som hör till kontinentalplattan

kontor (n, neut)
kontor

kontoutdrag (n, neut)
kontouddrag, kontoudskrift, kontoudtog
  meddelande från en bank till en kontoinnehavare vid banken som dokumenterar kontots tillgångar och effekterna av transaktioner som gjorts till och från konton ifråga

kontrabas (n, ut)
kontrabas

kontrafagott (n, ut)
kontrafagot
  träblåsfamiljens djupaste musikinstrument

kontrakt (n, neut)
provsti
  grupp av socknar (församlingar) inom ett kyrkligt stift, leds av en kontraktsprost

kontraproduktiv (adj)
kontraproduktiv

kontraspionage (n, neut)
kontraspionage
  verksamhet som syftar till att förebygga och avslöja och bekämpa spioneri

kontrast (n, ut)
kontrast
  olikhet som är tydligt framträdande

kontrollera (v)
kontrollere, styre, checke, have styr over
  se till att saker är som de ska vara
  styra

konvalescent (n, ut)
rekonvalescent
  person som håller på att tillfriskna från en sjukdom

konventikel (n, ut)
konventikel
  religiös sammankomst (i hemmet)

koordinat (n, ut)
koordinat

koordinatbord (n, neut)
koordinatbord
  (redskap) bord som förflyttar ett arbetsstycke till en given koordinat

koordinatsystem (n, neut)
koordinatsystem

kopek (n, ut)
kopek
  en hundradels rubel

kopiera (v)
kopiere
  skapa en kopia, exempelvis av ett papper eller en fil

kopp (n, ut)
kop
  dryckeskärl, ofta av porslin, avsett att dricka (varmare vätskor) ur

koppa (n, ut)
kopper
  vätskefylld blåsa i huden

koppar /˘kɔpar/ (n, ut)
kobber
  (metallurgi) ett grundämne med atomnummer 29, atommassa 63,5 och symbolen Cu

kopparmur (n, ut)
kobbermur
  (byggnadsteknik) mur av (eller bepansrad med) koppar

kopparorm (n, ut)
stålorm
  ett i Europa vilt levande kräldjur, en kopparfärgad ödla utan ben (Anguis fragilis); individ av denna art

kopparstick (n, neut)
kobberstik
  (konst) illustration framställd genom avtryck från en gravyr i kopparplåt

kopparsulfat (n)
kobbervitriol
  kemisk förening av koppar, svavel och syre, CuSO4

koppling (n, ut)
kobling
  (abstrakt betydelse) samband mellan olika faktorer eller människor
  (mekanik, elektroteknik, elektronik) förbindelse mellan mekaniska delar/komponenter för att överföra t.ex. kraft, flöden, rörelse, elström

koppärr (n, neut)
kopar, koppear
  ärr efter koppa (smittkoppor)

kopt (n, ut)
kopter
  (kristendom) (manlig) egyptisk kristen; medlem av den koptiska kyrkan i Egypten

koptisk (adj)
koptisk
  som rör kopterna; den koptisk-ortodoxa kyrkan eller det koptiska språket

koranbränning (n, ut)
koranafbrænding
  (politik, religion) händelse där en koran (islams heliga skrift) avsiktligt eldas upp (på offentlig plats eller i media med syfte att protestera eller provocera)

korean (n, ut)
koreaner

koreansk (adj)
koreansk

koreograf (n, ut)
koreograf
  person som koreograferar

koreografi (n, ut)
koreografi

korg (n, ut)
kurv
  (mindre) behållare, ofta av lätt trä eller plast och ofta med en icke-solid (flätad) yta

koriander (n, ut)
koriander
  en art (Coriandrum sativum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten koriander

korintisk (adj)
korintisk
  som härrör från den grekiska staden Korinth

kork (n, ut)
prop, kork
  propp som försluter en flaska, eller liknande
kork, korkprop
  ämne som utvinns ur korkeken, korkämne

korkek (n, ut)
korkeg
  (träd) en växtart (Quercus suber) inom släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter (Fagaceae); exemplar av denna art

korkskruv (n, ut)
proptrækker
  köksredskap som används för att öppna flaskor som förseglats med kork

korn /kuːrn/ (n, neut)
byg
  växt av släktet Hordeum; sädesslag av detta släkte kännetecknat av långa borst
korn
  frö (särskilt av säd)
  liten beståndsdel i sammanhängande men inte sammanbunden mängd, till formen utan utstickande delar; partikel
sigtekorn
  (vapen) främre riktmärke i siktet på skjutvapen

kornblå (adj)
kornblå
  som har denna färg: ; med den blåa nyans som blåklintens blomma har

kornett (n, ut)
kornet
  bleckblåsinstrument som påminner mycket om en trumpet

kornig (adj)
kornet

korniska (n, ut)
kornisk, Kornisk

kornknarr (n, ut)
engsnarre

kornsparv (n, ut)
bomlærke

korona (n, ut)
korona

korp /kɔrp/ (n, ut)
ravn
  en art (Corvus corax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten korp

korrektur (n)
retning
  rättning; verifikation

korrekturläsare (n, ut)
korrekturlæser
  en person som korrekturläser, som kontrollerar (läser) att en text är korrekt återgiven

korrosion (n, ut)
korrosion

kors /kɔʂ/ (n, neut)
kryds, plustegn, kors
  geometrisk figur (form) bestående av två streck eller linjer som skär varandra vinkelrätt, den ena går horisontellt och den andra vertikalt
kors
  kristen symbol för lidandet
  börda; bestraffning
  historiskt tortyrredskap i form av ett kors

korsett (n, ut)
korset
  (kläder) slags basplagg för kvinnor som stramar åt midjan och bysten med snörliv

korsfästa (v)
korsfæste
  tortera och avrätta genom att spika upp offret på ett kors

korsfästelse (n, ut)
korsfæstelse
  tortyr och avrättning genom att spika upp offret på ett kors, genom att korsfästa, i synnerhet korsfästelsen av Jesus Kristus

korsikanska (n, ut)
korsikansk
  ett romanskt språk som vid sidan av franska är officiellt språk på ön Korsika, och även talas i delar av Sardinien

korsord (n, neut)
krydsogtværs, kryds-og-tværsopgave
  ordpussel utlagt i ett rutsystem, som löses genom att man med hjälp av ledtrådar fyller rutsystemet med bokstäver så att ord bildas horisontellt och vertikalt

korsspindel (n, ut)
korsedderkop
  (spindelarter) arten Araneus diadematus, hörande familjen hjulspindlar (Araneidae); individ av denna art

korståg (n, neut)
korstog

kort /kɔʈ/ (adj)
kort
  av begränsad längd
lav, kort
  av begränsad höjd, låg
kort, lav
  som varar endast under en liten tidsperiod

kort /kʊʈ/ (n, neut)
kort, postkort, brevkort
  relativt litet men kraftigt pappersark, ofta med tryck som innehåller praktisk information
  (litet eller större, eventuellt dubbelvikt) pappersark med (något vackert) motiv och förtryckt text och/eller plats för handskriven text (ett personligt meddelande), vilket kan ges som gåva till en person (ofta vid en speciell händelse, såsom personens födelsedag, och ofta tillsammans med annan gåva, såsom blommor eller choklad), utgöra en inbjudan till någon tillställning etc.
kort
  liten platt och rektangulär bit gjord av papper eller plast, varav en viss mängd (till exempel 32 stycken) används som ett spel; spelkort
billede
  (vardagligt) fotografi

kortfilm (n, ut)
kortfilm
  en kort film som går högst några minuter

korthårig (adj)
korthåret
  som har kort hår /på huvudet/

kortkort (adj)
minikjole
  betecknar längden på en kjol eller klänning som inte når längre än till mitt på låret; en så kallad minikjol

kortspel (n, neut)
kortspil

kortvåg (n, ut)
kortbølge
  (teknik) radiovåg med våglängd 10–100 meter (frekvens 3–30 MHz), förkortas KV

korund (n, ut)
korund
  ett mineral bestående av aluminiumoxid

korv (n, ut)
pølse
  vanlig maträtt bestående av ett avlångt tubformat skinn som ofta innehåller kött

korvbröd (n, neut)
pølsebrød

korvett (n, ut)
korvet
  en sorts krigsfartyg

korvhorn (n, neut)
pølsehorn
  (matlagning) strut för att stoppa korv (ursprungligen av ett kohorn med spetsen avskuren)

kosack (n, ut)
kosak
  individ av den östslaviska, ortodoxt kristna folkgruppen kosacker, som främst bor i Ryssland och Ukraina, känt främst för sin speciella patriotiska militära livsstil och präglat av starkt frihetspatos och stark klantillhörighet

koskälla (n, ut)
koklokke
  (jordbruk) skälla med kläpp inuti som bärs av en ko för att den enklare ska kunna lokaliseras om den vandrar iväg
  (musik) musikinstrument som består av en skälla utan kläpp som vanligtvis är en del av ett trumset

kosmisk (adj)
kosmisk
  som avser världsalltet eller världsrymden

kosmodrom (n, ut)
rumhavn
  startplats för rymdfarkoster

kosmogoni (n, ut)
kosmogoni
  läran om världsalltets uppkomst (antingen från religiös synpunkt med skapelseberättelser eller från vetenskapliga teorier om universums tillblivelse

kosmolog (n, ut)
kosmolog

kosmologi (n, ut)
kosmologi

kosmonaut (n, ut)
kosmonaut
  (yrken, rymdfart) rymdfarare (särskilt om sådana inom Rysslands eller forna Sovjetunionens rymdprogram)

kosta (v)
koste
  ha som pris

kosta skjortan (v)
koste det hvide ud af øjnene
  (idiomatiskt) vara mycket dyr

kosttillskott (n, neut)
kosttilskud
  preparat bestående av extra mineraler eller vitaminer (för att balansera en eventuell näringsbrist)

kotiljong (n, ut)
kotillon
  (dans) en sällskapsdans (bl a som avslutning på en bal)

kotlett (n, ut)
kotelet
  (mat) stekt kött med ett stycke revben

kotte (n, ut)
kogle
  (växter) reproduktionsorgan hos vissa träd som innehåller dess frön eller pollen

krabba (n, ut)
krabbe
  (kräftdjur) typ av vattenlevande kräftdjur ur familjen Brachyura

krabbmakak (n, ut)
javamakak
  en däggdjursart (Macaca fascicularis) inom släktet makaker (Macaca); individ av denna art

krackelering (n, ut)
krakelering
  (konstgjorda) fina sprickor i glasyren på porslin eller i fernissan på en tavla

kraft (n, ut)
kraft
  (fysik) accelerationsorsak; en av de grundläggande storheterna i fysiken och mekaniken som betecknas F och mäts i newton

kraftfält (n, neut)
kraftfelt
  (fysik) område där krafter verkar

kraftledningsstolpe (n, ut)
elmast
  konstruktion av metall som håller elkablar högt över marken så att elektricitet kan överföras över långa avstånd

kraftverk (n, neut)
kraftværk

krage (n, ut)
krave
  (kläder) del av skjorta eller annat klädesplagg som löper runt halsen

kram (n)
kram, knus
  (ålderdomligt) billiga handelsvaror som används i minuthandel; dussinvaror
  det att två personer håller om varandra /för att visa ömhet/

kramgo (adj)
krammelig
  (vardagligt) som är skön att krama

kramp (n, ut)
krampe
  ofrivillig, ofta smärtsam muskelsammandragning

kran (n, ut)
hane, vandhane
  (vattenförsörjning) kortform för vattenkran (eller gaskran), utkastförsedd ventil för reglering av vattenflöde (eller gasflöde)

krans (n, ut)
krans
  (dekorering) ringformig sammanflätning av kvistar eller blomstjälkar
  kransliknande (def. 1) avbildning eller annan ringformig omslutning

kranvatten (n, neut)
postevand
  (rent) rinnande vatten som erhålles från en kran (monterad i en byggnad, t.ex. i kök eller badrum i en lägenhet)

krasch (n, ut)
crash
  brak, skräll

krass (adj)
kras
  grov, där man drar alla över en kam; som uppfattar förhållanden från ensidigt materiell synpunkt, inriktad på materiella fördelar; och därigenom egoistisk och hänsynslös

kratta (n, ut)
rive
  trädgårdsredskap bestående av ett (längre) skaft (oftast av trä) som är fäst vid ett kratthuvud som består av en tvärslå (oftast av järn) med pinnar vertikala mot skaftet; även utökat om redskap med liknande utseende

krav (n, neut)
krav
  bestämmelse om hur något ska vara eller ske (med förväntan om lydnad)

kravallpolis (n, ut)
uropoliti
  polis med särskild utrustning för att bemöta kravaller

kravallstaket (n, neut)
publikumshegn

kreativ (adj)
kreativ
  som ofta kommer med nya idéer och tankar och som använder dem för att skapa nya saker, speciellt oväntade saker

kreditkort (n, neut)
kreditkort
  kontokort med vilket man kan låna eller handla på kredit

krematorium /krema˘tuːriɵm/ (n, neut)
krematorium, krematorie
  byggnad för (jordfästning och) eldbegängelse

kremering (n, ut)
kremering
  form av begravning, där döda kroppar förbränns till aska

krets (n, ut)
cirkel
  cirkel

kretsa (v)
kredse
  långsamt och i jämn takt röra sig runt något i en cirkelliknande bana

kricka (n, ut)
krikand

kricket (n, ut)
cricket, kricket
  en sorts (engelskt) bollspel

krig /kriːg/ (n, neut)
krig
  väpnad konflikt mellan flera parter som exempelvis nationer, stater, fraktioner och arméer; även mer generellt om (obeväpnade) konflikter

krigare (n, ut)
kriger

krigsfilm (n)
krigsfilm
  film som har krig som tema

krigsfånge (n, ut)
krigsfange
  (militärt) person som tillfångatagits av motståndarstyrkor i ett krig

krigsfångeläger (n, neut)
krigsfangelejr
  läger för krigsfångar

krigsförbrytare (n, ut)
krigsforbryder
  förövare av handling som utgör krigsförbrytelse

krigsförklaring (n, ut)
krigserklæring
  formellt meddelande där en stat förklarar krig gentemot en annan

krigshistoria (n, ut)
krigshistorie
  forskning om forna tiders krig och militära förband

krigskassa (n, ut)
krigskasse
  kassa för att bedriva krig

krigslist (n, ut)
krigslist
  (militärt) handling för att förleda fienden

krigsskadestånd (n, neut)
krigsskadeserstatning
  skadestånd som förloraren av ett krig måste erlägga

krigszon (n, ut)
krigszone
  område där krig pågår

krikon (n, neut)
kræge
  en underart Prunus domestica insititia av plommon med blåsvart frukt; frukt av denna underart

kriminalroman (n, ut)
deckare, kriminalroman
  deckare i romanform, /bok (roman) i/ en genre av skönlitteratur (vanligen fiktiv prosa) med fokus på brott och brottslighet (och kanske speciellt uppklarande av brott)

kriminologi (n, ut)
kriminologi
  vetenskapen om brottslighet och dess orsaker

krimskrams (n, neut)
kram
  (värdelösa) småsaker som ser fint ut

kringliggande (adj)
omkringliggende
  som ligger kring någonting

krinolin (n, ut)
krinoline
  vid klänning som spänns ut av t ex (metall)ringar under kjolen

kris (n, ut)
krise
  mycket negativ situation som är mycket svår att lösa, och som innebär många problem eller mycket lidande

kristall (n, ut)
krystal
  ett fast ämne med atomerna ordnade i regelbundet mönster

kristen (adj)
kristen
  någon eller något som hör samman med, eller är relaterat till kristendomen

kristen (n, ut)
kristen
  person som bekänner sig till kristendomen

kristendom (n, ut)
kristendom
  en abrahamitisk religion grundad av Jesus från Nasaret, vars heliga text kallas Bibeln

kristofobi (n, ut)
kristianofobi

krita (n, ut)
kridt
  (mineraler) en vit bergart, Ca2CO3 (kalciumkarbonat)
  redskap för att rita gjort av mjukt material såsom vax, mineralet krita (1) eller gips
Kridt, Kridttiden
  (geologi) en geologisk period som omfattar tidsperioden ca 145,5 miljoner år sedan till 65,5 miljoner år sedan

kritik (n, ut)
kritik

kritiker (n, ut)
kritikere, kritiker

kritisera (v)
kritisere

kritisk (adj)
kritisk

kroat (n, ut)
kroat, kroater

kroatisk (adj)
kroatisk

kroatiska (n, ut)
kroatisk
  (språk) språk talat främst i Kroatien

krock (n, ut)
karambolage
  kraftig sammanstötning, särskilt mellan fordon, men även personer eller andra ting, ofta med skador som följd

krockkudde (n, ut)
airbag, sikkerhedspude

krokben (n, neut)
benspænd

krokodil (n, ut)
krokodille
  (reptiler) ett stort kräldjur som är släkt med alligatorer

krokus (n, ut)
krokus
  ett växtsläkte i familjen irisväxter med cirka 80 arter, naturligt främst växande kring Medelhavet, men några arter förekommer i Mellanöstern, Centralasien, Kina och Pakistan; individ av detta släktet krokus

krom (n)
krom, chrom
  ett grundämne med atomnummer 24, atommassa 52,0 och symbolen Cr

kromosom (n, ut)
kromosom

krona /ˈkruːna/ (n, ut)
krone
  ringformad huvudprydnad i dyrbart material för furstar
  (enbart i bestämd form, singular) i överförd betydelse (av 1.) om kungen, kungamakten eller staten
  den sida av ett mynt som bär regentens bild
  övre delen av ett träd eller en blomma
  övre delen av en hatt

kronblad (n, neut)
kronblad
  (botanik) beståndsdel av en blomma

kronhjort (n, ut)
kronhjort
  art (Cervus elaphus) som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae)

kroniskt obstruktiv lungsjukdom (n)
kronisk obstruktiv lungesygdom
  (sjukdomar) en lungsjukdom som karakteriseras av försämrat flöde (obstruktion) i luftvägarna

kronobiologi (n)
kronobiologi
  delområde inom biologi där organismers förmåga att mäta och reagera på tidens gång studeras

kronologi (n, ut)
kronologi
  tideräkning; tidsindelning; tidsföljd

kronologisk (adj)
kronologisk
  som följer en tidslinje, ordnad från det tidigaste till det senaste

kronprins (n, ut)
kronprins
  prins som efter regentens död kommer att bli regent själv

kronprinsessa (n, ut)
kronprinsesse
  prinsessa som efter regentens död eller abdikation kommer att bli regent själv

kronvittne (n, neut)
kronvidne
  (juridik) vittne för åklagaren (staten, kungen, kronan) som är brottsling men vittnar mot sina medbrottslingar i utbyte mot strafflindring (straffeftergift)

kronärtskocka (n, ut)
artiskok
  en grönsak (Scolymus-gruppen av arten Cynara cardunculus - kardon), i familjen korgblommiga växter (Asteraceae) odlad för matlagning; exemplar av denna grönsak

kropp /krɔp/ (n, ut)
krop
  (anatomi) levande varelsers fysiska beståndsdelar som helhet, särskilt om bålen och ofta i motsats till själ; utvidgat om ett föremåls huvudbeståndsdel: fartygskropp, bilkropp, huskropp
  fast sammanhängande samling av materia: himlakropp
legeme
  (algebra) kommutativ divisionsring, d.v.s. kommutativ ring där alla element utom den additiva identiteten har en multiplikativ invers; kommutativ skevkropp

kroppslig (adj)
kropslig

kroppsspråk (n, neut)
kropssprog
  den icke-verbala kommunikation (mellan människor) som förmedlas av kroppshållning, kroppsrörelser och ansiktsuttryck; det sätt på vilket en person kommunicerar icke-verbalt genom kroppsrörelser och ansiktsuttryck

kroppsvätska (n, ut)
kropsvæske, legemsvæske
  vätska som bildas av och finns i (människo)kroppen (såsom blod, lymfa, saliv, urin, cerebrospinalvätska, sperma och galla)

krossa någons hjärta (v)
knuse nogens hjerte
  (idiomatiskt) göra någon mycket ledsen, vanligen genom att inte besvara dennes kärlek

krossgrus (n, neut)
skærver
  grus framställt genom att krossa sten (i en stenkross)

krubba (n, ut)
krybbe
  behållare för foder i ladugård

krucifix (n, neut)
krucifiks

kruka (n, ut)
krukke
  flatbottnat kärl av keramik eller ibland metall
blomsterkrukke
  blomkruka

krukmakare (n, ut)
pottemager
  hantverkare som arbetar med krukmakeri, tillverkning av krukor och andra föremål i lergods

krukskärva (n, ut)
potteskår
  (inredning, arkeologi) skärva av en kruka

krukväxt (n, ut)
baljeplante, potteplante

krus (n, neut)
krus
  en behållare, oftast av glas eller keramik, antingen i form av en stor flaska eller en tillbringare med pip
  veckning, lockighet, utsirning, krusiduller

krusbär (n, neut)
stikkelsbær, stikkelsbærbusk

krut (n, neut)
krudt
  (kemi, militärt) explosivt ämne

kryddnejlika (n, ut)
nellike, kryddernellike
  torkade blomknopparna av [1] som används som krydda

kryddpeppar (n, ut)
allehånde
  krydda bestående av de torkade, omogna frukterna från trädet (1)

kryddsill (n, ut)
kryddersild
  (maträtter) inlagd sill smaksatt med bland annat kryddpeppar

krympling (n, ut)
krøbling
  handikappad person, person med kroppsligt funktionshinder

kryptografi (n, ut)
kryptografi
  konsten att göra text obegriplig för utomstående och obehöriga

kryptologi (n, ut)
kryptologi
  läran om kryptografi, kryptoanalys samt autentisering

krypton (n, neut)
krypton

krysoberyll (n, ut)
krysoberyl
  en slags transparent, gulgrön ädelsten; ett mineral bestående av berylliumaluminiumoxid

kryssningsfartyg (n, neut)
krydstogtskib

kräfta (n, ut)
krebs
  (kräftdjur) slags ätligt kräftdjur som lever i sötvatten

kräftdjur (n, neut)
krebsdyr
  en taxonomisk understam (Crustacea) till leddjuren (Crustacea); art inom denna understam

kräkas (v)
kaste op
  (deponens) genom munnen utstöta innehållet i magsäcken

kräldjur (n, neut)
krybdyr
  (djur, reptiler) växelvarmt ryggradsdjur

kräm (n, ut)
creme
  (medicin, mat) samlingsnamn för tjocka vätskor, som kan användas som läkemedel eller livsmedel

krämarhus (n, neut)
kræmmerhus
  (ålderdomligt) strut

kräsa (v)
kræse
  (ålderdomligt) krusa, fjäska (för någon), klema bort, visa alltför stor omsorg

kräva (n, ut)
kro
  hålighet i matstrupen hos fåglar samt vissa insekter, blötdjur och ringmaskar där föda kan lagras och mjukas upp innan den når magen eller ges som föda till avkomma

kräva (v)
forlange, kræve
  ställa krav, fordra

kråka /'kroːˌka/ (n, ut)
krage
  en art (Corvus corone) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kråka

kråkbär (n, neut)
revling, kragebær, sortbær, sortebær
  växt av arten Empetrum nigrum

krönika (n, ut)
krønike
  historisk, berättande redogörelse i kronologisk ordning som ofta behandlar ett aktuellt ämne
kronik
  kortare text i tidning i friare stil än en artikel, ofta med personliga reflektioner från skribenten, ett mellanting mellan debattinlägg och kåseri

kröning (n, ut)
kroning

kub (n, ut)
terning, kube
  (geometri) tredimensionell kropp avgränsad av sex kvadrater och med en rät vinkel mellan motstående kvadrater

kuban (n)
cubaner
  (nationaliteter) person, speciellt man från Kuba

kubikkilometer (n, ut)
kubikkilometer
  (måttenheter) volymen av en kub med en kilometers sida; förkortas km³

kubikmeter (n, ut)
kubikmeter

kuckeliku (interjection)
kykkeliky, kykliky
  (onomatopoesi) en interjektion som används om man vill beskriva hur tuppar låter när de gal

kucku (interjection)
kuk-kuk, kukkuk
  (onomatopoesi) en interjektion som används om man vill beskriva hur gökar låter

kudde (n, ut)
pude, hovedpude
  tygfodral fyllt med något mjukt (till exempel dun), oftast avsedd att vila huvudet på när man sover, eller som prydnad i exempelvis en soffa

kugga (v)
dumpe
  (vardagligt) bli underkänd på ett prov eller en examination

kuk /kʉːk/ (n, ut)
pik

kul (adj)
sjov
  (vardagligt) rolig

kula (n, ut)
kugle
  sfäriskt, massivt föremål av relativt liten storlek
kugle, projektil
  projektil avfyrad ur eldvapen

kuling (n, ut)
kuling
  hård vind

kuliss (n, ut)
bagtæppe
  (teater) flyttbart scenografisk bakgrundsdekoration som inramar spelplatsen på teaterscenen eller vid filminspelningar; även överfört

kullerbytta (n, ut)
kolbøtte
  (sport) rörelse där utövaren sätter händerna mot marken och rullar över ryggen; plötslig vändning

kulram (n, ut)
kugleramme

kulspetspenna (n, ut)
kuglepen

kulspruta (n, ut)
maskingevær
  bandmatat automateldvapen avsett att skjuta automateld i längre skurar (i snabb följd skjuta skott; spruta kulor)

kulsprutepistol (n, ut)
maskinpistol
  mindre kulspruta/maskingevär som bärs som en pistol eller ett gevär

kulstötare (n, ut)
kuglestøder
  idrottare som tävlar i att kasta en tung kula så långt som möjligt

kulting (n, ut)
pattegris

kultur (n, ut)
kultur
  traditioner som odlas (utvecklas och förs vidare) inom ett samhälle; andlig kultur
  vetenskap, konst, underhållning och nöjesliv; finkultur, högre andlig kultur
  samhälle som förenas av sin andliga odling; civilisation

kulturell (adj)
kulturel
  som rör kultur

kulturhistoria (n, ut)
kulturhistorie
  vetenskap som studerar den historiska utvecklingen av kultur

kulturimperialism (n, ut)
kulturimperialisme
  process där ett land påtvingar sin egen kultur på andra länder för att omforma dem kulturellt

kulturmiljö (n, ut)
kulturmiljø
  miljö som påverkats och formats av mänsklig aktivitet och som därigenom berättar en del av människornas historia

kulturspråk (n, neut)
kultursprog
  språk med rik kultur

kulturutbyte (n, neut)
kulturudveksling

kummin (n, ut)
kommen
  en art (Carum carvi) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kummin
  krydda bestående av delar av växten kummin

kumpan (n, ut)
kumpan
  kompanjon i brottslig handling; medbrottsling

kumulativ (adj)
kumulativ
  som anhopas så att det nya kan bygga på det gamla

kund (n, ut)
kunde
  person som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst (vanligtvis mot betalning) av ett företag
  företag, institution eller dylikt som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst
  person som har ett ärende hos någon institution (ofta överfört eller perverterat)

kundnummer (n, neut)
kunde-id
  nummer eller annan beteckning som identifierar en kund hos ett företag

kundvagn (n, ut)
indkøbsvogn
  vagn för en kund att lägga varor i i snabbköp

kung (n, ut)
konge
  (politik) manligt statsöverhuvud i en monarki
  (schack) en av de starkaste schackpjäserna
  (kortspel) en valör på ett spelkort (förkortat K) oftast med talvärdet 13, och rangordnat högre än dam men vanligtvis lägre än ess
  (slang) mästare, expert

kungadotter (n, ut)
kongedatter

kungafamilj (n, ut)
kongefamilie
  en kung och hans familj

kungahus (n, neut)
kongehus
  släkt som kan spåras tillbaka till nuvarande regerande monark, varifrån nästkommande monarker i ett land utgår
  den institution som en monark och dennes familj utgör i en monarki

kungakrona (n, ut)
kongekrone
  krona (dekorativ och statusmarkerande huvudprydnad) som bärs av en kung

kungamord (n, neut)
kongemord
  mord på en kung

kungamördare (n, ut)
kongemorder
  person som mördar en kung

kungarike (n, neut)
kongerige, kongedømme
  rike, vars statschef är en kung eller drottning

kunglig (adj)
kongelig

kungsfiskare (n, ut)
isfugl
  fågelarten kungsfiskare (Alcedo atthis) i familjen kungsfiskare (Alcedinidae); individ av denna art

kungsfågel (n, ut)
fuglekonge
  en art (Regulus regulus) inom fågelfamiljen kungsfåglar (Regulidae); individ av arten kungsfågel

kungsfågelsångare (n, ut)
fuglekongesanger
  en art (Phylloscopus proregulus) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten kungsfågelsångare

kungskobra (n, ut)
kongekobra

kungsljus (n, neut)
kongelys, filtbladet kongelys
  en i Sverige allmän växtart (Verbascum thapsus) inom familjen flenörtsväxter (Scrophulariaceae); exemplar av denna art

kungsängslilja (n, ut)
vibeæg
  en växtart (Fritillaria meleagris) i familjen liljeväxter (Liliaceae); individ av denna art

kungsörn (n, ut)
kongeørn
  en art (Aquila chrysaetos) inom fågelfamiljen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av arten kungsörn

kungöra (v)
kundgøre
  göra känt; sprida allmänt (om information); proklamera

kunna (v)
kunne
  (modalt hjälpverb) klara av, har vetskapen eller kapaciteten till att
  hjälpverb som bildar konjunktiv

kunskap (n, ut)
kendskab, kundskab
  information som en individ har (eller kan framkalla) i medvetandet
kundskab
  någon särskild bit av information

kupol (n, ut)
kuppel
  (arkitektur) överbyggnad som liknar ett halvklot eller en lök

kurdiska (n, ut)
kurdisk
  ett språk, eller en grupp av nära besläktade språk, som talas av kurder framförallt i Kurdistan

kurragömma (n)
gemmeleg

kurs (n, ut)
kursus, kurs, fag
  (sjöfart, luftfart) riktning, färdriktning
kursus, fag
  avgränsat moment inom en utbildning
kurs
  (ekonomi) pris för vara eller värdepapper vid en given tidpunkt

kursiv (adj)
kursiv
  som lutar åt höger
  översiktlig, överskådlig

kurtage (n, neut)
kurtage
  (ekonomi) avgift som betalas till aktiemäklare vid köp eller försäljning av aktier

kurva (n, ut)
kurve
  (matematik) värdemängden till en vektorvärd funktion (vanligen i planet eller i rummet) av en reell variabel; bilden av en "tråd" med "oändlig" tunnhet
sving
  ett avsnitt av en väg där denna ändrar riktning

kurvlängd (n, ut)
kurvelængde
  (matematik) båglängd, längden av en kurva i ett koordinatsystem; beräknas ofta genom integration

kusin (n, ut)
fætter, kusine
  syskonbarn till någons förälder, syskonbarns släktskap med varandra

kusk (n, ut)
kusk
  person som kör med häst eller annat dragdjur och vagn

kust (n, ut)
kyst
  landområde som ligger i närheten av ett hav
  havsområde som ligger i direkt närhet till fasta land

kustbevakning (n, ut)
kystvagt
  myndighet för bevakning av kusten

kustpipare (n, ut)
strandhjejle

kustsnäppa (n, ut)
islandsk ryle

kuva (v)
kue
  tvinga till underkastelse; bryta ned någons egen vilja så att vederbörande därefter blir medgörlig; slå ned (t.ex. uppror)

kuvert (n, neut)
konvolut, kuvert
  omslag för brev (vid postsändelse), med en öppning på ena sidan ofta förslutbar medelst en flik

kuwaitier (n, ut)
kuwaiter

kuwaitisk (adj)
kuwaitisk
  som rör Kuwait eller det kuwaitiska folket

kvacksalvare (n, ut)
kvaksalver
  person som inte är utbildad till läkare men ändå har läkarpraktik; klok gubbe

kvacksalveri (n, neut)
kvaksalveri
  (nedsättande, pseudovetenskaper) utövande av verkningslösa eller farliga medicinska eller påstått medicinska behandlingar som saknar vetenskapligt underlag

kvadersten (n, ut)
kvadersten
  natursten som huggits till ett fyrkantigt block för att användas som byggsten

kvadrat (n, ut)
kvadrat
  (geometri) geometrisk figur med fyra sidor som alla är av samma längd och med alla vinklar räta (90°)
  (aritmetik) produkten av två lika faktorer; ex. 5 i kvadrat: 52 = 5 × 5, är 25
  (musik) återställningstecken

kvadratkilometer (n, ut)
kvadratkilometer
  måttenhet för area; 1 kvadratkilometer är den area som en kvadrat har, om sidlängden är 1 kilometer

kvadratmeter (n, ut)
kvadratmeter

kvadratrot (n, ut)
kvadratrod

kvadrera (v)
kvadrere
  beräkna kvadraten av ett visst tal (=multiplikation av talet två gånger)

kvadriljon (n, ut)
kvadrillion

kval (n, neut)
smerte
  ihållande, starkt, själsligt lidande

kvalificerad majoritet (n)
kvalificeret flertal

kvalifikation (n, ut)
kvalifikation
  lämplighet; behörighet; (i plural: kvalifikationer) goda förutsättningar

kvalitet (n, ut)
kvalitet
  (schack) vinst av en dam mot torn, springare eller löpare, eller vinst av en tung pjäs (dam eller torn) mot en lätt pjäs (springare eller löpare)

kvalster (n, neut)
mide
  mycket litet spindeldjur som lever som parasit

kvanne (n, ut)
kvan
  en art (Angelica archangelica) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kvanne

kvantfysik (n, ut)
kvantefysik
  (fysik, vetenskaper) gren inom fysiken som generellt beskriver mycket små system (på atomär och subatomär nivå) och växelverkan av subatomära partiklar (elementarpartiklar) och strålning

kvantifiering (n, ut)
kvantificering
  det att kvantifiera

kvantitativ (adj)
kvantitativ

kvantitet (n, ut)
kvantitet
  något (generellt sett ett siffervärde) som anger en viss sak som förekommer/existerar (oftast i relativt stor mängd eller storlek)

kvantkemi (n, ut)
kvantekemi
  gren inom teoretisk kemi som använder teorier från kvantmekanik och kvantfältteori för att lösa kemiska problem

kvantmekanik (n, ut)
kvantemekanik
  (fysik) övergripande teori inom den moderna fysiken som beskriver materiens och energins beteende i mikrokosmos

kvarg (n, ut)
kvark
  färskost av skummjölk som syras med olika mjölksyrebakterier och som har en jämn och mjuk konsistens

kvarn (n, ut)
mølle
  (mindre) apparat eller maskin avsedd för malning av material till mindre kornstorlek
  (större) maskin eller byggnad avsedd för malning av material till mindre kornstorlek

kvarnspel (n, neut)
mølle
  ett bräde och en uppsättning pjäser (nio pjäser per spelare) använt för att spela detta spel

kvarnsten (n, ut)
møllesten, kværnsten
  sten för malning av mjöl i en kvarn

kvartal (n, neut)
kvartal
  ett fjärdedels år, tre månader (vanligen med start i januari, april, juli eller oktober)

kvartil (n, ut)
kvartil
  (statistik) ett av de tre variabelvärden som delar upp mängden i fyra lika stora delar

kvarts (n, ut)
kvarts
  ett slags mineral bestående av kiseldioxid bland annat nyttjat som råvara till porslin samt glas, och en av de viktigaste ingredienserna i glasyr avsedd för keramik; stora, färglösa kristaller av kvarts kallas bergkristall

kvartssand (n, ut)
kvartssand
  sand som betår till största del av kvartskorn

kvass (n, ut)
kvass
  (drycker) dryck som liknar svagdricka, vanlig i Ryssland och Östeuropa
kvase
  (fiske, sjöfart) fiskebåt vars skrov innehåller en sump där fångsten förvaras levande

kvast (n, ut)
kost
  redskap bestående av ett långt skaft med en bunt av hopbuntade kvistar fastsatt i ena ändan, som används för att sopa rent mark- och golvytor

kvastbindare (n, ut)
kostebinder
  person som binder kvastar

kvastskaft (n, neut)
kosteskaft
  skaft(et) på en kvast

kverulant (n, ut)
kværulant, krakiler

kverulantisk (adj)
kværulantisk

kvicksand /ˇkviksand/ (n, ut)
kviksand

kvicksilver (n, neut)
kviksølv, kviksølver
  ett silvergrått metalliskt grundämne, flytande vid rumstemperatur med atomnummer 80 och symbolen Hg

kviga (n, ut)
kvie
  ung ko som ännu ej kalvat, framförallt om nötkreatur

kvinna /ˈkvɪˌna/ (n, ut)
kvinde
  (ofta vuxen) människa av kvinnligt kön

kvinnlig (adj)
kvindelig
  typisk för en kvinna enligt vissa ideal

kvinnobåt (n, ut)
konebåd

kvinnodag (n, ut)
kvindedag
  dag tillägnad kvinnan

kvinnokläder (n, ut)
kvindetøj

kvinnonamn (n, neut)
kvindenavn

kvist (n, ut)
kvist, gren
  mindre gren på ett träd

kvitten (n)
kvæde
  frukt från trädet kvitten (1)

kvittra (v)
kvidre

kvot (n, ut)
kvotient
  (matematik) resultat av division
kvote
  fördelningskvot; andel som tillfaller någon efter en delning av tillgångar eller dylikt

kvotering (n, ut)
kvotering

kväkare (n, ut)
kvæker
  anhängare av en viss religiös sekt (numera främst i USA)

kväll (n, ut)
aften
  tidpunkt på dygnet då det börjar skymma, och ofta även om nattens första timmar

kvällshimmel (n, ut)
aftenhimmel
  himmel på kvällen

kvällsmat (n, ut)
aftensmad
  lättare mål mat som äts på kvällen

kvänska (n, ut)
kvensk
  ett finsk-ugriskt språk som talas i Nordnorge, med ömsesidig förståelse med finskan och som även kan betraktas som en västfinsk dialekt, samt är ett av Norges officiella minoritetsspråk

kväva (v)
kvæle

kväve (n, neut)
kvælstof, nitrogen
  grundämnet med atomnummer 7 och kemisk beteckning N (som förekommer i luften i form av kvävgas)

kväveoxid (n, ut)
kvælstofilt, kvælstofilter, kvælstofoxid, kvælstofoxider
  (det gasformiga ämne som består av) molekylen NO

kyckling (n, ut)
kylling
  ung hönsfågel
  maträtt bestående av kött från ovannämnda fågel

kyla (n, ut)
kulde
  (fysik, meteorologi) låg temperatur, det att temperaturen /i atmosfären/ är låg

kylskåp (n, neut)
køleskab
  elektriskt skåp som håller en lägre temperatur än omgivningen i syfte att sänka temperaturen och öka hållbarheten för matvaror som placeras i skåpet

kyltorn (n, neut)
køletårn
  torn för kylning av vatten i ett kraftverk

kymriska (n, ut)
walisisk, kymrisk
  keltiskt språk som talas i Wales

kyndel (n, ut)
sar
  (kryddor) krydda av växter från släktet kyndlar (1), särskilt av arterna sommarkyndel (Satureja hortensis) och vinterkyndel (Satureja montana)

kynologi (n, ut)
kynologi

kynologisk (adj)
kynologisk
  hörande till kynologin, läran om tamhundar

kyrka /ɕʏrka/ (n, ut)
kirke
  byggnad avsedd som samlingslokal för kristna
  religiös organisation där medlemmarna organiserar gudstjänsterna på likartat sätt

kyrkklocka (n, ut)
kirkeklokke
  klocka upphängd i anslutning till en kyrka, i ett kyrktorn eller en klockstapel

kyrkogård (n, ut)
kirkegård
  område kring en kyrka som används som begravningsplats

kyrkohistoria (n, ut)
kirkehistorie
  kristendomens och den kristna kyrkans historia

kyrkotonart (n, ut)
kirketoneart

kyrkoår (n, neut)
kirkeår
  år enligt kyrkans tideräkning, börjar med första advent och slutar med domssöndagen

kysk (adj)
kysk
  sexuellt avhållsam

kyskhet (n, ut)
kyskhed

kyss (n, ut)
kys
  beröring med läpparna

kyssa (v)
kysse

käft (n, ut)
kæft
  mun; särskilt om stor, öppen, glupsk eller dräglande sådan

kägla (n, ut)
kegle
  (sport) mål som ska fällas av klotet inom bowling och kägelsport

käke (n, ut)
kæbe
  (anatomi) del av ansiktsskelettet där tänderna sitter

källa /ˈɕɛl:a/ (n, ut)
kilde
  (naturgeografi, hydrologi) plats där grundvatten bryter igenom markytan
  plats där något uppkommer eller uppstår
  kontrollerbart ursprung till ett påstående

källare /ˈɕɛlːarə/ (n, ut)
kælder

känd (adj)
kendt

känguru (n, ut)
kænguru
  individ av någon av ett flertal arter från däggdjursfamiljen kängurudjur (Macropodidae) inom ordningen fåframtandade pungdjur (Diprotodontia)

känna (v)
mærke, føle
  uppfatta något med känselsinnet, uppfatta en fysisk känsla
føle
  (reflexivt) uppleva en psykologisk känsla
  (vardagligt) tycka eller tro
kende
  mer ingående veta vem någon är

känna igen (v)
genkende, kende igen
  (transitivt) se, känna, höra, lukta eller smaka något eller någon och påminnas om att man sett, känt, hört, luktat eller smakat det eller den personen förut

kännetecken (n, neut)
kendetegn, kendemærke

känsla /ˈɕɛnslˌa/ (n, ut)
følelse
  förnimmelse av fysiologiskt känselsinne i hud eller inre organ, t.ex. upplevelse av värme, kyla, beröring, tryck eller smärta (som varnar för vävnadsskada)
  självständig själslig förnimmelse av karaktäristisk natur, inte omedelbart kopplad till fysisk stimuli, tankar eller minne (men ofta indirekt orsakad av sådana företeelser), t.ex. rädsla, lycka, sorg och ilska
  instinkt, mer eller mindre undermedveten uppfattning om något; tro (om något)

känslomässig (adj)
følelsesmæssig
  som berör känslor

käpp (n, ut)
kæp, stok
  grov pinne oftast med runt eller kvadratiskt tvärsnitt

käpphäst (n, ut)
kæphest
  leksak (med anor från medeltiden) i form av en käpp med hästhuvud på

käring /ˈɕærɪŋ/ (n, ut)
kælling
  gammal kvinna

kärkommen (adj)
kærkommen
  mycket efterlängtad, varmt välkommen

kärl (n, neut)
kar
  behållare för att hantera gaser, vätskor och andra flyktiga material företrädesvis i en arbets- eller tillredningsprocess
  (anatomi) rörformig struktur i växter och djurkroppar, avsedd för näringsflöde eller blodomlopp

kärlek (n, ut)
kærlighed
  föremålet för sådan känsla

kärlekslös (adj)
kærlighedsløs
  som präglas av (total) brist på kärlek; som inte känner eller inte ger kärlek

kärleksäpple (n, neut)
kærlighedsæble
  (ålderdomligt, grönsaker) tomat

kärlväxt (n, ut)
karplante

kärna (n, ut)
kerne
  den innersta delen av något; mitt, mittpunkt
kærne
  kärl avsett för att kärna smör

kärna (v)
kærne
  framställa smör genom att få fettet i mjölk eller grädde att klumpa sig

kärnenergi (n, ut)
atomkraft
  (kärnfysik) energi som frigörs vid kärnreaktioner (när atomkärnor sönderdelas (fission) eller smälter samman (fusion))

kärnfysik (n, ut)
kernefysik

kärnfysiker (n, ut)
kernefysiker
  person med expertkunskap inom kärnfysik

kärnkraftverk (n, neut)
atomkraftværk, kernekraftværk
  kraftverk där man framställer elenergi genom att klyva tunga atomkärnor

kärnreaktor (n, ut)
kernereaktor, atomreaktor
  (kärnfysik, teknik) behållare där kontrollerad kärnreaktion äger rum (oftast i syfte att utvinna energi, ibland i annat syfte)

kärnvapen (n, neut)
kernevåben, atomvåben
  (vapen, kärnfysik) stridsmedel som utnyttjar kärnenergi

kärnvapenkrig (n, neut)
atomkrig
  (militärt) (hittills hypotetisk) väpnad konflikt där kärnvapen används

kärnvälfärd (n, ut)
kernevelfærd
  (politik) välfärdens kärna, centrala uppgifter för välfärdssamhället

käromål (n, neut)
kæremål
  yrkande inför domstol (i ett civilmål)

kärr (n, neut)
kær
  (naturgeografi) mindre vattensamling som håller på att växa igen, slags våtmark

kärrsnäppa (n, ut)
almindelig ryle

kärrtistel (n, ut)
kærtidsel
  en art (Cirsium palustre) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kärrtistel

kättersk (adj)
kættersk
  (religion) som avviker från en kyrkas officiella lära eller sprider avvikande ideologi

kåda (n, ut)
harpiks
  tjockflytande, klibbig vätska som utsöndras av vissa träd, främst barrträd, bland annat som försvar mot insekter

kål (n, ut)
kål
  växtarten Brassica oleracea i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae), med en mängd olika varieteter såsom vitkål, grönkål, blomkål, kålrabbi och broccoli (knappast om enskild planta, se kommentar under definition 3)

kåless (n, neut)
kåles
  (redskap) hacka för vitkål eller kålrötter med S-formad egg

kålfjäril (n, ut)
stor kålsommerfugl

kålgård (n, ut)
kålgård
  (ålderdomligt, trädgård) köksträdgård, grönsaksland, odlingslott avsedd för odling av kål

kålrot (n, ut)
kålroe
  (mat) kålväxt med ursprung i Norden som används som rotfrukt och tros ha uppkommit genom en korsning av kål och rova

kåpa (n, ut)
kåbe
  långt, kappliknande överplagg, vanligen med kapuschong

kåt /koːt/ (adj)
liderlig
  (överfört, vardagligt, vulgärt) sexuellt upphetsad eller villig

kök (n, neut)
køkken
  rum avsett för matlagning
  sätt att tillaga mat (ofta förknippat med en specifik regional härkomst); kokkonst, matkultur

köksfläkt (n, ut)
emhætte

kökshandduk (n, ut)
viskestykke
  handduk för användning i kök, särskilt vid diskning och dylikt

kökskniv (n, ut)
køkkenkniv

kökslatin (n, neut)
køkkenlatin
  (nedsättande) amatörmässigt latin som innehåller felaktigheter

köksredskap (n, neut)
køkkenredskab, køkkengrej, køkkenudstyr

köksstol (n, ut)
køkkenstol
  stol för användning i köket

köksö (n, ut)
køkkenø
  fristående bänkyta i ett kök ej i kontakt med rummets väggar

köl (n, ut)
køl
  den understa delen av en båt eller ett fartyg som går längst mittlinjen av skrovets botten och utgör dess stomme; särskilt den nedskjutande, skivliknande delen under båtens botten avsedd att minska avdriften och hålla båten upprätt

köld (n, ut)
kolde
  (mycket) låg temperatur

kön /køːn/ (n, neut)
køn
  (biologi) uppdelning i typer av organismer inom en viss art i fortplantningssyfte; i regel har däggdjur två kön: honor och hanar; människans två kön benämns oftast kvinnor och män

könsmogen (adj)
forplantningsdygtig, kønsmoden
  (om organism) som är tillräckligt utvecklad för fortplantning

könsneutral (adj)
kønsneutral

könsorgan (n, neut)
kønsorgan
  (fysiologi) kroppsdel hos tvåkönade organismer avsedd för sexuell reproduktion

könsroll (n, ut)
kønsrolle
  beteende som är typiskt för kvinnor respektive män i en given social grupp

könssjukdom (n, ut)
kønssygdom
  sjukdom som överförs via samlag och angriper könsorganen

könsöverskridande (adj)
kønsoverskridende

köp (n, neut)
køb
  det att köpa en vara

köpa (v)
købe
  skaffa sig ägande över något genom utbyte av pengar
  skaffa sig inflytande över en person genom att muta vederbörande

köpcentrum (n, neut)
butikscenter, indkøbscenter
  ansamling av affärer

köpenhamnare (n, ut)
københavner
  invånare i staden Köpenhamn

köpman (n, ut)
købmand

köpsugen (adj)
købelysten
  som har lust att handla

kör (n, ut)
kor
  (musik) grupp som framför sång, ofta i olika stämmor, med flera röster i varje stämma, ev med partier av en sångsolist

köra /ˈkœ̞ːra/ /ˈtɕœ̞ːra (finlandssvenskt uttal)/ /ˈɕœ̞ːra/ (v)
køre
  (transitivt) manövrera, styra, driva eller (fram)föra; transportera, föra eller driva /någon eller något/

körfält (n, neut)
vejbane
  (transport) längsgående område av en körbana, oftast något bredare än ett motordrivet fordon, avgränsat av mittlinje (som åtskiljer det från den mötande trafikens område) eller körfältslinje (som åtskiljer körfältet från ett annat körfält, om det finns fler körfält än ett) och avsett för fordon som färdas i samma färdriktning att färdas i på en rad efter varandra (som bildar en så kallad fil)

körkort (n, neut)
kørekort, førerbevis
  licens för att få köra motorfordon

körning (n, ut)
kørsel
  (fordon) det att köra eller framföra (någon typ av fordon)

körriktningsvisare (n, ut)
blinklys
  (fordonsteknik) fordonsbelysning i form av blinkande oranget ljus som påbjuds att användas för att teckna åt andra trafikanter att fordonet är på väg att svänga, byta körfält eller annars ändra position i sidled

körsbär (n, neut)
kirsebær, kirsebærtræ
  trä från körsbärsträdet, även körsbärsträ

körsbärsfuks (n, ut)
kirsebærtakvinge
  en fjärilsart (Nymphalis polychloros) i familjen praktfjärilar (Nymphalidae); exemplar av denna art

körsbärsplommon (n, neut)
kirsebærblomme, mirabel
  ett trädslag (Prunus cerasifera) inom familjen rosväxter; exemplar av denna art

körsnär (n, ut)
buntmager
  (yrken) (titel för) person som konstruerar mönster för, tillverkar och handlar med kläder av pälsverk och skinn från olika djur

körtel (n, ut)
kirtel
  (anatomi) organ som producerar och frisätter hormon eller sekret, som antingen insöndras till blodet (hormon från endokrin körtel) eller utsöndras på kroppens utsida (sekret från exokrin körtel, t.ex. på huden, vid en kroppsöppning eller i mag–tarmkanalen)

körvel (n, ut)
kørvel

kött (n, neut)
kød
  (mat) muskler och annan vävnad från djur betraktad som föda (även om detta i vissa fall, som i uttrycket kött på benen, är mindre självklart)

köttbulle (n, ut)
frikadell
  (mat) (hand)rullad liten boll av nötfärs, blandfärs, lammfärs eller vilt såsom älgfärs förekommer som varianter

köttfärs (n, ut)
hakket kød
  färs av kött

köttklubba (n, ut)
kødhammer
  redskap som används för att möra kött

köttkvarn (n, ut)
kødhakkemaskine
  (matlagning) slags kvarn vari kött males till färs

köttsår (n, neut)
kødsår
  sår som går förbi huden ner till muskelvävnaden

labb (n)
kjove
  underfamilj till familjen måsfåglar

labyrint (n, ut)
labyrint
  ställe med invecklat nät av gångar; stor byggnad där det kan vara svårt att hitta rätt

lack (n)
lak
  lösning som används för att som skydd behandla ytor

lackerare (n, ut)
lakerer
  person som lackerar, som målar med lack

lada (n, ut)
lade
  byggnad vid lantbruk för lagring av hö, otröskad säd, halm och liknande

ladda (v)
læsse
  göra redo för användning genom att fylla på ammunition
lade
  (elektroteknik) tillföra en ackumulator elektrisk energi så att dess kemiska energi ökar och kan senare omvandlas tillbaka till elektrisk energi

laddare (n, ut)
oplader

laddning (n, ut)
ladning
  (fysik) en storhet hos partiklar som beskriver deras elektrostatiska förmåga att attrahera eller repellera varandra

laddstock (n, ut)
ladestok
  stake av trä, järn eller fjäderstål varmed skottet nedförs i pipan på äldre eldvapen för framladdning

ladugård /lagɔɖ/ (n, ut)
stald, kostald

ladusvala (n, ut)
landsvale

lag (n)
lov
  (juridik) fastställda rättsregler för beteende i ett samhälle, brott mot vilka kan bestraffas; sammanfattning av alla rättsregler i ett land; annat normsystem (t.ex. religiöst)
  observerat generellt vetenskapligt samband som visar på regelbundenhet hos något fenomen
lage
  (matlagning) lösning som används i matlagning, exempelvis av socker
hold
  (sociologi) samarbetande grupp av individer, t.ex. inom sport eller på en arbetsplats; grupp av personer i sällskap

lager (n)
laurbær, laurbærtræ
  lagerträd; ett träd (Laurus nobilis) med aromatiska blad

lagerblad (n, neut)
laurbær, laurbærblad
  blad från lagerträdet som används som smaksättare för deras aromatiska karaktär

lagerbär (n, neut)
laurbær
  frukt av lagerbärsträd

lagerkrans (n, ut)
laurbærkrans
  (doktors)krans av lagerblad

lagerkransa (v)
laurbærkranse
  pryda (bekransa) med en lagerkrans; som symbol för vishet; förläna doktorstitel

lagerkransad (adj)
laurbærkranset
  prydd (bekransad) med en lagerkrans;

laggtårta (n, ut)
lagkage
  tårta vars bottnar gräddats i lagg och varvas med fyllning av sylt

laglig (adj)
lovlig
  som tillåts enligt lagen

lagsport (n, ut)
holdsport

lagstiftande (adj)
lovgivende
  legislativ, som rör lagstiftning och parlament

lagstiftare (n, ut)
lovgiver
  (politik) enskild medlem av en lagstiftande församling

lagvalsklausul (n, ut)
lovvalgsklausul
  (juridik) text i avtal som anger vilken nationell lag som ska tillämpas vid tolkning av avtalet och vid lösning av tvister som uppstår mellan parter

lagöverträdelse (n, ut)
lovovertrædelse
  överträdelse av (brott mot) lagen

lakan (n, neut)
lagen
  tunt textilföremål som används vid bäddning av säng

lakrits /ˈlakrɪs/ /ˈlɑːkrɪs/ (n, ut)
lakrids

lakritsrot (n, ut)
lakridsrod

laktas (n, neut)
laktase
  (enzymer) enzym i tarmslemhinnan som bryter ner disackariden laktos till monosackariderna glukos och galaktos

laktos (n, ut)
laktose
  (kemi) disackarid bestående av en glukos- och en galaktosrest

lama (n)
lama
  en art (Lama glama) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten lama
  (religion) buddhistisk munk

lamellhus (n, neut)
lamelhus
  fristående höghus med långsträckt (smal) byggnadskropp

lamm (n, neut)
lam
  unge till får

lammgam (n, ut)
lammegrib
  fågel från familjen hökartade rovfåglar, med det vetenskapliga namnet Gypaetus barbatus

lammkött (n, neut)
lammekød
  kött från lamm

lampa /lampa/ (n, ut)
lampe
  (teknik) apparat som alstrar elektromagnetisk strålning, vanligen synligt ljus i belysningssyfte (i modernt bruk dels om en liten anordning i standardiserat format som omvandlar elektrisk energi till synligt ljus, dels om en dekorativ armatur med plats för en (utbytbar) sådan apparat)

lampskärm (n, ut)
lampeskærm

land (n, neut)
land
  (politik) politiskt begränsat område (definierat utifrån vem som har makten över det); nation, stat; även när man inte menar själva nationen utan bara landområdet
  (naturgeografi) all jordsyta förutom vatten; fastland (motsats till hav)

landa (v)
lande
  (intransitivt) avsluta en färd genom luften (eller rymden) genom att (kontrollerat) placera sig (så småningom stillastående) på marken (eller en annan himlakropps yta)

landning (n, ut)
landing

landningsbana (n, ut)
landingsbane

landryggradsdjur (n, neut)
tetrapod
  (zoologi) taxonomisk överklass inom understammen ryggradsdjur som till skillnad från fiskar förfogar över fyra fötter, inkluderande de ryggradsdjur som förlorat sina fötter under evolutionens lopp, som valar och sirendjur; art av dessa djur

landskamp (n, ut)
landskamp
  (sport) idrottstävling mellan två landslag

landskap (n, neut)
landskab
  (naturgeografi, konst) geografiskt landområde med särskilt geologiskt, biologiskt, topografiskt eller kulturellt utseende (ofta fotograferat eller avbildat på målning)

landslag (n)
landshold
  trupp av idrottare, som utvalts att representera ett land inom en viss sport

landsman (n, ut)
landsmand

lans (n, ut)
lanse
  långt stötvapen som bärs av riddare till häst

lansettformig (adj)
lancetformet
  formad som en lansett

lantan (n, neut)
lanthan

lantbruk (n, neut)
landbrug
  jordbruk, skogsbruk och annan lantlig nyttoaktivitet

lantmäteri (n, neut)
landmåling
  läran om uppmätning av land, utstakning av gränser, framställandet av kartor

laotisk (adj)
laotisk
  som rör Laos, det laotiska språket eller folket

lapp (n, ut)
seddel
  papperslapp; litet papper, eventuellt använt för att skriva ner ett kort meddelande

lappmes (n, ut)
lapmejse

lappsparv (n, ut)
laplandsværling

lapskojs (n, ut)
labskovs
  en maträtt av potatismos med tärningar eller strimlor av kött (eller fläsk)

laptop (n, ut)
laptop
  (anglicism) bärbar dator så liten att den får plats i knät

larm (n, neut)
alarm
  anordning som konstruerats med avsikten att varna vid en speciell situation, t.ex. inbrott, brand eller annan fara

larv (n)
larve
  insekt innan den blir en puppa

lasagne /laˈsanje/ (n, ut)
lasagne
  slags italiensk varmrätt bestående av pastaplattor vanligen varvade med (vanligen) köttfärs och bechamelsås

laserpekare (n, ut)
laserpointer
  handhållen laser som används som pekpinne eller leksak

lass (n, neut)
læs
  något som på en gång forslas på ett fordon; last som bäres

lastbil (n, ut)
lastbil, lastvogn
  bil avsedd för transport av gods; delas in i lätt lastbil (max 3,5 ton som totalvikt) samt tung lastbil

lastcykel (n, ut)
ladcykel
  (fordon, cykling) cykel utrustad med låda eller flak avsedd för frakt av last och ofta med 3 hjul

lastning (n, ut)
lastning
  (logistik) det att lasta, det att föra last ombord på ett fartyg eller fordon

lat (adj)
doven, lad

lateral (adj)
lateral
  belägen vid sidan om; utgående från sidan; (som suffix) -sidig
  (lingvistik, fonetik) konsonant som produceras med en luftström runt tungans vänster- och/eller högerkant

latin (n, neut)
latin
  språk talat i det gamla romarriket

latitud /latɪtʉːd/ (n, ut)
breddegrad
  vinkelavstånd på en sfär mätt från planet genom ekvatorn

lav (n, ut)
lav
  (biologi, lavar) organism som bildas av ett symbiotiskt förhållande mellan en svamp och en alg eller en cyanobakterie

lava (n, ut)
lava
  (geologi) smält sten som spottas ut ur en vulkan

lavalampa (n, ut)
lavalampe

lavendel (n, ut)
lavendel

lavin (n, ut)
lavine
  stort ras av snö nedför en bergssida

lawrencium (n, neut)
lawrencium

lax /laks/ (n, ut)
laks
  Salmo salar; större, avlång, vandrande fisk med skärt, mört och fett kött ; kött eller produkt av samma fisk, laxfilé, laxpudding, grillad lax, rökt lax; även om liknande fiskar av andra arter, särskilt i sammansättningar laxöring, regnbågslax

laxermedel (n, neut)
afføringsmiddel, laksantia, laksativ
  läkemedel som syftar till att orsaka tarmtömning

le (v)
smile
  dra mungiporna uppåt som ett tecken på glädje

lebeman (n, ut)
levemand

led (n)
led
  (anatomi) del av skelettet där två eller flera ben möter varandra och via en muskel tillåter rörelse

ledare (n, ut)
leder
  person som bestämmer över och/eller handleder en individ eller en grupp av individer
  inledande del av tidning med oftast argumenterande innehåll
  (fysik, kemi) ämne som leder elektrisk ström eller värme bra
  (elektroteknik) tråd avsedd för att leda elektrisk ström

ledarskribent (n, ut)
lederskribent
  person som skriver om redaktionens åsikter i politiska frågor

ledbuss (n, ut)
ledbus
  (fordon) lång buss vars kaross består av två eller flera delar sammankopplade genom en böjbar, dragspelsliknande del

leddjur (n, neut)
leddyr

ledning (n, ut)
ledning
  (byggnadsteknik, elektroteknik) avlång tråd- eller tubformad anordning avsedd för att leda och låta elektrisk ström, vatten, olja, gas, m.m. färdas igenom

ledsaga (v)
ledsage
  åtfölja för att visa vägen, vägleda, föra

ledsagare (n, ut)
ledsager
  person som ledsagar

leende (n, neut)
smil
  ansiktsuttryck som skapas när man ler

legat (n)
legat
  diplomat, sändebud; i från påven
  donation genom testamente

legend (n, ut)
legende
  delvis sann eller helt påhittad berättelse om något som hänt tidigare i historien, ofta med överdrivna eller rent av övernaturliga inslag, med en hjälteliknande huvudperson eller med en huvudperson som utfört en bedrift utöver det normala

legendarisk (adj)
legendarisk

legering (n, ut)
legering
  (kemi, metallurgi) material med metalliska egenskaper vilket består av minst två grundämnen, varav minst ett är en metall

legion (n, ut)
legion
  en fornromersk häravdelning; truppstyrka

lejon (n, neut)
løve, løvinde
  en art (Panthera leo) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten lejon

lejongap (n, neut)
haveløvemund
  en växtart (Antirrhinum majus) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

lejonhona (n, ut)
hunløve, løvinde
  hona av lejon

lekamen (n, ut)
krop, legeme

lekatt (n, ut)
lækat, hermelin
  en art (Mustela erminea) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten lekatt

lekplats (n, ut)
legeplads
  iordninggjort område med lekredskap, ofta gungor, rutschkanor och liknande och med (stora) gräsytor för improviserad lek

leksak (n, ut)
legetøj

leksaksbil (n, ut)
legetøjsbil
  (leksaker) liten modell av en bil avsedd att användas som leksak (åt ett barn)

lekstuga (n, ut)
legehus
  stuga avsedd för lekar och dylikt (både bokstavligt och bildligt)

lem (n, ut)
lem
  (anatomi) utskjutande kroppsdel, oftast om armar och ben

lemonad (n, ut)
limonade, lemonade
  stilla dryck av citrusfrukter, vatten och socker (senare även av andra frukter)

leninism (n, ut)
leninisme
  politisk ideologi baserad på Vladimir Lenins läror

leninistisk (adj)
leninistisk
  som rör leninismen

leonesiska (n, ut)
llionsk
  språk som talas i delar av Spanien

leopard (n, ut)
leopard
  en art (Panthera pardus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten leopard

leptin (n, neut)
leptin
  (fysiologi) ett hormon som produceras av fettväv och som bland annat antas (genom påverkan på hypotalamus) inducera mättnadskänsla när fettlagren är välfyllda

lepton (n, ut)
lepton

lera /'leːˌra/ (n, ut)
ler
  finkornig jordart som i vått tillstånd är klibbig och formbar men i torrt tillstånd är hård och fast (och därför används till keramik)
mudder
  blandning av jord och vatten

lesbianism (n, ut)
lesbianisme
  homosexuella relationer mellan kvinnor
  en kvinnas preferens för sexuella relationer med andra kvinnor

lesbisk (adj)
lesbisk
  (om kvinnor) homosexuell
  som rör homosexuella kvinnor

lesion (n, ut)
læsion
  (medicin) skada (på inre eller yttre organ)

lesothier (n, ut)
lesother
  person från Lesotho eller som har lesothiskt ursprung

leta (v)
lede

letargi (n, ut)
letargi
  sjukligt slöhetstillstånd; håglöshet

letargisk (adj)
letargisk

lett (n, ut)
lette
  person från Lettland eller som har lettiskt påbrå

lettisk (adj)
lettisk, letlandsk
  som rör Lettland, det lettiska språket eller folket

lettiska (n, ut)
lettisk
  språk som talas främst i Lettland

leukemi (n, ut)
leukæmi
  (medicin) en typ av cancer där de neoplastiska cellerna är förstadier till eller mogna (nästan alltid: vita) blodkroppar diffust belägna i benmärg och ofta även fritt i blodet

leva (v)
leve
  (intransitivt) vara vid liv

levande (adj)
levende
  som lever, vid liv, i livet
  som är intressant och föränderligt

levebröd (n, neut)
levebrød
  arbete som ger inkomst

lever (n, ut)
lever
  (fysiologi) organ (hepar) hos ryggradsdjur, som metaboliserar ämnen i blodet och har förmåga att utsöndra avfallsämnen med gallan, utför tidig metabolism av födoämnen, lagrar glykogen och reglerar blodsockerkoncentrationen (t.ex. via glykogenolys och glukoneogenes), producerar många plasmaproteiner (t.ex. albumin, flera transportproteiner, koagulationsfaktorer, komplementproteiner samt TPO) samt producerar galla (för absorption av lipider i födan)

leverantör (n, ut)
leverandør
  aktör som utför en prestation (till exempel ett utfört arbete) mot en motprestation (i regel mot ett överenskommet pris)

levercirros (n, ut)
skrumpelever
  (medicin) sjukligt tillstånd med omfattande fibros (ärrbildning) i levern

leverera (v)
levere, aflevere
  avlämna (varor eller resultat), verkställa en leverans, utföra en leverantörs uppgifter

leverpastej (n, ut)
leverpostej
  pastej som innehåller lever

lexikografi (n, ut)
leksikografi
  läran om ordböcker och lexikon

lexikon (n, neut)
leksikon, ordbog
  alfabetisk förteckning över ett språks ord med deras definitioner och andra förklaringar

libanes (n, ut)
libaneser

libanesisk (adj)
libanesisk

liberalism (n, ut)
liberalisme

liberian (n, ut)
liberianer, liberier
  person från Liberia eller som har liberianska rötter

liberiansk (adj)
liberiansk
  som rör Liberia eller det liberianska folket

libido (n, ut)
libido
  begär; könsdrift; verksamhetsdrift

libyer (n, ut)
libyer
  person från Libyen eller med libyskt ursprung

libysk (adj)
libysk
  som rör Libyen eller det libyska folket

lida (v)
lide
  må (betydligt) dåligt eller ha ont någonstans; ha det svårt

lidande (n, neut)
lidelse

lie /ˈlìːe/ (n, ut)
le
  (jordbruk, redskap) manuellt jordbruksredskap för slåtter av gräs och grödor

liechtensteinare (n, ut)
liechtensteiner
  person från Liechtenstein eller som har liechtensteinskt ursprung

liechtensteinsk (adj)
liechtensteinsk
  som rör Liechtenstein eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

lieman (n, ut)
manden med leen
  personifikation av döden som en person med en lie, ofta som ett benrangel med eller utan svart huva

ligga (v)
ligge
  vara utsträckt i vilande läge
  befinna sig, vara belägen / placerad på en viss plats

liguster (n, ut)
liguster
  (växter) någon av de arter buskar eller små träd som hör till släktet Ligustrum; exemplar av dessa arter
almindelig liguster, liguster
  (växtarter, ) särskilt om växtarten (Ligustrum vulgare) inom ovan nämnda släkte; exemplar av denna art

lik (n, neut)
lig
  en död kropp
  (sjöfart) segelkant (förstärkt med en tross)

lika som bär (adj)
som to røde køer
  (idiomatiskt) påfallande lika

likaså (adv)
ligeså
  även, på samma sätt, sammaledes, likaledes

likgiltig (adj)
ligegyldig, ligeglad, blasert
  ointresserad, som inte bryr sig om en viss fråga (eller särskilt mycket i allmänhet)

likna (v)
ligne
  ha likartat utseende, se ut som

likrikta (v)
ensrette
  (fysik, elektroteknik) förvandla växelström till likström eller växelspänning till likspänning

likriktare (n, ut)
ensretter
  (elektroteknik) (enkel) apparat som omvandlar växelström till likström eller växelspänning till likspänning

likriktning (n, ut)
ensretning
  (elektroteknik) det att likrikta, omvandling av växelström till likström

likström (n, ut)
jævnstrøm
  (ellära) en elektrisk ström som vars riktning inte ändras och vars storlek är praktiskt taget konstant

likör (n, ut)
likør

lila (adj)
lilla

lilja (n, ut)
lilje
  (botanik) en växtart i familjen liljeväxter (Liliaceae)

liljekonvalj (n, ut)
liljekonval
  en art (Convallaria majalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten liljekonvalj

lillasyster (n, ut)
lillesøster

lillebror (n, ut)
lillebror
  yngre manligt syskon

lillejulafton (n, ut)
lille juleaften, lillejuleaften
  (dialektalt, skånska) 23 december, dagen före julafton

lillfinger (n)
lillefinger
  det femte och minsta fingret på en människohand

lillhjärna (n, ut)
lillehjerne
  (fysiologi) förhållandevis stor struktur (cerebellum) som är belägen inferiort om storhjärnan (cerebrum) och posteriort om hjärnstammen och som är viktig bland annat för finjustering, koordination och tajmning av kroppsrörelser

limburgisk (adj)
limburgisk
  relaterad av Limburg eller limburgiska

limburgiska /lɪmˈbɵrjɪska/ (n, ut)
limburgisk, limburgsk

lime (n, ut)
lime
  frukt från citrusträdet lime (1) (Citrus ×aurantiifolia)

limnisk (adj)
limnisk
  (biologi) sötvattens-, som lever i sötvatten. En limnisk organism är en organism som lever i sötvatten.

lin (n, neut)
hør
  (växter) växt inom linsläktet, särskilt Linum usitatissimum, som har en smal stjälk med blåa blommor
  fibrer från Linum usitatissimum, som används vid tillverkning av linnetyg

linberedning (n, ut)
hørforarbejdning
  utvinnande av lin (fibrer) ur plantan; det att bråka, skäkta och häckla lin

lind (n, ut)
lind
  (individ av) någon av arterna inom släktet lindar (Tilia)

lindblomste (n, neut)
lindete
  (drycker) te på lindblommor (lindblom)

lindorm (n, ut)
lindorm
  (folktro) en i folksagor omtalad stor orm

lingon /ˈlɪ̀ŋɔn/ (n, neut)
tyttebær

lingonsylt (n, ut)
tyttebærsyltetøj
  sylt som smakar och (delvis) är gjord på lingon

lingvist (n, ut)
lingvist
  person som forskar i språk

lingvistik /lɪŋgv.ɪstˈiːk/, /lɪŋv.ɪstˈiːk/ (n, ut)
lingvistik, sprogvidenskab, sprogforskning
  läran om språk

linjal (n, ut)
lineal

linje /ˈliːnje/ /ˈlɪnje/ (n, ut)
linje
  (rakt) streck

linjeflyg (n, neut)
lignefly
  flygplan i linjetrafik

linjär (adj)
lineær
  (matematik) förstagrads-

linning (n, ut)
linning
  (kläder) fastsydd remsa vid öppning

linodling (n, ut)
høravl, hørdyrkning
  odling av lin

linolja (n, ut)
linolie
  olja som tillverkas av lin

lipa (v)
flæbe
  gråta och gnälla

lira (v)
lire
  (slang, vardagligt) spela (t.ex. instrument, sport, spel), särskilt i grupp (samverka)

list (n, ut)
liste
  kant eller ram

lista (n, ut)
liste
  uppsättning med korta texter, figurer e.dyl., särskilt om ordnade över och under varandra på ett papper etc.

lista (v)
liste
  skapa en lista

lita på (v)
stole på
  tro att det någon eller några säger är sant eller åtminstone avsett att vara sant

litauer (n, ut)
litauer
  person från Litauen eller med litauiska rötter

litauisk (adj)
litauisk
  det som rör Litauen, det litauiska språket eller folket

litauiska (n, ut)
litauisk
  språk som talas främst i Litauen

lite (adv)
lidt
  inte i stor utsträckning eller mängd

liten /ˈliːˌtɛn/ (adj)
lille, liden

liten blåklocka (n, ut)
blåklokke, liden klokke
  en växtart (Campanula rotundifolia) som ingår i familjen klockväxter (Campanulaceae) i asterordningen Asterales; exemplar av denna art

liter (n, ut)
liter

litium (n, neut)
lithium, litium
  den enklaste alkalimetallen, det lättaste fasta ämnet, och det tredje lättaste grundämnet. Symbol Li och atomnummer 3

litosfär (n, ut)
lithosfære

litteratur (n, ut)
litteratur

litterär (adj)
litterær

liv (n, neut)
liv
  (biologi) tillstånd som innebär att en organism genomför ämnesomsättning, växer, utvecklas, reproduceras och ännu inte nått ett dött, helt passivt tillstånd; det att något är levande
  (del av) människors liv (def. 1 ovan) och verksamhet

livegen (adj)
livegen
  ofri i ett feodalt samhälle, bunden till bo på samma plats och/eller lyda under samma ägare

livegenskap (n, ut)
livegenskab, stavnsbånd, vornedskab
  förhållandet att vara livegen, en form av feodal ofrihet eller slaveri

livförsäkring (n, ut)
livsforsikring
  försäkring som betalar pengar till förmånstagaren ifall försäkringstagaren dör innan en viss ålder

livmedikus (n, ut)
livlæge

livmoder (n, ut)
livmoder, livmor
  (fysiologi) organ (uterus) i bäckenet hos honor, förbundet, via livmoderhalsen (cervix uteri) med vagina inferiort och de två äggledarna superiort och lateralt, i vars slemhinna (endometriet) en blastocyst (ursprungligen ett befruktat ägg från en äggledare) kan implanteras och utvecklas till ett embryo och sedan ett foster (som får syre och näring från modern via livmodern) som slutligen, vid födseln, lämnar moderns kropp via vaginan

livsblad (n, neut)
nilgud
  en växtart (Kalanchoe daigremontiana) inom familjen fetbladsväxter (Crassulaceae); exemplar av denna växt

livsduglig (adj)
livsduelig, levedygtig
  kapabel att leva, frisk nog att överleva (och frodas)

livsduglighet (n, ut)
livsduelighed
  det att vara livsduglig

livsfara (n, ut)
livsfare
  risk för död

livsglädje (n, ut)
livsglæde
  glädje med livet

livskraft (n, ut)
livskraft
  kraft att leva

livsledsagare (n, ut)
livsledsager
  romantisk partner i en långsiktig relation

livsledsagarinna (n, ut)
livsledsagerske
  kvinnlig livsledsagare

livsmedel (n, neut)
fødevare
  föremål, ofta produkt i affär, som kan ätas eller drickas

livsstil (n, ut)
livsstil

livssynssamfund (n, neut)
livssynssamfund
  organiserad förening, som samlar personer som bekänner sig till den specifika livssyn som föreningen representerar

ljud (n, neut)
lyd

ljudbok (n, ut)
lydbog
  bok inläst på kassettband eller cd

ljuddosa (n, ut)
lyddåse
  pickup (dosa med membran och nål) i vevgrammofon

ljudfil (n, ut)
lydfil
  (data) (digital) fil som representerar ett ljud av en viss längd (t.ex. ett stycke musik, en uppläst bok eller en inspelning av ett lejon som ryter), oftast i form av data för en ljudvåg, men ibland i symbolisk form med instrument- och toninformation (t.ex. MIDI-ljud)

ljudkort (n, neut)
lydkort

ljudlös (adj)
lydløs

ljudpinne (n, ut)
stemmestok
  pinne mellan lock och botten i en violin; som akustiskt förenar dem

ljuga (v)
lyve
  (avsiktligt alternativt genom försummelse) förvränga sanning, uttala lögn eller lämna osann information

ljung (n, ut)
hedelyng, lyng
  en växtart (Calluna vulgaris), i familjen ljungväxter (Ericaceae); individ av denna art

ljungpipare (n, ut)
hjejle, hedehjejle

ljus (adj)
lys
  (om en yta eller ett föremål) som har en färg som reflekterar mycket ljus; som har blek färg
  (i sammansättningar med färger) av ljusare (1.) nyans

ljus (n, neut)
lys, lyskilde
  (fysik) elektromagnetisk strålning, i synnerhet sådan som våra ögon kan reagera på och därigenom ge upphov till syn
lys, kerte, kærte
  ett föremål som ger upphov till synligt ljus (1) genom att bränna stearin, en olja eller annat brännbart ämne
lys
  (andlighet) en andligt inspirerad sanning

ljusets hastighet (n)
lysets hastighed
  (fysik) hastigheten för elektromagnetisk strålning i vakuum; den högsta möjliga hastigheten för rörelse eller informationsöverföring; en mycket viktig och känd fysikalisk konstant

ljuskälla (n, ut)
lyskilde

ljussken (n, neut)
lysskær
  skenet från ett ljus

ljusstake (n, ut)
lysestage

ljusstråle (n, ut)
lysstråle
  (optik) stråle av ljus

ljuster (n, neut)
lyster, ålejern
  (fiske) en sorts fiskeredskap som liknar en gaffel med hullingar

ljusår (n, neut)
lysår
  (astronomi) en längdenhet; sträcka som motsvarar den sträcka en ljusstråle färdas i vakuum under ett år

lo (n, ut)
los
  en art (Lynx lynx) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten lo

lobbyist (n, ut)
lobbyist
  person som aktivt försöker övertyga lagstiftare om att en viss lag bör ändras eller att en viss policy bör införas

lobotomera (v)
lobotomere
  med kirurgi på hjärnan försöka bota psykiska sjukdomar genom att skära av nervbanor från pannloben till djupare liggande regioner i hjärnan som är centrum för känslolivet

lock (n)
låg
  del av en behållare som används som förslutningsanordning eller hölje, oftast genom att helt täcka öppningen till behållaren
lok
  samling kurvade hårstrån

locka (v)
lokke
  förmå någon att göra något
  dra till sig, fresta

lockbettel (n, ut)
lokbejtel
  (verktyg) mycket smalt stämjärn (eller svarvstål)

lockig (adj)
krøllet
  som har lockar, som inte är rak

lod (n, neut)
lod
  i tråd hängande tyngd (vikt) avsedd att visa den lodräta linjen eller för att mäta avstånd till något nedanför, t.ex. vattendjupet

lodda (n, ut)
lodde
  en fiskart (Mallotus villosus) i familjen norsfiskar (Osmeridae); individ av denna art

lodis (n, ut)
bums
  (slang) uteliggare, sluskig person

lodjur (n, neut)
los
  individ av någon art från släktet Lynx inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

lodrät (adj)
lodret
  som är relaterad till eller går längs med lodlinjen

logaritm (n, ut)
logaritme
  (matematik) det tal (logb, eller b-logaritmen) som man måste upphöja ett givet tal b till, för att få x

logga in (v)
logge ind, logge på
  (data) ange sin kontoinformation i ett datorprogram (även om operativsystem och webbplats) för att begära inträde i ett system och därmed få tillgång till information och/eller få personligt anpassade inställningar

logik /lɔˈgiːk/ (n, ut)
logik

lok (n, neut)
lokomotiv
  (järnväg) kortform av lokomotiv; dragfordon som står för ett tågs framdrivande kraft och drar en vagn eller flera sammankopplade vagnar

lokativ (n, ut)
lokativ
  (lingvistik) kasus som i sig uttrycker läge eller som förekommer tillsammans med lägesprepositioner

lokomotiv (n, neut)
lokomotiv
  (järnväg) dragfordon i ett tåg, som står för den framdrivande kraften och drar vagnarna

lokstall (n, neut)
lokomotivstald
  (järnväg) byggnad avsedd för underhåll av lok

lopp /lɔpː/ (n, neut)
væddeløb
  (sport) tävling i grenar där man springer, kör bil, åker häst eller dylikt; åkning; löpning

loppa (n, ut)
loppe
  insekt från ordningen loppor (Siphonaptera), som lever som blodsugande parasit

loppcirkus (n, ut)
loppecirkus
  underhållning bestående av ett antal loppor dresserade att utföra trick

loppmarknad (n, ut)
loppemarked
  plats där många begagnade varor säljs, ofta till låga priser

lots (n, ut)
lods

lott (n, ut)
lod
  biljett som utgör en andel i ett lotteri

luft (n, ut)
luft
  den blandning av gaser, främst kvävgas och syrgas, som finns i atmosfären och går att andas

luftbro (n, ut)
luftbro
  förbindelse skapad genom flygtransport; såsom under blockaden av Västberlin 1948–1949

luftfarkost (n, ut)
luftfartøj

luftfartyg (n, neut)
luftfartøj
  fordon för transport genom luften

luftfuktighet (n, ut)
luftfugtighed
  mått på mängden eller andelen vattenånga som finns i luften

luftförorening (n, ut)
luftforurening
  (miljö) förorening i luften; gaser och partiklar i luften som har negativ påverkan på människor och miljön

luftgitarr (n, ut)
luftguitar
  föreställd gitarr som en person låtsas spela på

luftkonditionering (n, ut)
klimaanlæg, aircondition
  (byggnadsteknik) system som kan kyla ned luft till rumstemperatur och minska luftfuktigheten

luftmadrass (n, ut)
luftmadras
  uppblåsbart liggunderlag

luftrum (n, neut)
luftrum

luftskepp (n, neut)
luftskib
  ballongliknande luftburen farkost, fylld med gas lättare än luft

luftstrupe (n, ut)
luftrør
  (anatomi) rörformat organ som utgör förbindelsen mellan struphuvudet och förgreningen till två bronker som fortsätter till lungorna

luftunderstöd (n, neut)
luftstøtte
  (militärt) understöd från flygvapen i strid; understöd från brandflyg vid skogsbrand

luftvärn (n, neut)
antiluftskyts
  (militärt) skydd (värn) mot flyganfall (och missiler); förkortas Lv

lugg (n, ut)
pandehår
  (om människors) hår som växer precis ovanför pannan och eventuellt hänger ner i pannan

lugn (adj)
rolig, stille
  ett tillstånd av stillhet, utan tecken på upprördhet, oro eller rädsla
  avsaknad av oroligheter, oljud, rörelse
  (överfört) som inte anses märkvärdig märkvärdig

lugn (n, neut)
ro
  tillstånd hos det som är lugnt

lugna (v)
berolige
  göra lugn(are)

lukrativ (adj)
lukrativ
  som ger god avkastning; (mycket) (ekonomiskt) lönsam

lukt (n, ut)
lugt
  uppfattning av luktsinnet

lukta (v)
lugte
  använda luktsinnet för att analysera en lukt
  avge en (oangenäm) lukt

lumen (n)
lumen
  (fysik) en enhet, som betecknas lm, för den fysikaliska storheten ljusflöde

lumpen (adj)
lumpen
  som handlar svekfullt och taktlöst

lumphandlare (n, ut)
kludekræmmer
  person som handlar med lump (kasserade textilier)

lunch (n, ut)
frokost
  måltid mitt på dagen vid lunchtid

lunchrum (n, neut)
kantine
  rum på en arbetsplats där de anställda har möjlighet att värma och äta (t.ex. medhavd) mat och dricka kaffe, vanligen med tillgång till t.ex. kylskåp, mikrovågsugn, porslin, bestick och eventuellt kaffemaskin

lund (n, ut)
lund
  mindre lövskogsparti med relativt öppen mark, ovanför vilken trädkronorna bildar ett sammanhängande tak

lundsångare (n, ut)
lundsanger
  en art (Phylloscopus trochiloides) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten lundsångare

lunga (n, ut)
lunge
  (anatomi) organ hos de ryggradsdjur som andas luft, som har som främsta uppgift att syresätta blodet och avsöndra vissa restprodukter, framförallt koldioxid;

lungcancer (n, ut)
lungekræft
  (medicin) cancer i lunga

lunginflammation (n, ut)
lungebetændelse
  (medicin) inflammatorisk sjukdom i lungan

lunisolarkalender (n, ut)
lunisolarkalender
  kalender baserad på både solens och månens omlopp, så att felet, som beror på att årstidsåret inte består av ett exakt antal månfasmånader, minimeras

lunka (v)
traske
  gå i mycket långsam takt

lunnefågel (n, ut)
lunde

lupin (n, ut)
lupin
  växt och blomma av släktet Lupinus av familjen Fabaceae (ärtväxter)

lus (n, ut)
lus
  en insekt från ordningen Phthiraptera, som suger blod av däggdjur

lust (n, ut)
lyst
  det att vilja och vara motiverad att göra något
  glädje, ofta med sexuella drifter

lustgas (n, ut)
lattergas
  trivialnamnet av dikväveoxid

lusthus (n, neut)
lysthus
  litet hus för socialt umgänge i park eller trädgård

lustig (adj)
morsom, lystig
  humoristisk

lustrum (n)
lustrum
  femårsperiod

lustspel (n, neut)
lystspil

luta /lʉːta/ (n, ut)
lut
  knäppt stränginstrument med strängar (vilka man knäpper på), hals och resonanskropp, som är formad som ett genomskuret päron

lutetium (n, neut)
lutetium

lutfisk (n, ut)
ludefisk, ludfisk
  en maträtt som nu främst räknas till julmaten bestående av torrfisk som lagts i lut för att därefter blötläggas i lut innan den slutligen kokas

lux (n)
lux
  (fysik) en enhet, som betecknas lx, för den fysikaliska storheten illuminans

luxemburgare (n, ut)
luxemburger
  person, speciellt man, från Luxemburg

luxemburgiska (n, ut)
letzeburgsk, luxembourgsk
  västgermanskt språk som talas i Luxemburg

luxemburgsk (adj)
luxemburgsk, luxembourgsk
  som rör Luxemburg eller dess invånare

luxuös (adj)
luksuriøs, luksuøs
  som utmärks av lyx

lycka (n, ut)
held
  tur; slumpartat inträffat positiv händelse

lycka till (interjection)
held og lykke
  anger att man hoppas att det ska gå bra för mottagaren

lycklig (adj)
lykkelig
  som mår mycket bra pga gynnsamma omständigheter, ofta i form av rikedom/makt och hälsa; eller som upplever stort välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka
heldig
  tursam, lyckosam, väl

lyckodag (n, ut)
lykkedag
  dag under vilken någon har mycket tur

lyda (v)
lyde, adlyde
  följa order; göra som man blir tillsagd

lydnad (n, ut)
lydighed

lydstat (n, ut)
lydstat
  (politik) formellt självständig stat som i realiteten kontrolleras av en främmande makt; stat som underkuvats en annan stat

lyfta /ˈlʏfˌta/ (v)
løfte
  förflytta något uppåt; förbättra läget för något

lyftkran (n, ut)
kran, tårnkran, byggekran

lyhörd (adj)
lydt
  som har sådan akustik att ljud lätt fortplantar sig

lykta (n, ut)
lygte
  utomhus lampa; ofta bärbar eller på fordon

lyktstolpe (n, ut)
lygtepæl
  stolpe med en lampa högst upp som ofta används vid vägkanter för att belysa vägen när det är mörkt

lyra (n, ut)
lyre
  (stränginstrument) ett slags handhållet harpliknande stränginstrument som har funnits i över 5000 år

lyrik (n, ut)
lyrik

lysdiod (n, ut)
lysdiode
  (elektronik) en diod av halvledare som avger ljus, fungerar som en liten lampa, används i bildskärmar och som ersättning för glödlampor

lysning (n, ut)
lysning

lysrör (n, neut)
lysrør
  (elektroteknik) rörformig ljuskälla som alstrar synligt ljus genom att omvandla UV-ljus med hjälp av fluorescerande lyspulver

lyssna (v)
lytte
  höra; i synnerhet uppmärksamma vad man hör

lyxig (adj)
luksuriøs, luksuøs
  som präglas av lyx; som är väldigt fin men dyr

lyxkryssning (n, ut)
luksuskrydstogt
  färd ombord passagerarfartyg inriktat på att göra resan så bekväm och luxuös som möjligt (snarare än transport)

läcka (v)
lække
  släppa igenom en vätska eller en gas på ett sätt som inte var avsikten med föremålet

läckage (n, neut)
lækage
  förlust genom att något läcker (dvs inte håller tätt)

läder (n, neut)
læder
  material bestående av djurskinn som efter garvning används till kläder, väskor och bijouterier med mera

läderklädd (adj)
læderklædt
  som har på sig kläder gjorda i läder
  med klädsel av läder

lägenhet (n, ut)
lejlighed
  (sociologi) bostad bestående av flera rum i ett hus med flera bostäder, dessa vanligen avgränsade med låsbar dörr

lägga ihop två och två (v)
lægge to og to sammen
  (idiomatiskt) komma fram till en till synes mycket trolig slutsats utifrån två kända premisser

läggdags (adv)
sengetid

läglig (adj)
belejlig

läkare (n, ut)
læge, doktor
  (medicin) medicinskt utbildad person som har som yrke att bota sjuka eller skadade och/eller förebygga ohälsa; person med läkarexamen

läkekonst (n, ut)
lægekunst
  (medicin) läran om kroppen

läkemedel (n, neut)
lægemiddel

lämna (v)
forlade
  färdas bort från, resa iväg från, avgå från /stationen/; gå bortåt från /något eller någon/; röra sig ifrån /någon eller något/
  avsluta sin inblandning med /något eller någon/; avlägsna sig, avresa från; avbryta en närmare relation med /någon/

län (n, neut)
amt, len, region
  regionalt förvaltningsområde i skandinaviska länder och Kroatien
  (historia) område som kungen delade ut till stormän för att de skulle hjälpa honom med hästar och soldater

längd (n, ut)
længde
  endimensionell utbredning i rummet, t ex en vägsträcka, en persons utsträckning i höjdled eller ett föremåls största utsträckning i något av sina plan

länge sedan (adv)
for længst

länk (n, ut)
led
  del av en kedja
link
  (internet) hyperlänk

länstol (n, ut)
lænestol

läplantering (n, ut)
læbælte, læhegn, læplantning
  häck eller allé av träd eller buskar planterad för att ge lä från vindar (vindskydd)

läpp /lɛp/ (n, ut)
læbe
  (anatomi) en av två mjuka delar – underläpp respektive överläpp – som omger den yttre delen av munnen hos människor, däggdjur, samt vissa fiskar och herptiler

läppstift (n, neut)
læbestift
  liten hylsa med läppsmink

lära /ˈlæˌra/ (v)
lære
  (reflexivt) ta till sig kunskap; lära in
undervise, lære
  undervisa; hjälpa någon lära sig; lära ut

lärare (n, ut)
lærer, skolelærer
  person som lär ut

lärarinna (n, ut)
lærerinde
  kvinnlig lärare

lärft (n, ut)
lærred
  slätt (vävt i tuskaft) tyg av linne; även bomull och liknande; lakansväv

lärka (n, ut)
lærke
  individ inom fågelfamiljen lärkor (Alaudidae)

lärkfalk (n, ut)
lærkefalk

lärkträd (n, neut)
lærk, lærketræ
  ett barrträd av arten Larix decidua inom släktet lärkar och familjen tallväxter; som, till skillnad från granen och tallen, fäller sina barr på hösten

lärobok (n, ut)
lærebog
  bok som används för att lära sig något

läsa (v)
læse
  på egen hand erhålla information från
  på egen hand erhålla information om någons tankar utifrån dennes uttryck (exempelvis ansiktsuttryck, sätt att uttrycka sig e.dyl.)
  (data) hämta information (från ett minne)

läsare (n, ut)
læser
  person som läser något

läsarinna (n, ut)
læserinde
  (ålderdomligt) kvinna som läser något

läsbarhet (n, ut)
læsbarhed

läsbarhetsindex (n, neut)
læsbarhedsindeks
  mått på hur avancerad en text är

läsesal (n, ut)
læsesal
  rum avsett för (tyst) bokläsning, exempelvis i ett bibliotek

läskpapper (n, neut)
klatpapir, trækpapir
  papper som suger upp överflödigt bläck från en nyskriven sida

läsplatta (n, ut)
e-bogslæser, e-læser
  bärbar handdator särskilt avsedd för att läsa e-böcker på dess pekskärm

lätt (adj)
nem, let
  som det inte krävs någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av
let
  som har låg tyngd

lätt som en fjäder (adj)
let som en fjer
  (liknelser) som väger ynka lite, mycket lätt

lättantändlig (adj)
letantændelig
  som lätt antänds

lättsinne (n, neut)
letsind, letsindighed
  frånvaro av bekymmer, ansvarslöshet, slarvighet

låda /ˈloːˌda/ (n, ut)
kasse, æske
  (mindre och flyttbar) behållare för föremål, formad vanligtvis som ett rätblock och ofta försedd med lock

lådbil (n, ut)
sæbekassebil
  (leksaker) bil gjord av en låda

låg (adj)
lav
  som har liten längd i höjdled i förhållande till vad som är normalt (ej om människor)
  numeriskt värde lägre än medelvärdet/normalvärdet i intervall eller dimension.

låga (n, ut)
lue
  ett någorlunda sammanhängande område (av gas) som utsänder det skarpa ljusskenet som uppstår vid eld

lågprisflygbolag (n, neut)
lavprisflyselskab
  flygbolag som profilerar sig genom lågt pris

lågtryck (n, neut)
lavtryk
  (meteorologi) område i atmosfären med lägre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför nederbörd

lågtyska (n, ut)
plattysk, nedertysk
  germanskt språk som talas i norra Tyskland

lågvatten (n, neut)
lavvande
  ovanligt lågt vattenstånd av ett vattendrag, på grund av regnbrist över en längre period

lågvattenmärke (n, neut)
lavmål
  manifestation av något i dess sämsta form

lån (n, neut)
lån
  (juridik) överenskommen rätt att under en begränsad tid förfoga över pengar, värdesak eller annat som tillhör någon annan; det som lånas

låna (v)
låne
  (ekonomi) erhålla som lån, tillfälligt få förfoga över

lång /lɔŋ/ (adj)
lang
  utsträckt i en fysisk dimension
  utsträckt i tiden
lang, høj
  specifikt om mänsklig kroppslängd

långa (n, ut)
lange
  en fisk (Molva molva) i ordningen torskartade fiskar (Gadiformes)

långfilm (n, ut)
spillefilm
  film (rörliga bilder och ljud, som t.ex. kan ses på bio, TV, dator eller liknande), oftast en spelfilm, som är lång, ofta omkring halvannan, två eller tre timmar

långfredag (n, ut)
langfredag, Langfredag

långhelg (n, ut)
forlænget weekend, lang weekend
  helg som är längre än vanligt på grund av högtidsdag, till exempel i samband med kristi himmelfärdsdag, julhelgen eller påskhelgen

långhus (n, neut)
langhus
  (arkeologi) typ av hus under forntiden

långrock (n, ut)
håndrok, langrok, skotrok
  (redskap, textilier) (äldre variant av) spinnrock (med stort hjul och handvev)

långsam (adj)
langsom
  som rör sig (eller kan röra sig) med låg hastighet
  som tar lång tid
  som tar längre tid på sig att förstå saker än andra personer; som inte är intelligent

långsprötad silverfisk (n)
skægget sølvkræ, skægkræ
  (insekter) insekt av arten Ctenolepisma longicaudata

långtifrån (adv)
langtfra
  inte alls, överhuvudtaget inte

långtåsnäppa (n, ut)
langtået ryle

lånord (n, neut)
låneord, fremmedord
  ord som har hämtats från ett språk till ett annat

lår /ˈloːr/ (n)
lår
  (anatomi) översta delen på benen, mellan höften och knät

lårben (n, neut)
lårben, lårbensknogle, femur

lås (n, neut)
lås
  konstruktion avsedd att hålla dörrar och liknande stängda för dem som inte har nyckel

låsa (v)
låse

låssmed (n, ut)
låsesmed

löda (v)
lodde
  sammanfoga metallstycken genom att smälta en annan metall (som då kallas lod)

lödkolv (n, ut)
loddekolbe
  verktyg för lödning, ett med isolerande handtag försett varmt stycke metall (kolv) som får lodet (lödtenn) att smälta

löfte (n, neut)
løfte

lögn (n, ut)
løgn

lögnare (n, ut)
løgner
  person som (avsiktligt alternativt genom försummelse) ljuger/uttalar lögn

löjeväckande (adj)
lattervækkende
  som väcker löje; skrattretande, patetisk

löjla (v)
fjante, fjolle, fjotte, pjanke

löjlig (adj)
latterlig, tåbelig

löjtnant (n, ut)
løjtnant

lök (n, ut)
løg
  underjordisk växtdel som består av köttiga blad i täta lager, exempelvis liljeväxter
  flera arter av lökväxt (Allium) utnyttjad som nyttoväxt, särskilt i matlagning; i synnerhet gul lök

löktrav (n, ut)
almindelig løgkarse
  en växtart (Alliaria petiolata) i familjen korsblommiga växter (Brassicaceae) som vanligen anses som ett ogräs men även används i matlagning; exemplar av denna art

lömsk (adj)
lumsk

lömsk flugsvamp (n)
grøn fluesvamp

lön (n, ut)
løn
  regelbunden betalning för utfört arbete från arbetsgivare
  allmän ersättning, belöning

lönn (n, ut)
løn, ahorn
  (individ av) arten Acer platanoides inom lönnsläktet (lönnar, Acer) inom växtfamiljen kinesträdsväxter (Sapindaceae); lövträd med handflikiga blad och vingade, tvådelade klyvfrukter

löntagare (n, ut)
lønmodtager
  person som arbetar för att tjäna pengar

löpande band (n)
samlebånd
  transportband eller transportväg för produkter inom en fabrik

löpare (n, ut)
løber
  person som utövar löpning som intresse eller professionellt
  (schack) spelpjäs i schack som rör sig längs diagonaler

löparsko (n, ut)
løbesko
  sko speciellt avsedd för löpning

löpband (n, neut)
løbebånd
  elektrisk maskin med ett rullande cirkulärt band (kanske någon knapp meter brett och omkring tre meter långt) som är placerat kring en mekanism på ett sådant sätt att bandet utgörs av en plan ovansida (knappt hälften av bandets längd), en lika lång plan undersida och två halvcirkelformade böjar och av maskinen snurrar runt i detta system, så att den plana ovansidan i praktiken utgörs av ett gummiband som förflyttar sig längs marken, i syfte att en person skall gå eller springa på bandet (så att personens position i rummet inte ändras) som en form av (konditions)träning som kan ske inomhus på en fix plats

löpträna (v)
løbetræne

lördag (n, ut)
lørdag

lösenord (n, neut)
adgangskode, password, kodeord
  (kryptografi) hemlig sekvens av tecken (till exempel bokstäver, siffror) som används för att autentisera sig i något sammanhang eller vid kryptering

lösesumma (n, ut)
løsepenge, løsesum
  penningbelopp som utkrävs eller som under överenskommelse ska betalas mot utgivande eller återlämnande av personer eller egendom

lösning (n, ut)
løsning
  svar eller förklaring till problem eller fråga eller utmaning; utväg ur ett besvärligt läge
  (matematik) värde (på variabel) som satisfierar en ekvation; även flera (i början okända) variabler, en vektor, funktion eller dylikt som satisfierar ett ekvationssystem, en differentialekvation eller dylikt
løsning, opløsning
  (fysik, kemi) homogen blandning av ämnen

lösärm (n, ut)
skåneærme
  (kläder) ärm som är lös, som bärs utanpå andra kläder som skydd

löv (n, neut)
løv
  (botanik) blad på träd och buskar eller nedfallna blad

lövfällande (adj)
løvfældende
  som fäller (tappar) sina löv (blad)

lövkoja (n, ut)
levkøj
  (växter) trädgårdsväxt av släktet Matthiola och i synnerhet arten Matthiola incana

lövskog (n, ut)
løvskov

lövsåg (n, ut)
løvsav
  bågsåg för dekorationer med tunt och fintandat sågblad och djup spännbåge

lövsångare (n, ut)
løvsanger
  en art (Phylloscopidae trochilus) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten lövsångare
  en fågelfamilj (Phylloscopidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes); enskilda arter i familjen lövsångare

lövträd (n, neut)
løvtræ
  (botanik) träd som, åtminstone sommartid, bär löv

madagask (n, ut)
madagasker

madagaskisk (adj)
madagaskisk

madrass (n, ut)
madras
  tjock, mjuk dyna i kroppsstorlek avsedd att sova på

maffia (n, ut)
mafia

mage (n, ut)
mave
  (anatomi) ett organ i bukhålan, under mellangärdet

mager (adj)
mager
  mycket smal; underviktig, tanig
  innehållande lite fett
  innehållande väldigt lite näring för växter att ta upp
  under knappa förutsättningar; som saknar allt överflöd
  som innehåller en stor del luft och en liten del bränsle

magmuskel (n, ut)
mavemuskel
  (anatomi) någon av de muskler som sitter i magen

magnesium (n, neut)
magnesium
  ett grundämne med atomnummer 12, atommassa 24,3 och symbolen Mg

magnet (n, ut)
magnet
  kropp som ger upphov till ett magnetfält

magnetband (n, neut)
magnetbånd
  inspelningsmedium i form av ett band av plast, belagt med ett tunt skikt av järnoxid som kan magnetiseras

magnetfält (n, neut)
magnetfelt
  (fysik) vektorfält \mathbf{B} som rörliga laddningar (strömmar) ger upphov till, och som påverkar rörliga laddningar med kraften \mathbf{F} = q \mathbf{v} \times \mathbf{B}

magnetisk deklination (n)
deklination, magnetisk deklination
  vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

magnetism (n, ut)
magnetisme
  (fysik) samlingsnamn för fenomen som uppstår när laddningar rör på sig och påverkas av magnetiska krafter

magnetit (n, ut)
magnetit

magont (n)
mavepine
  (vardagligt) ont i magen

magsäck (n, ut)
mavesæk
  (anatomi) ihåligt, säckliknande organ med muskulär vägg i övre bukhålan, vilket utgör en del av matspjälkningskanalen och vars lumen är förbundet med matstrupen uppåt och med tunntarmens mest proximala del (tolvfingertarmen) nedåt, och som kortsiktigt lagrar inmundigad föda och samtidigt utför mekanisk och (viss) kemisk spjälkning och på ett reglerat sätt låter tillräckligt spjälkad föda, lite i taget, passera vidare till tunntarmen för vidare spjälkning och absorption av näringsämnen

maharadja (n, ut)
maharaja, maharajah
  indisk furstetitel

mahonia (n, ut)
mahonie
  en art (Mahonia aquifolium) inom växtfamiljen berberisväxter (Berberidaceae); individ av arten mahonia

maj (n, ut)
maj
  årets femte (5.) månad

majestät (n, neut)
majestæt

majeutik (n, ut)
maieutik, majeutik
  Sokrates metod med frågor

majonnäs (n, ut)
mayonnaise, majonæse

majoritet (n, ut)
flertal
  mer/fler än hälften

majs (n, ut)
majs
  sädesslag (Zea mays) med solgula korn samlade på en majskolv

majskolv (n, ut)
majskolbe
  ax av majs

makalös (adj)
mageløs

makrill (n, ut)
makrel
  en fiskart (Scomber scombrus) i familjen makrillfiskar (Scombridae); individ av denna art

makroekonomi (n, ut)
makroøkonomi
  del av nationalekonomi som berör ekonomin som helhet där det studeras bl.a. arbetslöshet, konjunkturer, ekonomisk tillväxt och inflation

maktbegär (n, neut)
magtbegær

maktkamp (n, ut)
magtkamp
  situation då två eller fler parter kämpar för att uppnå en dominerande ställning gentemot varandra

maktlös (adj)
magtesløs
  som saknar makt; som saknar förmåga, möjligheter eller medel (att göra eller uträtta något, att få andra att foga sig)

maktlöshet (n, ut)
afmagt

maktpåliggande (adj)
magtpåliggende
  mycket viktig, betydelsefull; som det ligger makt på (i betydelsen: vikt, betydelse)

maktstruktur (n, ut)
magtstruktur
  sätt på vilket rätten att bestämma är fördelad inom en grupp eller organisation

mal /ˈmɑːl/ (n, ut)
malle
  insjöfisk tillhörande arten Silurus glanis
  mer generellt någon fisk i familjen Siluridae
møl
  fjäril som förstör textilier

mala (v)
male, kværne
  sönderdela fast material ända till pulver

malajiska (n, ut)
malajisk
  malajo-polynesiskt språk som talas av malajerna i Malaysia, södra Thailand, Filippinerna, Singapore, centrala östra Sumatra, Riauöarna och delar av Borneos kust; officiellt språk i Malaysia, Brunei och Singapore

malawier (n, ut)
malawier

malawisk (adj)
malawisk

malayalam (n)
malayalam

malier (n, ut)
malier
  person från Mali eller som har maliskt ursprung

malisk (adj)
malisk
  som har att göra med Mali eller malier

mall /'mal/ (n, ut)
skabelon
  mönster som används för att skapa flera likadana kopior

malm /ˈmalm/ (n, ut)
malm
  (mineralogi) sten eller mineral som innehåller så mycket av en metall eller annat ämne, att det är ekonomiskt lönsamt att utvinna detta

malt (n)
malt
  sädesslag som groddas och används vid ölbryggning

maltes (n, ut)
malteser

maltesisk (adj)
maltesisk

maltesiska (n, ut)
maltesisk
  språk som talas främst på Malta

malört (n, ut)
malurt
  en art (Artemisia absinthium) och släkte (Artemisia) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten malört

mamma (n, ut)
mor, moder

man /man/ /mɑːn/ (n, ut)
mand
  människa av manligt kön
mand, ægtemand, husbond
  äkta make, man i äktenskap

mandarinand (n, ut)
mandarinand
  en fågelart (Aix galericulata) inom familjen änder (Anatinae); individ av denna art

mandel (n, ut)
mandel
  den ovalformade kärnan från mandeln (1.) som kan användas i matlagning

mandelmjölk (n, ut)
mandelmælk
  dryck gjord på blötlagda mandlar som sedan males och silas

mandolin (n, ut)
mandolin

manet (n, ut)
gople, meduse

mangan (n, neut)
mangan

mangel (n, ut)
rulle
  maskin som man använder när man som ersättning av strykjärnet.

mango (n, ut)
mango
  (träd) en viss art, Mangifera indica, av ett träd
  den ätbara frukten från mangoträdet (1)

mangold (n, ut)
bladbede
  en sorts beta vars blad används som spenat

manipulera (v)
manipulere

mannavett (n, neut)
mandevid
  förnuft som erhållits hos en person i mannaålder (vuxen); sunt förnuft hos en vuxen människa

manschauvinist (n, ut)
mandschauvinist
  (nedsättande) person som anser att män är naturligt överlägsna kvinnor

mansnamn (n, neut)
mandenavn

mansplaina /ˌmænˈspleɪna/ (v)
mansplaine

manta (n, ut)
djævlerokke, manta
  en stor rocka som kan uppnå en vingbredd på nära sju meter, med det vetenskapliga namnet Manta birostris

manuskript (n, neut)
manuskript
  hand- eller maskinskriven text som ska publiceras genom att tryckas eller uppläsas

manvarg (n, ut)
mankeulv
  en däggdjursart (Chrysocyon brachyurus) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

manöver (n, ut)
manøvre
  rad av /manuella/ åtgärder för att åstadkomma önskad utveckling, särskilt om åtgärder för att ändra ett transportmedels läge, riktning och hastighet

maoism (n, ut)
maoisme
  politisk åskådning som bygger på Mao Zedongs läror (och bland annat betonar böndernas revolutionära roll)

maoist (n, ut)
maoist
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med maoism

maoistisk (adj)
maoistisk
  som rör maoism

mapp (n, ut)
mappe
  (data) en behållare som grupperar filer och andra mappar

mara (n, ut)
mare
  (folktro) ett kvinnligt mytologiskt väsen som ansågs ge upphov till mardrömmar

maracas (n)
maracas
  ett rytminstrument, som används främst för latinamerikansk musik som rumba, samba eller bossa nova

maratonsimning (n, ut)
maratonsvømning
  (sport) gren inom öppet vatten-simning där distansen som simmas är (väldigt) lång, vanligtvis 10 km eller längre

mardröm (n, ut)
mareridt
  en skrämmande eller på annat vis starkt obehaglig dröm

margarin (n, neut)
margarine

marinbiologi (n, ut)
marinbiologi
  disciplin inom biologin som forskar om havets växt- och djurvärld

marinblå (adj)
marineblå

marinminister (n, ut)
flådeminister, marineminister
  (politik, militärt) minister över marinen (sjöförsvaret)

markant (adj)
markant

markis (n, ut)
markis
  titel för adelsman med rang mellan hertig och greve

marklyft (n, neut)
dødløft
  (träning) övning där en skivstång lyfts från marken tills lyftaren står upprätt

marknad (n, ut)
marked, torv
  regelbundet, ofta årligen, återkommande evenemang inriktat på handel och nöjen
  sambandsförhållandet mellan utbud och efterfrågan av varor och tjänster

marknadsföra (v)
markedsføre
  (näringsliv) göra reklam för viss vara eller tjänst (för att skapa efterfrågan och maximera försäljningsvolymen) eller även för en idé (för att vinna sympatisörer)

marknadsplats (n, ut)
markedsplads
  område där marknader regelbundet äger rum

markägare (n, ut)
grundejer
  person som äger mark

marmelad (n, ut)
marmelade

marmor (n, ut)
marmor

marmorblad (n, neut)
klapperslangeplante
  en växtart (Calathea lancifolia) inom familjen strimbladsväxter (Marantaceae); exemplar av denna växt

marockan (n, ut)
marokkaner
  person, särskilt man, från Marocko

marockansk (adj)
marokkansk

mars (n, ut)
marts
  årets tredje (3.) månad

marsch /marɧ/ (n, ut)
march
  förflyttning till fots

marsipan (n, ut)
marcipan
  mandelmassa sötad med socker och äggvita

marsipangris (n, ut)
marcipangris
  liten pjäs av rosa marsipan i form av en gris

marsvin /ˈmɑ̀ːrˌsviːn/ (n, neut)
marsvin
  en däggdjurfamilj (Caviidae) inom ordningen gnagare (Rodentia)
  (ålderdomligt) tumlare, individ av någon art inom däggdjursfamiljen tumlare (Phocoenidae)

martyr (n, ut)
martyr
  person som dött för sin övertygelse

marxism (n, ut)
marxisme
  (politik) samhällsåskådning som bygger på Karl Marx' teorier, grund på vilken både socialdemokratin och kommunismen vilar

maräng /marˈɛŋ/ (n, ut)
marengs
  bakverk av äggvita och socker

mask (n, ut)
orm
  (djur) liten ryggradslös organism, ofta lång och smal
maske
  något som täcker ansiktet, helt eller delvis, i syfte att dölja ansiktet, skydda det mot något, i syfte av utsmyckning (rituellt) eller skydd eller uppmjukning/utslätning av hud; det att ej visa vad man tänker/känner; avgjutning av ansikte

maskin /maˈɧiːn/ (n, ut)
maskine
  ofta större mekaniskt och/eller elektriskt föremål som utför en funktion

maskindiskmedel (n, neut)
maskinopvaskemiddel
  diskmedel som används i (och av) diskmaskin

maskininlärning (n, ut)
maskinlæring
  (data) en gren inom artificiell intelligens som går ut på att ett datorprogram successivt lär sig och blir bättre med mer övning

maskintelegraf (n, ut)
maskintelegraf
  (sjöfart) (mekanisk) telegraf för att ge kommando (fram, stopp, back) från brygga till maskinrum

maskros (n, ut)
mælkebøtte, løvetand

masktörnskata (n, ut)
masketornskade

masochism (n, ut)
masochisme
  njutningen av att ta emot smärta

massage (n, ut)
massage
  muskelbehandling genom strykning, gnidning, knådning m m

massaker (n, ut)
massakre

massoretisk (adj)
masoretisk
  (teologi) som rör eller är relaterat till massora eller massoreter

masturbera (v)
masturbere
  (sexualitet) vidröra könsorgan, vanligen i sexuellt njutningssyfte och vanligen i syfte att få orgasm och, hos män, ejakulation

masugn (n, ut)
højovn
  (metallurgi) anläggning (slags ugn) för framställning av råjärn (s.k. tackjärn) ur järnmalm

mat /'mɑːt/ (n, ut)
mad, føde
  samlingsnamn för (särskilt fasta) kemiska ämnen som främst djur intager i syfte att kunna erhålla energi och byggnadsmaterial från dem
  (sjöfart) medhjälpare, biträde, kamrat

matbord (n, neut)
spisebord

match (n, ut)
kamp, match
  det när olika individer i en sport eller tävling möter eller spelar mot varandra

matematik (n, ut)
matematik
  (vetenskaper) läran om logiska samband mellan abstrakta storheter, strukturer, förändring

matematiker (n, ut)
matematiker
  person med expertkunskaper inom matematik

matematisk (adj)
matematisk
  som har att göra med matematik

materia (n, ut)
stof

material (n, neut)
materiale
  utgångsämne vid produktion eller tillverkning
  (kemi) ämne

materialism (n, ut)
materialisme
  åsikten att materia är allt som finns; förnekandet av ande, livet efter detta och religion; ateism

materiel (n, ut)
materiel
  utrustning för en viss verksamhet

matjessill (n, ut)
matjessild
  (maträtter) typ av sill som är inlagd eller konserverad på ett särskilt sätt, ofta kryddad och sockersaltad

matjord (n, ut)
madjord
  översta lagret av bördig jord

matlagning (n, ut)
madlavning

matlagningsgrädde (n, ut)
madlavningsfløde
  grädde med fetthalt på 15% som är framtagen genom blandning av grädde och skummjölk för att användas i matlagning

matlust (n, ut)
appetit, madlyst
  sund vilja till att äta; god aptit

matolja (n, ut)
madolie, spiseolie
  vegetabilisk olja; flytande fett som framställts ur växter

matris (n)
matrix
  fördjupad form för stöpning, gjutning, pressning o. dyl.
  (matematik) rektangulär uppställning av tal, eller element ur en ring, i n rader och m kolonner

matros (n, ut)
matros
  (yrken) sjöman som tillhör manskapet, underordnad båtsman, mer erfaren än en jungman

maträtt (n, ut)
madret

matsedel (n, ut)
spisekort
  (gastronomi) lista över maträtter

matspjälkning (n, ut)
fordøjelse

matstrupe (n, ut)
spiserør

matsvinn (n, neut)
madspild
  svinn (förlust) av mat; som odlas och kanske säljs och tillagas men inte äts, utan kastas

matta (n, ut)
gulvtæppe, tæppe
  plant tjockare (ofta textil) -föremål avsett att täcka eller skydda något, vanligen liggandes på golvet i en byggnad, vanligen i dekorativt eller mjukgörande syfte; (bildligt) om snö, växter (exempelvis gräs och ljung) och damm

mattera (v)
mattere
  behandla för att ge mattare yta (glas eller dylikt)

mattpiska (n, ut)
tæppebanker
  redskap för att piska mattor

mauretanier (n, ut)
mauretanier
  person från Mauretanien eller som har mauretanskt ursprung

mauretansk (adj)
mauretansk
  som rör Mauretanien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

mausoleum (n, neut)
mausoleum

med (n, ut)
mede
  skena med uppåtböjd framända som släde eller dylikt glider på

med (preposition)
med
  i särskilt förbund, jämte; tillsammans med

med andra ord (adv)
med andre ord

med vänlig hälsning (phraseologicalUnit)
med venlig hilsen, kærlig hilsen
  används som ett artigt avslut i brev

medalj (n, ut)
medalje

medaljhopp (n, neut)
medaljehåb
  (sport) person som före en (oftast idrotts-) tävling spås kunna ta medalj i denna

medaljong (n, ut)
medaljon
  medalj-liknande hängsmycke med kapsel för t ex bild; målning eller relief i oval eller rund form

medaljör (n, ut)
vinder
  person som har vunnit en medalj i en tävling

medan (subordinatingConjunction)
mens, imens
  under tiden, under det att, samtidigt som

medarbetare (n, ut)
medarbejder, ansat
  anställd: arbetare utan chefsansvar inom ett företag eller organisation.
arbejdskollega, kollega
  kollega: person med vem man arbetar.

medborgare (n, ut)
statsborger, borger

medborgarkontor (n, neut)
borgerservice
  ett samlat kommunalt kontor som hanterar medborgarnas ärenden av alla slag

medborgarskap (n, neut)
statsborgerskab
  position som medborgare i viss stat

medel (n, neut)
middel, midler
  (ekonomi) pengar; resurs

medellågtyska (n, ut)
middelnedertysk
  den lågtyska som var i bruk under medeltiden (språkligt mellan cirka 1100 till 1600) och som sedan utvecklats till dagens lågtyska

medeltid (n, ut)
middelalder
  tidsepok i (Väst)europeisk historia mellan antiken och renässansen, vanligen från slutet av 400-talet till 1400-talet

medelvärde /ˈmeːˌdɛlˈvɛːrˌdɛ/ (n, neut)
gennemsnit
  (statistik) "genomsnittligt" tal som anses representera en hel mängd eller population beräknat på ett visst väldefinierat sätt; till exempel har talmängden {1, 2, 3, 4} det aritmetiska medelvärdet 2,5, ty (1+2+3+4)/4=2,5

medfödd (adj)
medfødt

medgörlig (adj)
medgørlig

medicin (n, ut)
medicin, lægevidenskab
  (vardagligt) kemiskt ämne i fast tablett, flytande lösning eller annan form som via mun, hud, analöppning eller på annan väg intages i kroppen för att påverka denna, ofta för att lindra symptom vid sjukdom eller skada eller för att bota sjukdom

medicinsk (adj)
medicinsk
  som avser läkekonsten

mediehistoria (n)
mediehistorie
  disciplin som studerar och beskriver massmedia ur ett historiskt, filosofiskt och socialt perspektiv

medikament (n, neut)
medikament
  läkemedel

medkänsla (n, ut)
medfølelse

medlem (n, ut)
medlem
  något eller någon som hör till en grupp eller en organisation

medlemskap (n, neut)
medlemskab

medlemskort (n, neut)
medlemskort
  kort som visar att ägaren är medlem i en klubb (förening, parti)

medling (n, ut)
mediation
  försök att finna en utväg som gör slut på stridigheter eller tvister; försök att förlika tvistande makar

medmänniska (n, ut)
medmenneske
  enskild människa (med betoning på dennes del av en gemenskap tillsammans med andra människor och de förpliktelser det innebär)

medmänsklighet (n, ut)
medmenneskelighed
  förmåga att sympatisera med andra människor, känna empati

medtagen (adj)
medtagen, medtaget
  förminskad, reducerad, delvis förbrukad

medvetande /ˈmèːdˌveːtande/ (n, neut)
bevidsthed
  något som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor

medveten (adj)
bevidst
  som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor; som har ett medvetande
  som känner till något eller som sker med någons kännedom

medvind (n, ut)
medvind

megabyte (n, ut)
megabyte
  (data) 220 byte, förkortas MB
  (data) (ovanligare) 106 byte, förkortas MB

megafauna (n, ut)
megafauna
  den del av djurbeståndet i ett område eller under en geologisk period som utgör de allra största djuren

meitnerium (n, neut)
meitnerium

meja (v)
slå, meje, klippe
  ta ner, föra undan; oftast om gräs

mejeri (n, neut)
mejeri
  lokal eller fabrik där mjölk förädlas till i första hand livsmedelsprodukter

mejram (n, ut)
merian
  en krydda och växtart (Origanum majorana) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna art

mejsel (n, ut)
mejsel
  verktyg med egg; slagverktyg för metall och sten; stämjärn eller svarvstål för trä

mejsla (v)
mejsle
  bearbeta med mejsel

mekaniker (n, ut)
mekaniker

mekanisk (adj)
mekanisk
  (fysik) som hör till mekaniken
  beroende av en mekanism (t ex mekaniska leksaker)
  själlös; omedveten; automatisk

mekanism (n, ut)
mekanisme
  en enklare eller komplicerad konstruktion som utför en särskild funktion och är baserad på krafter och rörelser, dvs mekanik

melankoli (n, ut)
melankoli
  svår nedstämdhet (utan uppenbar orsak); svårmod, tungsinne; tungsinthet, sorgbundenhet
  svårmodig (och ibland lustblandad) sinnesstämning

melass (n, ut)
melasse
  sirapsliknande biprodukt vid sockertillverkning

melatonin (n, neut)
melatonin
  (fysiologi) ett hormon som produceras av tallkottkörteln i hjärnan och som påverkar dygnrytmen

mellan (preposition)
mellem, imellem

mellangård (n, ut)
mellemkød
  (anatomi) den del av (människo-)kroppen mellan de yttre könsorganen och anus
mellemgaard, mellemgård
  lantgård (bostad) som befinner sig mellan två andra gårdar inom samma by

mellanmjölk (n, ut)
letmælk
  mjölk, från kor, med mellannivå av fett, i Sverige 1,5 procents fetthalt.

mellanrum (n, neut)
mellemrum
  område eller avstånd som ligger emellan två konkreta eller abstrakta objekt, även om tomrum

mellanspett (n, ut)
mellemflagspætte

mellanstor (adj)
mellemstor
  om en medelmåttig storlek

melon (n, ut)
melon

mem (n)
mem
  den minsta självreplikerande kulturenheten (kulturgen), såsom idé, tanke, kognition eller vana, som fortplantar sig från en hjärna till nästa genom kommunikation och imitation, och som påstås utvecklas evolutionärt på liknande sätt som den biologiska genen

membran (n)
membran
  tunn hinna eller skiva

memorera (v)
huske

men /mɛn/ (subordinatingConjunction)
men
  förbinder två satser eller satsdelar och betecknar motsättning mellan dessa

mendelevium (n, neut)
mendelevium

mened (n, ut)
mened
  (juridik) falskt vittnesbörd, det att i domstol ljuga eller förvränga sanningen efter att ha avgett vittnesed

mening (n, ut)
sætning
  (lingvistik) en bit text som består av åtminstone en huvudsats, kan innehålla en eller flera bisatser, och (i svenskan och många andra språk) inleds med versal och avslutas med skiljetecken (vanligtvis punkt)

meningsfull (adj)
meningsfuld
  som betyder något; som innehåller någon korrekt, begriplig eller relevant information

meningslös /ˈmeː.nɪŋsˌløːs/ (adj)
formålsløs
  som saknar mening, som inte är relevant eller viktig och därmed inte fyller någon funktion

meningslöshet (n, ut)
meningsløshed
  det att vara meningslös

meningsskiljaktighet (n, ut)
meningsuoverensstemmelse
  det att två parter har två olika uppfattningar i en fråga, eller konflikt orsakad av detta; dispyt

mental (adj)
åndelig
  som rör själslivet

mentalitet (n, ut)
mentalitet
  läggning, natur, karaktär, psyke, sinnelag

mentalitetshistoria (n, ut)
mentalitetshistorie
  forskning om vilka attityder och uppfattningar breda grupper av människor hade i det förflutna

mentalitetshistoriker (n, ut)
mentalitetshistoriker
  person som forskar om vilka attityder och uppfattningar breda grupper av människor hade i det förflutna

mentalitetshistorisk (adj)
mentalitetshistorisk
  som rör forskning om vilka attityder och uppfattningar breda grupper av människor hade i det förflutna

meny (n, ut)
menu
  lista över maträtter

mer eller mindre (adv)
mere eller mindre
  typ, ungefär
  i mångt och mycket, i stort sett, praktiskt taget

meridianminut (n, ut)
meridianminut

merkantilism (n, ut)
merkantilisme
  handelspolitik som bl a vill öka exporten och minska importen

merkonom (n, ut)
merkonom
  merkantil ekonom, en titel och yrkesutbildning som finns i Danmark och Finland

mes (n, ut)
mejs, mejse
  individ eller art i fågelfamiljen mesar (Paridae)

mesozoikum (n, ut)
Mesozoikum
  geologisk era för cirka 251–65 miljoner år sedan, den tid då dinosaurierna levde

messiansk (adj)
messiansk
  som avser eller förebådar messias

metafor (n, ut)
metafor

metall (n, ut)
metal
  (fysik, kemi) grundämne eller legering med metalliska egenskaper, till exempel bra ledningsförmåga för elektricitet och värme, formbarhet och metallglans

metalldetektor (n, ut)
metaldetektor
  (bärbart) tekniskt hjälpmedel (apparat) för att upptäcka dolda metallföremål (nergrävda eller som personer bär på sig)

metallofon (n, ut)
metallofon
  (klass av) musikinstrument där metallplattor slås an, liknande xylofon

metallurgi (n, ut)
metallurgi
  läran om metallers tekniska framställning samt deras kemiska och fysikaliska egenskaper

metamorfos (n, ut)
metamorfose
  förvandling

metanol (n, ut)
metanol, træsprit
  (organisk kemi) en alkohol med formeln CH3OH, i vardagligt tal kallad träsprit; förtäring kan ge blindhet och leda till döden

metastas (n, ut)
metastase
  tumör som spridit sig till andra organ än det där modersvulsten finns

meteor (n, ut)
meteor
  (astronomi) kortvarig ljusstrimma som bildas medan en sten (kallad meteoroid) faller ned genom jordens atmosfär och av friktionen värms upp tills den börjar glöda

meteorit (n, ut)
meteorit

meteorologi (n, ut)
meteorologi

meter (n, ut)
meter
  (fysik) SI-enheten för längd/avstånd, definierad som \frac{1}{299792458} av den sträcka ljuset rör sig i rent vakuum under en sekund
  en sträcka av en meter enligt ovan

metod (n, ut)
metode
  sätt på vilket en åtgärd kan utföras
  (programmering) namngivet och anropsbart kodblock

metodologi (n, ut)
methodologi
  metodlära

metronom (n, ut)
metronom
  mekanisk eller elektronisk apparat som avger en fast puls för markering av tempo i musik

metropolit (n, ut)
metropolit
  innehavare av ett högt ämbete (högre än ärkebiskop) i den grekisk-ortodoxa kyrkan

metylalkohol (n, ut)
metanol, træsprit
  (organisk kemi) metanol, träsprit

mexikan (n, ut)
mexicaner

mexikansk (adj)
mexicansk
  som rör Mexiko eller det mexikanska folket

meänkieli (n, ut)
meänkieli, tornedalsfinsk
  säregen finska som företrädesvis talas i Tornedalen, betraktas ömsom som finsk dialekt och ömsom som eget språk

middag (n, ut)
middag
  större måltid på kvällen
  tidpunkt då dagen når sin mitt (vanligen från kl. 12 och ett par timmar framåt) då solen står som högst på himlen (alltså med sommartid förskjutet till kl. 13)

middagstid (n, ut)
middagstid
  tidpunkt ungefär mitt på dagen (mitt på dagen eller något senare)

midnatt /ˈmiːdˌnatː/ (n, ut)
midnat
  tid runt klockan tolv på natten, (ofta) särskilt om den klockan slår över till nästa kalenderdygn)

midnattsmässa (n, ut)
midnatsmesse
  (kristendom) gudstjänst vid midnatt (i synnerhet natten mellan julafton och juldagen)

midsommarblomster (n)
skovstorkenæb
  arten Geranium sylvaticum inom släktet nävor (Geranium) och familjen näveväxter (Geraniaceae)

midsommarstång (n, ut)
majstang, midsommerstang

mig (pronoun)
mig

migrera (v)
migrere
  (intransitivt) flytta (sig; ofta: mellan länder)

migrän (n, ut)
migræne

mikro- (affix)
mikro-
  SI-prefix med symbolen µ som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10−6 (0,000 001)
  prefix som anger att något är väldigt litet eller att väldigt små saker hanteras

mikrobiolog (n, ut)
mikrobiolog
  person som är expert på eller arbetar kvalificerat och specifikt med mikrobiologi

mikrobiologi (n, ut)
mikrobiologi
  vetenskapen om mikroorganismer

mikrobryggeri (n, neut)
mikrobryggeri
  småskaligt bryggeri

mikroekonomi (n, ut)
mikroøkonomi
  gren av nationalekonomi som försöker förstå enskilda producenter och konsumenter och deras beslutsfattande i en marknad

mikrofon (n, ut)
mikrofon
  (akustik, elektronik, media) apparat som omvandlar ljud till elektrisk signal (som i sin tur vanligtvis matas in i en förstärkare)

mikrogram (n, neut)
mikrogram
  enhet (som betecknas µg) för den fysikaliska storheten massa motsvarande 10−9 kilogram

mikrometer (n, ut)
mikrometer
  (måttenheter) enhet (med beteckningen µm) för den fysikaliska storheten längd, vilken motsvarar 10−6 meter

mikroorganism (n, ut)
mikrobe, mikroorganisme
  (biologi) organism (främst encellig, men även flercellig eller icke-cellulär) som inte kan ses med blotta ögat

mikroskop /mɪkrɵsˈkoːp/ (n, neut)
mikroskop
  optiskt instrument som gör det möjligt att se föremål som är för små för att kunna observeras med blotta ögat

mikroskopisk (adj)
mikroskopisk
  som avser mikroskop
  (bildligt) mycket liten, inte synlig för blotta ögat

mikrovåg (n, ut)
mikrobølge
  elektromagnetisk våg med frekvenser cirka från 300 MHz eller 1 GHz till 300 GHz

mikrovågsugn (n, ut)
mikrobølgeovn, mikroovn
  apparat i vilken elenergi omvandlas till mikrovågor i syfte att värma framförallt livsmedel

mil (n, ut)
mil
  regionalt varierande längdmått för en längre sträcka

mild (adj)
mild, lempelig
  försynt och hänsynsfull i behandlingen av medmänniskor; vänlig, snäll (ej sträng)

mildhet (n, ut)
mildhed
  egenskapen att vara mild

militär (adj)
militær

militärdiktatur (n, ut)
militærdiktatur
  styrelseskick där all makt utgår från militärens ledning

militärjunta (n, ut)
militærjunta
  (politik, statsskick) grupp militärer som gripit makten i ett land

militärpolis (n, ut)
militærpoliti
  del av en försvarsmakt som agerar som dess polismakt

militärövning (n, ut)
militærøvelse
  tillfälle då militära styrkor övar sig inför tänkta hot, som krig och terrorism

miljard (n, ut)
milliard
  ett kollektivt tal, 109 (eller tusen miljoner): 1 000 000 000

miljon (n, ut)
million
  ett kollektivt tal, 106 = 1 000 000

miljonte (numeral)
millionte

miljonär (n, ut)
millionær

miljö (n, ut)
miljø
  den omgivande naturen
  omgivning

miljöfarlig (adj)
miljøfarlig
  farlig för miljön

miljöminister (n, ut)
miljøminister
  minister som ansvarar för landets miljöpolitik, naturvård och hållbar utveckling

miljövänlig (adj)
miljøvenlig

milkshake (n, ut)
milkshake
  en trögflytande dryck av mjölk och glass blandat, ofta smaksatt med bär, choklad eller liknande

milligram (n, neut)
milligram
  enhet (som betecknas mg) för den fysikaliska storheten massa motsvarande 10−6 kilogram eller 0,001 gram

millimeter (n, ut)
millimeter
  ett längdmått; en tusendels meter

millimeterpapper (n, neut)
millimeterpapir
  rutigt papper med delningen en millimeter

millimeterrättvisa (n)
millimeterretfærdighed
  rättvisa till en absurd gräns

millisekund (n, ut)
millisekund
  (fysik) enhet (med beteckningen ms) för den fysikaliska storheten tid, vilken motsvarar 10−3 sekund

mimosa (n, ut)
mimose
  ärtväxt ur släktet sensitiva (Mimosa, 400–500 arter, däribland Mimosa pudica, meterhög blomma), vars blad är känsliga för och fälls ihop vid beröring eller vid mörker
  (bildligt) överkänslig person, "snöflinga"
  (växter) handelsnamn för silverakacia, Acacia dealbata, buske upp till 30 meter hög

min /mɪn/ (pronoun)
min

mindervärdeskomplex (n, neut)
mindreværdskompleks

minderårig (adj)
mindreårig
  yngre än åldersgränsen för att vara myndig eller straffmyndig

mindre hälleflundra (n)
hellefisk
  en fiskart (Reinhardtius hippoglossoides) inom familjen spättor (Pleuronectidae); individ av denna art

mindre strandpipare (n)
lille præstekrave

mineralogi (n, ut)
mineralogi
  vetenskapen om mineralen

minervauggla (n, ut)
kirkeugle

minibuss (n, ut)
minibus
  (fordon) bussliknande bil eller taxi, något större än en vanlig personbil men relativt mycket mindre än en vanlig buss

minimal (adj)
minimal

miniräknare (n, ut)
lommeregner

minister (n, ut)
minister
  ledamot eller medlem av en regering, statsråd

ministerium (n, neut)
ministerium

ministerråd (n, neut)
ministerråd
  råd (rådsförsamling) bestående av ministrar

minnas (v)
huske
  (deponens) i hjärnan återkalla ett minne

minne (n, neut)
hukommelse
  (neurologi) plats där medvetande djur kan spara information
minde, hukommelse
  en informationsdel som är sparad enligt ovan
hukommelse, minde
  (data) enhet som sparar digital information

minnesmärke (n, neut)
mindesmærke
  monument eller något annat föremål speciellt skapat för att fira minnet av något

minnessten (n, ut)
mindesten
  sten som rests till minne (av någon eller något)

minoritetsspråk (n, neut)
mindretalssprog, minoritetssprog
  språk som talas av en minoritet inom ett land

minröjning (n, ut)
minerydning
  (militärt) röjning av minor (efter ett krig)

minut (n, ut)
minut
  en tidsenhet bestående av 60 sekunder; en 60-dels timme
  en vinkelenhet, även kallad bågminut, en 60-dels grad

mispel (n, ut)
mispel
  mispelfrukt, en frukt från [1]

missbruk (n, neut)
misbrug
  (målmedveten) skadlig eller olaglig användning av något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt)
  skadlig behandling av människor; misshandel, våld

missförstå (v)
misforstå

missförstånd (n, neut)
misforståelse

mission (n, ut)
mission
  kallelse, viktigt uppdrag eller viktig uppgift

missionär (n, ut)
missionær
  utsänd predikant

misslyckas (v)
mislykkes, fejle
  (deponens) inte lyckas med att vara eller utföra något

missne (n)
kærmysse
  en växtart (Calla palustris) i familjen kallaväxter (Araceae); exemplar av denna art

misstag (n, neut)
fejl, fejltagelse
  (negativ) händelse som inträffat trots att den inte är önskad; ofta uppkommer misstag på grund av felbedömningar

misstanke (n, ut)
mistanke

misstro (n, ut)
mistillid
  det att inte tro på eller lita på (någon eller något); känsla eller misstanke att någon ljuger eller undanhåller relevant information eller dylikt

misstänkt (n)
mistænkt
  en person som är misstänkt för något, ofta ett brott

missvisning (n, ut)
deklination, magnetisk deklination
  vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

miste (adv)
glip
  fel, miss-

mistel (n, ut)
mistelten
  parasitisk växt som växer på andra träds grenar; tillhör någon av familjerna Misodendraceae, Loranthaceae eller Santalaceae

mistlur (n, ut)
tågehorn
  lur för signaler i mist (tjocka)

mitos (n, ut)
mitose
  (biologi) "vanlig" celldelning, en process där en levande cell delas i två och på så sätt skapar två nya celler

mittbena (n, ut)
midterskilning

mittfält (n, neut)
midtbane
  (fotboll) den mellersta tredjedelen av fotbollsplanen, även kollektiv benämning på alla mittfältare, framför allt de centrala mittfältarna

mittfältare (n, ut)
midtbanespiller
  (sport) spelare i vissa lagsporter som utgår från en position ungefär mitt på planen och som oftast har både offensiva och defensiva uppgifter

mittpunkt (n, ut)
midtpunkt
  punkt i mitten av något
  (bildligt) viktigaste person eller plats

mjuk (adj)
blød
  som lätt kan deformeras, särskilt utan att förstöras

mjukost (n, ut)
smelteost
  bredbar kräm av ostsmak (ofta såld på tub)

mjäll (n, neut)
skæl
  (bildligt, medicin) vita flagor av döda hudceller på hårbottnen

mjältbrand (n, ut)
miltbrand
  (sjukdomar) en sjukdom, orsakad av bakterien Bacillus anthracis

mjälte (n, ut)
milt
  organ i människokroppen och hos andra däggdjur, som bland annat har till uppgift att bryta ner gamla röda och vita blodkroppar samt att producera en typ av vita blodkroppar

mjöd /mjøːd/ (n, neut)
mjød
  alkoholhaltig dryck av bland annat jäst honungsvatten och kryddor

mjöl (n, neut)
mel
  (mat) finmalet pulver av säd; tidvis överfört om andra finmalna pulver

mjölk (n, ut)
mælk

mjölka (v)
malke
  hämta mjölk ur ett djur för senare användning
  (bildligt) utsuga, pungslå
mælke
  lämna mjölk för senare användning

mjölkbud (n, neut)
mælkemand
  person som avlämnar mjölk (regelbundet)

mjölkchoklad (n, ut)
mælkechokolade
  ljus choklad som innehåller mycket mjölk
  (ålderdomligt) chokladmjölk

mjölke (n, ut)
mælk, mælke
  (biologi) sädesvätska från fisk och vissa andra vattenlevande djur

mjölkerska (n, ut)
malkepige
  kvinna som mjölkar (kor)

mjölkig (adj)
mælket
  liknande mjölk (till utseendet)

mjölkkanna (n, ut)
mælkejunge
  mjölkbehållare; kanna avsedd att förvara mjölk i

mjölkmaskin (n, ut)
malkemaskine
  maskin som mekaniskt mjölkar en ko

mjölkpaket (n, neut)
mælkekarton
  (från butik införskaffad) paketformad förpackning (ofta med en volym av 1 eller 1,5 liter) från början fylld med mjölk; förpackning som är avsedd att innehålla mjölk

mjölksyra (n, ut)
mælkesyre
  (organisk kemi) trivialnamn för 2-hydroxipropansyra, C3H6O3, en biologiskt viktig syra

mjölktand (n, ut)
mælketand

mjölkört (n, ut)
gederams
  en växtart (Chamerion angustifolium) i familjen dunörtsväxter (Onagraceae); exemplar av denna ört

mjöllus (n, ut)
mellus, hvid flue
  insekt av familjen Aleyrodidae (mjöllöss)

mjölnare (n, ut)
møller
  (yrken) person som (yrkesmässigt) mal mjöl

mobbning (n, ut)
mobning

mobilapplikation (n, ut)
mobilapplikation
  applikation (tillämpningsprogram) som används på mobila (medtagbara) enheter såsom mobiltelefoner och surfplattor

mobilisering (n, ut)
mobilisering
  det att mobilisera

mobilladdare (n, ut)
mobiloplader
  elektrisk apparat för att ladda upp batterierna på en mobiltelefon

mobiltelefon (n, ut)
mobiltelefon

mocka (v)
muge
  ta bort avföring och göra rent efter boskap i ett stall

mod (n)
mod
  förmåga att våga trotsa risk eller fara

mode (n, neut)
mode

modehus (n, neut)
modehus
  företag och exklusivt varumärke i modebranschen (särskilt inom haute couture)

modell (n, ut)
model
  färdigt exempel eller sätt enligt vilket något bör göras
  person vars yrke är att bli fotograferad, t.ex. för göra reklam för en produkt

moder (n, ut)
moder, mor
  kvinnlig förälder

moderkaka (n, ut)
moderkage
  (anatomi) tillfälligt organ som finns i däggdjurshonor (undantag kloakdjur) under graviditet och förbinds med fostret via navelsträngen

moderkort (n, neut)
bundkort

moderland (n, neut)
moderland
  stat som (överordnat) styr över en koloni eller separatistisk region

moderlös (adj)
moderløs
  vars moder inte längre lever (eller inte har en närvarande del i barnets uppväxt)

modern (adj)
moderne
  med aktuell nutida stil, nutidsenlig, förnyad

moderskap (n, neut)
moderskab

modersmål (n, neut)
modersmål
  (sociologi) språk man talar/talat under sin uppväxt

modfälld (adj)
modfalden
  nedslagen och handlingssvag (av sorg eller besvikelse)

modig (adj)
modig

mogen (adj)
moden

mol (n)
mol
  (kemi, fysik) ett antal; definieras som det antal atomer av isotopen kol-12 det går på 0,012 kg, vilket är cirka 6,023 · 1023 stycken

moldavier (n, ut)
moldover
  invånare i Moldavien (speciellt om man) eller person med moldavisk härkomst

molekyl (n, ut)
molekyle

molekylär (adj)
molekylær

molekylärbiologi (n, ut)
molekylærbiologi
  disciplin inom biologin som söker svar på frågorna om hur biologin fungerar på molekylär nivå

moll /mɔlː/ (n, ut)
mol

moln /moːln/ /mɔln/ (n, neut)
sky
  (meteorologi) synlig atmosfärisk ansamling av kondenserat eller fruset vatten; även andra ämnen kan förekomma, särskilt på andra planeter

molnfri (adj)
skyfri
  fri från moln

molnig (adj)
skyet
  full av moln

molybden (n, neut)
molybdæn

momentum (n, neut)
momentum
  popularitet, anslutning (till någons idé), fart, drivkraft

monark /mɔnˈark/ (n, ut)
monark
  (politik) statschef i en monarki

monarki (n, ut)
monarki
  (politik) statsskick där statschefen har sitt ämbete på livstid och har oftast fått det genom arv
  (politik) land som har statsskicket monarki (1.), dvs. där en monark är statschef

monegask (n, ut)
monegasker
  person från Monaco eller med monegaskiska rötter

monegaskisk (adj)
monegaskisk
  som rör Monaco eller det monegaskiska folket

mongol (n, ut)
mongol

mongolisk (adj)
mongolsk
  som rör Mongoliet, det mongoliska språket eller folket

mongoliska (n, ut)
mongolsk
  ett språk talat främst i Mongoliet

monoteism (n, ut)
monoteisme

monotypisk (adj)
monotypisk
  (taxonomi) taxonomiskt begrepp som inom botanik avser ett taxon (oavsett taxonomisk rang) som bara omfattar en typ (vanligtvis art), och inom zoologi ett taxon som bara omfattar ett enda taxon på den närmaste lägre taxonomiska nivån

monster (n, neut)
uhyre

monstera (n, ut)
fingerfilodendron
  en växtart (Monstera deliciosa) populärt odlad som krukväxt med flikiga blad och långa luftrötter i familjen kallaväxter (Araceae); exemplar av denna växt

montenegrin (n, ut)
montenegriner
  invånare i Montenegro eller med montenegrinsk härkomst

montenegrinsk (adj)
montenegrinsk
  som rör Montenegro, det montenegrinska språket, dess folk, kultur eller geografi

monter (n, ut)
montre
  plats eller anordning för att sprida information eller visa upp saker, särskilt om glasskåp på museum

moona (v)
moone
  (slang, anglicism) dra ned byxorna och visa baken för någon i syfte att förnedra eller förlöjliga

moped (n, ut)
knallert
  (ursprungligen) cykelliknande fordon med lättare motor liknande en vanlig motorcykel; även (enligt nuvarande lag) mindre bil med begränsad hastighet

mopp (n, ut)
gulvmoppe
  en sorts redskap för golvrengöring (stång med t ex garnsudd)

moralfilosofi (n, ut)
moralfilosofi
  (filosofi) gren inom filosofi som handlar om frågor om rätt och fel

moralfilosofisk (adj)
moralfilosofisk
  som rör moralfilosofi

moralism (n, ut)
moralisme
  överdriven betoning av en moralisk ståndpunkt

moralistisk (adj)
moralistisk
  som rör eller präglas av moralism

moralpanik (n, ut)
moralpanik

mord (n, neut)
mord
  (brottslighet, juridik) det att döda en annan individ för egen vinning eller av annan anledning som anses omoralisk; det att mörda

mordlust (n, ut)
mordlyst
  starkt begär att mörda

mordlysten (adj)
mordlysten
  som känner starkt begär att mörda

mordvapen (n, neut)
mordvåben
  vapen som används till att mörda någon

morfem (n, neut)
morfem
  (lingvistik) skriftspråkets minsta enhet med en semantisk betydelse och/eller en grammatisk funktion

morfologi (n, ut)
morfologi
  (biologi) vetenskaplig lära om skillnaderna och likheterna mellan organismers anatomi
  (lingvistik) studie inom lingvistiken som studerar ordens struktur, deras former och bildning

morfologisk (adj)
morfologisk
  som avser morfologi

morgon (n, ut)
morgen
  tid av dygnet natt skiftar till dag, mellan mitten och slutet av det första halvdygnet

morgonhimmel (n, ut)
morgenhimmel
  himmel på morgonen

morgonpigg (adj)
morgenfrisk
  som går upp tidigt på morgonen

morgonstjärna (n, ut)
morgenstjerne
  (vapen) en slags stridsklubba
  (astronomi) planeten Venus (vanligen i bestämd form singular)

morgonstånd (n, neut)
morgenstivert
  (vardagligt) det att en man har erektion när han vaknar på morgonen

morisk (adj)
maurisk
  som tillhör eller har att göra med folkgruppen morerna

morkulla (n, ut)
skovsneppe

mormon (n, ut)
mormon
  medlem av en ursprungligen amerikansk sekt med Utah som huvudort

mormor (n, ut)
bedstemor, bedste, mormor
  mors mor, både som tilltal och omtal

morot (n, ut)
gulerod
  en framodlad underart (Daucus carota sativus) till arten vildmorot (Daucus carota) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av underarten morot

morotskaka (n, ut)
gulerodskage
  sockerkaka som innehåller riven morot

morotssaft (n, ut)
gulerodsjuice, gulerodssaft
  saft av morot

morrhår (n, neut)
knurhår
  långa hårstrån som sitter under nosen på vissa däggdjur, vanligen med känselfunktion

mortalitet (n, ut)
mortalitet
  dödlighet (räknad per år och 1000 invånare)

mos (n, neut)
mos
  något som tryckts ihop till en mjuk sörja

mosaik (n, ut)
mosaik
  ytdekoration av små olikfärgade bitar (stenar, glas m m); bildframställning i mosaik-teknik

moskovit (n, ut)
moskovit
  invånare i (medeltida furstendömet) Moskva, Moskvariket, Ryssland; ryss, storryss

moskovium (n)
moscovium
  ett grundämne med atomnummer 115, atommassa 288 och kemiska beteckningen Mc, tidigare ununpentium

moské (n, ut)
moské, moske
  byggnad för muslimsk gudstjänst

mosnäppa (n, ut)
temmincksryle

mossa (n, ut)
mos

mosse (n, ut)
mose

mosslik (n, neut)
moselig
  lik (kropp) funnet i en mosse

moster (n, ut)
moster, tante
  mors syster

motbevisa (v)
modbevise

motell (n, neut)
motel
  motorhotell; hotell med serviceanordningar för bilister

motionscykel (n, ut)
motionscykel
  träningsredskap som liknar en cykel med pedaler och sadel men där avsikten är konditionsträning och inte transport

motivation (n, ut)
motivation

motivering (n, ut)
motivering

motkultur (n, ut)
modkultur
  (sociologi) subkultur inom samhället som motsätter sig de förhärskande normerna hos huvudkulturen

motljus (n, neut)
modlys
  (foto, allmänt) (bländande) starkt (sol)ljus som kommer rakt mot en, ofta som hindrar en från att (tydligt) se något i förgrunden

motor (n, ut)
motor
  (maskinteknik) maskin/apparat som utvinner drivkraft (rörelseenergi) ur annan energiform

motorcykel (n, ut)
motorcykel
  cykelliknande motorfordon med två, tre eller fyra hjul; delas in i lätt och tung motorcykel

motorfordon (n, neut)
motorkøretøj

motorgräsklippare (n, ut)
motorplæneklipper
  motordriven gräsklippare; gräsklippare som drivs av bensin, batteri etc.

motorhuv (n, ut)
motorhjelm
  (exemplar av) det hölje (vanligen ett metallstycke) som utgör den övre begränsningen till det rum som innehåller motorn på en bil och som kan öppnas (vanligen via en gångjärnsmekanism längs främre eller bakre randen av höljet) för att ge tillgång till det nämnda rummet

motorolja (n, ut)
motorolie
  olja som smörjer en förbränningsmotor

motorsport (n, ut)
motorsport
  (sport) sport som bedrivs med motordrivna fordon

motorsåg (n, ut)
motorsav

motortrafikled (n, ut)
motortrafikvej
  (transport) väg som liknar motorväg men inte uppfyller motorvägsstandard

motorväg (n, ut)
motorvej, autostrada
  (transport) väg med mötesfria körbanor och (enbart) planskilda korsningar, påbjuden för trafik med relativt snabbt motordrivet fordon (med en viss bestämd minimihastighet)

motorvärmare (n, ut)
parkeringsvarmer
  (vanligen elektrisk) apparat för att värma bilens motorblock

motpol (n, ut)
modpol
  diametral motsats, absolut motsats

motpåve (n, ut)
modpave
  person som gör anspråk på påvevärdigheten, men som inte har accepterats av Romersk-katolska kyrkan

motsats (n, ut)
modsætning

motsträvig (adj)
modstræbende

motståndare (n, ut)
modstander

mottagare (n, ut)
modtager
  (signalbehandling) apparat som tar emot signaler (ofta i form av elektromagnetisk strålning); i synnerhet sådan apparat som omvandlar mottagna signaler till annan information (till exempel till ljud och ljus i radio- eller tv-apparater)

motvikt (n, ut)
modvægt
  tyngd som motverkar en annan kraft

motvilja (n, ut)
modvilje
  negativ inställning; stark känsla av ovilja eller olust för något eller inför att göra något

moçambikier (n, ut)
mocambiquer
  invånare i Moçambique eller som har moçambikiska rötter

moçambikisk (adj)
mocambiquisk
  som rör Moçambique

mudderverk (n, neut)
mudderpram, sandsuger
  (sjöfart) maskineri (på skepp) för att muddra

muffins (n)
muffin

mugg (n, ut)
krus
  typ av enklare cylinderformad dryckeskärl: större kopp, eller kopp av annat material än porslin eller glas

muhammedan (n, ut)
muhammedaner
  (religion, ålderdomligt) anhängare av Muhammed och religionen islam

mullbär (n, neut)
morbær
  bär från mullbärsträdet (1)

mullvad (n, ut)
muldvarp
  en art (Talpa europaea) inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae); individ av arten mullvad
  individ av någon art från släktet Talpa inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae)
  (bildligt) spion som arbetar för ett fiendeland inom sitt eget lands regering eller underrättelsetjänst

multiplikation (n, ut)
multiplikation
  (aritmetik) räkneoperation som går ut på att addera med ett och samma tal ett specificerat antal gånger, vars summa bildar en produkt, exempelvis 4 gånger 5: (0 +) 5 + 5 + 5 + 5 = 20; kan också avse annan analog binär operation som kombinerar andra matematiska objekt

multiplikationstecken (n, neut)
multiplikationstegn
  (aritmetik) symbol för att indikera multiplikation (som × eller ⋅)

multivibrator (n, ut)
multivibrator
  (elektronik) elektronisk krets som växlar mellan två tillstånd

mumie (n, ut)
mumie
  (arkeologi) balsamerat lik (från Egypten)

mumla (v)
mumle

mums (interjection)
mums
  uttrycker tillfredsställelse med något gott som man äter

mun (n, ut)
mund
  (anatomi) den kroppsdel hos människan och djur genom vilken mat intas och ljud avges
  öppning (i ett föremål) vilken liknar en öppen mun (kroppsdel)

mungiga /mɵnjiːga/ (n, ut)
jødeharpe
  (musik) ett musikinstrument som spelas genom att hålla den mot tänderna och knäppa på en elastisk ståltunga

munk (n, ut)
munk
  (religion) man som lever i kloster

munkavle (n, ut)
knebel
  föremål som stoppas i munnen på någon för att förhindra denna från att tala eller göra ljud av sig

munskänk (n, ut)
mundskænk
  (historia) den som vid ett furstehov serverade vin (och skulle ansvara för att vinet inte var förgiftat)

munspel /ˈmɵnˌspeːl/ (n, neut)
mundharmonika, mundharpe
  mindre blåsinstrument med en uppsättning hål som spelaren kan blåsa in i eller ut ur i där hålen ger olika toner

munsår (n, neut)
forkølelsessår
  (sjukdomar) sår runt munnen (på läpparna); förorsakas bland annat av herpes

mur (n, ut)
mur
  hög och vanligen stabil struktur (ofta byggd av sten) som åtminstone delvis avgränsar ett område på marken, kanske för att hindra obehöriga från att äntra området

murare (n, ut)
murer
  (yrken) person som murar, d.v.s. bygger strukturer av tegelsten eller annan sten

murgröna (n, ut)
vedbend, efeu, almindelig vedbend
  en växtart (Hedera helix), i familjen araliaväxter (Araliaceae); individ av arten murgröna

mus (n, ut)
mus
  (däggdjur) individ av olika arter ur däggdjursordningen gnagare, speciellt från släktet Mus inom familjen råttdjur (Muridae)

musa (n, ut)
muse
  (grekisk mytologi) en poesins gudinna
  personifierad källa till (konstnärlig) inspiration

museibesökare (n, ut)
museumsgæster
  person som besöker ett museum

museibyggnad (n, ut)
museumsbygning
  byggnad som inhyser ett museum

museum /mɵˈseːɵm/ (n, neut)
museum
  offentligt tillgänglig samling av systematiskt ordnade föremål med informationsvärde

musicera (v)
musicere
  spela musik (på ett instrument)

musik /mɵˈsiːk/ (n, ut)
musik
  (musik) sekvens av ljud som människor uppfattar som angenäm att lyssna till. Men musik i horror filmer är menat att vara obehagligt så man kan förkortta definitionen till bara "en sekvens av ljud med o översättbar mening".

musikal (n, ut)
musikal
  en sorts modern operett (blandning av sång, tal och dans)

musiker (n, ut)
musiker
  person som skriver, spelar eller dirigerar musik

musikgenre (n, ut)
musikgenre
  genre av musik

musikinstrument (n, neut)
musikinstrument

musiklärare (n, ut)
musiklærer
  lärare som undervisar i musik

musikstycke (n, neut)
musikstykke

musikteori (n, ut)
musikteori
  läran om musikens uppbyggnad och form såsom, med delar som akustik, notskrift, harmonilära och gehörslära

musikvideo (n, ut)
musikvideo
  kortfilm som integrerar en låt med ett bildspråk i konstnärligt syfte eller för ökad publicitet

muskedunder (n, neut)
muskedonner

muskel (n, ut)
muskel

muskeldystrofi (n, ut)
muskelsvind
  (sjukdomar) någon av flera sjukdomar som gör att kroppens muskler förtvinar på grund av vissa genetiska mutationer

muskelmage (n, ut)
muskelmave
  organ som är en specialiserad del av magsäcken som är uppbyggd av tjocka muskelväggar och används för mekanisk bearbetning av maten som återfinns hos vissa djur som till exempel fåglar, reptiler och en del fiskar

musketör (n, ut)
musketer
  (historiskt, militärt) fotsoldat beväpnad med musköt

muskovit (n, ut)
muskovit
  (mineraler) ett ljusbrunt värmetåligt mineral med kemiska formeln KAl2(Si3Al)O10(OH, F)2 och som används bland annat som elektrisk isolator

muskulatur (n, ut)
muskulatur
  musklerna i en kropp; den sorts mestadels kontraktila vävnad som muskler består av

muskulös (adj)
muskuløs
  som har kraftiga muskler

muslim (n, ut)
muslim
  anhängare till religionen islam

muslimsk (adj)
muslimsk

musmatta (n, ut)
musemåtte

mussla (n, ut)
musling
  klass i djurstammen blötdjur (Mollusca)

mustasch (n, ut)
overskæg

mutation (n, ut)
mutation

mutter (n)
møtrik
  (teknik) invändigt gängad (metall-)bit, vilken används att låsa skruvar eller bultar

mutualism (n, ut)
mutualisme

myanmarier (n, ut)
burmeser
  person från Myanmar/Burma

mycket (adv)
meget

mygga (n, ut)
myg
  insekt tillhörande underordningen myggor (Nematocera) i ordningen tvåvingar (Diptera)

myggnät (n, neut)
myggenet
  nät med små hål som skyddar mot myggor (och andra insekter)

mykolog (n, ut)
mykolog
  svampforskare, svampkännare

myllra (v)
myldre
  uppträda i oöverskådlig och oredig massa

myndighet (n, ut)
myndighed
  (politik, juridik) statlig eller kommunal organisation med bestämmanderätt; statligt ämbetsverk; offentligt organ som inte är en beslutande politisk församling

mynt (n, neut)
mønt
  betalningsmedel i form av (oftast små) präglade metallbitar

mynta (n, ut)
mynte
  en växt eller delar av en växt av ovanstående släkte
  krydda eller smaksättning av ovanstående växt

myofibrill (n, ut)
myofibril
  (cellbiologi) cylindrisk organell som (tillsammans med andra myofibriller) är huvudbeståndsdel i muskelcell; en myofibrill löper genom hela muskelfiberns längd och består av en lång följd av sarkomerer

myon (n, ut)
myon
  (partikelfysik) en lepton av andra familjen och med negativ elektrisk laddning; en tyngre variant av elektronen

myra /ˈmyːra/ (n, ut)
myre
  (insekter) en insekt som tillhör ordningen gaddsteklar och är känd för att bilda stora samhällen

myrpiggsvin (n, neut)
myrepindsvin
  en taxonomisk familj (Tachyglossidae) inom ordningen kloakdjur (Monotremata); individ inom denna familj

myrra (n, ut)
myrra

myrslok (n, ut)
myresluger
  individ i däggdjursfamiljen myrslokar (Myrmecophagidae) i ordningen håriga trögdjur (Pilosa)

myrsyra /ˈmyrˌsy.ra/ /ˈmyˌʂy.ra/ (n, ut)
myresyre
  (organisk kemi) metansyra

myrten (n, ut)
myrte

mys (n, neut)
hygge
  (vardagligt) det att mysa; hemtrevlighet, trivsamhet

mysa (v)
hygge
  njuta av att ta det lugnt och ha fin, ofta mörkare eller mer gammaldags omgivning (oftast i närkontakt med en människa eller ett djur)

mysig (adj)
hyggelig

mysterium (n, neut)
mysterium
  något oförklarligt; hemlighet
  sakrament inom den ortodoxa kristna tron

myt (n, ut)
myte
  allmänt spridd folkberättelse om fiktiva gestalter eller händelser som erkänns som grundläggande sann, som tros allmängiltigt förklara naturliga företeelser och som ger mening åt tillvaron

mytbildning (n, ut)
mytedannelse

myteri (n, neut)
mytteri
  vägran av en trupp att lyda order; lokalt uppror

mytisk (adj)
mytisk
  som avser myter

mytologi (n, ut)
mytologi
  läran om myter och mytbildning; mytforskning

mytologisera (v)
mytologisere
  göra til en myt, skapa en myt kring något

mytomspunnen (adj)
legendarisk, myteomspunden, sagnomspunden

mäktig (adj)
mægtig
  som har stor makt eller mycket inflytande

mängd (n, ut)
mængde, antal
  antal eller volym av någonting, ofta många eller mycket
mængde
  (matematik) oordnad uppsättning element av någon speciell beskaffenhet

människa /ˈmɛnɪɧa/ (n, ut)
menneske
  individ av släktet människor (Homo); särskilt av vår egen art Homo sapiens

människokropp (n, ut)
menneskekrop
  kropp tillhörande människa

människoätare (n, ut)
menneskeæder
  person eller djur som äter människor

mänsklig (adj)
menneskelig
  som har drag utmärkande för människan; med hänsyn till och respekt för mänsklig rättighet och en människas hälsa och välmående

mänsklig rättighet (n)
menneskeret
  en rättighet som enligt folkrätten tillkommer varje människa

mänsklighet (n, ut)
menneskelighed, menneskehed
  alla människor (på jorden)

märg (n, ut)
marv
  mjuk kärna innanför ett hårt hölje

märgel (n)
mergel
  kalkhaltig lera

märgstråle (n, ut)
marvstråle
  (botanik) transportled (för sav) i en trädstam, synlig i ekvirke

märkning (n, ut)
mærkning
  det att märka

märr (n, ut)
hoppe
  sto; (vuxen) hästhona

mäsk (n, ut)
mæsk
  simmig mellanprodukt vid tillverkning av öl och brännvin

mässa (n, ut)
messe
  ett "större" firande av gudstjänst

mässing (n, ut)
messing

mässling (n, ut)
mæslinger
  (medicin) en sorts barnsjukdom, orsakad av ett virus

mästarklass (n, ut)
mesterklasse
  klass (grupp, skikt) av mästare, elit, de bästa

mästerverk (n, neut)
mesterværk
  framstående konstnärligt verk

mäta (v)
måle
  bestämma (ta reda på) en storhets värde
  (reflexivt) jämföra sig med och lyckas väl i denna jämförelse

mätt (adj)
mæt
  som har ätit tillräckligt med mat för att inte känna hunger; (överfört) som har fått nog

måbär (n, neut)
fjeldribs
  en växtart (Ribes alpinum) inom familjen ; exemplar av denna art

mål /moːl/ (n, neut)
mål
  avsett eller eftersträvat resultat av viss handling eller verksamhet
  slutpunkt; den plats dit man vill nå; plats där en resa, förflyttning eller dylikt ska ta slut
  grindliknande konstruktion, plats, område eller dylikt där det är poänggivande att placera bollen eller pucken
  poäng i vissa bollsporter (såsom fotboll och ishockey) åstadkommit genom att placera bollen eller pucken på avsett ställe (som oftast försvaras av motståndarlaget)
  (sport) det objekt man siktar på och försöker träffa med exempelvis ett skott från vapen eller kast med dartpil; även en grupp som ska tilltalas eller nås

måla (v)
male
  stryka ett lager målarfärg på ett föremåls yta eller sänka ett föremål i ett färgbad sk doppmålning
  med färg och eventuella verktyg t ex pensel eller dator skapa en bild

målare (n, ut)
maler
  (yrken) person som målar (stryker på målarfärg), speciellt i yrkessammanhang
  (vardagligt) konstnär som framförallt målar tavlor

målgrupp (n, ut)
målgruppe
  definierad grupp av människor som något, ofta marknadsföring, riktar sig till

målla (n, ut)
gåsefod
  växt (ogräs) i gruppen Chenopodiaceae och underfamiljen mållväxter, Chenopodioideae

mållös (adj)
målløs, mundlam
  som /tillfälligt/ saknar ord; häpen, stum, tyst

målning (n, ut)
maleri
  (konst) det att måla

måltid (n, ut)
måltid
  intag av mat vid mer eller mindre bestämd tidpunkt, t.ex. frukost, lunch, middag, vickning men även brunch och mellanmål är exempel på måltider

målvakt (n, ut)
målmand, målvogter
  (sport) spelare (i sporter med faktiska målburar) med den speciella uppgiften att vid motståndarlagets målförsök, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindra att motståndarlaget får poäng (vilket de får genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför)

månad (n, ut)
måned

månadsskifte (n, neut)
månedsskifte
  skifte (gräns) mellan två månader

månatlig /ˈmoːnˌat.lɪ(g)/ (adj)
månedlig
  såsom sker en gång i månaden

månbelyst (adj)
månebelyst
  som lyses upp av månsken

måndag (n, ut)
mandag
  (veckodagar) veckans första dag

måne (n, ut)
måne, månen
  (astronomi) himlakropp som kretsar kring en planet eller en asteroid i ett planetsystem; "månen" i bestämd form avser vanligtvis jordens måne Luna
måne
  kal (halvmåneformad) del av hjässan omsluten av områden med tätare hårväxt; vanlig hos (äldre) män

månen (n, ut)
månen, Månen
  (astronomi, överfört) planeten jordens naturliga satellit; Luna

månfas (n, ut)
månefase

månförmörkelse (n, ut)
måneformørkelse
  (astronomi) förmörkelse på en måne, främst jordens "månen"

mångfaldig (adj)
mangfoldig

månghörning (n, ut)
polygon
  (geometri, vardagligt) polygon

mångkulturell (adj)
flerkulturel, multikulturel
  som innefattar eller accepterar folk från (många) olika kulturer

månkaka (n, ut)
månekage
  ett slags små bullar av kinesiskt ursprung som ätes på hösten i samband med kinesiska månfesten

månlandning (n, ut)
månelanding

månljus (n, neut)
månelys
  solljus som reflekteras på månen och ger illusionen av att månen lyser

månsken /ˈmoːnˌɧeːn/ (n, neut)
måneskin
  ljus från solen reflekterat av månen

månsten (n, ut)
månesten
  slags ädelsten (kaliumaluminiumsilikat, K[AlSi3O8]) av fältspatmineralet ortoklas som till färgen är opaliserande blåvit

mårdhund (n, ut)
mårhund
  ett däggdjur (Nyctereutes procyonoides) i familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

mås (n, ut)
måge

mått /'mɔtː/ (n, neut)
mål
  föremål eller enhet för att mäta (längd, area/yta eller volym)
  resultat av mätning

måttband (n, neut)
måleband
  ett böjbart mått som används vid längdmätning, används vanligen för uppmätning av kortare sträckor

måttenhet (n, ut)
måleenhed
  enhet som behövs när man mäter något att mätningen blir jämförbar

måttstock (n, ut)
tommestok
  graderat verktyg för mätning av längd

möbel (n, ut)
møbel
  (större, flyttbart) föremål som har en bestämd plats i ett rum, vanligen i förvarings-, dekorations- eller rekreationssyfte eller för att låta personer sitta eller ligga i det

mögel (n, neut)
mug, skimmel
  mängd mikroskopiska svampar som växer i form av flercelliga grenade trådar

mögla (v)
mugne
  få en påväxt av mögel

möjlig (adj)
mulig

möjlighet (n, ut)
mulighed

mönstra (v)
mønstre
  kritiskt och noggrant granska
  inskrivas som värnpliktig
  (sjöfart) anställa på fartyg

mönstring (n, ut)
mønstring
  det att mönstra

mörbulta (v)
mørbanke
  slå (upprepade gånger) för att göra någon stel eller öm; misshandla (med knytnävar), prygla

mörda (v)
myrde

mördare (n, ut)
morder
  (juridik) person som mördar eller har mördat, person som avsiktligt och olagligt dödar någon

mördaren på tronen (n)
morderen på tronen
  (historia) vedernamn som Gladstone gav sultan Abdul Hamid II i september 1896

mördarsnigel (n, ut)
dræbersnegl
  (vardagligt) spansk skogssnigel

mörderska (n, ut)
morderske
  kvinnlig mördare

mörk (adj)
mørk
  som endast reflekterar eller avger lite ljus

mörk energi (n)
mørk energi

mörk materia (n)
mørk materie, mørkt stof
  (fysik) tänkt form av materia som inte avger eller reflekterar elektromagnetisk strålning, och därför inte kan observeras på normalt sätt

mörkblå (adj)
mørkeblå
  som har en mörkare nyans av färgen blå

mörker (n, neut)
mørke
  avsaknad av eller (mycket) liten mängd ljus (elektromagnetiska vågor), särskilt om sådant som ögonen kan reagera på

mörkerman (n, ut)
mørkemand
  (nedsättande) person med starka extrema politiska sympatier som ofta sysslar med omstörtande verksamhet, ibland även med koppling till fientligt makt

mörkertal (n, neut)
mørketal
  andel inträffade händelser av intresse som man inte känner till

mörkgrön (adj)
mørkegrøn
  som har denna färg

mörkrädd (adj)
mørkeræd
  som är rädd för (att själv vistas i) mörka miljöer, där människans syn är kraftigt nedsatt

mört (n, ut)
skalle
  en art (Rutilus rutilus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

mössa (n, ut)
hue
  mjukt klädesplagg som bärs på huvudet, oftast för att värma huvudet

möta (v)
møde
  komma i närheten av en annan individ; ha ett möte

möte (n, neut)
møde
  tillfälle då flera människor träffar/möter varandra, ofta för att sitta ner och diskutera och kanske besluta om något

mötesfrihet (n, ut)
forsamlingsfrihed
  frihet att hålla (politiskt) möte, en mänsklig rättighet (ej att förväxla med #2)

müsli (n, ut)
mysli, müsli
  blandning av grynsorter, frukter samt andra ingredienser som serveras till olika mjölkprodukter

nacke (n, ut)
nakke
  (anatomi) halsens baksida

nagel /ˈnɑːɡel/ /ˈnɑːɡɛl/ (n, ut)
negl
  (anatomi) den hårda yta av horn (keratin) som täcker yttersta tippen av fingrar och tå
  (teknik) spik, plugg, metall eller trästång avsedd att sammanfoga vanligen bordläggning på skepp

nagellack (n)
neglelak
  lack som man målar på finger- och tånaglar för färg, skydd, glans och stärkning

nagellackborttagare (n, ut)
neglelakfjerner
  vätska som används för att avlägsna nagellack

naiv (adj)
naiv
  som saknar erfarenhet eller förståelse; oerfaren; omisstänksam
  producerad på ett lätt, barnlikt sätt, med vilje avsägande sofistikerade tekniker; utövande naivism

naivt (adv)
naivt
  avledning till adjektivet naiv

naken (adj)
nøgen
  utan kläder (på sig), som inte har på sig några kläder (även om kroppsdel)

nakenhet (n, ut)
nøgenhed
  det att vara naken

nalle (n, ut)
teddybjørn
  (kortformer, leksaker) nallebjörn, ett kramdjur, en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning.

nallebjörn (n, ut)
bamse, teddybjørn
  (leksaker) ett kramdjur i form av en leksaksbjörn i tyg eller annat mjukt material med stoppning

namibier (n, ut)
namibier
  invånare i Namibia eller person med namibisk härkomst

namibisk (adj)
namibisk
  som rör Namibia eller det namibiska folket

namn (n, neut)
navn
  det någon eller något heter; ett (eller flera) ord som används för att ange/särskilja en viss person, djurindivid, föremål, begrepp, kategori eller annan företeelse
  persons eller organisations rykte

namnam (interjection)
mums
  uttryck för att något smakat gott

namnbärare (n, ut)
navnebærer
  individ som har ett visst namn

namne (n, ut)
navnefælle, navnebror
  person som har samma namn som en annan

namnsdag (n, ut)
navnedag
  den dag av ett år som ett tilltalsnamn blivit tillägnat

nanometer (n, ut)
nanometer
  (fysik) SI-prefixet nano kombinerat med SI-enheten för längd, m bildar längdenheten en nanometer vilken motsvarar en miljarddels meter, 0,000 000 001 meter

napalmbomb (n, ut)
napalmbombe
  bomb gjord av en tjockflytande och mycket brandfarlig vätska

napp (n)
narresut, sut
  liten sak av gummi som småbarn suger på

nappflaska (n, ut)
sutteflaske
  flaska för att servera mat, ofta välling, till småbarn via napp

narciss (n, ut)
narcis
  blomma av släktet Narcissus (inklusive påsklilja)

narcissist (n, ut)
narcissist
  (psykologi) person som är förälskad i den egna bilden eller den egna personligheten

narkoman (n, ut)
narkoman

narkotisk (adj)
narkotisk
  (medicin) som rör narkotika; bedövande; smärtstillande; sömngivande

narr (n, ut)
nar
  underhållare vid kungliga hov

narval (n, ut)
narhval

nation (n, ut)
nation
  ett kollektiv av människor förenade av gemensamma faktorer såsom språk, religion, etnicitet, historia, kultur, traditioner och sociala normer

nationaldag (n, ut)
nationaldag
  årlig högtid på vilken man hyllar den egna nationen

nationalekonomi (n, ut)
nationaløkonomi
  ekonomi (vetenskapen om hushållning) tillämpad på nationell skala

nationalism (n, ut)
nationalisme
  politisk åskådning som hyllar nationen, kulturen, historien och slår vakt om nationalstaten och dess intressen

nationalromantik (n, ut)
nationalromantik
  en intellektuell och estetisk rörelse som uppstod från 1800-talets mitt till början av 1900-talet, det konstnärliga uttrycket för nationalismen, som var en gren av romantiken

nationalstat (n, ut)
nationalstat
  stat som är uppbyggd kring en nation och en nationell identitet

nationalsång (n, ut)
nationalsang
  officiell sång för en stat, vanligen sjungen vid speciella tillfällen för att hylla sin nation

nationsflagga (n, ut)
nationalflag
  (politik) flagga som har till funktion att vara symbol för en suverän stat

natrium (n, neut)
natrium

natriumfluorid (n, neut)
natriumfluorid
  jonförening (salt) av natrium och fluor med den empiriska formeln NaF

natriumhydrid (n)
natriumhydrid
  kemisk förening av natrium och väte

natriumhydroxid (n, ut)
natriumhydroxid
  starkt basiskt ämne bestående av natrium, syre och väte (NaOH)

natt (n, ut)
nat
  dygnets mörka timmar

nattarbete (n, neut)
natarbejde
  arbete som måste genomföras under natten

nattbuss (n, ut)
natbus

nattduksbord (n, neut)
natbord
  bord stående vid säng, ofta avsett för förvarning av glasögon o dyl

nattfrost (n, ut)
nattefrost
  frost som bildats under nattens kalla timmar (men som kanske försvinner under förmiddagen)

natthäger (n, ut)
nathejre

nattkärl (n, neut)
pissepotte
  (historiskt) potta för urinering i sovrummet under nattens timmar

nattramn (n, ut)
natteravn
  (regionalt, bildligt) person som brukar vara verksam (uppe i verksamhet) sent på natten; såsom en nattvandrare, en person som är ute om nätterna för att förhindra våld, skadegörelse med mera; förr även stråtrövare; i vidare bemärkelse: nattuggla, person som brukar sitta uppe om nätterna

nattskräck (n, ut)
søvnterror
  en ångestliknande sömnstörning främst hos små barn

nattuggla (n, ut)
natteravn
  (ålderdomligt, fåglar) uggla av släktet Strix, omfattande katt-, slag- och lappugglorna; ofta om arten Strix aluco, kattuggla

nattvard (n, ut)
nadver
  (kristendom) kristet sakrament som symboliserar Jesu sista måltid

natur (n, ut)
natur
  (biologi, geovetenskap) den biologiska och geologiska världen, särskilt om områden som inte har påverkats (så mycket) av människan
  inneboende egenskap; läggning; beteende

naturalism (n, ut)
naturalisme
  filosofisk åskådning som inte erkänner någon annan verklighet än naturen
  konst- eller litteraturriktning som vill återge verkligheten så troget som möjligt (och inte skyr det fula i tillvaron)

naturhamn (n, ut)
naturhavn
  (sjöfart) naturligt skyddad plats vid en kust eller ö där båtar kan ankra

naturkatastrof (n, ut)
naturkatastrofe

naturtillstånd (n, neut)
naturtilstand
  (filosofi) tillstånd som skulle råda utan lagar (eller civilisation)

naturvetenskap (n, ut)
naturvidenskab
  studiet av uppträdandet och strukturer hos naturen

nauruer (n, ut)
nauruer
  invånare i Nauru eller person med naurisk härkomst

navborste (n, ut)
navbørste
  (fordonsteknik) borste (liknande en stor piprensare) för cykelhjulets nav

navel (n, ut)
navle
  (anatomi) det ärr mitt på magen som återstår efter navelsträngen före födseln

navelsträng (n, ut)
navlestreng
  (anatomi) struktur som för blod till fostret eller embryot från moderkakan hos däggdjur

nazist (n, ut)
nazist
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nazism

neandertalare (n, ut)
neandertaler
  en förhistorisk människovarelse (Homo neanderthalensis, alternativt Homo sapiens neanderthalensis) i familjen människoapor (Hominidae); individ av denna art/underart

nebulosa (n, ut)
stjernetåge

nedbedja (v)
nedbede
  (ålderdomligt, religion) nedkalla (utverka, åstadkomma) genom bön

nedbiten (adj)
nedbidt
  som har bitits ned;

nederbörd (n, ut)
nedbør

nederlag (n, neut)
nederlag
  (sport, politik, militärt) resultat som är negativt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till förmån för en motståndare; förlust; misslyckande med att vinna över

nederländare (n, ut)
nederlænder
  person, särskilt man från Nederländerna

nederländsk (adj)
nederlandsk

nederländska (n, ut)
nederlandsk
  språk som talas i Nederländerna och Belgien

nedkalla (v)
nedkalde
  kalla fram genom hänvändelse till högre makter

nedkylning (n, ut)
nedkøling
  det att kyla ned

nedläggning (n, ut)
nedlæggelse, nedlægning
  det att lägga ned

nedsatt (adj)
nedsat

nedskrivning (n, ut)
nedskrivning
  (ekonomi) devalvering; lägre värdering av varulager eller andra tillgångar än vid tidigare bokslut

nedslag (n, neut)
nedslag
  det att slå ned, attack, träff

nedstämdhet (n, ut)
nedstemthed
  det att vara nedstämd, tyngd av olyckskänslor

nefrolog (n, ut)
nefrolog
  specialist på njurarna

nefrologi (n, ut)
nefrologi
  (medicin) läran om njurarna

nefrologisk (adj)
nefrologisk
  som rör njurarna

negation (n, ut)
negation, nægtelse
  (grammatik) ord, fras eller förled som nekar ett påstående

negativ (adj)
negativ
  som har en uppgiven sinnesstämning; som saknar hopp

neger (n, ut)
neger
  (ålderdomligt) person tillhörande en afrikansk så kallad människoras, med bland annat mörk hy som kännetecken

negligera (v)
negligere
  försumma, bortse från

nej (interjection)
nej
  uttrycker nekande

nej (n, neut)
nej

nejlika (n, ut)
nellike
  typ av ört med styv stjälk, gräsliknande blad och blommor med fransade kronblad; (individ av) någon av arterna inom familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae)
  en sötaktig krydda som framställs av torkade blomknoppar av träd av arten kryddnejlika (Syzygium aromaticum) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae)

nejonöga (n, neut)
lampret
  blodsugande eller asätande ålliknande vattendjur (käklös fisk) i familjen nejonögon, Petromyzontidae

nekromanti (n, ut)
nekromanti
  häxkonst varvid man genom besvärjelser åkallar andar från de döda

nekros (n, ut)
nekrose
  (medicin) lokal cell- och vävnadsdöd i en organism, orsakad av till exempel medicinskt trauma, köldskada, eller förgiftning

neodym (n, neut)
neodym

neolitisk (adj)
neolitisk
  (historia) som hör till den yngre stenåldern

neologism (n, ut)
neologisme
  (lingvistik) nybildat språkligt uttryck, nyord

neon (n, neut)
neon

nepales (n, ut)
nepales
  invånare i Nepal eller person med nepalesisk härkomst

nepali (n, ut)
nepalesisk

nepotism (n, ut)
nepotisme
  gynnande av släktingar eller vänner med oförtjänta förmåner (t ex fina tjänster)

neptunium (n, neut)
neptunium

nerv /nærv/ (n, ut)
nerve
  (anatomi) en bunt utskott från nervceller som leder information (impulser) i kroppen inom hjärnan eller mellan centrala nervsystemet/hjärnan och övriga kroppens organ

nervcell (n, ut)
nervecelle
  (fysiologi) typ av cell i högre djur vilken bearbetar och leder elektriska signaler

nervknippe (n, neut)
nervebundt
  (anatomi) knippe av nerver
  (bildligt) mycket nervös människa

nervsystem (n, neut)
nervesystem
  (fysiologi) (förekomst av) det system av nervceller som fungerar som beräkningsenhet (med hjärnan och ryggmärgen som centrala ingredienser) och signalledningsnätverk i ett djur

nervös (adj)
nervøs

nesa (n, ut)
næse
  något som man måste skämmas för; det att bli utsatt för missaktning eller förakt

nettolön (n, ut)
nettoløn
  betalning för arbete efter avdrag för skatt

neuroanatomi (n)
neuroanatomi
  studiet av nervsystemets uppbyggnad

neuroendokrinologi (n)
neuroendokrinologi
  ett medicinskt forskningsfält som studerar sambanden mellan nervsystemet och endokrina systemet

neurolog (n, ut)
nervelæge, neurolog
  (medicin) läkare som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neurologi (n, ut)
neurologi
  (medicin) gren av medicinen som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neuron (n)
neuron

neuronnät (n, neut)
neuralt netværk
  (artificiell intelligens) nät av (artificiella) neuroner

neuropsykiatri (n, ut)
neuropsykiatri
  medicinskt forskningsområde som studerar sambandet mellan nervsystemet och psykiska sjukdomar

neuropsykologi (n)
neuropsykologi
  läran om de relationer som finns mellan beteende och hjärnans funktion

neutral (adj)
neutral
  opartisk, oberoende, som inte tar ställning

neutralisera (v)
neutralisere

neutrino (n, ut)
neutrino

neutron (n, ut)
neutron

neutronbomb (n, ut)
neutronbombe
  kärnvapen gjort för att döda människor och djur utan en stor explosion och utan att förstöra byggnader eller orsaka allvarliga radioaktiva föroreningar

neutrum (n, neut)
intetkøn
  en av klasserna för grammatiskt genus; i svenskan klassen med ord som använder obestämd artikel ett och pronomen det

nevö (n, ut)
nevø

newton (n)
newton

ni (pronoun)
De
I
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person plural nominativ

nicaraguan (n, ut)
nicaraguaner

nicaraguansk (adj)
nicaraguansk
  som rör Nicaragua, dess folk, kultur eller geografi

nicka (v)
nikke
  röra huvudet upp och ner, ofta i samband med samtycke eller godkännande

nickel (n, neut)
nikkel
  ett grundämne med atomnummer 28, atommassa 58,7 och symbolen Ni

niding (n, ut)
nidding
  (historia) rå förbrytare; ursprungligen fredlös brottsling (utanför lagens skydd överlåten skurk)

nidstång (n, ut)
nidstang

nidvisa (n, ut)
nidvise
  liten sång med retsam karaktär som går ut på att förlöjliga eller håna

niece (n, ut)
niece

niga (v)
neje, knikse
  böja knäna för att tacka eller hälsa (särskilt om unga flickor; äldre kvinnor niger traditionellt bara för kungligheter)

nigerer (n, ut)
nigerer
  person från Niger

nigerian (n, ut)
nigerianer
  person från Nigeria eller med nigerianska rötter

nigeriansk (adj)
nigeriansk

nikotinfri (adj)
nikotinfri
  som inte innehåller eller innefattar nikotin
  som inte brukar produkter med nikotin

nikotintuggummi (n, neut)
nikotintyggegummi
  slags tuggummi som sakta utsöndrar nikotin till kroppen; avsett för personer som försöker bli av med sitt nikotinberoende

nilkrokodil (n, ut)
nilkrokodille
  en djurart (Crocodilus niloticus) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som lever i Afrika; individ av denna art

ninja (n, ut)
ninja
  japanskt uttryck för krigare som verkar i det fördolda

nio /ˈniːˌe/ /ˈniːˌʊ/ (numeral)
ni
  grundtalet 9 mellan åtta och tio; IX med romerska siffror

niob (n, neut)
niobium

niohundra (numeral)
ni hundrede
  ett tal; 900

niohörning (n, ut)
nikant
  (geometri, vardagligt) nonagon, en månghörning

nionde (numeral)
niende

nirvana (n, neut)
nirvana
  tillstånd då själavandringen upphör, personligheten utplånas och människan går upp i gudomen

nitisk (adj)
nidkær
  (överdrivet) plikttrogen; mycket noggrann med att följa sin plikt och de regler som gäller

nittio (numeral)
halvfems, halvfemsindstyve

nittiofem (numeral)
femoghalvfems
  talet 95, ett tal mellan nittiofyra och nittiosex

nittionde (numeral)
halvfemsindstyvende

nitton (numeral)
nitten
  talet mellan arton och tjugo - 19

nittonde (numeral)
nittende

nivå (n, ut)
niveau
  höjd över yta
  grad av risk, svårighet, kunskap, professionalism etc.
  (datorspel) bana sorterad efter tid-/svårighetsnivå i datorspel
  läge i hierarki och dylikt

njure (n, ut)
nyre
  (fysiologi) något av de två organ som renar blodet från avfallsämnen och främmande ämnen, reglerar extracellulärvätskans volym (bland annat via renin–angiotensinsystemet), osmolaritet och elektrolytsammansättning, upprätthåller kroppens syra–basbalans, producerar erytropoietin, bidrar (tillsammans med levern) till glukoneogenesen och omvandlar kalcidiol till kalcitriol (aktivt vitamin D3)

njursten (n, ut)
nyresten
  solid ansamling av salter från urinen i njurkalkarna och njurbäckenet som från att vara njurgrus klumpat ihop sig till större bitar

njuta (v)
nyde

njutning (n, ut)
nydelse
  det att njuta

nobelium (n, neut)
nobelium

noggrann (adj)
nøjagtig, omhyggelig
  som berör något grundligt, i detalj eller ur många aspekter på ett sätt så att resultatet blir (relativt sett) mycket bra

noll /ˈnɔlː/ (numeral)
nul
  talet och siffran 0, vars värde ligger mellan de negativa och de positiva talen på tallinjen och som ofta betecknar icke-förekomst

nollmatris (n, ut)
nulmatrix

nollnolltal (n, neut)
nullerne
  tidsperiod som börjar det år som slutar på 00 (utom det första nollnolltalet som började år 1 eftersom år 0 inte existerar) och upphör det år som slutar på 09 (till exempel inföll senaste nollnolltalet åren 2000–2009)

nollställa (v)
nulstille
  (transitivt, matematik) sätta /någots/ (ofta en funktions) värde till noll

nollte (numeral)
nulte
  ordningstal som motsvarar talet noll

nolltillväxt (n, ut)
nulvækst
  (matematik, ekonomi) obefintlig tillväxt

nominativ (n)
nominativ, nævnefald
  (lingvistik) kasus som används för subjektet i en sats, grundform

nominera (v)
nominere
  egentligen nämna; utse kandidater till något (t ex till riksdagsmän)

nomogram (n, neut)
nomogram
  (matematik) diagram för att utföra beräkningar

nonsens /ˈnɔn.sɛns/ (n)
nonsens
  något vars innehåll är meningslöst eller (grovt) felaktigt

nord /nuːrd/ (n)
nord

nordeuropeisk (adj)
nordeuropæisk

nordfrisiska (n)
nordfrisisk
  germanskt språk som talas i det nordtyska distriktet Nordfriesland och på ön Helgoland i delstaten Schleswig-Holstein

nordirländsk (adj)
nordirsk
  som rör Nordirland eller dess innevånare

nordisk (adj)
nordisk

nordkorean (n, ut)
nordkoreaner
  person, speciellt man från Nordkorea

nordlig (adj)
nordlig

nordlig näbbval (n)
nordlig døgling

nordsamiska (n, ut)
nordsamisk

norfuk (n)
norfolk
  ett kreolspråk som talas av lokalbefolkningen på Norfolkön i Stilla havet, och är en blandning av 1700-talsengelska och tahitiska

normal (adj)
normal
  bruklig, standard, ej avvikande, följer normen
  (matematik) vinkelrät; bildande en rät vinkel gentemot

normkritisk (adj)
normkritisk

norn (n)
norn
  västnordiskt språk som talades på Shetlandsöarna och Orkneyöarna men som idag är utdött

norna (n, ut)
skæbnegudinde
  ödesgudinna i nordisk mytologi

norr /nɔr/ (n)
nord

norrman (n, ut)
nordmand
  person, speciellt man, från Norge

norrsken (n, neut)
nordlys, polarlys

norsk (adj)
norsk
  som rör Norge, det norska språket eller folket

norsk lundehund (n)
norsk lundehund

norska (n, ut)
norsk
  ett språk talat främst i Norge
nordmand
  kvinna från Norge

norskfödd (adj)
norskfødt
  född i Norge

norvagism (n, ut)
norvagisme

nos (n, ut)
snude
  (anatomi) näsa eller motsvarande kroppsdel hos andra djur

noshörning (n, ut)
næsehorn
  individ av någon av arterna inom däggdjursfamiljen noshörningar (Rhinocerotidae)

nostalgi (n, ut)
nostalgi

nostalgiker (n, ut)
nostalgiker
  nostalgisk person, drömmare, bakåtsträvare

nostalgisk (adj)
nostalgisk
  längtande till eller påminnande om förflydda tider

not (n, ut)
node
  (musik) ett tecken som anger tonhöjd och längd

novell (n, ut)
novelle
  kortare skönlitterär text, exempelvis tryckt i en bok eller i ett häfte

november (n, ut)
november, November
  årets elfte (11.) månad

nu /nʉː/ (adv)
nu

nu för tiden (adv)
nu til dags
  för närvarande, för tillfället

nudel (n, ut)
nudel
  pasta i form av band som är gjorda på ägg och vetemjöl

nukleinsyra (n, ut)
nukleinsyre
  (biokemi) polymer av nukleotider, antingen en DNA-molekyl eller en RNA-molekyl

nukleon (n, ut)
nukleon
  (partikelfysik) partikel i atomkärna, d.v.s. en proton eller neutron

nukleotid (n, ut)
nukleotid

nulevande (adj)
nulevende
  som lever nu, ej utdöd

nuläge (n, neut)
status, nuværende situtation
  nuvarande läge eller situation

nummer (n)
nummer
  plats i ordningen

nunatak (n, ut)
nunatak
  (naturgeografi) berg omgivet av landis

nunna (n, ut)
nonne

nuvarande (adj)
nuværende

ny /nyː/ (adj)
ny, frisk
  nyligen skapad, uppkommen eller påträffad; som inte fanns tidigare
ny, ubrugt
  oanvänd
ny
  i den månfas då månen nyss börjat synas efter att ha varit mörk

ny (n, neut)
ny
  (tid för den) månfas från nymåne till fullmåne, de dagar då en måne tilltar

nyans /nʏˈans/ (n, ut)
nuance

nyansera (v)
nuancere
  förändra något litet, återge fina skiftningar (t ex i musik)

nyansering (n, ut)
nuancering
  användning av nyanser, det att nyansera

nyckel (n, ut)
nøgle
  redskap, vanligen av metall, avsett för att öppna och stänga ett mekaniskt lås; redskap för att låsa och öppna utrymmen
  (kryptografi) kryptonyckel; en mindre mängd information (numera bits, tidigare även siffror, bokstäver, placering, ...) som används vid kryptering; redskap för att låsa och öppna information
  någonting abstrakt som kan öppna upp något eller som är ett (abstrakt) verktyg för att komma åt något

nyckelbarn (n, neut)
nøglebarn
  barn med egen nyckel till hemmet; som klarar sig självt (medan föräldrarna arbetar)

nyckelben (n, neut)
kraveben, nøgleben
  (anatomi) clavicula; det ben som är fäst mellan bröstbenet och skulderbladet

nyckelharpa (n, ut)
nøgleharpe

nyckelkort (n, neut)
nøglekort
  kort som öppnar ett kortlås

nyckelpiga (n, ut)
mariehøne
  individ av någon av arterna inom insektsfamiljen nyckelpigor (Coccinellidae) i ordningen skalbaggar

nyckelroll (n, ut)
nøglerolle
  viktig roll

nyfascism (n, ut)
nyfascisme, neofascisme
  fascism efter andra världskrigets slut

nyfascist (n, ut)
neofascist, nyfascist
  anhängare av nyfascism

nyfiken (adj)
nysgerrig
  angelägen, engagerad eller intresserad av (att få veta något)

nyfödd (adj)
nyfødt
  som nyss har fötts

nygift (adj)
nygift
  som nyligen gift sig

nyhedendom (n, ut)
nyhedenskab
  (religion) utövande av återupplivade hedniska religioner i modern tid, till exempel modern asatro, wicca, nyschamanism, modern druidism, zuism (mesopotamisk nyhedendom), rodnoveri (slavisk nyhedendom) och dodekateism (grekisk nyhedendom)

nyhet (n, ut)
nyhed
  en bit information som anses vara ny; särskilt handlande om en händelse som rapporteras i massmedia

nyhetstorka (n, ut)
stofnød
  (vardagligt) det att det är stor brist på stora och/eller intressanta nyheter, ofta under sommarmånader då många är på semester och inte mycket händer

nykter (adj)
ædru
  ej påverkad av alkohol

nymåne (n, ut)
nymåne

nynazism (n, ut)
nynazisme
  nazism praktiserad efter andra världskrigets slut

nynazist (n, ut)
nynazist
  nazist (anhängare av nationalsocialism) efter 1945

nynorsk (n)
nynorsk
  ett norskt (skrift)språk byggt på norska dialekter (tidigare kallat landsmål)

nynorska (n, ut)
nynorsk
  skriftspråk för det norska språket som främst används i västra Norge som är baserat på västnorska dialekter

nypa (v)
knibe, nive
  klämma till med fingrarna

nypon (n, neut)
hyben
  frukt från växten nyponros

nyponros (n, ut)
hyben, hybenbusk, hybenrose
  en buskformig växtart (Rosa dumalis), i familjen rosenväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

nysa (v)
nyse

nysnö (n, ut)
nysne
  snö som nyss har fallit

nystan (n, neut)
nøgle
  klot av lindat garn eller annan tråd

nyttig (adj)
sund
  som i längden är fördelaktig för, gynnar, hälsan
  (mat) som har många bra ämnen som är nyttiga (1) för kroppen
nyttig, sund
  användbar, som kan nyttjas

nyzeeländare (n, ut)
newzealænder
  invånare i Nya Zeeland eller person med nyzeeländsk härkomst

nyzeeländsk (adj)
newzealandsk
  som rör Nya Zeeland

nyår /ˈnỳːˌoːr/ (n, neut)
nytår

nyårsafton (n, ut)
nytårsaften
  sista dagen på ett år, den 31 december

nyårsdag (n, ut)
nytårsdag
  första dagen på ett år, den 1 januari

nyårslöfte (n, neut)
nytårsforsæt
  löfte, avlagt vid nyår, om att ändra någonting med en själv

näbb (n)
næb
  kroppsdel på fågel, starkt förlängd, hornbeklädd del av käkpartiet, varmed de gripa, fasthålla och sönderriva födan

näbbdjur (n, neut)
næbdyr
  ett äggläggande däggdjur (Ornithorhynchus anatinus) i ordningen kloakdjur (Monotremata); individ av denna art

näbbgädda (n, ut)
hornfisk
  en fiskart (Belone belone) i familjen näbbgäddfiskar (Belonidae); individ av denna art

näckros (n, ut)
nøkkerose
  (botanik, växter) exemplar av någon av de örter förekommande i näckrossläktet (Nymphaea) inom växtfamiljen näckrosväxter (Nymphaeaceae); sötvattenväxter med rötterna i sjöbottnen och bladen och blommorna på vattenytan

näktergal (n, ut)
nattergal
  en art (Luscinia luscinia) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av denna art
  individ av flera arter inom släktet Luscinia i fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae), som sjunger ljudligt nattetid med flöjtande toner

nämligen (adv)
nemlig

nämnare (n, ut)
nævner

nämndeman (n, ut)
nævning

nämnvärd (adj)
nævneværdig
  som är värd att tala om

när (adv)
hvornår, når
  (frågepronomen) vid vilken tid; vid vilket tillfälle

när (subordinatingConjunction)
når, hvornår
  vid viss tid; vid visst tillfälle

nära (adj)
nær
  (i antingen rum eller tid) inom ringa avstånd eller tid (ifrån); intill

nära (adv)
nær
  på kort avstånd (från)

närhet (n, ut)
nærhed

näringskedja (n, ut)
fødekæde
  (ekologi) förhållanden som bestämmer hur näringsämnen omvandlas i flera led av organismer som äter och äts i ett ekosystem; följd som börjar med en producent och stegvis följs av arter varav varje äter den förra

näringsminister (n, ut)
erhvervsminister
  minister (ledamot av regeringen) med ansvar för näringslivets frågor

näringsrik (adj)
næringsrig
  som innehåller näringsämnen som med fördel kan intagas

närvarande (adj)
nærværende, til stede
  som är på plats

näsa (n, ut)
næse
  (anatomi) utbuktning i människans ansikte som innehåller luftvägarna (för andning) och luktorganet

näsapa (n, ut)
næseabe
  (primater) en djurart (Nasalis larvatus) inom familjen markattartade apor (Cercopithecidae) endemisk för den indonesiska ön Borneo; individ av denna art

näsblod (n, neut)
næseblod

näsborre (n, ut)
næsebor
  (anatomi) en av de två öppningarna i näsan eller nosen

nässeldjur (n, neut)
nældecelledyr, polypdyr
  en taxonomisk stam (Cnidaria) av vattenlevande djur som kännetecknas av att de har nässelceller och omfattar maneter, hydror och koralldjur; art inom denna stam

nässelfjäril (n, ut)
nældens takvinge
  en vanligt förekommande orange dagfjäril (arten Aglais urticae) med värdväxten nässla

nässelutslag (n, neut)
nældefeber
  (medicin) utspridda, kortlivade, kliande upphöjda rodnader i huden, så kallade kvaddlar

nästa (adj)
næste
  direkt efter (den eller det varande) i ordningen, följande

nästan (adv)
næsten
  inte fullt, men till viss del eller inte långt ifrån

nät (n, neut)
net, garn
  system av maskor, som bildats av ordnade trådar eller linor, avsett för fångst, uppsamling eller sammanhållning; även om liknande företeelser

nätbank (n, ut)
hjemmebank, netbank
  (data) webbsajt för en bank som låter kunderna utföra ärenden hemifrån över nätet

nätbokhandel (n, ut)
netboghandel
  bokhandel på nätet (på Internet); e-handel för böcker

nätneutralitet (n, ut)
netværksneutralitet
  en internetleverantörs likabehandling av all data på internet, och låta bli att diskriminera eller ta betalt olika beroende på användare, innehåll, webbplats, plattform, program eller kommunikationsmetod

nätutgåva (n, ut)
netudgave
  variant (utgåva) för webben (nätet) av en publikation

nå (v)
nå
  vara tillräckligt nära något för att fysiskt kunna vidröra detta

nådaskott (n, neut)
nådeskud
  skott som dödar någon svårt skadad och därmed gör slut på lidandet

nådastöt (n, ut)
dødsstød, nådesstød
  en avslutande stöt för att döda ett skadat djur eller människa

nåderik (adj)
nådig
  som är full av nåd, och är benägen att ge favörer och ha resurser till detta

någon (pronoun)
nogen

något (pronoun)
noget

några (pronoun)
nogle, somme

nål (n, ut)
nål
  litet, spetsigt metallverktyg som är vasst i ena änden, avsett att trä tråd genom tyg (sy) med eller för att hålla samman tyger; spetsigt, smalt, avlångt föremål

nålhus (n, neut)
nålehus
  äldre slags förvaringsdosa eller -hylsa för synålar som förr i tiden ofta bars som ett dräkttillbehör

nåt (pronoun)
noget

nödhjälp (n, ut)
nødhjælp
  hjälp till personer i akut nöd (exempelvis på grund av naturkatastrofer eller krig)

nödlanda (v)
nødlande
  tvingas landa (på grund av dåligt väder, mekaniskt fel, terrorism, eller liknande)

nödlandning (n, ut)
nødlanding
  det att nödlanda; tillfälle då ett flygplan nödlandar

nödtorftig (adj)
nødtørftig
  nätt och jämnt tillräcklig, knapp

nödutgång (n, ut)
nødudgang
  utgång skapad för att snabbt kunna utrymma en lokal eller byggnad vid fara, t.ex. en brand

nödvändig (adj)
nødvendig

nödvärn (n, neut)
nødværge

nöff (interjection)
øf
  (onomatopoesi) en interjektion som används om man vill beskriva hur grisar och svin låter när de grymtar

nöjaktig (adj)
tilfredsstillende

nöjespark (n, ut)
forlystelsespark
  område med en (större) mängd nöjesinrättningar, ofta främst åkattraktioner såsom bergochdalbanor, karuseller och en lång rad andra maskiner med säten som personer kan sitta i och som sedan förflyttar sig i rummet i hög fart på olika sätt (ofta med mycket rotation), men även andra attraktioner såsom pariserhjul och spökhus och andra inrättningar såsom restauranger, kiosker, scener för framträdande, spelstånd och liknande, inte sällan med såväl inträdesavgift som avgift för den enskilda attraktionerna

nöla (v)
nøle
  (dialektalt) söla, slöa, fördröja, töva

nörd /nœ̞ːɖ/ (n, ut)
nørd
  (vardagligt) individ med stort intresse och kunnighet eller besatthet inom ett eller flera fixerade hobbyintressen eller andra intresseområden, ofta driven av att ackumulera och besitta kunskap inom dessa intressen, stundom till viss social utstötning på grund av överintresse eller enkelspårig inställning till ett visst ämne

nöt /nøːt/ (n)
nød
  (mat) benämning för vissa torra, ätbara kärnor eller nötter (2.)
  (botanik) frukt som inte öppnas för att frigöra fröet, inom undergruppen torra frukter
  (slang) testikel (i synnerhet i plural)
  (slang, nedsättande, skällsord) ointelligent person, idiot
okse
  en art (Bos taurus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten nöt

nötknäppare (n, ut)
nøddeknækker
  tångliknande föremål som används för knäppa nötter, det vill säga spräcka nötens skal så att själva nöten kan kommas åt

nötkråka (n, ut)
nøddekrige

nötkött /ˈnøːtˌɕœt/ (n, neut)
oksekød
  kött från nötkreatur

nötskrika (n, ut)
skovskade

nötväcka (n, ut)
spætmejse

oansenlig (adj)
uanseelig, uanselig
  ringa, futtig, obetydlig

oas (n, ut)
oase
  fruktbar plats i en öken på grund av en vattenkälla

oavgjord (adj)
uafgjort
  (lagsport) inte avgjord, given eller beslutad, särskilt om resultat

oavhängighet (n, ut)
uafhængighed

obduktion (n, ut)
obduktion, autopsi
  det att obducera

obegränsad (adj)
ubegrænset

obekräftad (adj)
ubekræftet
  inte bekräftad, som ej har bekräftats

obemannad (adj)
ubemandet
  inte bemannad, förarlös, utan personal, automatisk, automatiserad

oberoende (adj)
uvildig
  fristående gentemot något

obestridlig (adj)
ubestridelig
  som inte kan bestridas, som inte kan hävdas annat

objekt (n, neut)
objekt, genstand
  ett sammanhängande och fysiskt existerande föremål
genstandsled
  (lingvistik) en satsdel som utgör föremål för ett transitivt verb
objekt
  (datavetenskap) i objektorienterad programmering, en instans av en klass eller en struktur; mer generellt inom programmering, ett sammanhängande minnesområde med en specifik användning

objektglas (n, neut)
objektglas
  skiva av glas på vilken ett preparat (objekt) läggs som ska studeras i mikroskop

objektivism (n, ut)
objektivisme
  (filosofi) uppfattningen att det finns vissa moraliska sanningar som är oberoende av attityden hos någon individ

oboe /ʊˈboː/ (n, ut)
obo

oboist (n, ut)
oboist

obotlig (adj)
uhelbredelig
  som inte kan botas

observatorium (n, neut)
observatorium

obstetrik (n, ut)
obstetrik
  (medicin) förlossningskonst

obygd (n, ut)
udørk, udørken
  avlägset, ofta kargt och svårtillgängligt område med ringa bebyggelse och låg befolkningstäthet

occitansk (adj)
occitansk
  som rör Occitanien, det occitanska språket eller de som talar detta språk

occitanska (n, ut)
occitansk
  romanskt språk nära besläktat med katalanskan som talas i Occitanien i södra Frankrike

ocean (n, ut)
ocean

och /ɔ/ /ɔkː/ (subordinatingConjunction)
og
  samordnar språkliga enheter (ord, fraser, satsdelar och satser)

och så vidare (phraseologicalUnit)
og så videre

ocker (n, neut)
åger
  (ekonomi, juridik) det att kräva oskäligt hög ränta för lån

också (adv)
også
  betecknar att något tillkommer, jämte, därtill, även

ockultism (n, ut)
okkultisme
  (andlighet) lära om eller tro på övernaturliga ting

ockultist (n, ut)
okkultist
  person som ägnar sig åt det ockulta; anhängare av ockultism

ockupation (n, ut)
besættelse, okkupation
  period, under vilken en stats tilltvingade makt råder över ockuperat land, eller intressegrupp tar över annans egendom

ode (n, neut)
ode
  kort och poetisk komposition som lyrisk sång eller dikt, nuförtiden särskilt en högstämd och stilfull dikt

odemokratisk (adj)
udemokratisk
  inte demokratisk

odjur (n, neut)
uhyre, udyr
  (vardagligt) stort och farligt (otäckt) djur; monster

odla (v)
dyrke
  genom arbete göra lämplig för jordbruk, få att växa genom speciell behandling
  utveckla eller underhålla

odlingszon (n, ut)
hårdførhedszone
  (trädgård) zon (geografiskt område) där växter kan odlas på kända villkor

odon /uːdɔn/ (n, neut)
mosebølle

odontologi (n, ut)
odontologi

oduglig (adj)
uduelig
  som icke duger
  om person inkompetent

odugling (n, ut)
døgenigt, drivert, drog
  oduglig person

odödlighet (n, ut)
udødelighed
  det att vara odödlig

odört (n, ut)
skarntyde
  en giftig växtart (Conium maculatum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten odört

oemotståndlig (adj)
uimodståelig

oemottaglig (adj)
uimodtagelig
  inte mottaglig (för nya idéer), inte möjligt att påverka, orubblig, immun

oenologi (n, ut)
ønologi
  läran om vin och dess tillverkning

oerfaren (adj)
uerfaren

oerfarenhet (n, ut)
uerfarenhed
  det att vara oerfaren

oerhörd (adj)
uhørt, uset

oerhört (adv)
uhørt

oersättlig (adj)
uerstattelig

ofelbarhet (n, ut)
ufejlbarhed
  egenskapen att vara ofelbar; att inte kunna ha eller göra fel

offer (n, neut)
offer
  någon som råkar ut för något negativt, vanligen ett brott
  något som offras eller ges bort

offergåva (n, ut)
offergave
  gåva som ges som (religiöst) offer

offerlamm (n, neut)
offerlam
  (religion, historia) lamm som offras till gudar
  (bildligt) person som skuldbeläggs för något som någon annan har gjort (vanligen för att skydda en mäktig person)

officer (n, ut)
officer

ofri (adj)
ufri
  inte fri (i någon mening)

ofta (adv)
ofte, hyppigt
  vid många tillfällen

oförblommerad (adj)
uforblommet
  utan försköning; utan att dölja

oförglömlig (adj)
uforglemmelig
  som är så intressant, ovanlig eller känslomässigt gripande att den sätter sig hårt i minnet

oförglömlighet (n, ut)
uforglemmelighed
  egenskapen av att vara oförglömlig

oförklarlig (adj)
uforklarlig
  som inte kan förklaras

oförskämd /ˈuː.fœ(r)ˌɧɛmd/ (adj)
uforskammet

oförutsägbarhet (n, ut)
uforudsigelighed
  det att vara oförutsägbar; det att något är oförutsägbart

oföränderlig (adj)
uforanderlig
  som inte förändras med tiden

oganesson (n)
oganesson
  ett grundämne med atomnummer 118, atommassa 294 och kemiska beteckningen Og, tidigare ununoktium

ogenomtränglig (adj)
ugennemtrængelig, uigennemtrængelig
  som inte går att tränga igenom, tät, kompakt, massiv, inte genomtränglig

ogift (adj)
ugift

ogilla (v)
misbillige
  tycka illa om

ogiltig (adj)
ugyldig
  inte giltig; som inte eller inte längre gäller; utanför i förväg fastställda gränser eller definierad mängd; inte motsvarande den form eller det format som förväntas; skapad på ett olagligt sätt

ogjord (adj)
ugjort
  som inte blivit gjort, utfört eller skett

ogräs (n, neut)
ukrudt, ugræs
  växt som växer på en plats där den för människor inte är önskvärda

ogästvänlig (adj)
ugæstfri, ugæstmild
  farlig att vara på, obeboelig eller otrevlig att gästa

ohelig (adj)
uhellig
  inte helig

ohm (n, ut)
ohm
  (fysik) SI-enhet för elektriskt motstånd (resistans, reaktans och impedans); betecknas Ω

ohyra (n, ut)
utøj
  sammanfattande beteckning på skadedjur

ohållbar (adj)
uholdbar
  som inte kommer att fungera någon längre tid; som inte är godtagbar annat än högst tillfälligt

oidentifierad (adj)
uidentificeret
  inte identifierad

oidentifierbar (adj)
uidentificerbar
  inte identifierbar

oigenkännlig (adj)
uigenkendelig
  inte igenkännlig, som inte går att känna igen

ointaglig (adj)
uindtagelig
  som inte går att ta in på; som har ett för stort försprång
  som inte går att ta in; som är för väl skyddat; exempelvis om en fästning

ointelligent (adj)
uintelligent

ojämnhet (n, ut)
ujævnhed
  det att någon yta är ojämn eller en specifik utbuktning eller nedsänkning på ytan (som, eventuellt tillsammans med andra sådana ojämnheter, gör att ytan är ojämn); det att något är ojämnt, d.v.s. inte lika (i kvalitet) överallt och alltid

ok /uːk/ (n, neut)
åg
  bäranordning bestående av en stång som bärs över nacke och skuldror
  draganordning bestående av en stång som är avsedd att sammanhålla två dragdjur framför en kärra eller plog
  (bildligt) något som hämmar eller betvingar någon, som begränsar någons frihet eller fria handlande; något som tynger eller plågar

okapi (n)
okapi
  en djurart (Okapia johnstoni) inom familjen giraffdjur (Giraffidae); individ av denna art

okarina (n, ut)
okarina, ocarina
  blåsinstrument oftast gjort av keramik

okrossbar (adj)
ubrydelig
  omöjlig att krossa

oktagon (n, ut)
oktogon

oktober (n, ut)
oktober
  årets tionde (10.) månad

okvädingsord (n, neut)
ukvemsord
  glåpord, tillmäle

okänd (adj)
ukendt
  som ingen, eller få, känner till; om fakta som ingen eller väldigt få vet om

oligark (n, ut)
oligark
  ledande person i ett fåmannavälde, det vill säga då ett fåtal personer styr genom att ha tillgång till kapital eller ärvd titel

oligarki (n, ut)
oligarki, fåmandsvælde
  fåvälde, regering av få personer

oligarkisk (adj)
oligarkisk
  som avser oligarki eller oligarker

oliv (n, ut)
oliven
  olivträdets frukt

olivkvist (n, ut)
oliegren, oliekvist
  kvist av olivträd; symbol för fred

olivolja (n, ut)
olivenolie

olja (n, ut)
olie
  vattenavstötande ämne som vid rumstemperatur är flytande (lättflytande till trögflytande) och knappast avdunstar av olika ursprung, förekomst, sammansättning, och användning
  (biokemi, fysiologi) biokemiskt vattenavstötande ämne som i stor mängd utvinns ur vissa växtfrön och djurorgan för livsmedelsframställning, matlagning, hudvård, behandling av byggnadsvirke mm

oljeeldad (adj)
oliefyret
  eldad genom förbränning av olja

oljefält (n, neut)
oliefelt

oljefärg (n, ut)
oliefarve, oliemaling
  (hantverk, konst) målarfärg med olja som bas

oljemålning (n, ut)
oliemaleri
  (hantverk, konst) det att måla (konst eller hantverk) med oljefärger (om konst: i olja)
  en målning utförd i olja (med oljefärg)

oljeraffinaderi (n, neut)
olieraffinaderi

olvon (n, neut)
snebolle, kvalkved
  buske av släktet Viburnum; vanligen avses arten skogsolvon, den enda vilt växande i Sverige

olycka (n, ut)
ulykke, uheld
  negativ händelse som inträffar utan avsikt från de inblandade

olyckskamrat (n, ut)
lidelsesfælle
  person som drabbats av samma olycka (motgång)

olycksrisk (n, ut)
ulykkesrisiko
  risk för att en olycka inträffar

olydig (adj)
ulydig

olympier (n, ut)
olympier
  (grekisk mytologi) grekisk gud
OL-deltager, olympier
  (sport) deltagare i olympiska spelen

olympisk (adj)
olympisk
  som rör de olympiska spelen

olympiskt spel (n)
olympiske lege, OL, olympiade
  världens största idrottsevenemang med idrottstävlingar som arrangeras i vinter- och sommarform med tävlande från länder över hela världen

oläglig (adj)
ubelejlig
  som inträffar vid ett ovanligt ofördelaktigt tillfälle; ofördelaktigare än de flesta andra tänkbara tidpunkter

olåst (adj)
ulåst
  inte låst

olöslig (adj)
uløselig
  (kemi) som inte kan lösas (i något specifikt lösningsmedel, t.ex. vatten)
  som inte kan lösas, som saknar lösning

om (subordinatingConjunction)
hvis, om
  för att markera ett särskilt villkor som förutsätts i huvudsats

omanier (n, ut)
omaner
  invånare i Oman eller person med omansk härkomst

ombord (adv)
ombord

ombudsman (n, ut)
ombudsmand
  (juridik) person med uppdrag att representera en annan person eller grupp i rättsliga sammanhang eller vid förhandlingar

omdirigera (v)
omdirigere
  ange ny riktning för

omdöme (n, neut)
dømmekraft, skel
  urskillningsförmåga, förmåga att bedöma; fattningsgåva
omdømme
  utlåtande, åsikt

omelett (n, ut)
omelet, æggekage
  ägg som vispats till en smet – ofta med tillsats av vatten, mjölk, grädde, mjöl och kryddor – och stekts tills det stelnat

omen (n, neut)
omen
  förebud eller tecken på något

omfördela (v)
omfordele
  fördela på annat sätt, på nytt

omfördelning (n, ut)
omfordeling
  det att omfördela

omisskännlig (adj)
umiskendelig
  omöjlig att inte uppfatta, som inte kan misstagas för något annat

omkrets (n, ut)
omkreds
  (geometri) en sluten kurva som går runt en figur i ett koordinatsystem; i synnerhet längden av denna kurva

omkull (adv)
omkuld

omloppsbana (n, ut)
kredsløb
  (astronomi) den väg eller bana ett föremål färdas utmed i samband med omlopp kring ett annat föremål

omnejd (n, ut)
omegn
  område, trakt runt omkring

ompröva (v)
tjekke
  pröva på nytt

område (n, neut)
område
  avgränsad plats eller yta
  (bildligt) en särskild sfär av verkligheten; inriktning, gren, del

omröstning (n, ut)
afstemning
  (politik) det att rösta (om något), procedur där flera personer (eller parter) var och en kan lägga en eller flera röster på något av de förelagda alternativen för att på så vis komma fram till vilket/vilka alternativ som får flest röster (vinner)

omskriva (v)
omskrive
  skriva om, skriva på annat sätt, formulera på nytt, omformulera, omtolka, översätta, transkribera
  (geometri) rita runt omkring

omskära (v)
omskære
  det att hos pojke avlägsna hela eller stora delar av förhuden (av religiösa, kulturella, medicinska eller estetiska skäl)

omskärelse (n, ut)
omskæring, omskærelse
  ingrepp på de yttre manliga könsorganen; bortopererande av en del av förhuden på penis

omsorg (n, ut)
omhu

omstridd (adj)
omstridt
  kontroversiell

omstrukturera (v)
omstrukturere
  (transitivt) ge annan struktur, ofta för att uppnå högre effektivitet

omständighet (n, ut)
omstændighed
  faktiskt tillstånd som har betydelse i ett system av logiska förbindelser

omsättning (n, ut)
omsætning
  (ekonomi) total försäljning för ett företag eller organisation under en viss period

omvälja (v)
genvælge
  välja på nytt, ge förnyat förtroende

omvälvning (n, ut)
omvæltning
  radikal förändring eller omvandling, revolution, omstörtning

omvända (v)
omvende
  påverka någon till att bli anhängare av ens egna religion, vanligen samtidigt som den gamla religionen vänds ryggen; generaliserat övertyga någon om förträffligheten hos en viss idé framför en konkurrerande

omvändelse (n, ut)
omvendelse
  det att vända om (och bli troende, bli frälst), avgörande förändring

omväxling (n, ut)
omveksling
  ombyte, förändring, det att omväxla

omättlig (adj)
umættelig

omåttlig (adj)
umådelig
  som överskrider rimliga gränser; som besitter en egenskap i extremt eller alldeles för hög grad; inte (på långa vägar) måttlig

omöjlig (adj)
umulig
  som inte kan inträffa eller existera i ett visst sammanhang

onanera (v)
masturbere, onanere

ondska (n, ut)
ondskab
  /personifiering av/ det att mycket hemska saker inträffar; det att människor medvetet begår hemska handlingar

onkel (n, ut)
onkel

onkologi (n, ut)
onkologi

onsdag (n, ut)
onsdag

onyanserad (adj)
unuanceret
  ej nyanserad

onyttig (adj)
nytteløs
  inte nyttig

onyx (n, ut)
onyks

onåd (n)
unåde
  det att vara ogillad av någon, det att vara skäl till någons missnöje

opartisk (adj)
uvildig
  inte partisk, som håller sig till ett (objektivt och neutralt) förhållningssätt utan att blanda in känslor/vinklade åsikter

opera (n, ut)
opera
  (musik) en form av musikteater, förknippad med den västerländska konstmusiken från barocken och framåt
  visst verk inom teaterformen opera
operahus, opera
  lokal (teatersalong eller hel byggnad) för operaföreställningar

operahus (n, neut)
operahus
  byggnad för scenkonst med traditionellt operarepertoar

operation (n, ut)
operation
  handling, åtgärd eller utförande, särskilt av komplicerat slag
  (medicin) kirurgiskt ingrepp i kroppen
  (matematik) matematisk procedur som verkar på matematiska objekt

operativsystem (n, neut)
styresystem, operativsystem
  (data) det datorprogram som utgör gränssnittet mellan datorns hårdvara och användaren samt tillåter exekvering av andra datorprogram

operett (n, ut)
operette
  musiklustspel, pjäs med lätt och underhållningsbetonad musik och talad dialog

opinionsundersökning (n, ut)
meningsmåling
  undersökning gjord i avsikt att mäta allmänhetens åsikt

opium (n, neut)
opium

opiumhåla (n, ut)
opiumhule, opiumshule
  plats där opium säljs och konsumeras

opportunist (n, ut)
opportunist
  person som anpassar sina handlingar och åsikter efter för tillfället rådande omständigheter och maktförhållanden

oppositionsledare (n, ut)
oppositionsleder
  person med ledande roll i en politisk opposition; (parti)ledare(n) för det största oppositionspartiet

opretentiös /uːprɛtaŋɧøːs/ (adj)
uprætentiøs
  ej pretentiös, anspråkslös

oproblematisk (adj)
uproblematisk
  inte problematisk, d.v.s. som inte innebär eller medför någon form av (praktisk, konceptuell, politisk eller etisk) svårighet, tveksamhet eller problematik

oprofessionell (adj)
uprofessionel
  inte professionell

optiker (n, ut)
optiker

optimera (v)
optimere

optimering (n, ut)
optimering
  det att optimera

optimist (n, ut)
optimist

optisk /ˈɔptɪsk/ (adj)
optisk

oral (adj)
oral

oralsex (n, neut)
oralsex, mundsex
  (sexualitet) sexuell aktivitet under vilken munnen används för beröring av könsorgan

orange /ʊˈranʃ/ /ʊˈranʃa/ /ʊˈranʃe/ /ʊˈranʃt/ /ʊˈraŋʃ/ /ʊˈraŋʃa/ /ʊˈraŋʃe/ /ʊˈraŋʃt/ (adj)
orange
  som har en färg mellan rött och gult (som ofta förknippas med apelsiner)

orange /ʊˈranʃ/ /ʊˈraŋʃ/ (n)
orange
  färg som uppstår om man blandar rött och gult (och som återfinns på bland annat apelsiner)

orangutang (n, ut)
orangutang

ord /uːrd/ (n, neut)
ord
  (lingvistik, lexikologi) (i talspråk) självständig språklig enhet (en del av en mening) bestående av språkljud (fonem) eller fixerad serie språkljud som uttalas i ett sammanhang (utan inre paus), och som följer språkets morfologiska regler, och som bär en fixerad, enhetlig betydelse (semantisk eller pragmatisk innebörd)), och som uppfyller en viss funktion i meningen

ordbok (n, ut)
ordbog

orden (n, ut)
orden
  slutet samfund, ofta hemligt
  utmärkelse, t. ex. serafimerorden

ordentlig (adj)
ordentlig
  som sköter sig; som beter sig väl

orderbok (n, ut)
ordrebog
  (handel) lista (bok) över beställningar (order från kunder) som ett företag arbetar med att fullgöra och leverera

ordföljd (n, ut)
ordstilling
  (lingvistik) den ordning som orden i en sats har

ordförande (n, ut)
formand
  person som leder ett möte

ordförandeskap (n, neut)
formandskab

ordhållig (adj)
ordholden, ordholdende
  som håller sitt ord, som är känd för att hålla ord

ordhållighet (n, ut)
ordholdenhed
  egenskapen att vara ordhållig, förmågan att hålla ord (infria sina löften)

ordklass (n, ut)
ordklasse
  (lingvistik, grammatik) kategori av ord som delar ett antal (relevanta för språket i fråga) grammatiska särdrag (såsom vilka funktioner ordet kan fylla i satsen, hur ordet böjs eller sammanfogas med andra ord, o.s.v.)

ordning (n, ut)
orden
  regelbundet inbördes förhållande mellan olika föremål, personer, händelser eller mer abstrakta företeelser

ordningstal (n, neut)
ordenstal

ordskifte (n, neut)
ordskifte
  dispyt

ordspråk /ˈuːrdˌsproːk/ (n, neut)
ordsprog

ordvits (n, ut)
ordspil
  ett skämt som baserar sig på en (medveten) sammanblandning av två ord som låter närapå likadant

oregano (n, ut)
oregano
  en växtart (Origanum vulgare) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna ört

oregerlig (adj)
uregerlig
  som inte kan hållas i styr; ostyrig, otyglad

organ (n, neut)
organ
  (anatomi, fysiologi) del hos en utvecklad organism, funktionellt och fysiologisk avgränsad och bestående av flera vävnader
  (statsvetenskap) en fristående, eller en del av en, organisation med en särskild funktion, ofta i fråga om statliga myndigheter och verk
  (media) en organisations officiella tidskrift, nyhetsbrev eller liknande publikation

organisation /ɔr.ga.nɪ.sa.ˈɧuːn/ (n, ut)
organisation

organism (n, ut)
organisme
  en levande varelse, med en eller flera celler, vilken är uppbyggd på ett sådant sätt att den kan leva ett självständigt liv, samt har förmågan att föröka sig; exempel på organismer är mikroorganismer, svampar, växter och djur

orgasm (n, ut)
orgasme

orgel /'orˌjɛl/ (n, ut)
orgel
  tangentinstrument och blåsinstrument, där ljudet framställs genom att luftströmmar sätter i svängning luften i ett rör

orientalist (n, ut)
orientalist
  kännare av österlandets språk och kultur

orkan (n, ut)
orkan
  (meteorologi) väder med vindhastigheter över 32,7 meter per sekund

orkester (n, ut)
orkester

orkesterdike (n, neut)
orkestergrav
  fördjupning avsedd för en orkester (vanligen) belägen mellan scen och salong i en teater- eller operabyggnad

orkestermusik (n, ut)
orkestermusik
  (musik) musik spelad av orkester

orkestrera (v)
orkestrere
  bearbeta och arrangera (musik) för de olika stämmorna och instrumenten i en orkester

orm /ˈʊrm/ (n, ut)
slange
  en reptil (kräldjur) av underordningen Serpentes

ormbunke (n, ut)
bregne
  individ av någon av arterna i divisionen ormbunksväxter

ormtjusare (n, ut)
slangetæmmer
  artist som uppträder med orm

ormvråk (n, ut)
musvåge

ormörn (n, ut)
slangeørn

ornitolog (n, ut)
ornitolog
  person med expertkunskap inom ornitologi

ornitologi (n, ut)
ornitologi
  läran om fåglar

oro (n, ut)
uro
  ängslan, rädsla, nervositet

oroa (v)
forurolige
  göra orolig

oroande (adj)
foruroligende
  , som väcker oro

orolig (adj)
urolig
  uppstressad och svårförutsägbar

oroväckande (adj)
foruroligende, urovækkende
  som väcker oro

orre (n, ut)
urfugl
  en art (Tetrao tetrix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten orre

orsak (n, ut)
årsag

ortnamn (n, neut)
stednavn

ortodonti (n, ut)
ortodonti
  (tandvård) specialitet inom tandvården inriktad på behandling av fel i positioneringen av tänderna

ortodoxi (n, ut)
ortodoksi
  renlärighet
  (religion) en gren inoms flera religioner b.la. kristendom och judendom

ortografi (n, ut)
ortografi

ortopedisk (adj)
ortopædisk
  (medicin) som rör ortopedi

orättvis (adj)
uretfærdig

osanning (n, ut)
usandhed

oskuld (n, ut)
uskyld
  det att aldrig ha haft sex med annan person
  person som aldrig haft sex med annan person
  oskyldighet, skuldlöshet, oerfarenhet, barnslighet, naivitet

oskyldig (adj)
uskyldig
  som inte begått något brott, som inte är skyldig

osmium (n, neut)
osmium

osmos (n, ut)
osmose
  (bildligt) ett utbyte av mem mellan två grupper

osmotisk (adj)
osmotisk
  (fysik, biokemi) som har med osmos att göra

osmotiskt tryck (n)
osmotisk tryk

ospecificerad (adj)
uspecificeret
  inte specificerad, vars exakta identitet eller natur inte anges eller beskrivs

oss (pronoun)
os

ossetisk (adj)
ossetisk
  som rör osseterna, ossetiska språket eller Ossetien

ossetiska (n, ut)
ossetisk
  (språk) indoiranskt språk hos osseterna i Kaukasus, främst i Ossetien

ossifikation (n, ut)
forbening, ossifikation
  process då ben bildas av brosk och andra benliknande vävnader

ost (n, ut)
ost
  (mat) mjölkprodukt bestående av mjölkproteiner som koagulerat och bildar en mer eller mindre fast massa

ostbåge (n, ut)
ostereje

osteologi (n, ut)
osteologi
  vetenskapen om benbyggnad, läran om ryggradsdjurens skelett

osthyvel /ˈustˌhyːvəl/ (n, ut)
ostehøvl
  verktyg för att skära tunna skivor av exempelvis ost

ostron (n, neut)
østers
  skalbeklätt vattenlevande blötdjur, ofta ansett som en delikatess inom mat

osynlig (adj)
usynlig
  som inte uppfattas av ögat eller någon annan optisk sensor; som inte syns eller märks

osynlighet (n, ut)
usynlighed
  det att vara osynlig; det att inte synas

osyrad (adj)
usyret
  (matlagning) bakad utan jäst

osystematisk (adj)
usystematisk
  inte systematisk

otacksam (adj)
utaknemmelig, utaknemlig
  som inte är (tillräckligt) tacksam; som tar emot mycket från andra, utan att själv ge något tillbaka, särskilt också varande otrevlig

otal (n)
utal
  mycket stort antal

otillräcklig (adj)
utilstrækkelig
  inte tillräcklig

otorhinolaryngolog (n, ut)
øre-næse-hals-læge
  öron-näsa-hals-läkare (öronläkare)

otrohet (n, ut)
utroskab

otämjd (adj)
utæmmet
  som inte har tämjts

otålighet (n, ut)
utålmodighed

oundviklig (adj)
uundgåelig
  som inte kan undvikas

ouppmärksam (adj)
uopmærksom

outforskad (adj)
uudforsket
  (ännu) inte utforskad

outgrundlig (adj)
uransagelig, uudgrundelig
  svår eller "omöjlig" att förstå; gåtfull

ovanjordisk (adj)
overjordisk
  som befinner sig ovan jord

ovärderlig (adj)
uvurderlig
  så viktig och värdefull att man inte kan sätta något värde på det; extremt viktig och värdefull; nödvändig

oxe (n, ut)
okse
  (däggdjur) en fullvuxen, kastrerad tjur

oxlar (n, ut)
røn
  (växtsläkten) ett släkte (Sorbus) i familjen rosväxter

oxytocin (n, neut)
oxytocin
  (fysiologi) ett peptidhormon och troligen en signalsubstans som huvudsakligen utsöndras från hypofysens baklob som verkar på cellerna i den glatta muskulaturen, t.ex. vid förlossning och mjölkutdrivning (vid amning)

ozelot (n, ut)
ozelot

ozon (n, neut)
ozon

oändlig (adj)
uendelig
  som aldrig tar slut, som inte har någon ände eller begränsning, som det finns obegränsat mycket av, som det finns mer av än varje tänkbart mätetal, som det finns fler av än varje heltal

oändlighet (n, ut)
uendelighed

oärlig (adj)
uærlig
  som inte håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser (utan som ljuger eller undanhåller viktig information)

oåterkallelig (adj)
uigenkaldelig
  som ej går att göra ogjord eller ändra tillbaka

oövervinnelig (adj)
uovervindelig, uimodståelig
  som inte kan övervinnas eller besegras

pH-värde (n, neut)
pH-værdi
  ett mått som anger hur sur en lösning är

padda (n, ut)
tudse, padde
  groddjur i familjen Äkta paddor (Bufonidae)

pagod (n, ut)
pagode
  buddistisk (rikt smyckad) tornliknande tempelbyggnad i Östasien

pagodträd (n, neut)
pagodetræ
  (träd) en växtart (Sophora japonicum/Styphnolobium japonicum) i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna art

pajas (n, ut)
bajads
  komisk figur som roar andra genom att göra sig löjlig och förnedra sig (oftast på cirkus)

paket (n, neut)
pakke
  (kommunikation, postväsen) försändelse (större än brev) skickad med post eller liknande

pakistanier (n, ut)
pakistaner
  person från Pakistan eller med pakistanska rötter

pakistansk (adj)
pakistansk
  som rör Pakistan eller det pakistanska folket

pakt (n, ut)
pagt
  sammanslutning av något slag

palats (n, neut)
palads

paleontologi (n, ut)
palæontologi
  läran om utdöda växter och djur

paleozoikum (n, ut)
Palæozoikum
  geologisk era som sträcker sig från 542 till 251 miljoner år sedan

palestinasjal (n, ut)
PLO-tørklæde, palæstinensertørklæde, shemagh
  (kläder) tvåfärgad vävd sjal eller huvudduk med ursprung från Mellanöstern

palestinier (n, ut)
palæstinenser

palestinsk (adj)
palæstinensisk, palæstinsk

palett (n, ut)
palet
  alla de färger man har tillgängligt; redskap för måleri

palettblad (n, neut)
paletblad
  en växtart (Plectranthus scutellarioides) och populär krukväxt inom familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

palindrom /ˌpalː.ɪnˈdroːm/ (n, ut)
palindrom
  ord, fras, mening eller (flera) meningar vars bokstäver står i exakt samma ordning oavsett om man läser det framlänges eller baklänges

pall (n, ut)
skammel, taburet
  sittdon utan ryggstöd för en person

palladium (n, neut)
palladium

palm (n, ut)
palme, palmetræ
  (träd) träd eller buske i familjen palmer (Arecaceae)

palmhjärta (n, neut)
palmehjerte

palmsöndag (n, ut)
palmesøndag
  söndagen före stilla veckan

palsternacka (n, ut)
pastinak
  en art (Pastinaca sativa) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten palsternacka

panaman (n, ut)
panamaner
  invånare i Panama eller person med panamansk härkomst

panamansk (adj)
panamansk
  som rör Panama eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

panda (n, ut)
panda
  (Ailuropoda melanoleuca), björnliknande djurart med vit färg och svarta områden som främst äter bambu

pandeism (n, ut)
pandeisme

pandemi (n, ut)
pandemi
  epidemi som sprider sig över stora områden

pandemisk (adj)
pandemisk
  som utmärker eller har avseende på en pandemi

paneldiskussion (n, ut)
paneldiskussion

panflöjt (n, ut)
panfløjte
  ett slags träblåsinstrument där tonerna bildas ur en rad olika långa rör

panik (n, ut)
panik
  en plötslig och intensiv känsla av skräck och besinningslös oro

panna (n, ut)
pande
  (anatomi) del av huvudet mellan ögonbrynen och upp till hårfästet (eller där hårfästet skulle vara)
fyr, kedel
  (byggnadsteknik) förkortning av värmepanna, teknisk anordning som värmer upp vatten (eller annan vätska) och levererar varmare flytande vatten eller ånga

panncentral (n, ut)
kedelanlæg
  anläggning med (ång-, värme-) pannor

pannkaka (n, ut)
pandekage
  en traditionell maträtt gjord på en smet av i huvudsak ägg, mjöl, mjölk och smör som steks till tunna kakor i stekpanna eller tillagas i ugn

pannrum (n, neut)
kedelrum
  rum där vatten värms i en panna (för ångmaskin, varmvattenledning, fjärrvärme)

pansar (n, neut)
panser
  hårt eller i högre grad skyddande material

pansexualitet (n, ut)
panseksualitet

pansexuell (adj)
panseksuel
  sexuellt eller känslomässigt kapabel att bli kär i alla könsidentiteter

pant (n, ut)
pant
  säkerhet, något som överlämnas tills förpliktelse uppfyllt; penningsumma som betalas för behållaren en vara köps i (t.ex. en flaska eller burk) och som returneras då behållaren returneras

pantbank (n, ut)
pantelåner
  butik som lånar ut pengar (bank) med föremål (lösöre, antikviteter) som säkerhet (pant)

panteism (n, ut)
panteisme

papaya (n, ut)
papaja
  en tropisk växtart (Carica papaya) i familjen papajaväxter (Caricaceae); frukt från denna planta

papegoja (n, ut)
papegøje
  benämning på fågelarter i familjen äkta papegojor

papier-maché (n, ut)
papmaché, papmache
  en sorts formpressad pappersmassa

papper (n, neut)
papir
  material, primärt format i tunna ark avsedda för skrift, vanligen tillverkat av växtfibrer
  dokument eller handling (som ska utgöra ett bevis på något)

papperstiger (n, ut)
papirtiger
  något som verkar mäktigt men som egentligen saknar makt och inflytande

paprika (n, ut)
chili, paprika
  krydda gjord på torkade och malda paprikor

par (n, neut)
par
  två saker eller personer som hör ihop på något sätt (genom likhet eller något annat)
  två människor i ett mer eller mindre fast förhållande

paraatlet (n, ut)
paraatlet
  (sport) idrottare med funktionsnedsättning som tävlar i parasport

paradis (n, neut)
paradis

paradisbuske (n, ut)
dronningebusk
  buske med rosa blommor (arten Kolkwitzia amabilis även känd som Linnaea amabilis)

paradox (n, ut)
paradoks

paradoxal (adj)
paradoksal

paraguayan (n, ut)
paraguayaner

paraguayansk (adj)
paraguayansk, paraguaysk
  som rör Paraguay eller det paraguayanska folket

parakit (n, ut)
parakit
  vardagligt (ej vetenskapligt) namn för olika långsvansade arter inom ordningen papegoja

paralympisk (adj)
paralympisk
  som rör de paralympiska spelen

paranoia (n, ut)
forfølgelsesvanvid

paranöt (n, ut)
paranødtræ
  en växtart (Bertholletia excelsa), i familjen paranötsväxter (Lecythidaceae); exemplar av denna art
paranød
  nöt från detta träd

paraply /paraˈplyː/ (n)
paraply

parapsykologi (n, ut)
parapsykologi
  läran om sådant som avviker från normal erfarenhet (t ex tankeöverföring och fjärrskådning)

parasit (n, ut)
parasit
  (biologi, parasitologi, medicin) organism som helt eller delvis lever av att utnyttja en annan levande organism utan att värdorganismen direkt dör av detta
  (bildligt) snyltgäst

parentes /paranˈteːs/ /paraŋˈteːs/ /parenˈteːs/ (n, ut)
parentes
  båda parentestecknen samt innehållet i dessa

pariserhjul (n, neut)
pariserhjul
  vertikalt hjul som sakta roterar i luften med hängande gondoler för passagerare, återfinns vanligen på nöjesfält

park (n, ut)
park
  liknande område (som 1 ovan) men med mindre betoning på naturupplevelse till förmån för annan mer specifik aktivitet

parkeringsskiva (n, ut)
parkeringsskive
  skiva som skall vara placerad väl synlig under vindrutan och visa ett fordons tid för ankomst till en parkering (med begränsad tillåten parkeringstid och påbjuden användning av parkeringsskiva)

parlament (n, neut)
parlament

parlamentarisk (adj)
parlamentarisk
  som hör samman med parlament eller parlamentarism

parlamentarism (n, ut)
parlamentarisme
  statsskick där en vald folkrepresentation har ett avgörande inflytande på regeringsmakten

parlamentsledamot (n, ut)
parlamentariker
  medlem i parlament

parlamentär (n, ut)
parlamentær
  underhandlare

parlör (n, ut)
parlør

parodi /par.ʊdˈiː/ (n, ut)
parodi

parodiera (v)
parodiere

parterapi (n, ut)
parterapi
  terapi (psykoterapi, rådgivning) för par (gifta eller sambor)

parti (n, neut)
parti
  politiskt parti
  större mängd varor som levereras till affär eller grossist
  match, eller spelomgång, i vissa (sällskaps)spel såsom schack

particip (n)
participium, tillægsform

partiell (adj)
partiel

partikel (n, ut)
partikel
  (fysik) diskret (ofta subatomär) del av materia eller energi, betraktad som en punkt i rummet utan geometriskt utbredning (och utan hänsyn till eventuell inre struktur)
  (lingvistik) småord med en viss grammatisk funktion som inte tillhör någon ordklass

partikelfysik (n, ut)
partikelfysik

partikularism (n, ut)
partikularisme
  obenägenhet att förena sig med andra

partiledardebatt (n, ut)
partilederdebat
  debatt mellan två eller (vanligare) flera partiledare (ofta: som anordnas av TV-bolag och sänds i (direktsänd) TV)

partiledare (n, ut)
partileder

partiledning (n, ut)
partiledelse
  ledning i ett parti

pas de deux (n)
pas de deux
  (balett) dans skapad för två dansare; som enligt traditionen i klassisk balett består av en gemensam inledande dans (adagio), ett herrsolo, ett damsolo och avslutas med en gemensam dans (coda)

pascal (n, ut)
pascal
  (fysik) enhet för tryck, som betecknas Pa och definieras som en newton per kvadratmeter

pascha (n, ut)
pasha
  högsta ämbetstiteln i Osmanska riket

pass (n)
pas, rejsepas
  identitetshandling (dokument) som erkänner innehavaren som medborgare; används även som legitimationshandling vid gränskontroller

passagerare (n, ut)
passager

passivitet (n, ut)
passivitet
  overksamhet, liknöjdhet

pasta (n, ut)
pasta
  (mat) deg på durumvetemjöl, ägg och vatten som formas på olika sätt, torkas och kokas

pastellfärgad (adj)
pastelfarvet
  som har mild och ljus färgton

pastisch (n, ut)
pastiche
  konstverk eller diktverk som avsiktligt efterbildar en gången tids eller konstnärs stil

patent (n, neut)
patent

patentera (v)
patentere
  ta patent (på)

patient (n, ut)
patient

patolog (n, ut)
patolog
  läkare som specialiserat sig inom patologi (och som undersöker vävnadsprover och utför obduktioner i stället för att träffa (levande) patienter)

patologisk (adj)
patologisk

patriark (n, ut)
patriark
  biskopstitel inom ortodoxa kyrkan

patriotism (n, ut)
patriotisme

patron /pa'tro:n/ (n, ut)
patron
  (vapen) sammansatt stycke ammunition som består av projektil, laddning och tändsats
  (ålderdomligt) titel för ägare av bruk eller gods

patronymikon (n, neut)
patronym, patronymikon
  fadersnamn

patrull (n, ut)
patrulje
  mindre truppavdelning med uppgift att rekognosera, spana och bevaka

patrullera (v)
patruljere

patt (n, ut)
pat
  (schack) ställning i schackparti som ger oavgjord (remi) på grund av att en spelare inte kan utföra något giltigt drag medan hens kung inte står i schack

patte (n, ut)
patte
  (vardagligt) kvinnobröst

paus (n, ut)
pause
  tidsmässigt uppehåll i en verksamhet eller mellan olika verksamheter

pedagogik (n, ut)
pædagogik

pederasti (n, ut)
pæderasti
  äldre mans sexuella attraktion för unga pojkar

pedikyr (n, ut)
fodpleje
  ytlig kosmetisk fotvård

pedofili (n, ut)
pædofili

peka (v)
pege
  rikta ett finger/handen (eller annat ofta avlångt föremål) mot något specifikt i syfte få uppmärksamhet ditåt

pekfinger (n)
pegefinger
  (anatomi) fingret bredvid tummen på en människohand

pekskärm (n, ut)
berøringsskærm
  (platt) tryckkänslig bildskärm, som dels visar en bild (t.ex. från en dator) och dels fungerar som inmatningsenhet genom att användaren kan trycka på skärmen med fingrarna

pektin (n)
pektin
  en sorts gelébildande ämne

pelerinkrage (n, ut)
pelerine, pelerinekrave
  (kläder) rundskuren slags kappkrage formad som en kort slängkappa som bärs ovanpå en annan kappa eller rock (förr i tiden vanlig klädsel för droskförare)

pelikan (n, ut)
pelikan
  fågel av släktet Pelecanus och familjen Pelecanidae inom ordningen pelikanfåglar (Pelecaniformes)

pellagra (n)
pellagra
  bristsjukdom som uppstår vid brist på vitaminen niacin

pendel (n, ut)
pendul
  (fysik) smal, avlång, stel kropp fastsatt i ena änden och hängande nedåt på ett sådant sätt att den under påverkan av tyngdkraften kan röra sig och periodiskt svänga mellan två punkter (vilket karaktäriseras av att kinetisk och potentiell energi ständigt övergår i varandra) eller annat föremål som utför en periodisk rörelse

pendlare (n, ut)
pendler
  person som pendlar (oftast mellan sitt hem och sin arbetsplats)

pengar (n, ut)
penge
  allmänt accepterad värdemätare och betalningsmedel för handelsvaror och kommersiella tjänster, reglerad i tillgång, och som också används för att ackumulera och transferera värden t.ex. vid sparande, lön, skatt, lån, arv och gåvor

penis (n, ut)
penis
  (fysiologi) ett av mannens yttre könsorgan, vilket är beläget mellan benen och som hos mannen innehåller urinrörets mynning och dessutom innehåller erektil vävnad som gör penis styv så att organet vid samlag kan föras in i kvinnans slida (vagina) och vid utlösning (ejakulation) föra sperma in i de kvinnliga könsvägarna, vilket kan leda till befruktning av en äggcell, vilket är första steget i fortplantningen

penitens (n, ut)
pønitense
  botgöring

penna (n, ut)
pen, kuglepen
  verktyg som lämnar ett färgspår på en yta (vanligtvis papper) och används för att skriva och måla tecken och figurer

penningpolitik (n, ut)
pengepolitik
  (politik, ekonomi) delområde inom den ekonomiska politiken som handlar om hur mycket pengar som ska finnas i ekonomin och hur hög räntan ska vara

penningtvätt (n, ut)
pengevask
  handling för att överskyla olagligt ursprung av pengar

pennkniv (n, ut)
lommekniv, pennekniv
  kniv för att vässa en penna (ursprungligen fjäderpenna, senare även blyertspenna), oftast i form av en fällkniv (fickkniv)

pennvässare (n, ut)
blyantspidser

pensel (n, ut)
pensel
  redskap med vilket man applicerar färg eller liknande på olika underlag

pensionering (n, ut)
pensionering
  avgång med pension; övergång från arbete till pension och livet som pensionär

pensionär (n, ut)
pensionist
  person som har slutat arbeta och i stället lever på pension (räntor, bidrag)

pensé (n, ut)
stedmoderblomst
  (blommor) en sorts odlad trädgårdsblomma (Viola ×wittrockiana)

peppar (n, ut)
peber

pepparkvarn (n, ut)
peberkværn
  verktyg för att mala pepparkorn

pepparmynta (n, ut)
pebermynte
  en flerårig ört (Mentha × piperita) inom släktet myntor (Mentha), en hybrid mellan vattenmynta (Mentha aquatica) och gråmynta (Mentha longifolia), som blir mellan 30 till 70 centimeter hög och blommar från juli till september med rosalila blommor

pepparrot (n, ut)
peberrod
  (växter) en art (Armoracia rusticana) inom växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten pepparrot
  rot från växten pepparrot (1), som ofta används som krydda eller maträtt

pepparsprej (n, ut)
peberspray
  anordning som orsakar tårar och illamående och som ibland används mot upprorsmakare och angripare

peppra (v)
pebre
  krydda med peppar; tillsätta peppar

peptid (n, ut)
peptid
  (biokemi) kondensationsprodukt av två eller fler aminosyror, oftast upp till femtio

per (preposition)
per
  anger en kvot

perfektionist (n, ut)
perfektionist

perfid (adj)
perfid
  nedrig, gemen

periferi /pʰær.ɪ.fɛrˈiː/ (n, ut)
periferi
  ytterkant; ytterområde; oviktig plats i ytterområde

periodiska systemet (n)
det periodiske system, periodiske system
  (fysik, kemi) tabell över grundämnen

permanent (adj)
permanent

permutera (v)
permutere
  (matematik) ändra ordningen på elementen i en mängd

perrong (n, ut)
perron

persika (n, ut)
fersken
  stenfrukt från persikoträdet

persilja (n, ut)
persille
  en art (Petroselinum crispum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten persilja

persiska (n, ut)
persisk
  språket som talades i det forna Persien

person /pærˈsuːn/ /pæʂˈuːn/ (n, ut)
person
  en människa
  (lingvistik) grammatisk böjningskategori som skiljer mellan den/de talande (första person), den/de tilltalade (andra person) eller den/de omtalade (tredje person)

personalism (n, ut)
personalisme
  filosofisk riktning som betraktar personen som en oreducerbar realitet och framhäver personens moraliska värde och att personen har en fri vilja

personalmatsal (n, ut)
kantine
  matsal på arbetsplats, avsedd att brukas av arbetsplatsens personal (t.ex. för lunch och kaffepaus)

personbil (n, ut)
personbil
  (fordon) bil avsedd för transport av ett fåtal personer

personifiering (n, ut)
personificering
  det att personifiera

personkult (n, ut)
personkult
  dyrkan (vördnadsfull upphöjelse) av en person, exempelvis en diktator

personlighet (n, ut)
personlighed
  egenskapen att vara person; de inre eller andliga egenskaperna hos en enskild människa, dennes självständiga individualitet

personlighetspsykologi (n, ut)
personlighedspsykologi
  gren inom psykologi som studerar människors personligheter

personlighetsstörning (n, ut)
personlighedsforstyrrelse
  (psykologi) psykisk sjukdom där en person vanligtvis beter sig på sätt som uppfattas som störande eller stötande

personsökare (n, ut)
personsøger
  bärbar elektrisk apparat som bärs av person och som andra personer på distans kan aktivera, t.ex. ringa till, för att få personens uppmärksamhet genom att apparaten då ger ifrån sig en (t.ex. ljudlig) signal och eventuellt också visar ett nummer (t.ex. avsändarens telefonnummer eller en kod) eller en text på en inbyggd display

peruan (n, ut)
peruaner

peruansk (adj)
peruansk
  som rör Peru eller det peruanska folket

peruk (n, ut)
paryk
  en uppsättning konstgjorda eller riktiga hårstrån som bärs på huvudet och ska efterlikna en mänsklig frisyr

perukmakare (n, ut)
parykmager
  person som tillverkar peruker

perukmakerska (n, ut)
parykmagerske
  kvinnlig perukmakare

pessar (n, neut)
pessar

pessimist (n, ut)
pessimist
  person som har en negativ inställning

pessimistisk (adj)
pessimistisk

pest (n, ut)
pest
  samlingsnamn för infektionsjukdomarna, lungpest, böldpest och blodpest som orsakas av Yersinia pestis

pestskråp (n, ut)
pestilensurt, rød hestehov, tordenskræppe
  en art (Petasites hybridus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten pestskråp

petriskål (n, ut)
petriskål
  cylindrisk grund glas- eller plastskål

petrografi (n, ut)
petrografi
  vetenskapen om bergarterna

petrokemi (n, ut)
petrokemi
  kemi som sysslar med petroleumprodukter (bl a plaster och läkemedel)

pi (n, neut)
pi
  (matematik) irrationell konstant som uttrycker kvoten mellan en cirkels omkrets och dess diameter; cirka 3,1415926536

pianist /pjaˈnɪst/ /pɪ.aˈnɪst/ (n, ut)
pianist
  person som spelar piano

piano (n, neut)
klaver, piano
  (musik) /parti av ett/ musikstycke med svag ton

piccolo (n, ut)
piccolo
  uniformerad hotellpojke som tar en utbildning på hotellet

pigg (n, ut)
pig
  något utstickande

piggvar (n, ut)
pighvar
  (Scophthalmus maximus), en art inom ordningen plattfiskar; individ av arten piggvar

pikenerare (n, ut)
pikener
  soldat utrustad med vapnet pik

pil /piːl/ (n, ut)
pil
  en långsmal projektil med vass spets i ena änden (avfyrad med båge)
  en symbol som anger riktning (ursprungligen föreställande projektilen)
  individ av vissa arter inom växtsläktet Salix

pilaff (n, ut)
pilaf
  kryddad maträtt av stekt ris och lök ibland även kött och/eller grönsaker

pilbåge (n, ut)
bue
  vapen, som består av en böjd elastisk stav och en sträng, för att skjuta pilar

pilfink (n, ut)
skovspurv

pilgrimsfalk (n, ut)
vandrefalk

pilgrimsfärd (n, ut)
pilgrimsrejse
  (religion) vallfärd till helig plats

piller (n, neut)
pille

pillesnopp (n, ut)
tissemand
  (vardagligt, barnspråk) mannens könsorgan, penisen, ofta om en liten pojkes

pilot (n, ut)
pilot
  (luftfart) person som sitter i, styr och är chef på ett flygplan; flygplanskapten

pincett (n, ut)
pincet
  gripverktyg (för små föremål)

pingla (v)
bimle
  producera ett ljud med en pingla

pingpong (n, ut)
pingpong
  (bollsport, vardagligt) bordtennis, pingis

pingst (n, ut)
pinse
  kristen högtid som firas femtio dagar efter påsken

pingstlilja (n, ut)
pinselilje
  en växtart (Narcissus poëticus) inom familjen amaryllisväxter (Amaryllidaceae); individ av denna art

pingströrelse (n, ut)
pinsebevægelse
  frikyrklig rörelse, pentekostalism; variant av baptism som bejakar tungomålstal och hänryckning (extas) genom den helige ande som under den första pingsten

pingvin (n, ut)
pingvin

pinjenöt (n, ut)
pinjekerne
  frukt och kärna från pinjeträdet (Pinus pinea)

pinkod (n, ut)
pinkode
  vanligen fyrsiffrig personlig kod

pinsam (adj)
pinlig
  som får en att skämmas

pion (n, ut)
pæon
  växt inom släktet Paeonia
pion
  subatomär partikel som består av en kvark och en antikvark

pionjär (n, ut)
pioner
  person som är verksam i ett nytt område inom exempelvis teknik, vetenskap eller kultur

pipa (n, ut)
pibe
  (tobak) anordning för tobaksrökning; ihåligt rör avsett för rökning, ofta med en skål i ena änden, men ibland av mer avancerad konstruktion

pipa (v)
fløjte, pibe, pifte
  ge ifrån sig ett högfrekvent ljud

piplök (n, ut)
forårsløg, pibeløg
  (växter) växt (amaryllisväxt, lök) av arten Allium fistulosum

piprensare (n, ut)
piberenser
  smal borste för att rengöra tobakspipa; två sammantvinnade ståltrådar med bomull emellan

piraya (n, ut)
piratfisk

pirog (n, ut)
pirog
  liten paj, maträtt med fyllning inbakad i deg, stor som en smörgås

pirra (n, ut)
sækkevogn
  (logistik, transport) hopfällbar L-formad kärra avsedd för att köra tyngre bagage, paket, säckar, m.m.

pissa (v)
tisse
  (vardagligt) urinera

pissoar (n, ut)
urinal
  utrymme där manliga personer kan urinera stående vid urinaler

pistol (n, ut)
pistol
  ett slags till storleken mindre skjutvapen

pitabröd (n, neut)
pitabrød
  runt och platt vetebaserat bröd som bakas med jäst

pittoresk (adj)
pittoresk
  värd att avbilda; som tjusar ögat, bildskön, målerisk, konstnärligt byggd; charmig, charmfull

pizza /pɪtːsa/ (n, ut)
pizza
  (maträtter) en bakad italiensk rätt med tunn eller tjock brödbotten normalt toppad med tomatsås, ost och andra ingredienser

pizzabagare (n, ut)
pizzabager
  person som yrkesmässigt bakar pizza

pizzabud (n, neut)
pizzabud
  (yrken) bud som levererar pizza

pizzeria (n, ut)
pizzeria
  restaurang som främst serverar pizza

pjäs (n, ut)
brik, stykke
  kortform av spelpjäs
stykke
  (schack) någon av spelpjäserna springare och löpare, ibland även torn, dam eller kung

plagiat (n, neut)
plagiat
  litterärt eller konstnärligt verk som är identiskt med eller för likartat ett tidigare verk på grund av att upphovsmannen kopierat det ursprungliga verket eller delar av det

plan (n)
plan
  (mer eller mindre detaljerad) utarbetad och fastställd mental föreställning om det sätt på vilket ett önskat mål skall uppnås eller en (oplanerad eller väntad) framtida händelse skall hanteras, ibland i form av en ordnad uppsättning av delsteg; (mer eller mindre detaljerad) utarbetad och fastställd idé om hur slutresultatet i något (större) projekt skall se ut; idé om hur framtiden skall se ut (i något avseende samt i grova drag hur det resultatet skall uppnås)
  platt yta; avgränsad (större) markyta utan betydande ojämnheter (och oftast utan nämnvärd lutning, d.v.s. markens normal är parallell med lodlinjen), ofta anlagd och inte sällan i formen av en rektangel
etage
  (från markplan numrerad) våning (i en byggnad eller annan anläggning)
fly
  (kortformer, vardagligt) flygplan

planekonomi (n, ut)
planøkonomi

planera (v)
planlægge

planering (n, ut)
planlægning

planet /plaˈneːt/ /ˈplɑː.nət/ (n, ut)
planet
  (astronomi) sfärisk, icke-fusionerande himlakropp i rymden i omloppsbana kring en stjärna

planetarium (n, neut)
planetarium
  modell av solsystemet
  halvklotformig byggnad på vars innerväggar himlakroppars rörelser kan projicieras

planritning (n, ut)
plantegning
  (byggnadsteknik) ritning av en byggnads plan

plansch (n, ut)
planche
  bild på hel sida i en bok

plantage (n)
plantage
  jordbruksenhet för odling av grödor (i större skala)

plantskola (n, ut)
planteskole
  anläggning där man drar (driver) upp och sätter om plantor före slutlig utplantering; vanligen i fråga om träd och buskar

plast (n, ut)
plastik, plast

plastikkirurgi (n, ut)
plastikkirurgi
  operationer (kirurgi) för förändra form och utseende (plastik), exempelvis för att dölja missbildningar

plastplugg (n, ut)
skruedybel, skruedyvel
  (byggnadsteknik) plugg av plast som sätts i ett borrat hål i betong

plastpåse (n, ut)
plastikpose
  påse av mjukplast

platan (n, ut)
platan
  någon av de trädarter med lönnliknande blad som ingår i släktet plataner (Platanus); exemplar ur detta växtsläkte
almindelig platan
  särskilt om den framodlade hybriden Platanus x hispanica/Platanus x acerifolia som tillhör ovan nämnda släkte

platina /ˈplɑː.tɪ.na/ (n, ut)
platin
  ett grundämne med atomnummer 78, atommassa 195 och symbolen Pt

plats (n, ut)
plads, sted
  avgränsat område; även mer abstrakt

platthuvudkatt (n, ut)
fladhovedet kat
  en art (Prionailurus planiceps) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten platthuvudkatt

plattysk (adj)
plattysk
  som rör det plattyska (lågtyska) språket

platå (n, ut)
plateau, højslette
  (naturgeografi) plant höglandsområde eller högslätt

plexiglas (n, neut)
plexiglas
  en splitterfri glasliknande plast; handelsnamn för akrylplast eller polymetylmetakrylat (PMMA)

pliktmedveten (adj)
pligtopfyldende, pligttro

plikttrogen (adj)
pligtopfyldende, pligttro
  som fullgör sina plikter

plint (n, ut)
plint
  (arkitektur) sockel, fyrkantig platta under foten av en pelare

plocka (v)
plukke
  skörda bär, frukt, svamp, blommor etc

plockmat (n, ut)
fingermad
  smårätter avsedda att ätas med händerna, ofta serverade vid sociala tillställningar

plog (n, ut)
plov
  (jordbruk, verktyg) redskap som används för att vända jord (ploga)
sneplov
  (verktyg) redskap som används för att röja undan snö

plommon (n, neut)
blomme
  en sorts stenfrukt från trädet Prunus domestica

plommonmarmelad (n, ut)
blommemarmelade
  (mat) marmelad som är gjord på plommon

plommonträd (n, neut)
blommetræ
  ett fruktträd av arten Prunus domestica

plunta (n, ut)
lommelærke
  platt flaska avsedd att förvara dryck i fickan, i synnerhet för starksprit

plural /plʉːrɑːl/ (n)
flertal

plurale tantum (n)
pluralia tantum

pluralis (n, neut)
flertal, pluralis

plutokrati (n, ut)
plutokrati, rigmandsvælde
  penningvälde, rikemansvälde

plutonium (n, neut)
plutonium

plymspirea (n, ut)
almindelig fjerbusk, fjerbusk
  (växter) buske av arten Aruncus dioicus eller släktet Aruncus

plätera (v)
plettere
  (till skydd) belägga en yta (vanligen av en metallsak) med ett tunt skikt av ett annat ämne (vanligen en ädlare metall)

plåga (n, ut)
gene
  en ihållande smärta, besvär

plånbok (n, ut)
tegnebog, pengepung
  mindre väska eller fodral för förvaring av pengar, kreditkort och liknande

plåster (n, neut)
plaster
  självlimmande skydd för ett litet sår

plåtslagare (n, ut)
blikkenslager
  (yrken) hantverkare som arbetar med plåt (på tak)

plåtslageriarbetare (n, ut)
blikkenslager
  hantverkare som utför plåtarbeten

plötslig (adj)
pludselig
  som inträffar snabbt och/eller oväntat

pn-övergång (n, ut)
pn-overgang
  (fysik, elektronik) övergång mellan p- (positivt) och n-dopad halvledare

pneumatisk (adj)
pneumatisk

pocketbok (n, ut)
paperbok, pocketbog

poesi (n, ut)
digtning, poesi
  (litteratur) lyrisk diktning

poet /pʊˈeːt/ (n, ut)
digter
  (yrken) person som skriver poesi

pogrom (n, ut)
pogrom
  massmord, våldsam förföljelse (särskilt av judar)

pojkaktig (adj)
drenget
  som ser ut som eller beter sig som en (typisk, ung) pojke

pojke (n, ut)
dreng
  barn av manligt kön

pojkrum (n, neut)
drengeværelse
  rum som en pojke bor i (i sina föräldrars hus)

pojkvän (n, ut)
kæreste
  man som ingår i en partnerrelation (ofta med sexuella inslag) med en annan person, oftast utan att dessa är gifta eller registrerat partnerskap

pokal (n, ut)
pokal
  bägare; dekorerat dryckeskärl på hög fot

poker (n, ut)
poker
  kortspelsfamilj med den gemensamma nämnaren att det gäller att få en så bra pokerhand som möjligt med hjälp av fem kort

pokeransikte (n, neut)
pokeransigt, pokerfjæs
  outgrundligt ansikte som är neutralt i alla lägen oberoende av känslor, likt en skicklig pokerspelares

pol (n, ut)
pol
  (naturgeografi, astronomi) en av de två punkter på en himlakropp genom vilka himlakroppens rotationsaxel passerar (syftar ofta på någon av jordens poler)
  (fysik) en ände av en magnet
  (komplex analys) en punkt där gränsvärdet för en given funktion är oändligheten

polack (n, ut)
polak

polarvarg (n, ut)
polarulv
  en underart (Canis lupus arctos) av arten varg (Canis lupus); individ av denna underart

polis /pʊˈliːs/ (n, ut)
politi
  samhällsorganisation med uppgift att bekämpa brottslighet och att upprätthålla lag och ordning i en stat eller stad
politibetjent, politi
  (yrken) person som arbetar inom polisen

polisbil (n, ut)
politibil

polisbrutalitet (n, ut)
politibrutalitet
  övervåld mot allmänheten av poliser i tjänst

polisman (n, ut)
politibetjent
  polis, person med polisutbildning som är anställd (som polis) hos polisen

polisong (n, ut)
bakkenbarter
  kindskägg från tinningen och ned mot käkbenet

polisskola (n, ut)
politiskole
  utbildning för blivande poliser; kan även syfta på byggnad där utbildningen bedrivs

polisstat (n, ut)
politistat
  stat där polisen har så stora befogenheter att den medborgerliga friheten och rättssäkerheten är starkt inskränkta

polisstation (n, ut)
politistation

politbyrå (n, ut)
politbureau
  högsta beslutsfattande organ i ett kommunistiskt parti

politik /pʊlɪtiːk/ (n, ut)
politik
  (politik) den process som bestämmer hur den offentliga makten utövas
  idéer eller visioner om hur samhället ska styras

politiker /pʊˈliː.tɪ.ker/ (n, ut)
politiker
  person som arbetar med politik, person som (i en demokrati) är direkt eller indirekt folkvald att ingå i ett beslutande organ

politisk (adj)
politisk
  som rör politik

polkahår (n, neut)
polkahår
  långhårig (herr-)frisyr populariserad under 1800-talets mitt

pollinera (v)
bestøve
  (botanik) överföra frömjöl från ståndare till pistill

pollinering (n, ut)
bestøvning
  (botanik) aktiviteten av att pollinera

polonium (n, neut)
polonium, plonium

polsk /poːlsk/ /pɔlsk/ (adj)
polsk
  som har att göra med Polen
  som har att göra med polacker
  som har att göra med det polska språket

polska (n, ut)
polsk
  det språk som talas i Polen

polskfödd (adj)
polskfødt
  född i Polen

polydaktyli (n, ut)
polydactyli
  en anatomisk variation som innebär att man föds med övertaliga fingrar och/eller tår

polyeder (n, ut)
polyeder

polyeten (n)
polyætylen, polyethylen

polygami (n, ut)
polygami
  (samhällsvetenskap) (sexuellt) partnerskap med flera personer samtidigt

polygon /ˌpɔlyˈgoːn/ (n, ut)
polygon

polygrip (n, ut)
papegøjenæb, papegøjenæbstang
  tång med ställbara griparmar

polyhistor (n, ut)
polyhistor
  person som har goda kunskaper på många olika områden

polynom (n, neut)
polynomium
  (matematik) ett algebraiskt uttryck, summan av termer som består av en koefficient multiplicerad med en variabel upphöjd till ett naturligt tal, d.v.s. uttryck på formen a_0 + a_1 x + \cdots a_n x^n

polyteism (n, ut)
polyteisme
  (religion) religionsåsikt som antager många gudar

pomologi (n, ut)
pomologi
  läran om fruktodling

pompong (n, ut)
pompon
  klotrund mjuk långhårig tofs eller boll av uppklippt garn främst använd för dekorativt syfte eller vid drillning och av hejaklackar

poncho (n, ut)
poncho
  ett enkelt klädesplagg som träs över huvudet för att täcka överkroppen

ponny (n, ut)
pony

popcorn (n, neut)
popcorn
  (mat) majskorn som värmts i olja så att skalet har sprängts itu

poppel (n, ut)
poppel, poppeltræ
  (Populus); träd i familjen videväxter

populism (n, ut)
populisme

populär (adj)
populær
  som många tycker om

pornografi (n, ut)
pornografi
  avbildandet i bilder, rörliga bilder, ljud eller text av sexuella aktiviteter och föreställningar i njutningssyfte snarare än i fortplantningssyfte

porr /pɔr/ (n, ut)
porno
  (vardagligt) pornografi

porrfilm (n, ut)
pornofilm
  (vardagligt) film med pornografiskt innehåll

porrig (adj)
pornoaktig
  (vardagligt) pornografisk, sexuellt upphetsande

porrstjärna (n, ut)
pornostjerne
  person som medverkat i pornografisk media (speciellt porrfilmer) och blivit känd för det

pors (n, ut)
pors
  (växter) låg buske som växer vid kärr, tjärnar och stränder med vetenskapliga namnet Myrica gale

porslin (n, neut)
porcelæn
  keramiskt material
  husgeråd tillverkat av detta material, såsom tallrik, soppterrin, gräddsnipa, tefat, kaffekopp

porslinsblomma (n, ut)
voksblomst
  någon av de växtarter som ingår i släktet porslinsblommor (Hoya) i familjen oleanderväxter (Apocynaceae); exemplar av dessa växter

portmonnä /pɔrtmɔˈnɛː/ (n, ut)
pung, pengepung
  liten behållare för pengar

porträtt (n, neut)
portræt
  (konst) avbildning av en bestämd människa genom att återge dennas individuella drag genom foto, måleri m.m.

portugis (n, ut)
portugiser
  person från Portugal

portugisisk (adj)
portugisisk
  som har att göra med Portugal, portugiser eller det portugisiska språket

portugisisk örlogsman (n)
portugisisk orlogsmand
  en manetliknande kolonial organism (Physalia physalis) inom klassen hydrozoer (Hydrozoa); individ av denna organism

portugisiska (n, ut)
portugisisk
  språk som talas bl.a. i Portugal och Brasilien

portvakt (n, ut)
concierge
  den (person, hund eller trupp) som vaktar en port till en stad, en industrianläggning, en militär befästning eller förläggning eller en hyresfastighet (en vicevärd); en vaktmästare

portvin (n, neut)
portvin
  sött starkvin från norra Portugal

positiv (adj)
positiv
  som har en hoppfull sinnesstämning
  (fysik) som har en brist på elektroner eller som kan producera ett underskott av elektroner
  (matematik) att vara större än noll
  (medicin) som ger utslag, innebärande att testet hittat något

positiv (n)
lirekasse
  ett slags stor speldosa, som spelar enkla melodier

positivhalare (n, ut)
lirekassemand
  person (gatumusikant) som spelar (vevar, halar) positiv (vevorgel)

postdiligens (n, ut)
diligence, postvogn
  (postväsen, fordon) vagn (buss) som medför post (och passagerare)

postkontor (n, neut)
posthus, postkontor

postsekulär (adj)
postsekulær
  avseende postsekularismen och tiden efter det sekulära 1900-talet

potatis (n)
kartoffel
  sydamerikansk växtart (Solanum tuberosum) med parflikiga blad inom familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna ört
  ätbar knöl på potatisens (örtens) rötter

potatislov (n, neut)
kartoffelferie
  (utbildningsväsende, tidsuttryck) skollov på hösten för att plocka potatis

potatismjöl (n, neut)
kartoffelmel
  (mat) mjöl av stärkelse som utvinns ur potatis, ofta använt i redningar

potatismos (n, neut)
kartoffelmos
  ätbart mos gjort av potatis

potatisnäsa (n, ut)
klumpnæse
  (vardagligt) näsa som i formen är lik en potatis, det vill säga klumpig, storvuxen, assymetrisk eller liknande

potatissallad (n, ut)
kartoffelsalat

potatisskal (n, neut)
kartoffelskræl

potatisskalare (n, ut)
kartoffelskræller
  köksredskap som används för att avlägsna skalet på (exempelvis) potatisar

potential (n, ut)
potentiel, potentiale
  möjlighet; potentiell chans att lyckas
potential
  (fysik, matematik) ett fält definierat i ett rum, vars gradient eller rotation ger upphov till ett givet vektorfält; även en funktion som beskriver detta fält
  (ellära) skillnad i elektrisk spänning mellan en punkt och en godtyckligt definierad jord; skillnaden mellan potentialerna i två punkter är den elektriska spänningen mellan dessa punkter

potentiometer (n, ut)
potentiometer
  (elektronik) komponent med variabelt motstånd

powerbank (n, ut)
powerbank
  (elektronik) externt batteri för att ladda mobiltelefoner, surfplattor eller datorer (som reserv, när man inte har tillgång till eluttag)

poäng (n)
point
  (matematik) kvantitet i form av siffervärde för (positivt) resultat i en tävling, en utbildning e. dyl.
  (sport) kvantitet (i form av siffervärde) för (positivt) resultat, som exempelvis gjorda mål, i ett spel eller en lek

poängtera (v)
pointere
  särskilt betona poängen eller en viktig punkt i ett argument eller resonemang; understryka

pragmatisk (adj)
pragmatisk

prakt (n, ut)
pragt
  imponerande skönhet genom dyrbara prydnader

praktblåsmyg (n, ut)
pragtalfesmutte
  en liten långstjärtad art av tättingar (Malurus splendens) familjen blåsmygar (Maluridae); individ av denna art

praktlyrfågel (n)
grå lyrehale, pragtlyrehale
  arten Menura novaehollandiae i familjen lyrfåglar (Menuridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

praseodym (n, neut)
praseodym, praseodymium

prat (n, neut)
vrøvl
  nonsens

pratsam (adj)
snaksom

pratstund (n, ut)
passiar

precis (interjection)
præcis

predikan (n, ut)
prædiken

predikstol (n, ut)
prædikestol
  talarstol i en kyrka, varifrån prästen håller predikan

prefektur (n, ut)
præfektur
  administrativt område i vissa länder

prefix (n, neut)
præfiks
  (matematik, fysik) faktor som läggs till före en enhet, såsom "kilo-" ("tusen") före "meter" ger "kilometer" ("tusen meter")

preliminär (adj)
foreløbig, temporær
  som ej är slutligt avgjord, i synnerhet om tidpunkter

preposition (n, ut)
forholdsord, præposition

presens (n)
nutid, præsens
  (grammatik) enkelt tempus som anger nutid

present (n, ut)
gave

president (n, ut)
præsident
  titel för statschef, vanligtvis i en republik, statsöverhuvud

presidentkandidat (n, ut)
præsidentkandidat
  person som ställer upp i ett presidentval

presidentval (n, neut)
præsidentvalg
  val av president

preskriberad (adj)
forældet
  straffri eller ogiltig därför att något inte har skett inom föreskriven tid

presskonferens (n, ut)
pressekonference, pressemøde
  möte dit en organisation bjuder in journalister för att kungöra nyheter och stora förändringar, såsom avhopp, kontraktssigneringar, och nomineringar

pressmeddelande (n, neut)
pressemeddelelse
  text, ofta med nyhetsvärde, som skickas till eller görs tillgänglig för media i syfte att skapa PR

prestera (v)
præstere

pretentiös /prɛtaŋˈɧøːs/ (adj)
prætentiøs
  mycket anspråksfull; som ställer mycket höga krav

preteritum (n, neut)
datid, præteritum
  (lingvistik) enkelt tempus som anger att handlingen skedde tidigare än nu

priapism (n)
priapisme
  (medicin) långvarig och smärtsam erektion av penis, ej betingad av sexuell upphetsning eller extas

primtal (n, neut)
primtal

primär (adj)
primær

prins (n, ut)
prins
  titel för en ej regerande manlig medlem av ett kunga- eller furstehus

prinsessa (n, ut)
prinsesse
  dotter till monark

prioritera (v)
prioritere

prioritet (n, ut)
prioritet
  (officiellt tilldelad) relativ grad av angelägenhet, d.v.s. en bedömning av hur pass viktig någon företeelse är i förhållande till liknande eller konkurrerande företeelser (och som ligger till grund för resursfördelning eller liknande); hög (officiellt tilldelad) relativ grad av angelägenhet; företeelse med hög sådan angelägenhet

pris (n)
pris
  det penningbelopp någon vill ha (eller slutligen får) för en vara eller tjänst, kostnad (även symbolisk), summa att betala
pris, præmie
  i förhand överenskommen belöning (i form av pokal, medalj, plakett, pengar eller annat) för en prestation (ofta i tävlingssammanhang)

pristagare (n, ut)
prisvinder

pristak (n, neut)
maksimalpris
  (ekonomi) högsta pris som kan eller får betalas

privat (adj)
privat

privatdetektiv (n, ut)
privatdetektiv
  person som anlitas av privatpersoner för att hitta försvunna människor eller göra andra typer av utredningar

privaträtt (n, ut)
privatret
  (juridik) rättsområde som handlar om förhållanden mellan privatpersoner (till skillnad från förhållanden mellan staten och privatpersoner)

proaktiv (adj)
proaktiv
  som på förhand förhindrar en förutsebar (oönskad) framtida situation, aktivt förebyggande

problem /prʊˈbleːm/ (n, neut)
problem
  tillstånd som inte är bra och som bör åtgärdas, och som vanligtvis går att lösa på något sätt
  övningsuppgift /i skolbok etc./

problematisera (v)
problematisere
  framställa i form av problem för att skärpa tänkandet

problemlösning (n, ut)
problemløsning
  den tankeprocess som en intelligent varelse använder för att lösa problem

procent (n)
procent
  hundradel (betecknas %)

processor (n, ut)
processor

processrätt (n, ut)
procesret

producent (n, ut)
producent
  person, företag, organisation eller dylikt som skapar och säljer en produkt, producerar

producera (v)
fremstille

produkt (n, ut)
produkt
  producerad vara; resultat av tillverkning
  (matematik) resultat av multiplikation (av tal eller andra matematiska objekt)

produktion (n, ut)
produktion
  det att producera något

produktutvecklare (n, ut)
produktudvikler
  (yrken) person som utvecklar produkter, specialist på produktutveckling

professionalism (n, ut)
professionalisme
  yrkesmässig (idrotts)utövning

professor (n, ut)
professor

profet (n, ut)
profet, profetinde
  (religion) person som anses förmedla ett budskap från Gud

profetia (n, ut)
profeti, spådom

prognostisera (v)
prognosticere
  ställa prognos

programmera (v)
programmere
  (teknik) ange inställningar för en maskin
  (data) skriva en källkod till ett datorprogram

programmerare (n, ut)
programmør
  (data, yrken) person som programmerar

programmering (n, ut)
programmering
  (teknik, data) det att programmera

programmeringsspråk (n, neut)
programmeringssprog

programvara (n, ut)
software, programmel
  (data) (uppsättning) datorprogram

projekt (n, neut)
projekt

projektor (n, ut)
projektor

prokrastinering (n, ut)
prokrastinering, overspringshandling
  (psykologi) (problematisk) vana att skjuta upp saker till senare, det att prokrastinera

proletariat (n, neut)
proletariat

proletär (n, ut)
proletar
  person som tillhör proletariatet

promemoria (n, ut)
memorandum
  skrivelse innehållandes fakta och synpunkter som ska underlätta handläggningen av en viss fråga (ibland innehållande eller grundad på minnesanteckningar); redogörelse
  inlaga eller skrivelse med utlåtande i en viss fråga; dokument med råd och rekommendationer; direktiv

promenad (n, ut)
spadseretur
  (arkitektur) centralt rum, utrymme eller gångbana främst avsett för flanerande

promenadkäpp (n, ut)
spadserestok
  käpp för promenad

prometium (n, neut)
promethium

promiskuös /prɔmɪskʉˈøːs/ (adj)
promiskuøs
  sexuellt frisläppt

pronomen /prʊˈnoːmen/ (n, neut)
pronomen, stedord

propaganda (n, ut)
propaganda

propeller /prʊˈpɛlː.ɛr/ (n, ut)
skrue, propel, skibsskrue

proportionalitet (n, ut)
proportionalitet
  det att vara proportionell

proppmätt (adj)
stopmæt
  (vardagligt) som är väldigt mätt, som är fullständigt nöjd och belåten över att ha stillat sin hunger

prosaisk (adj)
prosaisk
  skriven på prosa; som avser eller har samband med prosa

proselyt (n, ut)
proselyt

prosit /ˈpruːsɪt/ (interjection)
prosit
  sägs till den som just har nyst

prostata (n, ut)
blærehalskirtel
  (fysiologi) körtel hos handjur, belägen runt urinrörets översta del, strax under urinblåsan, vilken producerar en del av det sekret som ingår i sädesvätskan

prostinna (n, ut)
provstinde
  (ålderdomligt) hustru eller änka till prost

prostitution (n, ut)
prostitution
  (prostitution) verksamhet där en person mot ersättning utför sexuella handlingar åt en annan

protaktinium (n, neut)
protactinium

protein (n, neut)
protein
  (biokemi) mycket stor molekyl bestående av en eller fler aminosyrakedjor

protest (n, ut)
protest

protestantism (n, ut)
protestantisme
  (religion) en gren inom kristendomen

protokoll (n, neut)
protokol
  (föreningskunskap) formellt nedtecknad beskrivning av ett sammanträde
  regler för uppförande och kommunikation i ett visst sammanhang
  uppsättning regler om hur två eller fler nätverksnoder eller datorprogram skall kommunicera med varandra; kommunikationsprotokoll

proton (n, ut)
proton

protozo (n, ut)
protozo
  encelligt urdjur inom det fylymet Protozoa

proveniens (n, ut)
proveniens, herkomst
  härkomst, ursprung (för museiföremål och plantor)

provins (n, ut)
provins
  (kulturgeografi) administrativ region, i vissa länder benämnd landskap; förvaltningsområde i allmänhet på en nivå närmast under den nationella nivån

provocera (v)
provokere
  reta, bära sig utmanande åt

provrör (n, neut)
reagensglas
  (kemi) avlång behållare, oftast gjord av glas, sluten på en sida och öppen på den andra, använd främst inom kemin

pruta (v)
prutte, købslå
  genom förhandling försöka förbättra villkoren för ett köp

prutgås (n, ut)
knortegås

prutt /prɵtː/ (n, ut)
prut
  (vardagligt) (oftast) ljudligt utsläpp av gaser genom ändtarmen

prutta /ˈprɵˌta/ (v)
prutte

prydnadsväxt (n, ut)
prydplante

prärie (n, ut)
prærie
  större grässlätt i Nordamerika

prärievarg (n, ut)
prærieulv
  en art (Canis latrans) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten prärievarg

präst (n, ut)
præst
  (religion) person som är utbildad som ledare inom ett religiöst samfund, särskilt inom kristendomen

prästgäll (n, neut)
præstegæld
  (historiskt, kristendom) församling, pastorat; det område vars befolkning bekostar en präst

prästinna (n, ut)
præstinde
  (religion) kvinnlig präst

prästkrage (n, ut)
hvid okseøje
  (växter) en art (Leucanthemum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten prästkrage

psalm (n, ut)
salme

psaltare (n, ut)
psalter
  antikt judiskt stränginstrument

pseudo- (affix)
pseudo-
  som inte är äkta eller egentlig; efterliknande, härmande, imitativ

pseudonym (n, ut)
pseudonym
  antaget författarnamn, främst använt i syfte att skapa anonymitet

pseudovetenskap (n, ut)
pseudovidenskab

psykiatri (n, ut)
psykiatri
  medicinsk disciplin, som utgår från psykopatologi och kan betraktas som en avknoppning från neurologin

psykisk (adj)
psykisk

psyko- (affix)
psyko-
  som rör själen eller sinnet

psykofarmaka (n, neut)
psykofarmakon, psykofarmakum
  (medicin) samlad benämning på läkemedel som riktar sig mot psyket

psykologi (n, ut)
psykologi

psykologisk (adj)
psykologisk
  som rör psykologi

psykometri (n, ut)
psykometri
  gren av psykologi som syftar till att mäta och kvantifiera psykiska egenskaper

psykopat (n, ut)
psykopat

psykopatisk (adj)
psykopatisk
  som rör psykopati eller psykopater

psykos (n, ut)
psykose
  allvarlig psykisk oro och avvikande beteende, med en tydligt störd personlighet och rubbad verklighetsuppfattning, oftast av tillfällig natur

psykosomatisk (adj)
psykosomatisk
  kroppslig men med psykisk bakgrund

psykoterapeut (n, ut)
psykoterapeut
  person som utövar psykoterapi

psykoterapi (n, ut)
psykoterapi
  sjukdomsbehandling med psykologiska metoder

psykotisk (adj)
psykotisk
  som rör eller lider av psykoser

pubertet (n, ut)
pubertet
  tidsperiod i livet då ett barns kropp mognar till att bli en vuxen kropp, förmögen till sexuell fortplantning

publik (n, ut)
publikum
  en grupp människor som såsom åskådare eller åhörare förnimmer upplevelser på ett evenemang; sällan om enskild person

publikmagnet (n, ut)
tilløbsstykke
  något (föremål, händelse) som (likt en magnet) drar till sig stor publik

puck (n, ut)
puck
  (sport) svart rund skiva av vulkaniserat gummi som ishockey spelas med

puckel (n, ut)
pukkel
  upphöjning, knöl, särskilt om utväxt på djur eller människa

pudel /ˈpʉːdɛl/ (n, ut)
puddelhund
  intelligent och lättlärd medelstor hundras med hängande öron och ullig päls, ofta används beteckningen för dvärgpudel

puertoricansk (adj)
puertorikansk
  som rör Puerto Rico eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

puka (n, ut)
pauke
  slagverksinstrument bestående av en kittel vanligen gjord av metall, med ett trumskinn spänt över

pulver (n, neut)
pulver
  ytterst finfördelat ämne

puma (n, ut)
puma
  en art (Puma concolor) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten puma

pump /ˈpɵmːp/ (n, ut)
pumpe
  (teknik, byggnadsteknik, vattenförsörjning) teknisk apparat som används för att förflytta en gas eller en vätska

pumpa (n, ut)
græskar
  en gurkväxt (släktet Cucurbita) från Amerika vars frukt används till mat

pung (n, ut)
skrotum
  (anatomi) hudpåse hos man (under penis) i vilken testiklarna och bitestiklarna är belägna

pungdjur (n, neut)
pungdyr
  individ av någon art inom infraklassen pungdjur (Marsupialia, även kallad Metatheria)

pungmes (n, ut)
pungmejse

pungråtta (n, ut)
opossum, possum
  typ av pungdjur som numera uteslutande förekommer i Amerika

punkt (n, ut)
punkt
  (matematik, geometri) sammanhängande nolldimensionellt objekt; ett ställe i ett koordinatsystem eller i ett plan eller i tredimensionellt rum
  en rad i en punktlista
  en del i en större samling, exempelvis en dagordning
punkt, punktum, prik
  (typografi) en måttenhet inom typografi som med dagens system mäter 0,3527 millimeter och bland annat används för att ange typgrad på tryckta tecken
punktum
  slutet av något

puns (n, ut)
punsel
  (handverktyg) huggjärn (stämpel) för att göra mönster i metall eller för att slå hål

pupill (n, ut)
pupil
  (anatomi) den runda öppningen i ögats regnbågshinna

puppa (n, ut)
puppe
  (entomologi) insektsstadiet mellan larv och färdig insekt

purea (v)
purere
  att mosa hel mat i en mixer, matberedare, potatispress eller annat köksverktyg så att maten blir som mos

purism (n, ut)
purisme
  strävan efter renhet och enhetlighet
  (lingvistik) strävan efter att hålla ett språk fritt från lånord, särskilt genom att förespråka språkrensning
  (konst) en konststil som strävar efter stilrenhet och använder enkla former, som har sin grund i kubismen

puritanism (n, ut)
puritanisme
  en reformatorisk (kyrklig) och politisk rörelse i England under 1600-talet; förespråkade en sträng livsföring med enkla seder och sund moral

purjolök (n, ut)
porre
  en grönsak (Allium ampeloprasum) med mild smak inom familjen lök växter med långa blad och cylindrisk nederdel

purpur (adj)
purpur

purpurblad (n, neut)
purpurblad
  en växtart (Tradescantia pallida) i familjen himmelsblomsväxter (Commelinaceae); exemplar av denna art

purpurhäger (n, ut)
purpurhejre

purung (adj)
purung
  mycket ung (och därför ny, fräsch, oerfaren eller liknande)

pusselbit (n, ut)
puslespilsbrik

pyjamas (n, ut)
pyjamas
  nattdräkt oftast bestående av jacka och byxor, men kan även innefatta en nattmössa

pynta (v)
pynte
  göra fin genom att dekorera eller utsmycka (särskilt inför jul)

pyramid (n, ut)
pyramide
  (geometri) en geometrisk figur med en basyta och tre eller flera andra ytor som möts i samma punkt
  (arkitektur) byggnad med formen av en geometrisk pyramid

pyrrhusseger (n, ut)
pyrrhussejr
  seger som har kostat segraren mycket, alltför dyrköpt framgång

pytt i panna (n)
biksemad

päls (n, ut)
pels
  klädesplagg tillverkat av pälsverk från djur eller av fuskpäls

pälsfarm (n, ut)
pelsdyrfarm
  farm där man föder upp djur för pälsens skull

pälshandlare (n, ut)
pelshandler
  person som till yrket handlar med pälsar och skinn från olika djur, eller kläder och pälsverk tillverkade av pälsar och skinn

pärla (n, ut)
perle
  kula av pärlemor, hårt runt skinande objekt använt i halsband och örhängen

pärlemor (n, ut)
perlemor
  det inre glänsande lagret i ett musselskal

pärlhöns (n, neut)
perlehøne
  fågel av familjen Numididae, pärlhöna

päron (n, neut)
pære
  frukt från päronträdet

på fallrepet (adv)
på falderebet
  (idiomatiskt) nära att gå under, i ett utsatt läge (t.ex. nära konkurs)

på förhand (adv)
på forhånd

på grund av (preposition)
på grund af
  som ett resultat av

på måfå (adv)
på må og få
  planlöst, på en slump, på känsla

påfågel (n, ut)
påfugl
  en fågelart (Pavo cristatus) i familjen fälthöns (Phasianidae) känd för sin spektakulära fjäderskrud; individ av denna art

påfågelöga (n, neut)
dagpåfugleøje
  (entomologi) en fjärilsart, Inachis io

påle (n, ut)
pæl
  stock eller stolpe som är nedkörd i marken

pålitlig (adj)
pålidelig
  som kan bli litad på utan (större) risk för besvikelse; som tros klara av något

pålitlighet (n, ut)
pålidelighed
  det att vara pålitlig

pålrot (n, ut)
pælerod
  (botanik) rot formad som en påle; t.ex. hos morot

pålägg (n, neut)
pålæg
  mat som läggs på smörgås

påminna (v)
minde om, påminde
  hjälpa någon att dra sig till minnes något

påpeka (v)
påpege
  göra uppmärksam på; anmärka

påsk (n, ut)
påske
  (högtider) kristen och judisk högtid som infaller under våren

påskhare (n, ut)
påskehare

påsklilja (n, ut)
påskelilje
  en lökväxt som blommar runt påsk med gul blomma (Narcissus pseudonarcissus).

påsklämma (n, ut)
poseklemme
  spänne som används för att klämma åt och stänga öppningen till en påse eller liknande

påskägg (n, neut)
påskeæg
  behållare formad som ett (stort) ägg innehållande presenter, vanligen godis, och som företrädesvis ges till barn av deras föräldrar på påskafton i bland annat den svenska kulturen
  chokladägg; choklad formad som ett ägg, ofta försedd med ett tunt hölje av (färglagd) aluminiumfolie
  (data) gömd och ofta högst oväntad funktionalitet i ett datorprogram, infogad av utvecklaren som en form av humor, t.ex. en credits-visare eller något enkelt spel

påträngande (adj)
påtrængende
  som oförsynt tränger sig på

påve /'poːˌve/ (n, ut)
pave
  romersk-katolska kyrkans högsta ledare

påvedöme (n, neut)
pavedømme
  (kristendom) påvens välde (territorium eller tidsålder), katolicismen

påverka (v)
påvirke
  inverka på (ändra någon aspekt i) någon eller något

qatarier (n, ut)
qatarer
  invånare i Qatar eller med qatarisk härkomst

qatarisk (adj)
qatarsk
  som rör Qatar eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

quechua (n, ut)
quechua
  ett språk eller språkfamilj som talas av indianbefolkningen i Peru, Ecuador, Bolivia, Chile och i de argentinska Anderna

quiz (n, neut)
quiz
  ett spel som går ut på att svara rätt på frågor

rabarber (n, ut)
rabarber
  (mat) en art i familjen slideväxter; grönsak där bladskaften är ätliga; odlas också i Sverige; (Rheum rhabarbarum)

rabatt /raˈbat/ (n, ut)
bed
  (trädgård) samling prydnadsväxter i en avlång jordremsa
rabat
  (handel) (tillfällig) sänkning av ordinarie pris på en vara eller tjänst, exempelvis i syfte att marknadsföra, öka försäljningen eller att subventionera

rabbin (n, ut)
rabbiner
  religiös förkunnare och lärare inom judendomen

rabiat (adj)
rabiat

rabies (n)
hundegalskab, rabies

rabulist (n, ut)
rabulist
  politiskt radikal person (som vill omstörta samhället)

rackartyg (n, neut)
abekattestreg
  busiga påhitt med småelakt uppsåt

racket (n, ut)
ketsjer
  (bollsport) redskap som används i somliga bollspel för att slå bollar, består av ett skaft som används som handtag, och en bredare, plan del, i vissa bollspel med strängar eller annat fjädrande material

rad (n, ut)
række, rad
  uppställning i en mer eller mindre rak linje (i flertal ofta parallellt med andra rader)

radar (n, ut)
radar
  system eller apparatur för lokalisering och avståndsbestämning med radiovågor av föremål på långt avstånd i mörker eller dimma

radband (n, neut)
bedekrans
  (religion) snöre med kulor eller pärlor för räkning av visst antal böner

radera /raˈdeːra/ (v)
slette
  (data) ta bort, sudda ut

radhus (n, neut)
rækkehus
  (byggnadsteknik) bostadshus som är sammanlänkade i ytterväggarna med andra likadana bostadshus

radiator (n, ut)
radiator
  (byggnadsteknik) värmeelement

radie (n, ut)
radius
  (geometri) avståndet mellan en cirkels mittpunkt och dess rand

radikalisera (v)
radikalisere
  göra radikal(are)

radio (n, ut)
radio, radiofoni
  (kommunikation) radioapparat, apparat för mottagande av ljudsändningar via radiovågor

radioaktiv /rɑːd.ɪ.ʊ.aktˈiːv/ /ˈrɑːd.ɪ.ʊ.akt.iːv/ (adj)
radioaktiv

radioaktivitet (n, ut)
radioaktivitet
  atomkärnornas spontan omvandling (sönderfall) under utsändande av strålning

radiobil (n, ut)
radiobil
  elektrisk bil på nöjesfält

radiofrekvent (adj)
radiofrekvent
  (teknik) med frekvens lämplig för radio

radiokaka (n, ut)
kiksekage
  ett bakverk av lika delar Mariekex och chokladsmet med kokosfett som läggs i en bakform för att sedan kylas tills den stelnat

radiokemi (n, ut)
radiokemi
  (kemi) de radioaktiva ämnenas kemi

radiostation (n, ut)
radiostation
  (media, teknik) station för radio

radioteleskop (n, neut)
radioteleskop
  anläggning för att avlyssna radiosignaler från rymden

radiovåg (n, ut)
radiobølge
  (fysik, elektronik) elektromagnetisk våg med frekvens från 300 GHz ner till 3 KHz och motsvarande våglängd större än 1 millimeter och mindre än 100 kilometer

radium (n, neut)
radium

radon (n, neut)
radon

raffinaderi (n, neut)
raffinaderi
  (större industriell) anläggning för rening av råsocker eller av råolja; anläggning för utvinning av en kemisk produkt från en råvara genom främst separation

raka (v)
barbere, rage
  med ett vasst blad skära bort hår alldeles intill huden

rakapparat (n, ut)
barbermaskine

raket (n, ut)
raket
  projektil eller farkost som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en omloppsbana eller helt lämna Jordens gravitationsfält
  en sorts fyrverkeripjäs som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en höjd på tiotals meter
højdespringer
  (bildligt) något som i statistiken ökar kraftigt och hastigt (skjuter i höjden)

rakit (n, ut)
rakitis, engelsk syge
  (sjukdomar) deformation av skelett orsakad av D-vitaminbrist (som leder till en uppmjukning i skelettet)

raklödder (n, neut)
barberskum
  skum som används vid rakning med rakkniv eller -hyvel

rakvatten (n, neut)
barbersprit
  flytande medel som används efter rakning för att mildra hudens irritation, och som i regel också innehåller parfym

rallhäger (n, ut)
tophejre

rally (n, neut)
rally
  (sport) en sorts motortävling på lång sträcka (ofta med olika startpunkter)

ram (n, ut)
ramme
  fyrkantig anordning runt tavla som medger upphängning
bort
  omslutande bård
lab
  björnens framtass/främre delen av frambenet

ramn (n, ut)
ravn
  (ålderdomligt, dialektalt) korp

ramslök (n, ut)
ramsløg
  art (Allium ursinum) inom lökväxterna

rand (n, ut)
stribe
  enskild linje i ett mönster av parallella linjer
kant
  kant av något, gräns; även bildligt: "vara på randen att"

randhav (n, neut)
randhav
  (naturgeografi) hav som avskärmas från världshaven av öar eller en halvö

randstat (n, ut)
randstat
  stat som brutits loss från randen (utkanten) av ett imperium (det ryska, efter första världskriget)

ransonering (n, ut)
rationering

rappare (n, ut)
rapper
  (musik) person som rappar

rapphöna (n, ut)
agerhøne
  en art (Perdix perdix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten rapphöna

rapport (n, ut)
rapport
  muntligt eller skriftligt sammanställande och frambringande av information rörande givet ämne
  (textilier) mönster som upprepas regelbundet

rapportering (n, ut)
rapportering
  det att rapportera

raps (n, ut)
raps
  en underart (Brassica napus ssp. napus) av växtarten raps inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); mängd individer av arten raps

rasbiologi (n, ut)
racelære
  (pseudovetenskaper) studie av människoraser, i syfte att förädla människan eller påvisa en enskild ras överlägsenhet för att legitimera kolonialism

rasera (v)
barbere
  få att rasa, riva ned

raseri (n, neut)
raseri
  tillstånd av stark ilska, att vara rasande

rasism (n, ut)
racisme
  ideologin att människor är indelade i människoraser uppdelade efter biologiska egenskaper såsom blodgrupp, hudfärg, ögonfärg, hårfärg och etnicitet, det att tillskriva vissa folkgrupper ett lägre värde

rasist (n, ut)
racist
  anhängare till rasismen

rasmässig (adj)
racemæssig
  som rör ras

rasp (n)
rasp
  (redskap) verktyg för att bearbeta trä, liknande en fil men grövre

rassla (v)
rasle
  frambringa (eller framkalla) ett (upprepat) metalliskt ljud som liknar sådant som uppstår då kedjor röras

rastlös (adj)
hvileløs, rastløs
  som inte veta vad man ska göra, uttråkad

rationalitet (n, ut)
rationalitet
  det att vara rationell

ratt (n, ut)
rat
  runt styrdon för bilar och fartyg

razzia (n, ut)
razzia
  omfattande och ofta överraskande polisingripande för att avslöja brott, gripa brottslingar eller säkra bevismaterial

reaktion (n, ut)
reaktion
  något som inträffar, vanligen som svar på något tidigare inträffat
  (fysik) den andra kraften som förekommer i Newtons tredje lag
  (kemi) händelse där kemiska föreningar växelverkar med varandra, på så sätt att tillgänliga ämnen (reaktanterna) omvandlas till nya föreningar (produkter)

realistisk (adj)
realistisk

realtid (n, ut)
realtid
  (data) bearbetningsmetod som tillåter att en process sker med mycket liten fördröjning (som svar på en ström av händelser)

recension (n, ut)
anmeldelse, kritik, recension

recept (n, neut)
opskrift, recept
  ingrediensförteckning, ofta även med tillagningsanvisningar, till en maträtt, dryck eller liknande
recept
  skriftligt intyg från läkare med anvisning på medicin

receptfri (adj)
receptfri
  som kan hämtas av vem som helst utan att recept krävs

reception (n, ut)
reception
  avdelning på ett hotell, ett kontor eller i någon annan inrättning som tar emot gäster och kunder

receptionist (n, ut)
receptionist

reciprok (adj)
reciprok
  (matematik) omvänd

redan (adv)
allerede

rede (n, neut)
rede

redigera (v)
redigere

redobogen (adj)
redebon
  villig; beredd

redogörelse (n, ut)
redegørelse

redskap (n, neut)
redskab, værktøj, udstyr
  (inte alltför avancerat) föremål som används i syfte att underlätta ett arbete
  föremål som används inom gymnastik

reducera (v)
reducere
  minska något

redundans (n, ut)
redundans
  det att något är redundant, överflödighet; att finnas representerad i onödigt mängd eller antal

referat (n, neut)
referat

referent (n, ut)
referent
  person som refererar något

reflexion (n, ut)
refleksion
  (fysik, optik) återkastande av våg
  det att tänka noggrant eller djupt, eftertanke, begrundan

reform (n, ut)
reform
  målinriktad förändring av villkoren inom något samhällsområde utan våldsinslag; förändring av förhållanden

reformation (n, ut)
reformation
  (historia, religion) kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl, se Reformationen

refräng (n, ut)
omkvæd
  (musik) återkommande stycke i låt

regel /ˈrègel/ /ˈrégel/ (n, ut)
regel
  någonting som definierar hur vissa situationer ska hanteras och ska följas

regent (n, ut)
regent

regering (n, ut)
regering
  (statsvetenskap) statsförvaltningens högsta ledningsorgan ofta med uppgift att bl.a. verkställa vad parlamentet anger samt lägga fram lag- och budgteförslag

regi (n, ut)
regi

region (n, ut)
region

regissör (n, ut)
instruktør

regn (n, neut)
regn
  (meteorologi) nederbörd i smält form
  (meteorologi) typ av väder då regn faller
  (meteorologi) regnväder, regnskur; tidsperiod under vilken regn faller

regna /reŋna/ (v)
regne

regnbåge (n, ut)
regnbue
  (optik) optiskt fenomen som uppstår då solens ljus bryts i regndroppar och som visar sig på himmeln i form av ett cirkelbågformigt, färgat band

regnbågsfamilj (n, ut)
regnbuefamilie

regnbågsflagga (n, ut)
regnbueflag
  regnbågsfärgad flagga som symboliserar priderörelsen (som verkar för HBTQ-personers rättigheter, d.v.s. för lika rättigheter oavsett sexuell läggning och könsidentitet)

regnbågsfärgad (adj)
regnbuefarvet

regndroppe (n, ut)
regndråbe

regnig (adj)
regnfuld
  under vilken nederbörd i form av regn föreligger (i stor omfattning); som präglas av regn

regnjacka (n, ut)
regntøj
  jacka anpassad för att skydda vid regnväder

regnmätare (n, ut)
regnmåler, nedbørmåler
  instrument eller enklare föremål som mäter hur mycket regn (eller nederbörd i allmänhet) som faller

regnskog (n, ut)
regnskov
  yppig, ständigt grön skog i troperna med i medel åtminstone 2000 mm nederbörd per dygn

regnvatten (n, neut)
regnvand

reklam (n, ut)
reklame
  media som skapas och publiceras för att marknadsföra en produkt, tjänst, varumärke eller event, d.v.s. för att locka personer att göra något (t.ex. köpa något), ofta i form av småfilmer på TV mellan ordinarie program, affischer uppsatta utomhus, annonsrutor i tidningar och på webbsidor, meddelanden som skickas direkt till tänkta konsumenter etc.

rekommendation (n, ut)
anbefaling
  något som rekommenderas

rekommendera (v)
anbefale
  till annan person eller grupp av personer hävda att något är bra och med fördel kan ses, användas eller utföras

rekonstruera (v)
genopbygge, rekonstruere
  ombilda, omskapa, återskapa

rekryt (n, ut)
rekrut
  soldat i början på sin utbildning

rektangel (n, ut)
rektangel

rektangulär (adj)
rektangulær

rekviem (n, neut)
rekviem
  (musik) (musik för) själamässa i den romersk-katolska kyrkan

rekyl (n, ut)
rekyl
  (vapen) stöt vid avfyring av skjutvapen; kraftig studs

relativt (adv)
relativt

relegera (v)
relegere
  stänga av elev från skola för gott, utan chans att välkomnas tillbaka

relief (n, ut)
relief
  tredimensionell bild som framträder från på ett plant underlag.

religion /relɪgɪˈuːn/ /relɪˈjuːn/ (n, ut)
religion

religionshistoria (n, ut)
religionshistorie
  vetenskap som studerar religioners historiska utveckling

religionsstiftare (n, ut)
religionsstifter
  (religion) stiftare av en religion

religionsvetenskap (n, ut)
religionsvidenskab
  studiet av religioner, deras bakgrund och utveckling

religiös (adj)
religiøs
  (religion) som rör religion
  (om person eller institution) som i anmärkningsvärd utsträckning är troende

reminiscens (n, ut)
reminiscens

remix (n, ut)
remiks, remix
  (musik) bearbetad alternativ version av en inspelad låt

remouladsås (n, ut)
remulade, remoulade
  skarpsås

remsa (n, ut)
bånd, strimmel
  lång, tunn och smal bit av visst material, eller land, ibland även trasa

ren (adj)
ren
  fri från oönskade ämnen och partiklar

ren (n, ut)
rensdyr, ren
  en art (Rangifer tarandus) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten ren

renegat (n, ut)
renegat
  avfälling, överlöpare

rengöra (v)
rengøre

rengöring (n, ut)
rengøring

renhet (n, ut)
renhed
  egenskapen att vara ren (oblandad)

renlighet (n, ut)
renlighed
  det att vara renlig

renässans (n, ut)
renæssancen
  (historia) epok kännetecknad av en kulturrörelse som strävade att återuppleva antikens ideal

rep /re:p/ /rep/ (n, neut)
tov
  grovt snöre, grovt tågvirke; kraftigt knippe tvinnade fibrer

repa (n, ut)
ridse
  rispa, ytligt märke på en yta

reparera (v)
reparere, lave

repatriera (v)
repatriere

repatriering (n, ut)
repatriering
  det att repatriera

replik (n)
replik
  (konst) kopia av ett föremål som avses efterlikna originalet så långt som möjligt

representativ (adj)
repræsentativ

reptilhjärna (n, ut)
krybdyrhjerne
  (skämtsamt) del av människohjärnan som (i folktron) kontrollerar drifter och primitiva instinkter

republik (n, ut)
republik
  (politik) ett statsskick i vilket statschefen väljs för en viss tidsperiod i taget

resa (n, ut)
rejse
  tillfälle när en eller flera personer (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflyttar sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)

resa (v)
rejse
  (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflytta sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)

researrangör (n, ut)
rejsearrangør
  företag som arrangerar resor för turister; charterbolag

resegrammofon (n, ut)
rejsegrammofon
  portabel (helt mekanisk) vevgrammofon i form av en kompakt väska; för 78-varvs stenkakor och utan stor tratt

reservdel (n, ut)
reservedel
  föremål som används för att ersätta en sliten del av en maskin eller annan produkt, antingen efter att den efter att den ursprungliga delen har gått sönder eller preventivt innan det uppstår ett fel

reservhjul (n, neut)
reservehjul
  (fordonsteknik) hjul i reserv (för byte vid punktering)

reservist (n, ut)
reservist
  (militärt) officer (eller soldat) i reserven

reservoar (n, ut)
reservoir

reservoarpenna (n, ut)
fyldepen
  penna som skriver med flytande bläck som kommer från en behållare (reservoar) inne i pennskaftet

reservofficer (n, ut)
reserveofficer
  (militärt) officer i reserven

residensstad (n, ut)
residensby
  kommun med residens för länets landshövding och huvudsäte för länsstyrelsen

resonemang (n)
overvejelse
  det att utveckla en tankegång

resonera (v)
ræsonnere

respekt (n, ut)
respekt

respektlös (adj)
respektløs
  utan respekt, som inte visar någon respekt

respirationssystem (n, neut)
åndedrætssystem
  (anatomi) organsystem som möjliggör andning; organen som transporterar syre till och koldioxid bort från organism

respirator (n, ut)
respirator
  (medicin) medicinskt hjälpmedel (maskin, luftpump) för att hjälpa patienter med andning

respit (n, ut)
respit
  uppskov, anstånd

restaurang /ˌrɛst.(a)ɵˈraŋ/ (n, ut)
restaurant
  inrättning där man köper mat som man sedan äter på plats

restlös (adj)
restløs
  utan rest, fullständig, oinskränkt, allt inräknat, total

resultat /rɛsɵlˈtɑːt/ (n, neut)
resultat
  det som erhålls efter en aktivitet (ett projekt, ett resonemang eller liknande)

resurs (n, ut)
ressource, resurse

resväska (n, ut)
kuffert
  bärbar behållare (med handtag och ibland även hjul) avsedd främst för kläder, skor, hygienprodukter, bärbar konsumentelektronik, böcker etc., som en person behöver under en längre resa

reta (v)
drille
  (ofta på ett lekfullt sätt) försöka få någon (lätt) arg, irriterad eller avundsjuk, ofta i humoristiskt syfte

retort (n, ut)
retort

reumatisk (adj)
reumatisk
  som hör samman med reumatism

rev (n)
rev
  struktur under vattenytan som ofta erbjuder skydd för fiskar och andra djur

revanschism (n, ut)
revanchisme
  nationalistisk stämning med krav på revansch för tidigare (militärt) nederlag

revanschist (n, ut)
revanchist
  person som strävar efter hämnd (i synnerhet efter ett nederlag i krig)

revben (n, neut)
ribben

revidera (v)
revidered
  omarbeta, förnya, ändra

revision (n, ut)
revision
  granskning

revisor (n, ut)
revisor

revolution (n, ut)
revolution
  plötslig och stor omvälvning av de bestående förhållandena
  (politik) plötslig ändring av styrelse eller statsskick medelst olagliga metoder
omdrejning, rotation
  (mekanik, fackspråk) en rotation eller ett varv i ett mekaniskt system

revolutionär (adj)
revolutionær
  (politik) som strävar efter en revolution

revolver (n, ut)
revolver
  ett slags pistol som som skiljer sig från andra pistoler genom det roterande magasinet

revorm (n, ut)
ringorm
  (medicin) en sorts utslag på huden; Tinea corporis

rhenium (n, neut)
rhenium

rida (v)
ride
  transporteras sittande på en hästs (eller annat djurs) rygg

riddare (n, ut)
ridder
  krigare, framför allt från medeltiden

ridå (n, ut)
tæppe, fortæppe
  förhänge, förlåt; stort tygstycke som döljer teaterscen för salongen

riggare (n, ut)
rigger

rigiditet (n, ut)
rigiditet
  det att vara rigid

rik (adj)
rig
  som har stora tillgångar, särskilt i fråga om pengar
  artrik
rig, righoldig
  som består av en stor mängd; har stort innehåll

rike (n, neut)
rige
  (politik) stat som utgörs eller utgjorts av flera länder, nationer eller landskap, ofta styrt som en monarki, möjligen som kejsardöme eller imperium
  (taxonomi) den näst högsta nivån (under domän) för systematisk indelning av organismer

riklig (adj)
rigelig, tilstrækkelig

rikligen (adv)
rigeligt
  i riklig mängd, i rikt mått

riksdag (n, ut)
rigsdag

riksdaler (n, ut)
rigsdaler
  (historia) valuta som föregick den svenska kronan

riksha (n, ut)
cykelrickshaw, velorickshaw
  kärra avsedd för persontransport och att dras genom handkraft eller (numera vanligast) trehjulig (pedaldriven) cykel, (motordriven) minimotorcykel, mopedbil eller liknande, med förarsäte och sittplats för normalt två passagerare (eller flak om avsedd för mindre godstransport)

riksklenod (n, ut)
nationalklenodie
  ett föremål av intresse (klenod) för hela riket

riksomedelbar (adj)
rigsumiddelbar

riksrättsåtal (n, neut)
rigsretssag
  åtal enligt lagarna för riksrätt

riksäpple (n, neut)
rigsæble
  utsmyckad sfär med krona som symbol för kunglig makt

riktig /rɪktɪg/ (adj)
rigtig, korrekt
  korrekt, sann; som stämmer

riktning (n, ut)
retning
  (geometri, geovetenskap) information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen

rimma (v)
rime
  utgöra ett rim
  författa med rim

ring (n, ut)
ring
  smycke som bärs kring ett finger
  (matematik, algebra) en abelsk grupp (M,+) utrustad med en ytterligare binär operation: 'multiplikation' som både uppfyller den associativa lagen och att den post- samt predistribuerar över '+'
  arena där boxningsmatcher avgörs

ringa (v)
ringe
  slå på en klocka; få en klocka att ge ljud ifrån sig
  telefonera; kontakta någon via telefon

ringduva (n, ut)
ringdue

ringfinger (n)
ringfinger
  (anatomi) det fjärde fingret räknat från tummen på en människohand

ringmärka (v)
ringmærke
  fästa en ring med identitetsmärkning på en fågels ben; utföra ringmärkning

ringsignal (n, ut)
ringetone
  det ljud som vanligtvis ljuder när en telefon ringer

ringtrast (n, ut)
ringdrossel

ris (n, neut)
ris
  lågvuxna växter med vedartad stam som ljung eller lingon
  döda eller avbrutna grenar och kvistar från träd eller buskar
  kritik
  matvara bestående av frön till växterna Oryza sativa (asiatiskt ris) och Oryza glaberrima (afrikanskt ris); den viktigaste spannmålen i världen
  (ålderdomligt) måttenhet för kvantitet av papper, motsvarande 20 böcker eller 500 ark

ris à la Malta (n)
risalamande
  en dessert i juletid bestående av risgrynsgröt och vispad grädde

risgryn (n, neut)
risengryn
  gryn av ris

risgrynsgröt (n, ut)
risengrød
  gröt gjord på risgryn och mjölk

risk (n, ut)
risiko

riskera (v)
risikere

rita (v)
tegne
  med något spetsigt (oftast en penna) skapa en bild av något; även om bildskapande med markör i datorprogram, särskilt då markörens spår är tänkt att efterlikna ritande i motsats till målande
  konstruera, tänka ut en konstruktion

ritualmord (n, neut)
ritualmord
  dödande av en människa för att blidka högre makter

rivjärn (n, neut)
rivejern
  köksredskap för att riva livsmedel

ro (n, ut)
ro
  lugn, frid, stillhet

ro (v)
ro
  framföra mindre båt eller liknande med åror

robinsonad (n, ut)
robinsonade
  (litteratur) äventyrsberättelse liknande Robinson Crusoe; ofta utspelad på en öde ö

robot /ˈrɔbɔt/ (n, ut)
robot
  maskin som i vissa avseenden kan likna en människa

rocka (n, ut)
rokke
  individ inom överordning broskfiskar, med stark avplattad kropp och stora bröstfenor som är sammanvuxen med huvudet samt en piskartad stjärt

rockabilly (n, ut)
rockabilly

rockmusik (n, ut)
rockmusik
  rock, en musikstil

roddbåt (n, ut)
robåd, båd

roder (n, neut)
ror
  (teknik) styranordning på båt och flygplan

rodium (n, neut)
rhodium

rokoko (n, ut)
rokoko
  (konst, historia) konststil kring mitten av 1700-talet kännetecknad av strävan efter lätthet och behag

rolig (adj)
morsom

rollspel (n, neut)
rollespil
  spel där deltagarna antar roller och deltar i ett samberättande

rom /roːm/ /rɔm/ (n, ut)
rom
  spritdryck från Västindien, gjord på jäst saft eller melass från sockerrör
rogn
  ägg från fisk, groddjur eller kräldjur
roma
  person av folkgruppen romer

roman (n, ut)
roman

romani (n, ut)
romani

romanisera (v)
romanisere

romantisera (v)
romantisere

romb (n, ut)
rombe

rombisk (adj)
rombisk

romersk-katolsk (adj)
romerskkatolsk
  som rör den romersk-katolska kyrkan

ropa /ˈruːˌpa/ (v)
råbe
  säga något med stark röst för att det ska höras på avstånd större än vid vanliga samtal

ropare (n, ut)
råber
  tratt som förstärker talet

ros (n)
rose
  (botanik) växt av släktet Rosa

rosa (adj)
lyserød
  som har färgen rosa:

rosenblad (n, neut)
rosenblad
  blomblad (kronblad) av ros

rosenbåge (n, ut)
rosenbue
  (trädgård) spaljé i form av en båge för rosor

rosenfink (n, ut)
karmindompap

rosenmås (n, ut)
rosenmåge

rosenranka (n, ut)
rosenranke
  ranka av rosor

rosenskärm (n, ut)
rosendrue
  en växtart (Medinilla magnifica) inom familjen medinillaväxter (Melastomataceae); exemplar av denna växt

roskarl (n, ut)
stenvender

rosling (n, ut)
rosmarinlyng
  en växtart (Andromeda polifolia) i familjen ljungväxter (Ericaceae); exemplar av denna art

rosmarin (n, ut)
rosmarin
  en aromatisk växtart (Rosmarinus officinalis) med ljusvioletta blommor i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

rost (n, ut)
rust
  ett brunrött poröst material bestående av järn som oxiderat i närvaro av syre

rostnate (n, ut)
rust-vandaks
  en art (Potamogeton alpinus) i växtfamiljen nateväxter (Potamogetonaceae); individ av ovan nämnda art, flerårig vattenlevande växt med mer eller mindre rödfärgade blad

rostskogstrast (n, ut)
rustrygget skovdrossel

rosévin (n, neut)
rosévin, rosé, rose
  ljusrött vin

rot (n, ut)
rod
  (botanik) del av en växt som förankrar växten i underlaget, och har som uppgift att ta upp näring och vatten
  (anatomi) den del av en tand som fäster tanden i käken
  källa, ultimat orsak; ursprung, varifrån något är härlett
  (lingvistik) stammen av ett ord
  (matematik) lösning av en ekvation; ibland även nollställe till en funktion

rota (v)
rode
  (vardagligt) leta efter något genom att (ovarsamt och ibland olovligen) röra runt bland föremål (på en viss plats)

rotationsenergi (n, ut)
rotationsenergi
  (fysik) rörelseenergi på grund av rotationsrörelse (hos en kropp)

rotera (v)
rotere
  (intransitivt) röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana
  (transitivt) låta ett objekt röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana

rotlöshet (n, ut)
rodløshed

rotogräs (n, neut)
rodukrudt
  (trädgård) (flerårigt) ogräs som sprids via rötter

rotunda (n, ut)
rotunde
  (arkitektur) cylindrisk byggnad, ofta täckt med kupol

rotvälska (n, ut)
kaudervælsk, malabarisk
  obegripligt och/eller förvirrande språkbruk, eller ibland mer specifikt om visst språk eller viss dialekt

rovdjur (n, neut)
rovdyr
  däggdjur i ordningen Carnivora, som livnär sig på andra djur

rovfisk (n, ut)
rovfisk
  allmän beteckning för en fisk som fångar och dödar andra djur (ofta annan fisk) för att äta dem

rovfjäril (n)
lille kålsommerfugl

rubel (n)
rubel

rubidium (n, neut)
rubidium

rubin (n, ut)
rubin
  en röd (eller rosa) ädelsten

rucola (n, ut)
rucola, salatsennep
  en art (Eruca vesicaria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten rucola

ruda (n, ut)
karusse
  (fiskar) en vanligt förekommande sötvattenfisk (Carassius carassius) som lever i stilla vatten såsom dammar och sjöar

rudbeckia (n, ut)
solhat

rudimentär (adj)
rudimentær

ruff (n, ut)
ruf
  utrymme (eller tak över utrymme) på mindre båtar där det kan finnas plats för koj eller kabyss

rugby (n, ut)
rugby
  en bollsport som spelas mellan två lag på en rektangulär spelplan med en oval boll vilken till skillnad från vanlig fotboll får bäras och kastas

ruin (n, ut)
ruin
  (arkitektur, historia) lämning av byggnadsverk

rulla (v)
rulle
  (transitivt) med hjälp av hjul förflytta något längs markytan
  (intransitivt) röra sig längs markytan genom att rotera kring en axel
  (transitivt) kontinuerligt böja ett plant föremål så att det erhåller formen av en ihålig cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet
scrolle
  (data) i små steg ändra inställningen av den synliga rektangeln av dokumentet, antingen vertikalt eller horisontellt (t.ex. med hjälp av rullningslist, piltangenter eller datormusens rullhjul)

rullator (n, ut)
rollator
  vagnliknande hjälpmedel för personer som har svårt att gå, med mellan två och fyra hjul, en sits att sitta och vila på, och en korg för mindre bagage

rulle (n, ut)
rulle
  föremål kontinuerligt böjt så att det erhåller formen av en cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet

rullgardin (n, ut)
rullegardin
  tygskynke som hänger innanför fönster och är försett med en mekanism som möjliggör att dra skynket upp och ner

rullstol (n, ut)
kørestol, rullestol

rullstolsanvändare (n, ut)
rullestolsbruger
  person som använder rullstol

rulltårta (n, ut)
roulade
  mjukt bakverk av sockerkaka inrullad med en fyllning av till exempel sylt eller smörkräm

rum (n, neut)
rum
  (fysik) utsträckning i två eller fler dimensioner
  (matematik) en mängd som getts ytterligare något slags struktur
rum, værelse
  (byggnadsteknik) avskilt utrymme i byggnad eller farkost med mera
plads, rum
  (rumsuttryck) den plats som står till buds, tillgängligt utrymme

rumba (n, ut)
rumba
  (dans) en latinamerikansk dans

rumslind (n, ut)
stuelind
  en växtart (Sparrmannia africana) i familjen sparrisväxter (Asparagaceae); exemplar av denna växt

rumstemperatur (n, ut)
stuetemperatur, rumtemperatur
  (fysik, kemi) den temperatur som vanligtvis finns i ett rum, oftast mellan 20 °C och 25 °C

rumsväxt (n, ut)
stueplante
  växt som odlas inomhus, i rum

rumän (n, ut)
rumæner

rumänsk (adj)
rumænsk

rumänska (n, ut)
rumænsk
  språk som talas i Rumänien

runa (n, ut)
rune
  typ av skrivtecken tillhörande ett runalfabet (futhark) som främst brukades av germanska folk före introduktionen av (och sedan parallellt med) det latinska alfabetet

runalfabet (n, neut)
runealfabet

rundmask (n, ut)
rundorm
  art eller individ tillhörande stammen Nematoda; enkla, spolformade och icke segmenterade ryggradslösa djur som oftast är av mikroskopisk storlek

rundradio (n, ut)
broadcasting
  (media, teknik) utsändande av radioprogram till allmänheten

rundstav (n, ut)
rundstok
  stång med cirkulärt tvärsnitt; svarvade trävaror

rundvisning (n, ut)
omvisning, rundvisning
  (turism) guidad rundvandring, visning som leder åter till startplatsen

runinskrift (n, ut)
runeindskrift
  text skriven med runor och som hör hemma inom det germanska skriftsystemet

runmästare (n, ut)
runemester

runolog (n, ut)
runolog
  runforskare

runskrift (n, ut)
runeskrift
  skriftsystem vars tecken kallas runor

runsten (n, ut)
runesten

rus (n, neut)
rus
  tillstånd av påverkan av någon drog (särskilt alkohol) som kännetecknas av förvirring och omtöckning;
  tillstånd av förvirring, hänförelse eller exaltation förorsakat av en upplevelse eller något annat som starkt påverkar känslor (utan drogpåverkan);

ruska (v)
ruske
  föra något/någon hastigt fram och tillbaka;

rusningstid (n, ut)
myldretid
  tid när trafiken är som intensivast

rusningstrafik (n, ut)
myldretrafik
  tidsperiod under vilken trafikintensiteten är högre än normalt, ofta med trafikstockningar som följd

russin (n, neut)
rosin
  torkad vindruva
  något särskilt bra, en liten bra eller värdefull del av något
  (vardagligt) pensionär; gammal människa (med rynkor som russin(1) har)

russofob (n, ut)
russofob
  person som anklagas för russofobi, rysshatare

russofobisk (adj)
russofobisk
  som kännetecknas av russofobi, som känner en obefogad rädsla eller avsky för Ryssland som stat eller ryska influenser

rustkammare (n, ut)
rustkammer

rustning (n, ut)
rustning
  (militärt, pansar) kroppstäckande pansar som riddare använde för att inte bli skadade av svärd, lansar och liknande stickvapen

ruta (n, ut)
rude
  glasskiva i fönster

rutenium (n, neut)
ruthenium

ruter (n, ut)
ruder
  ett av korten i färgen ovan

rutherfordium (n, neut)
rutherfordium

rutil (n, ut)
rutil
  slags mineral huvudsakligen bestående av titandioxid, TiO2 med en vanligtvis svart, rödbrun eller röd färg och som har diamantglans; även om band av detta mineral insprängt i andra mineral

rutinarbete (n, neut)
rutinearbejde
  arbete som är (går på) rutin

rutschkana (n, ut)
rutsjebane
  (för nöje inrättad) sluttande yta eller ränna, oftast metall eller plast, gjord för att glida nedför

rutt (n, ut)
rute
  resväg, farled

ruttna (v)
rådne
  genom kemiska och biologiska processer förstöras

rwandier (n, ut)
rwander
  invånare i Rwanda eller med rwandisk härkomst

rwandisk (adj)
rwandisk
  som rör Rwanda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

rycka (v)
ruske, rykke
  häftigt dra åt sig
ruske
  (jordbruk) skörda (lin, genom att dra upp det med rötterna)

rygg (n, ut)
ryg
  (anatomi) del av kropp från spets i svansbenet till nacken, hos människan på sidan motsatt ögonen och bröstet, och hos de flesta djur på ovansidan av kroppen; kan även syfta på bakre sidan av något som exempelvis klädesplagg, stol eller bok

ryggmärg (n, ut)
rygmarv
  (fysiologi) rörformig förlängning (medulla spinalis) av det centrala nervsystemet från hjärnan längs ryggraden, från vilken perifera nerver utgår till nästan alla organ i kroppen

ryggrad (n, ut)
rygsøjle, rygrad, hvirvelsøjle
  (anatomi) hos ryggradsdjur en pelare av kotor i ryggen som sträcker sig från kraniet till svansen

ryggradsdjur (n, neut)
hvirveldyr

ryggradslös (adj)
hvirvelløs
  (biologi) som saknar ryggrad

ryggradslöst djur (n)
hvirvelløst dyr
  (zoologi, ) djur som saknar endoskelett

ryggsäck (n, ut)
rygsæk

ryka (v)
ryge
  (intransitivt) avge rök (om eld, vulkan, eller dylikt)

rykta (v)
strigle
  rengöra genom att borsta och skrapa djurets päls

rymd (n, ut)
rum
  utrymme, fysikaliskt rum

rymden (n, ut)
rummet
  (astronomi) världsrymden, universum

rymdfarkost (n, ut)
rumskib, rumfartøj

rymdfart (n, ut)
rumfart
  trafik med rymdfarkoster; obemannade eller bemannade färder mellan eller i bana omkring himlakroppar

rymdforskning (n, ut)
rumforskning
  forskning som äger rum med vetenskapliga instrument placerade i rymden

rymdfärd (n, ut)
rumfart
  (rymdfart) rymdresa

rymdskrot (n, neut)
rumaffald
  vrak och fragment av konstgjorda satelliter, som svävar (i omloppsbanor) i rymden

rymdsond (n, ut)
rumsonde
  obemannad rymdfarkost med mätinstrument

rymdstation (n, ut)
rumstation
  (rymdfart) plats byggd för astronauter att bo och arbeta i (som befinner sig i omloppsbana runt jorden)

rynka (n, ut)
rynke
  långsmal hopdragning i hud

rysa (v)
gyse
  uppleva en fysiologisk (och kanske även psykologisk) känsla över stora delar av kroppens hud, vanligen som svar på kyla eller (mental) spänning eller rädsla; ofta förenad med ofrivilliga, lätta darrningar och skakningar

rysande (adj)
gysende
  presensparticip av rysa

rysare (n, ut)
gyser
  skräckberättelse, skräckfilm

rysk (adj)
russisk
  som har att göra med Ryssland, ryssar eller det ryska språket

ryska (n, ut)
russisk
  slaviskt språk som talas främst i Ryssland
russer
  kvinna från Ryssland

ryskfödd (adj)
russiskfødt
  född i Ryssland

ryslig (adj)
gyselig
  som framkallar rysningar av skräck eller starkt obehag; skräckinjagande, fasaväckande, vedervärdig, avskyvärd, ohygglig

rysning (n, ut)
gys, gysen
  en fysiologisk (och kanske även psykologisk) känsla över stora delar av kroppens hud, vanligen som svar på kyla eller (mental) spänning eller rädsla

ryss (n, ut)
russer
  person, främst man, från Ryssland

rytm (n, ut)
rytme

ryttare (n, ut)
rytter
  person som rider på häst

räcke (n, neut)
gelænder
  upprättstående anordning bestående av en ledstång vilande på två eller flera stöd; särskilt sådan som är uppsatt som skydd längs kanten av exempelvis en trappa, balkong, bro eller väg eller längs en väg mellan de två körbanorna (som hinder mot körning över till körbanan avsedd för den mötande trafiken)

räckhåll (n)
rækkevidde
  åtkomligt avstånd

räckvidd (n, ut)
rækkevidde
  det avstånd från viss utgångspunkt som något har möjlighet att nå till (efter förutsättningar)

rädd /rɛd/ (adj)
bange, ræd, skræmt

rädda (v)
redde
  föra (någon) i säkerhet, bort från fara; hjälpa, undsätta; även om föremål eller situation
  (bollsport) fånga eller på annat vis blockera en boll/puck som annars omedelbart hade gått in i mål

rädelig (adj)
forfærdelig, forskrækkelig, rædelig, rælig, ækel

rädisa (n, ut)
radise
  (mat) grönsak tillhörande arten Raphanus sativus var. sativus

rädsel (n, ut)
rædsel
  (känslor) maskulin biform av: rädsla f

rädsla (n, ut)
rædsel, angst
  (känslor) förhållandet eller egenskapen att vara rädd (för någon eller något), fruktan; klenmod, försagdhet; ängslan, bävan; även: förskräckelse, skräck

räfsa (n, ut)
rive

räka (n, ut)
reje
  typ av kräftdjur som förekommer i både sötvatten och saltvatten, får ljusröd färg efter kokning

räkcocktail (n, ut)
rejecocktail
  maträtt som består av räkor med sallad och sås (vanligen serverad som förrätt)

räkenskap (n, ut)
regnskab

räkna med (v)
regne med
  ta hänsyn till; inberäkna

räknare (n, ut)
lommeregner
  miniräknare

räknebar (adj)
tællelig

räknenisse (n, ut)
regnedreng
  (nedsättande) kamrerstyp, expert på ekonomi, person som bara förstår ekonomi och juridik men inte kärnverksamheten

räkneord (n, neut)
talord, numerale
  (lingvistik) ordklass för ord som är tal

räknesticka (n, ut)
regnestok
  mekaniskt hjälpmedel för räkning (främst multiplikation, division)

räkning (n, ut)
regning
  skriftligt krav på betalning; nota, faktura
  det att räkna i matematik, beräkning

räksmörgås (n, ut)
rejesmørrebrød

rälig (adj)
forfærdelig, forskrækkelig, rædelig, rælig, ækel

rälsbuss (n, ut)
skinnebus
  (järnväg) bussliknande motorvagn

räntefri (adj)
rentefri
  utan ränta

räta (n, ut)
ret
  (textilier) rätsida

rätblock /ˈrɛːtˌblɔk/ (n, neut)
kasse

rätt (adj)
korrekt, rigtig
  som är sådan den bör vara i moraliskt avseende; moraliskt eller etiskt riktig; som är rättskaffens eller rättsinnig eller hederlig

rätt (adv)
ret
  ganska

rätt och slätt (phraseologicalUnit)
slet og ret
  markering för att något är t ex självklart eller enkelt

rättegång (n, ut)
retssag
  juridisk process (= rättslig gång), förhandling (sammanträde) i en domstol

rättelse (n, ut)
rettelse
  korrigering; ett nytt, korrigerat, påstående

rättssal (n, ut)
retssal
  plats där rättegång sker

rättstavning (n, ut)
retskrivning
  kunskapen att stava korrekt

rättvis (adj)
retfærdig

rätvinklig triangel (n)
retvinklet trekant
  (geometri) en triangel där en vinkel är rät (90°)

räv (n, ut)
ræv
  kortbent djur inom familjen hunddjur (Canidae), oftast inom något av följande släkten: Alopex, Cerdocyon, Dusicyon, Fennecus, Otocyon, Pseudalopex, Urocyon och Vulpes

rävsax (n, ut)
rævesaks
  (jakt) (numera olaglig) fälla för att fånga räv

rå (adj)
rå
  inte tillagad eller bearbetad

råbandsknop (n, ut)
råbåndsknob
  knop som används för att binda om något med ett rep

råbiff (n, ut)
tartar
  maträtt av rått nötkött, vanligen serverad med lök, kapris och andra ingredienser

råd (n, neut)
råd
  tips, instruktion; rekommendation
  samling människor vars uppgift är att ge rekommendationer eller fatta beslut

råda /ˈroːˌda/ (v)
råde, rådgive
  ge råd

rådfråga (v)
rådspørge
  fråga om råd

rådgivning (n, ut)
rådgivning
  det att ge råd

rådhus (n, neut)
rådhus
  byggnad (hus) eller lokal där stadens råd (kommunstyrelse, rådhusrätt) samlas, stadshus

rådjur (n, neut)
rådyr

rådjurskalv (n, ut)
råkalv, råkid, rålam
  ej årsgammalt ungdjur av rådjur

rådjurskid (n, neut)
råkalv, råkid, rålam
  unge (kid) av rådjur

råg (n, ut)
rug
  arten Secale cereale i familjen gräs (Poaceae)

rågad (adj)
toppet
  fylld över sina bräddar;

rågbröd (n, neut)
rugbrød
  bröd gjort på rågmjöl

rågmjöl (n, neut)
rugmel
  mjöl av råg

råka /roːka/ (n, ut)
råge

råka i luven på (v)
ryge i totterne på
  (idiomatiskt) hamna i bråk eller strid

råmjölk (n, ut)
råmælk
  gulaktig, tjockflytande mjölk som avsöndras de första dagarna efter förlossning; oftast om råmjölk från ko

råolja (n, ut)
olie, råolie
  (geologi, kemi) trögflytande svart substans främst bestående av långa kolkedjor som har bildats i jordskorpan av organiskt material och som utvinns för användning som utgångsämne vid framställning av bl.a. eldningsolja, asfalt, drivmedel, smörjmedel, plast, mm och vars förbränning bidrar till den globala uppvärmningen

råsegel (n)
råsejl
  (sjöfart) fyrkantigt segel som är symmetriskt med avseende på den vertikala mittlinjen och förs upptill fäst vid en rå

råtta (n, ut)
rotte
  individ av någon art från släktet råttor (Rattus) i underfamiljen Gamla världens råttor och möss (Murinae) av familjen råttdjur (Muridae), inom däggdjursordningen gnagare (Rodentia); skadegörande gnagare med spetsig, hårig nos och lång svans

råttbo (n, neut)
rotterede
  bo för råttor

röd (adj)
rød
  (färger) som har färgen rött; som har samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; som har en färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret
  (ideologier) vänster eller revolutionär

röd brännmanet (n)
rød brandmand
  en art (Cyanea capillata) inom ordningen skivmaneter (Semaeostomeae); individ av denna art

röd dvärg (n)
rød dværg
  (astronomi) stjärna i huvudserien med en massa mellan 0,08 och 0,4 solmassor

röd glada (n)
rød glente

röda hund (n)
røde hunde

rödalg (n, ut)
rødalge
  (biologi) alg av divisionen (gruppen) Rhodophyta med 6000 arter

rödbena (n, ut)
rødben

rödbeta (n, ut)
rødbede
  (botanik, grönsaker) Beta vulgaris, rotfrukt med karaktäristisk röd färg

rödek (n, ut)
ródeg
  (exemplar av) trädslaget Quercus rubra i släktet ekar

rödgumpsgräshoppa (n, ut)
rødbenet lynggræshoppe
  en gräshoppsart (Omocestus rufipes, tidigare Omocestus ventralis) inom underfamiljen Gomphocerinae; individ av arten rödgumpsgräshoppa

rödhake (n, ut)
rødhals, rødkælk
  en art (Erithacus rubecula) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av arten rödhake

rödhalsad trast (n)
rødstrubet drossel
  en art (Turdus ruficollis) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av arten rödhalsad trast

röding (n, ut)
rødding
  individ av släktet rödingar (Salvelinus)
  (slang) femhundrakronorssedel
  (politik) socialist; kommunist
  (ålderdomligt) indian, särskilt prärieindian

rödkål (n, neut)
rødkål
  (grönsaker) en variant (Brassica oleracea var. capitata f. rubra) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten rödkål

rödspov (n, ut)
stor kobbersneppe

rödspätta (n, ut)
rødspætte
  (fiskar) en fiskart (Pleuronectes platessa) i ordningen plattfiskar

rödstjärt (n, ut)
rødstjert

rödvin (n, neut)
rødvin
  vin som vid tillverkningen fått en klar- eller mörkröd färg från druvskalen från blå vindruvor

rödvingetrast (n, ut)
vindrossel

röja (v)
rydde
  ta bort, plocka undan; rensa upp, städa (upp), föra bort (en del (onödiga) saker)

rök (n, ut)
røg
  synliga små partiklar som uppstått då något brinner eller bränns

röka /ˈrøːˌka/ (v)
ryge
  (transitivt) utsätta matvara eller liknande för rök för att konservera eller tillsätta smak, särskilt fisk och kött, vanligt i perfekt particip rökt lax, rökt korv, basturökt

rökare (n, ut)
ryger
  person som röker

rökbomb (n, ut)
røykbombe
  bomb som vid detonation skapar ett moln av rök (som signal, kamouflage, eller för att förvirra)

rökdykare (n, ut)
røgdykker

rökelse (n, ut)
røgelse

rökförbud (n, neut)
rygeforbud
  förbud mot att röka

rökning (n, ut)
rygning
  inandning av (toxiska) gaser (vanligen med tobak) med hjälp av pipa, cigarr, cigarett eller liknande föremål /i njutningssyfte/; det att röka

rökrum (n, neut)
rygelokale
  rum för rökning

rönn (n, ut)
røn, almindelig røn
  ett trädslag (Sorbus aucuparia ssp. aucuparia) i släktet oxlar; individ av detta trädslag

rönnbär (n, neut)
rønnebær
  sura bär från trädet rönn

röntgenium (n, neut)
røntgenium

röntgenstrålning (n, ut)
røntgenstråling
  (fysik) joniserande elektromagnetisk strålning med kort våglängd (cirka 0,01–10 nm) och höga fotonenergier

rör (n, neut)
rør
  långsmalt föremål med genomgående hålighet

rörbomb (n, ut)
rørbombe
  liten bomb i ett smalt rör (används huvudsakligen av terrorister)

rördrom (n, ut)
rørdrum

rörelse (n, ut)
bevægelse
  (fysik) grundläggande fenomen där föremål ändrar position i rymden
  (sociologi) organiserad mänsklig verksamhet som delar samma medel eller mål

rörelsemängd (n, ut)
impuls

rörelseverb (n, neut)
bevægelsesverbum
  (lingvistik) verb som uttrycker rörelse

rörflen (n, ut)
rørgræs
  växt (gräs) av arten Phalaris arundinacea

rörhöna (n, ut)
grønbenet rørhøne

rörmokare (n, ut)
blikkenslager, rørsmed
  (vattenförsörjning, yrken) person som lagar och installerar anläggningar för vattenförsörjning och avlopp i byggnader

rörsocker (n, neut)
rørsukker

röse (n, neut)
røse
  upplagd stenhög (ofta från forntid eller historisk tid)

röst (n, ut)
stemme
  ljud frambringat ur människans talapparat; sådant karaktäristiskt ljud som kan knytas till en viss människa

rösta (v)
stemme

rött kort (n, neut)
rødt kort
  kort (i röd färg) som kan visas av domaren för att signalera ett matchstraff, i de flesta fall en utvisning, som påföljd för grovt brott mot gällande spelregler

röv (n, ut)
røv

röva (v)
røve

rövare (n, ut)
røver

rövarnäste (n, neut)
røverkule, røverrede
  tillhåll för rövare

rövhål (n, neut)
røvhul
  (slang, nedsättande, skällsord) skitstövel

rövknulla (v)
røvpule
  (slang, vulgärt) ha analsex; ha sex under vilket en penis eller annat föremål förs in i den ena personens anus

rövslickare (n, ut)
røvslikker
  (nedsättande, vulgärt) någon som på ett skenheligt vis uppträder alltför inställsamt för att komma upp sig hos exempelvis chef, lärare eller annan auktoritär person

sabbat (n, ut)
sabbat
  biblisk vilodag som iakttas i judendomen och av en del kristna, och som börjar på fredagskvällen och slutar ungefär ett dygn senare
  söndag; vilodag som iakttas av de flesta kristna

sabel (n, ut)
sabel
  (vapen) form av svärd med böjd eneggad klinga avsett som huggvapen

sabotage (n, neut)
sabotage

sabotera (v)
sabotere
  kraftigt hindra nångon annans verksamhet; förstöra för någon annan

sadducé (n, ut)
saddukæer
  (bibliskt) medlem av religiöst parti på Nya testamentets tid i Palestina, motståndare till fariséerna

sadel (n, ut)
sadel, saddel
  redskap som används vid ridning för att ryttaren ska få en bra sittställning

sadelmakare (n, ut)
saddelmager, sadelmager
  tillverkare (och reparatör) av sadlar och seldon (för hästar)

sadelstolpe (n, ut)
saddelpind, sadelpind
  stång på cykel som fäster i sadeln

sadism (n, ut)
sadisme
  det att uppleva njutning av att tillfoga någon annan människa eller ett djur smärta

sadistisk (adj)
sadistisk

saffran (n, neut)
safran
  dyrbar krydda som utvinns ur saffranskrokus

safir (n, ut)
safir
  (mineraler, smycken) korund som vanligtvis är blå, men som också kan förekomma i andra färger utom röd

saft (n, ut)
saft
  en dryck gjord på frukt eller bär, vatten och socker, oftast framställd genom kokning
  en naturlig vätska från en organism

saga (n, ut)
eventyr
  text av en litterär genre med overkliga, fiktiva berättelser, ofta för barn

sago (n)
sago
  stärkelse från märg av sagopalm (ibland även från potatis eller tapioka); gryn av denna stärkelse

sagoland (n, neut)
eventyrland
  land där en saga utspelar sig, fantasiland, utopi, fjärran land mest känt genom sagorna

sagolik (adj)
eventyragtig

sagosoppa (n, ut)
sagosuppe
  (mat) efterrätt gjord på sagogryn och röd saft

saguarokaktus (n, ut)
kæmpekaktus

sajt (n, ut)
site

sakernas internet (n)
tingenes internet
  (data, kommunikation) användning av internet för kommunikation mellan saker andra än datorer (maskiner, prylar)

sakna (v)
savne
  känna sorg eller längtan (för något eller någon man tidigare hade)
mangle
  vara utan någonting

sakristia (n, ut)
sakristi, præsteværelse, skrudhus
  prästens omklädningsrum

saktmodig (adj)
sagtmodig
  stillsam och fredlig

saktmodighet (n, ut)
sagtmodighed
  det att vara saktmodig

salafism (n, ut)
salafisme

salafist (n, ut)
salafist
  anhängare av salafism

salafistisk (adj)
salafistisk
  som rör salafism

salinitet (n, ut)
salinitet

sallad (n, ut)
salat
  (maträtter) blandning av vanligtvis grönsaker som kan ätas som tillbehör eller fristående, ofta med dressing

salladslök (n, ut)
forårsløg
  (mat) lök inom släktet Allium som äts före den utvecklat en fullt utvecklad lök och därför en mildare smak som lämpar sig väl i olika sallader (vanligen av arten matlök men ibland även piplök)

salomonisk (adj)
salomonisk
  vis, rättvis

salpeter (n, ut)
salpeter
  (kemi) om något salt av salpetersyra

salpetersyra (n, ut)
salpetersyre
  stark syra med formeln HNO3

salt /salt/ (adj)
saltet, salt-, salt
  som smakar salt (en av grundsmakerna)
  som innehåller (mycket) salt

salt /salt/ (n, neut)
salt
  (mat, allmänt) vitt, kristalliskt ämne med samma smak som havsvatten och som är vanligt som smaksättare för mat; ett salt med kemiskt namn natriumklorid
  (kemi) kemisk förening uppbyggd av joner

salta (v)
salte
  tillsätta salt till en maträtt för att framhäva smaker

saltlakrits (n, ut)
saltlakrids

saltsjö (n, ut)
saltsø
  sjö med salt vatten; endorheisk sjö (utan utlopp)

saltsyra (n, ut)
saltsyre
  (oorganisk kemi, syror) stark syra med formeln HCl; vattenlösning av gasen väteklorid, HCl(g)

saltvatten (n, neut)
saltvand
  vatten med en märkbart högre koncentration av olika salter (mestadels natriumklorid men inte enbart), ofta definierat som vatten med en salinitet (salthalt) mellan 3–5 %

saltört (n, ut)
strandgåsefod
  en växtart (Suaeda maritima) inom familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna art

samarbeta (v)
samarbejde

samarbete (n, neut)
samarbejde
  det att arbeta tillsammans för något gemensamt

samarium (n, neut)
samarium

sambafotboll (n, ut)
sambafodbold
  spektakulär och publikvänlig fotboll

same (n, ut)
same

samhälle (n, neut)
samfund
  mindre stad eller ort; större by
  en samling rumsligt avgränsade organismer (i sin livsmiljö)
  (sociologi) intressegemenskap av personer (mestadels inom vetenskap eller skönlitteratur)

samiska (n, ut)
samisk
  (språk) grupp finsk-ugriska språk som talas i Sameland

samla (v)
samle
  i princip försöka erhålla så många föremål som möjligt av en viss typ, ofta av intresse
  hämta föremål eller individer från olika platser och lägga dessa tillsammans (ofta i passivum)

samlag (n, neut)
samleje
  sexuellt umgänge mellan två parter

samling (n, ut)
samling
  det att flera personer ser till att befinna sig tillsammans (samlas) på en viss plats vid en viss tidpunkt

sammanbrott (n, neut)
sammenbrud

sammankomst (n, ut)
sammenkomst
  möte /mellan en grupp människor/

sammelsurium (n, neut)
miskmask, sammensurium
  tillstånd av total oordning

sammet /˘samət/ (n, ut)
fløjl
  (textilier) siden- eller bomullstyg med lugg på ena sidan

sammetsrevolution (n, ut)
fløjsrevolution
  kommunismens fall 1989 i Tjeckoslovakien och angränsande länder

samoan (n, ut)
samoaner
  (nationaliteter) person, i synnerhet man, från Samoa

samovar (n, ut)
samovar
  (rysk) tekokare, tekök

samspel (n, neut)
samspil
  gemensamt handlande, i vilket två eller flera parter interagerar med varandra, särskilt vid gynnsam interaktion

samt (subordinatingConjunction)
samt
  och därtill även; betecknar att någon eller något tillkommer, förutom de tidigare uppradade företeelserna, i vid längre uppräkningar eller där någon av företeelserna inkluderar ordet "och"

samtal (n, neut)
samtale, diskussion, drøftelse, snak
  session av informationsutbyte, vanligen mellan två eller fler människor

samtida (adj)
samtidig

samtidig (adj)
samtidig

samtidigt (adv)
samtidig, samtidigt
  på samma gång

samtidshistoria (n, ut)
samtidshistorie
  (historia) studiet av samtiden

samtycka (v)
samtykke
  ge sitt samtycke (till något), gå med (på något)

samuraj /samɵˈraj/ (n, ut)
samurai

samurajmes (n)
broget mejse
  arten Sittiparus varius i familjen mesar (Paridae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

samvete (n, neut)
samvittighed
  en persons känsla av rätt och fel

sanctus (n)
sanctus
  hymn i nattvardsmässan

sand /sand/ (n, ut)
sand
  sten som blivit till små korn, antingen genom väder och vind eller på konstgjord väg

sandal (n, ut)
sandal

sandbank (n, ut)
sandbanke

sanddyn (n, ut)
sandklit
  dyn bildad av sand

sanddådra (n, ut)
Småskulpet Dodder
  en art (Camelina microcarpa) inom växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten sanddådra

sandgods (n, neut)
sandgods
  tobaksblad av sämsta sorteringen, de nedersta bladen, som kan vara smutsiga av sand och jord

sandkatt (n)
sandkat
  arten Felis margarita i familjen kattdjur (Felidae) inom ordningen rovdjur (Carnivora)

sandlåda (n, ut)
sandkasse
  leksandlåda; låda med sand för lek som brukar finnas på lekplatser

sandpapper (n, neut)
sandpapir
  bit papper med grov beläggning för att slipa till exempel trä

sandsnäppa (n, ut)
tyknæbbet dværgryle

sandsten (n, ut)
sandsten
  (mineralogi) en sedimentär bergart

sandstorm (n, ut)
sandstorm
  (meteorologi) storm som för med sig stora mängder sand

sanera (v)
sanere
  röja upp, modernisera; göra hälsosam, göra ren

sanering (n, ut)
sanering
  det att rensa upp

saneringsmogen (adj)
saneringsmoden
  mogen för (i behov av) sanering

sank (n, neut)
sænk
  tillståndet att något sjunker; förhållandet att något tillintetgörs

sanktion (n, ut)
sanktion

sanktionspaket (n, neut)
sanktionspakke
  (politik) paket (kombination) av sanktioner

sanmarinier (n, ut)
sanmarineser
  invånare i San Marino eller med sanmarinsk härkomst

sann (adj)
sand
  som stämmer med verkligheten

sanning (n, ut)
sandhed
  något som är sant; påstående som, enligt författaren eller talaren, är sant

sannolik (adj)
sandsynlig

sannolikhet (n, ut)
sandsynlighed

sanskrit (n, ut)
sanskrit
  indoariskt språk med många ålderdomliga drag som talas i Indien

sardisk (adj)
sardisk
  sardinsk, som rör Sardinien eller dess invånare

sardiska (n, ut)
sardisk
  språk som talas bland annat på Sardinien

sardonisk (adj)
sardonisk
  bitter och hånfull

sarg (n, ut)
bande
  (innebandy, ishockey, bandy) förhöjd kant till spelplanen för att förhindra bollens utgång

sarkasm (n, ut)
sarkasme
  typ av humor och indirekt kritik då hånfull ironi används mot någon där man överdrivet säger motsatsen till vad man menar

sarkofag /sarkoˈfɑːg/ (n, ut)
sarkofag

sarv (n, ut)
rudskalle
  en art (Scardinius erythrophthalmus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten sarv

satan (n, ut)
satan
  namn för djävulen; representerar och personifierar det onda

satanism (n, ut)
satanisme
  religiös dyrkan av djävulen

satellit (n, ut)
satellit
  (fysik) mindre objekt som kretsar runt ett annat, större objekt genom inverkan av en centripetalkraft
  (astronomi) mindre himlakropp som kretsar kring en större himlakropp under inverkan av gravitation

satellitstat (n, ut)
satellitstat
  stat som formellt är självständig, men som i praktiken är starkt beroende av eller helt behärskas av en angränsande stormakt

saterfrisiska (n)
Saterland-frisisk, saterfrisisk, saterlandsk
  germanskt språk som talas i den tyska kommunen Saterland i distriktet Cloppenburg

satir (n, ut)
satire
  (skrift som innehåller) hån och förlöjligande, kvick och elegant elakhet

satiriker (n, ut)
satiriker

satirisk (adj)
satirisk
  hånfull, kvick och bitande

satrap (n, ut)
satrap
  överhuvud för provins (i forna persiska riken)

sautera (v)
sautere
  (matlagning) hastigt steka (bryna) i små bitar

savann (n, ut)
savanne
  grässtäpp med spridda träd och buskar

savannvråk (n, ut)
savannevåge
  en art (Buteogallus meridionalis) inom fågelfamiljen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av arten savannvråk

sax (n, ut)
saks
  verktyg som används för att klippa

saxofon (n, ut)
saxofon
  ett träblåsinstrument av metall

schablon (n, ut)
skabelon
  utskuret formstycke fungerande som en mall för produktion som utförs för hand

schabraktapir (n, ut)
skaberaktapir
  en däggdjursart (Tapirus indicus), den största av de fyra arterna i familjen tapirer och den enda som finns i vilt i Asien; individ av denna art

schack (interjection)
skak
  (schack) påpekande att motståndarens kung hotas att slås

schack (n)
skak
  slags strategispel för två personer, även om liknande spel
  ställning under ett parti schack (1) där en spelares kung hotas att slås

schackbräde (n, neut)
skakbræt
  (schack) platt skiva på vilket 64 rutor finns målade, varannan ljus, varannan mörk, och på vilket spel som schack eller dam spelas

schackmatt (interjection)
skakmat
  (schack) påpekande att en spelare står i schack, utan att kunna göra något åt detta; att denna spelare är schackmatt

schackpjäs (n, ut)
skakbrik
  (schack) spelpjäs som används i schack

schakal /ɧaˈkɒːl/ (n, ut)
sjakal
  individ av någon av ett flertal arter i släktet Canis inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae)

schalottenlök (n, ut)
skalotteløg
  (mat) en sortgrupp av matlök (Allium cepa) i familjen lökväxter

schaman (n, ut)
shaman
  prästliknande utövare av schamanism

schampo (n, neut)
shampoo
  hygienartikel i form av en (trögflytande) vätska som tillsammans med vatten används för rengöring av hår och hårbotten (t.ex. vid dusch)

schejkdöme (n, neut)
sheikdømme
  område som styrs av en schejk; en schejks ämbete eller befattning

schellack (n, ut)
shellak
  en sorts renat harts

schema (n, neut)
skema
  tabell som visar vad en person eller grupp av personer har planerat att göra vid givna (framtida) tidpunkter
  diagram som visar hur en algoritm, apparat eller process fungerar

schematisera (v)
skematisere
  ordna efter ett visst mönster

schimpans (n, ut)
chimpanse
  däggdjursarten (Pan troglodytes) i släktet schimpanser (Pan) i familjen hominider (Hominidae) inom ordningen primater

schizofreni /skit͡sofreni:/ (n, ut)
skizofreni
  en psykisk sjukdom

schlager (n, ut)
slager
  låt av denna musikgenre

schlaraffenland (n)
slaraffenland
  fantasiland, där man utan ansträngning får allt till skänks

schweizare (n, ut)
schweizer
  person från Schweiz

schweizisk (adj)
schweizisk
  som har att göra med Schweiz eller schweizare

schweizisk armékniv (n)
schweizerkniv
  fickkniv (fällkniv) med många funktioner

schäslong (n, ut)
chaiselong
  ett slags vilsoffa med karm vid ena änden

scoutkår (n, ut)
spejdergruppe
  lokal scoutorganisation

scoutstuga (n, ut)
spejderhytte
  stuga som är möteslokal för scouter

se /seː/ (v)
se
  uppfatta med hjälp av synen genom ett eller flera ögon
  (vardagligt) uppfatta, förstå; inse

se ut (v)
se ud
  ha som utseende
  förefalla; verka
udse
  välja ut för att skaffa vid senare tillfälle

se även (phraseologicalUnit)
se også
  hänvisning till relaterade avsnitt

seaborgium (n, neut)
seaborgium

sed (n, ut)
sædvane
  vedertaget bruk

sedan (circumposition)
siden

sedan (n, ut)
sedan
  bil med heltäckt kaross och fyra eller fem sittplatser, vanligtvis med fyra dörrar, utrustad med ett avgränsat bagageutrymme

sedel (n, ut)
pengeseddel, seddel
  peng gjord av papper, bomull eller plast

sedlighetspolis (n, ut)
moralpoliti
  polis som övervakar sedligheten

sedvänja (n, ut)
sædvane
  vedertaget bruk

segel (n, neut)
sejl
  (sjöfart) tygstycke som används för framdrivning av båt genom att fånga in vind

segelbåt (n, ut)
sejlbåd
  båt med segel

segelfartyg (n, neut)
sejlskib

seger (n, ut)
sejr
  (sport, politik, militärt) resultat som är positivtt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till men för en motståndare; vinst över en motståndare

segla (v)
sejle

segra (v)
sejre
  få ett till sin fördel positivt resultat /gentemot motståndare (i en tävling, en strid och dylikt)/

seismologi (n, ut)
seismologi

sej (n, ut)
sej

sejd (n, ut)
sejd
  (nordisk mytologi) fornnordisk trolldom (besläktad med schamanismen) vid vars utövande den sejdande ansågs kunna blicka in i framtiden eller påverka (exempelvis skada) andra personer

sekel /ˈseː.kɛl/ (n, neut)
århundrede, århundred, hundredår, sekel
  (tidsuttryck) period av 100 år; 10 årtionden

sekret (n, neut)
sekret
  (fysiologi) vätska eller slem som produceras i och utsöndras av körtlar eller celler

sekreterare (n, ut)
sekretær
  person som arbetar under och assisterar en chef eller annan hög tjänsteman med t.ex. tidsplanering, mötes- och resebokning, telefon- och brevkommunikation; skrivare (person)
  kontorschef, butiksföreståndare, titeln för chefen i vissa organisationer; härav generalsekreterare

sekt (n, ut)
sekt
  en sekt i filosofi, religion eller ideologi vars trosuppfattningar kraftigt avviker från de i sammanhanget förhärskande uppfattningarna

sekularism (n, ut)
sekularisme
  politisk åskådning som strävar efter att stat och religion hålls åtskilda

sekund /səˈkʰɵnd/ ''eller'' /sɛˈkʰɵnd/ (n, ut)
sekund
  (geometri) gradenhet motsvarande 1/60 bågminut

sekundvisare (n, ut)
sekundviser
  visare som finns på vissa klockor, och som markerar antalet sekunder sedan senaste hela minut

sekundär (adj)
sekundær
  i andra hand; underordnad; indirekt (t ex sekundärt ljud)

sekvens (n, ut)
sekvens
  ordningsföljd av föremål eller företeelser

selen (n, neut)
selen
  grundämne med atomnummer 34 och kemisk beteckning Se.

selfie (n, ut)
selfie
  (vardagligt, anglicism) fotografiskt självporträtt, typiskt fotograferad med en handhållen digitalkamera eller mobiltelefon

selfiepinne (n, ut)
selfiestang
  lång stav med en hållare för en mobiltelefon i ena änden och en knapp i den andra som går att trycka på för att ta ett fotografi av sig själv

semantik (n, ut)
semantik
  (lingvistik) studiet av betydelsen hos språkliga uttryck som ord, fraser och satser

semifinal (n, ut)
semifinale

semikolon (n, neut)
semikolon
  (typografi) skiljetecknet ;

semiotik (n, ut)
semiotik

semla (n, ut)
fastelavnsbolle
  (bakverk) skuren bullbakelse med fyllning av mandelmassa (eller i Norge och Danmark sylt eller vaniljkräm) och vispad grädde

sena (n, ut)
sene
  (anatomi) segt elastiskt band av fibrös bindväv som binder samman muskler med ben

senantiken (n)
senantikken
  den historiska period från omkring 300 till 600 e.Kr., som följer den klassiska antiken och föregår medeltiden i Medelhavsområdet och Västeuropa

senap /ˈseːnˌap/ (n, ut)
sennep
  krydda som är gjord av frön från växten senap (2.)
  individ av vissa arter från familjen korsblommiga växter

senapsgas (n, ut)
sennepsgas
  en oljeliknande vätska använd som kemiskt stridsmedel under första världskriget

senapspulver (n, neut)
sennepspulver
  pulver av senap (senapsfrö, senapskorn)

senare (adv)
senere

senat (n, ut)
senat
  (historia) rådsförsamlingen i antikens Rom
  (politik) folkrepresentationens första kammare i USA och vissa andra stater

senator (n, ut)
senator

senegales (n, ut)
senegaleser
  invånare i Senegal eller med senegalesisk härkomst

senegalesisk (adj)
senegalesisk
  som rör Senegal eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

sengångare (n, ut)
dovendyr
  något av de däggdjur som ingår i underordningen sengångare (1) (Folivora); individ av dessa djur

sensitiva (n, ut)
følsom mimose, ægte mimose
  en växtart (Mimosa pudica) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt

sentimentalist (n, ut)
sentimentalist
  sentimental person, någon som styrs av sentimentalitet

separation (n, ut)
separation
  avskiljande; skilsmässa

separatism (n, ut)
separatisme
  strävan efter att frigöra ett geografiskt område från en stat

separatist (n, ut)
separatist

separatistgrupp (n, ut)
separatistgruppe
  grupp av separatister

separatistisk (adj)
separatistisk
  hörande till separatism och separatister

separera (v)
adskille
  avskilja; dela upp en mängd i enheter, vilka fungerar var för sig, oberoende av varandra; i tekniska sammanhang även särskilja i beståndsdelar
  behandla mjölk med separator för att avskilja grädde eller skummjölk

sepia (n, ut)
sepia
  (färger) ett mörkbrunt färgämne från vissa bläckfiskar

sepsis (n, ut)
blodforgiftning
  (medicin) blodförgiftning

september (n, ut)
september
  årets nionde (9.) månad

septentrional (adj)
nordlig
  (mindre brukligt) nordlig

seraf (n, ut)
seraf
  slags sexvingad ängel, som i judisk och kristen tradition uppvaktar Gud vid sin tron, och i den kristna traditionen är seraferna de högsta änglarna, steget över keruberna och gudatronens väktare

serafisk (adj)
engleagtig, serafisk
  ängalik, himmelsk, liknande en seraf; svävande, drömmande, kraftlös

serb (n, ut)
serber
  person från Serbien

serbisk (adj)
serbisk

serbiska (n, ut)
serbisk
  språk som talas i Serbien

sergeant (n, ut)
sergent
  grad inom det militära, i dag närmast över korpral och under förste sergeant, tidigare (före 2009) närmast över furir och under fänrik

seriemördare (n, ut)
seriemorder

serpentin (n, ut)
serpentine
  (egentligen orm) något som slingrar sig i många kurvor
  lång hoprullad pappersremsa som vecklas ut när den kastas
serpentin
  (mineraler) ett (grönt) mineral

server /sɶ:ɹvɛɹ/ (n, ut)
server
  (data) dator eller program som erbjuder tjänster till andra datorer, program eller användare, antingen på samma dator eller över ett nätverk; värddator

servett (n, ut)
serviet
  stycke, vanligtvis av tyg eller papper, som främst används för att torka bort matrester på händer och kring munnen under eller efter en måltid

servis (n, ut)
service
  uppassning, betjäning; personal

sevärd (adj)
seværdig
  som förtjänar intresse genom att ses (t.ex. om en film)

sevärdhet (n, ut)
seværdighed
  något som är värt att se, ofta populärt bland turister

sex /seks/ (numeral)
seks
  grundtalet 6 mellan fem och sju, VI med romerska siffror

sexism (n, ut)
sexisme

sexist (n, ut)
sexist

sexliv (n, neut)
sexliv
  sammantaget det som rör sex eller intima relationer i en persons liv

sextant (n, ut)
sekstant
  ett navigationsinstrument med vilket man kan bestämma exempelvis solens höjd över horisonten, och därigenom kunna beräkna sin position i nord-sydlig riktning

sextio (numeral)
tres, tresindstyve
  talet 60, ett tal mellan femtionio och sextioett

sexton (numeral)
seksten

sextonde (numeral)
sekstende

sexualitet (n, ut)
seksualitet

sexuell (adj)
seksuel

seychellier (n, ut)
seycheller
  person från Seychellerna eller som har seychelliskt påbrå

sfär (n, ut)
kugle, sfære
  (geometri) tredimensionell form som ger maximal volym vid given yta; mängden av alla punkter som har samma avstånd till en given fix punkt (medelpunkten) i ett metriskt rum, speciellt i vektorrum av dimension tre eller högre; ytan på ett klot eller en boll

shejk (n, ut)
sheik
  arabisk ledare, hövding eller liknande, även som hederstitel

shetlandsponny /ɧɛtlan(d)spɔnːʏ/ (n, ut)
shetlandspony

shofar (n)
shofar
  (musikinstrument) ett slags blåshorn som används rituellt inom judendomen

sibilant (n, ut)
sibilant
  (lingvistik) ett visslande språkljud, en frikativa med särskilt "skarp”, visselliknande klang

sicilianska (n, ut)
siciliansk
  romanskt språk (enligt vissa italiensk dialekt) som talas på den italienska ön Sicilien

sida (n, ut)
side
  en av de större delarna (oftast två) av ett visst område eller ett (ofta fysiskt uppdelat) föremål;
  ena sidan (1.) av ett pappersblad i en bok
  (geometri) en av de begränsande linjerna i en 2-dimensionell polygon (ibland är det underförstått att "sidan" eller "sidorna" syftar på flera sidor)

sida vid sida (adv)
side om side, side ved side
  intill varandra i samma riktning, på samma sida (i en konflikt)

sidensvans (n, ut)
silkehale

siderisk (adj)
siderisk

sidovagn (n, ut)
sidevogn
  (fordon) extra säte med hjul till motorcykel

siemens (n)
siemens
  sällan använd härledd SI-enhet, inversen av en ohm, vilket innebär 1 siemens = 1 ampere/volt

siesta (n, ut)
siesta
  middagsvila, middagslur

sievert (n)
sievert
  SI-enheten för storheterna ekvivalent dos och effektiv dos

siffra (n, ut)
ciffer
  (matematik) skrivtecken som betecknar ett heltal

sig (pronoun)
sig

sigill (n, neut)
segl
  märke i material som lack eller vax på brev eller dokument eller liknande för att symbolisera en person eller organisation

signa (v)
signe
  göra korstecken; helga
  (ålderdomligt) välsigna

signal (n, ut)
signal
  informationsbärare från en sändare till en eller flera mottagare

signalfärg (n, ut)
signalfarve
  (färger) klar färg som används som synlig signal; blå, grön, gul, röd

signalkräfta (n, ut)
signalkrebs
  art (Pacifastacus leniusculus) inom familjen insjökräftor; individ av denna art

siklöja (n, ut)
heltling
  en art (Coregonus albula) inom fiskfamiljen laxfiskar (Salmonidae); individ av arten siklöja

sikta (v)
si, sigte, syv
  avskilja korn och klumpar

silhuett (n, ut)
silhuet
  skuggbild (t ex klippt i svart papper)

silke (n, neut)
silke
  tråd som silkesfjärilens larv spinner sin kokong av då den förpuppas

silkeshäger (n, ut)
silkehejre

silkesmjuk (adj)
silkeblød
  mjuk som silke

silkespapper (n, neut)
silkepapir

sill /sɪl/ (n, ut)
sild

sillgrissla (n, ut)
lomvie
  en art (Uria aalge) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten sillgrissla

sillkung (n, ut)
sildekonge
  en fiskart (Regalecus glesne) förekommande i oceanernas djup på mellan 300 och 600 meter och är den längsta av benfiskar i världen

sillsallad (n, ut)
sildesalat
  sallad som innehåller blandning av salta sillfiléer och andra ingredienser

sillval (n)
finhval, rørhval
  valarten Balaenoptera physalus; individ av denna art

silo (n, ut)
silo
  byggnad för förvaring av jordbruksprodukter konstruerad som en enda stor (cylindrisk) behållare

silver (n, neut)
sølv
  metalliskt, blänkande grundämne med atomnummer 47 och kemisk beteckning Ag
  silvermedalj, silverfärgad medalj som vanligtvis delas ut till den som kommer på andra plats i ett mästerskap

silverfisk (n, ut)
sølvkræ
  (insekter) insekt av arten Lepisma saccharina (1 cm lång)

silverklorid (n)
sølvklorid
  kemisk förening av silver och klor, AgCl

silvermedalj (n, ut)
sølvmedalje

silvernitrat (n, neut)
sølvnitrat
  (oorganisk kemi) förening av silver, kväve och syre; AgNO3

silverpoppel (n, ut)
sølvpoppel
  (träd) en växtart (Populus alba) inom familjen videväxter (Salicaceae); exemplar av denna art

silversulfid (n)
sølvsulfid
  kemisk förening av silver och svavel

silvertärna (n, ut)
havterne
  en art (Sterna paradisaea) inom fågelfamiljen tärnor (Sternidae); individ av arten silvertärna

simbassäng (n, ut)
svømmebassin, swimmingpool, pool
  bassäng avsedd att simma och bada i; större, öppen, konstgjord vattenbehållare, försänkt i golv eller mark, avsedd för bad

simblåsa (n, ut)
svømmeblære
  luftfyllt organ hos många fiskarter

simhall (n, ut)
svømmehal
  badhus främst avsett för simning

simma (v)
svømme
  ta sig fram i vätska utan att nudda bottnen eller fast mark och utan att använda annan framdrivning än den egna kroppens rörelser
  ligga (till synes flytande) i vätska, bada, flyta

simning (n, ut)
svømning
  (om djur och människor) teknik för att ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen och utan att använda andra verktyg än naturliga kroppsdelar; teknik för att simma
  (sport) disciplin inom simsporten och samlingsbegrepp för olika simsportgrenar

sin (pronoun)
sin, deres

sinekur (n, ut)
sinecure
  befattning som ger god lön utan att fordra mycket arbete, latmansgöra

singaporian (n, ut)
singaporeaner
  person från Singapore eller som har singaporianska rötter

singaporiansk (adj)
singaporeansk
  som gäller Singapore eller singaporianer, som är från Singapore

singelkille (n, ut)
singlefyr
  (ung) man som inte är i ett förhållande

singular /ˈsɪŋˌgɵlɑːr/ (n, neut)
ental
  (grammatik) ental

singularis (n, neut)
ental
  (grammatik) böjningsform som betecknar ental hos substantiv, adjektiv och pronomen

sinka (n, ut)
zink
  (bleckblåsinstrument) ett slags blåsinstrument, som mest populärt under 1500- och 1600-talen

sinne (n, neut)
sans
  (fysiologi) sensorisk funktion som ett djur (eller liknande) har; funktion att uppfatta omvärlden

sinologi (n, ut)
sinologi
  läran om Kina, dess historia, språk och kultur

sinus (n)
sinus

sinuskurva (n, ut)
sinuskurve
  kurva i ett diagram enligt trigonometriska funktionen sinus

sionism (n, ut)
zionisme
  (politik) judisk nationalism

sionistisk (adj)
zionistisk
  (politik) som har med sionism att göra

sippra (v)
sive

sirap (n, ut)
sirup
  (tjock)flytande sockerprodukt

siren (n, ut)
sirene
  (grekisk mytologi) havsnymf som i grekisk saga lockade seglare i fördärv; förförerska
  ljudsignalapparat som avger ljud med råmande ton och som används på till exempel utryckningsfordon

sirensång (n, ut)
sirenesang
  (grekisk mytologi) förförisk och lockande sång av sirener som kunde få sjömän att dras ner i havet för att drunkna

sist (adv)
sidst

sista (adj)
sidste

sisyfosarbete (n, neut)
sisyfosarbejde
  fåfäng möda, oändligt och meningslöst arbete (efter en grekisk saga)

sitta (v)
sidde
  befinna sig i en kroppsposition där bakdelen vilar på ett underlag och bär upp överkroppen; om fåglar i vissa fall även om en snarast stående ställning

sjal (n, ut)
sjal

sjanghaja (v)
shanghaje
  kapa (fartyg), ta över kommandot över; även bildligt

sju /ɧʉː/ (numeral)
syv
  grundtalet 7 (mellan sex och åtta), VII med romerska siffror

sjuk (adj)
syg
  negativt påverkad av mikroorganismer eller virus eller på annat sätt kroppsligt eller psykologiskt skadad, inte frisk

sjukampare (n, ut)
syvkæmper
  (sport) idrottare som ägnar sig åt sjukamp

sjukdom (n, ut)
sygdom

sjukhus (n, neut)
hospital, sygehus
  större institution för vård av patienter med allvarligare sjukdomar eller skador, både med avseende på verksamheten och på byggnaden

sjuklig (adj)
sygelig
  som ofta drabbas av sjukdom, ofta av allvarligare slag

sjuksköterska /ˈɧʉːkˌɧøːterska/ (n, ut)
sygeplejerske
  person med högre utbildning som arbetar med människor avseende praktiskt inriktad hälso- och sjukvård

sjukvård (n, ut)
sygepleje
  (medicin) professionellt omhändertagande av sjuka och skadade

sjunde (numeral)
syvende
  nummer sju i ordningen

sjunga /ˈɧɵ̀ŋa/ (v)
synge
  (musik) frambringa melodier med rösten

sjunka (v)
synke
  röra sig ned i vätska eller dylikt, och inte hålla sig på ytan

sjunkbomb (n, ut)
dybdebombe, dybvandsbombe
  en sprängladdning (bomb) byggd för att detonera när den sjunkit i vatten till ett visst vattentryck (djup), ett vapen mot ubåtar

sjusovare (n, ut)
syvsover
  person som sover länge om morgnarna

sjuttio (numeral)
halvfjerds, halvfjerdsindstyve
  talet 70, ett tal mellan sextionio och sjuttioett

sjuttionde (numeral)
halvfjerdsende

sjutton (numeral)
sytten
  talet 17 (med romerska siffror: XVII); talet mellan sexton och arton

sjuttonde (numeral)
syttende

själ (n, ut)
sjæl
  (religion) människans inre odödliga väsen

själavandring (n, ut)
sjælevandring
  det att själen efter döden tros bosätta sig i kroppen av en annan varelse

själslig (adj)
sjælelig

själsliv (n, neut)
sjæleliv
  (psykologi) själens liv, den själsliga (icke-materiella) sidan av livet; omfattande tankar, idéer, ideal

självbelåtenhet (n, ut)
selvfedhed, selvfedme, selvglæde, selvtilfredshed
  det att vara självbelåten, stolthet, mallighet

självbiografi (n, ut)
selvbiografi, autobiografi
  redogörelse (berättelse) om en persons liv skapad av personen själv

självdeklaration (n, ut)
selvangivelse, skatteskema
  uppgifter från skattskyldig person till taxeringsmyndighet beträffande föregående års inkomster.

självdöd (adj)
selvdød
  som har dött av naturliga orsaker

självförebråelse (n, ut)
selvbebrejdelse
  det att någon anklagar sig själv för att inte ha gjort något på ett tillräckligt bra sätt

självförvållad (adj)
selvforskyldt, selvskabt
  som man själv har vållat

självinsikt (n, ut)
selvindsigt
  egenskapen hos en person som uppfattar sig själv på ett realistiskt vis

självisk (adj)
selvisk

självisolering (n, ut)
selvisolation
  isolering på egen hand

självklar (adj)
åbenbart
  som lätt inses; som enkelt låter dra slutsatser

självklart (adv)
selvfølgelig

självkörande (adj)
selvkørende
  som kan köra utan mänsklig styrning

självlärd (adj)
selvlært
  som på egen hand skaffat sig kunskaper

självmedicinering (n, ut)
selvmedicinering
  medicinering av en själv utan professionell rådgivning i syfte att bota riktig eller inbillad åkomma

självmord (n, neut)
selvmord
  (psykologi, sociologi) det att en individ (avsiktligt) dödar sig själv, vilket kan vara ett resultat av psykisk ohälsa

självmordsattentat (n, neut)
selvmordsangreb
  händelse där en attentatsman utför ett attentat i syfte att döda och skada många människor, samtidigt som även attentatsmannen omkommer (som planerat)

självmördare (n, ut)
selvmorder

självporträtt (n, neut)
selvportræt

självstyre (n, neut)
selvstyre
  det att vara självständig och styra sitt land utan andra staters inblandning

självständig (adj)
selvstændig
  oberoende; som agerar efter eget kynne utan att (ständigt) fråga andra till råds

självständighet (n, ut)
uafhængighed, selvstændighed

självsäker (adj)
selvsikker

sjätte (numeral)
sjette

sjö (n, ut)
sø
  större ansamling av vatten

sjöbjörn (n, ut)
søbjørn
  (däggdjur) säl av släktet Arctocephalus
søbjørn, søhund, søulk
  (sjöfart) erfaren sjöman

sjöborre (n, ut)
søpindsvin
  individ inom den taxonomiska klassen sjöborrar (Ophiuroidea) som omfattar cirka 950 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjöfarare (n, ut)
søfarer
  person som far till sjöss

sjöfart (n, ut)
søfart

sjöflygplan (n, neut)
vandfly
  flygmaskin med förmågan att lyfta och landa på vattenytan

sjögurka (n, ut)
søpølse
  individ inom den taxonomiska klassen sjögurkor (Holothuroidea) som omfattar drygt 1 700 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjögående (adj)
havgående, søgående
  (sjöfart) som färdas på hav; som är lämpad (konstruerad) för färd på öppet hav

sjögång (n, ut)
søgang

sjöhäst (n, ut)
søhest

sjöjungfru (n, ut)
havfrue
  mytologiskt naturväsen med en kvinnas överkropp och en fisks underkropp

sjökort (n, neut)
søkort
  karta över vatten där även vattendjup, grund, stenar och annat som båtar kan tänkas ha användning av märks ut

sjökrig (n, neut)
søkrig
  krig till sjöss

sjölejon (n, neut)
søløve
  individ av någon av fem arter sälar i familjen öronsälar (Otariidae); individ av denna art

sjöman (n, ut)
sømand
  (yrken) person som jobbar ombord på ett fartyg

sjömil (n, ut)
sømil
  (måttenheter, sjöfart) längdmått lika med 1852 meter (=en nautisk mil); tidigare lika med 7420 meter (=en geografisk mil)

sjörövare (n, ut)
sørøver

sjösjuk (adj)
søsyg
  som lider av sjösjuka

sjösjuka (n, ut)
søsyge
  illamående på grund av sjögång

sjöskum (n, neut)
merskum
  ett gulvitt mineral (t.ex. i piphuvud och cigarettmunstycke)

sjöskumspipa (n, ut)
merskumspibe
  pipa (för rökning av tobak) med huvud av sjöskum

sjöstjärna /˘ʃøːʃæːɳa/ (n, ut)
søstjerne
  individ av den taxonomiska klassen sjöstjärnor (Asteroidea) som omfattar cirka 2 000 arter marina djur med utstickande armliknande kroppsdelar; individ av dessa arter

sjösätta (v)
søsætte
  sätta en båt i vatten (från plats på land)

sjövatten (n, neut)
søvand
  vatten i eller från en sjö

skada (n, ut)
skade, beskadigelse

skada (v)
skade, beskadige
  (transitivt) göra eller orsaka skada (på någon eller något)

skadedjur (n, neut)
skadedyr
  något av alla slags djur (inte sällan insekter) som vållar skada eller irritation för människor

skadeglädje (n, ut)
skadefryd

skadestånd (n, neut)
skadeserstatning

skafferi (n, neut)
spisekammer
  skåp eller förråd för förvaring av matvaror som kan lagras vid rumstemperatur

skala (n, ut)
skala
  storleksförhållandet mellan en avbildning och det avbildade föremålet eller området, särskilt i kartsammanhang
  ordnade markeringar på mätinstrument e.dyl. där avståndet mellan markeringarna motsvarar en viss måttenhet
  (musik) ordnad följd av toner i viss tonart
  ordnad följd av värden i informella måttenheter

skala (v)
skrælle
  (matlagning) avlägsna skalet eller annat hölje från något (t.ex. potatis)

skalbagge (n, ut)
bille
  individ inom taxonomiska ordningen skalbaggar (Coleoptera) som kännetecknas av deras hårda, skallika främre täckvingar vilka täcker och skyddar ett par bakre flygvingar vid vilotillstånd

skalbolag (n, neut)
skuffeselskab
  ett företag utan egentlig verksamhet som enbart finns av juridiska eller finansiella skäl

skaldskap (n, neut)
skjaldskab
  diktning, poesi; särskilt i fornnordisk tradition, där skalder skapade och framförde diktverk som ofta fokuserade på personhyllningar, myter och historiska händelser

skalle (n, ut)
hovedskal, kranium
  (anatomi) del av ett ryggradsdjurs skelett som utgör huvudet

skallerorm (n, ut)
klapperslange

skallra (n, ut)
klaptræ, rangle
  leksak för spädbarn som fungerar på samma sätt som musikinstrument

skallra (v)
rasle
  göra ljud som en skallra, skramla, rassla

skalär (adj)
skalar

skam (n, ut)
skam
  djupt rotad känsla av att bli utsatt för allmän missaktning eller allmänt förakt (ofta med åtföljande känslor av mindervärdighet och blygsel); känsla av blygsel (och mindervärdighet) över att inte duga till eller förkastlig handling

skamvrå (n, ut)
skammekrog
  hörn av ett rum där (förr i tiden) skolbarn straffades med att ställa sig inåt hörnet ifall de betett sig illa

skandal (n, ut)
skandale

skandinavisk (adj)
skandinavisk

skandinavism (n, ut)
skandinavisme
  politisk rörelse som växte sig stark under 1800-talet för en skandinavisk enighet stärkande de kulturella, geografiska och historiska banden mellan länderna i Skandinavien

skandium (n, neut)
skandium, scandium

skanner (n, ut)
scanner
  (data, foto) apparat som läser in dokument eller fotografier för att konvertera dem till ett binärt medium, och efter inläsning skickar informationen till en dator eller till ett usb-minne eller liknande

skans (n, ut)
skanse
  (militärvetenskap, historia) militär försvarsanläggning konstruerad i trä, sten eller i form av en jordvall

skapa (v)
skabe
  ge förekomst/existens

skarpsill (n, ut)
brisling
  en art (Sprattus sprattus) inom fiskfamiljen sillfiskar (Clupeidae); individ av arten skarpsill

skarv (n, ut)
fuge, lask, splejsning
  en sammanfogning av två bitar av något material; en plats där två konsekutiva materialbitar möts
stød, øgning
  en förlängning, något som är påskarvat
skarv
  (zoologi, fåglar) individ inom fågelfamiljen Phalacrocoracidae i ordningen pelikanfåglar

skarvyxa (n, ut)
tengsel, tenxle

skata (n, ut)
skade, husskade
  en art (Pica pica) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten skata

skatt (n, ut)
skat
  (beskattning) obligatorisk avgift, som skall betalas av fysiska personer och företag till myndigheter
  samlade dyrbarheter; samling av dyrbarheter

skatteavdrag (n, neut)
skattefradrag
  (beskattning) avdrag från inkomstuppgift i inkomstdeklaration, varigenom det skattepliktiga beloppet minskar

skattebetalare (n, ut)
skatteyder, skatteborger

skattemyndighet (n, ut)
skattemyndighed
  myndighet (verk) för indrivning av skatt

skatteparadis (n, neut)
skattely

skattesats (n, ut)
skatteprocent, skattesats
  (beskattning) procentsats av inkomsten som enligt skattetabellen måste betalas

skattjakt (n, ut)
skattejagt
  sökandet efter en (mytomspunnen) skatt

skattkarta (n, ut)
skattekort
  karta som anger positionen av en (potentiell) skatt

skattmas (n, ut)
skattefar
  (vardagligt) skatteindrivare

skattsökare (n, ut)
skattejæger
  person som söker efter en skatt

skavank (n, ut)
skavank
  mindre skada eller fel

ske /ɧeː/ (v)
ske

sked (n, ut)
ske

skedand (n, ut)
skeand

skedstork (n, ut)
skestork

skejta (v)
skate
  (vardagligt) åka skateboard eller longboard

skelett (n, neut)
skelet
  (anatomi) fast, hård stomme som håller uppe högre stående djurs kroppar, och utgör en central del i rörelseapparaten

skelettcancer (n, ut)
knoglekræft
  cancer i skelettets ben

sken (n, neut)
skin
  (starkt) ljus som lyser upp stor del av ett begränsat rum; överfört även om intensiva ansiktsuttryck

skenben (n, neut)
skinneben
  (anatomi) ben i underbenet som sitter framför vadbenet.

skendemokrati (n, ut)
skindemokrati
  (statsvetenskap) statsskick som ger intryck av att vara demokratiskt utan att egentligen vara det

skendöd (adj)
skindød
  skenbart död; till synes död, men i själva verket levande

skendöd (n, ut)
skindød
  skenbar (felaktigt förmodad) död

skenhelig (adj)
skinhellig
  som falskt uppger sig vara eller framställer sig vara from, gudfruktig eller moraliskt högtstående

skenhelighet (n, ut)
skinhellighed
  det att vara skenhelig

skenmanöver (n, ut)
afledningsmanøvre
  handling utförd i syfte att missleda

skenrättegång (n, ut)
skueproces
  rättegång som är avgjord i förväg

skepp /ɧɛpː/ (n, neut)
skib
  (arkitektur) endera av de delarna som uppstår när en byggnad delas längs längdaxeln med t.ex. kolonner eller pelare
  (butik) mindre typ av hylla, cirka 1-2 meter hög, för exponering av varor, ofta placerad i en bredare gång eller vid ett torg

skepparkrans (n, ut)
skipperskæg
  ett skägg som tillsammans med polisongerna och håret bildar en krans runt ansiktet

skeppsbrott (n, neut)
skibbrud
  förlisning av flytetyg genom grundstötning eller på grund av stark vind eller hög sjö

skeppsskorpa (n, ut)
skibskavring, skibstvebak, beskøjt, skibsbrød, skibskiks, skonrog
  (bröd, sjöfart) hård skorpa av ojäst mjöl och vatten

skeppssättning (n, ut)
skibssætning
  (arkeologi, begravning) en samling resta stenar i form av ett skepp

skepticism (n, ut)
skepticisme
  filosofisk åsikt som inte erkänner allmängiltig kunskap

skeptiker /'skeptiker/ (n, ut)
skeptiker

skeptisk (adj)
skeptisk
  tvivlande; misstrogen

skev (adj)
skæv
  så beskaffad att riktningen eller formen varken är vinkelrät, parallell eller symmetrisk, som böjer av eller viker åt sidan

skida (n, ut)
ski
  redskap för fortskaffning som används för att glida fram över underlaget, exempelvis snö eller vatten, avsett att fästas under en fot eller fordonskropp

skidlift (n, ut)
skilift
  maskin – vertikal persontransportinstallation – som transporterar åkare uppför skidbackar

skidspår (n, neut)
skiløjpe
  bana (spår) avsedd för skidåkning

skidåkare (n, ut)
skiløber

skiffer (n, ut)
skifer, skiffer
  metamorf bergart bestående av finkornigt klastiskt sediment

skifte (n, neut)
boskifte
  det att skifta

skiftnyckel (n, ut)
svensknøgle, skiftenøgle
  inställbart verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar

skikt /ˈɧɪkːt/ (n, neut)
lag

skillnad /ˈɧɪlˌnad/ (n, ut)
forskel
  det att två eller flera föremål är eller ter sig olika; mer specifikt om just de punkter på vilka dessa skiljer sig åt

skilsmässa (n, ut)
skilsmisse

skilsmässobarn (n, neut)
skilsmissebarn
  barn av frånskilda föräldrar

skina (v)
skinne, glimte
  lysa starkt, ge ifrån sig ett sken

skinka (n, ut)
skinke
  den del av svin motsvarande andra djurs stek; svinbakdel
balde, endebalde, røvbalde
  en halva av rumpan

skinn (n, neut)
skind
  (anatomi) hud med eller utan hår; även om garvat läder avsett för exempelvis möblemang och kläder med mera

skit /ɧiːt/ (n)
lort
  (vardagligt) avföring; smuts

skitstövel (n, ut)
røvhul, skiderik
  (vardagligt, nedsättande) person som beter sig mycket illa

skivspelare (n, ut)
pladespiller
  grammofon; i synnerhet sådana utan förstärkare eller högtalare

skjorta (n, ut)
skjorte

skjortkrage (n, ut)
flip, skjorteflip, skjortekrave
  krage på skjorta

skjul (n, neut)
skur
  mindre och enklare byggnad som ofta används för förvaring; även illa bygd bostad

skjuta (v)
skyde
  avfyra projektil(er) från vapen
  träffa med en projektil från ett vapen
sparke
  (sport) träffa bollen eller pucken i mening att göra mål eller försöka det

skjutbana (n, ut)
skydebane
  plats där folk övar skytte

skjutfält (n, neut)
øvelsesområde
  övningsområde för artilleri

skjutning (n, ut)
skyderi, skydning
  det att skjuta

skjutvapen (n, neut)
skydevåben
  (vapen) fjärrvapen som avger skott (som skjuter, avlossar eller avfyrar iväg projektil eller stråle för verkan)

sko /skuː/ (n, ut)
sko
  (fotbeklädnader) (ofta hårdare) fotbeklädnad

sko (v)
sko
  fästa hästsko på hov

skog (n, ut)
skov
  (matematik) en sorts graf bestående av flera träd

skogsbrand (n, ut)
skovbrand

skogsbruk (n, neut)
skovbrug

skogsbärsmarmelad (n, ut)
skovbærmarmelade

skogsduva (n, ut)
huldue

skogsvetenskap (n, ut)
skovvidenskab
  läran om skogens utnyttjande och skogsråvarans förädling

skohorn (n, neut)
skohorn

skokräm (n, ut)
skocreme
  kräm (pasta, smörja) för att putsa (blanka) skor

skola (n, ut)
skole
  (utbildningsväsende) institution för utbildning, i synnerhet av barn, och i synnerhet om det samhällssystem för ofta obligatorisk utbildning av barnen i ett givet lands befolkning eller om en enskild lokal institution i detta system
  (utbildningsväsende) byggnad avsedd att bedriva utbildning i
  (konst) stilriktning inom konst, litteratur etc.

skolar (n, ut)
skolar
  (utbildningsväsende) elev (under medeltiden), student

skolbibliotekarie (n, ut)
skolebibliotekar
  bibliotekarie som arbetar i ett skolbibliotek

skolbok (n, ut)
skolebog
  bok som används i skolan

skolbuss (n, ut)
skolebus

skolbänk (n, ut)
skolebænk
  (utbildningsväsende) möbel (bord och säte) för elev i skola

skolgård (n, ut)
skolegård
  tillhörande (inhägnad) omgivning runt en skola; gårdsplan runt en skolbyggnad där eleverna kan vistas på rasten

skolka (v)
pjække, skulke

skolmogen (adj)
skolemoden
  (tillräckligt mentalt) mogen för att börja skolan (enligt någons subjektiva mening); i den ålder då man börjar skolan

skolplikt (n, ut)
undervisningspligt
  (juridik, utbildningsväsende) plikt för barn att gå i grundskola (och i vissa länder, men ej i Sverige, även gymnasieskola) eller på annat sätt genomgå motsvarande utbildning (oftast genom hemundervisning om kommunen gett särskilt tillstånd till det)

skoltrött (adj)
skoletræt
  trött på skolan

skomakare (n, ut)
skomager
  hantverkare som tillverkar (eller lagar) skor

skona (v)
skåne

skonare (n, ut)
skonnert
  (sjöfart) segelfartyg av västerländsk typ med stormasten som andra mast förifrån, riggat i huvudsak med snedsegel

skonsam (adj)
skånsom

skoputsare (n, ut)
skopudser
  person som putsar skor

skorpion (n, ut)
skorpion
  djur i ordningen (Scorpiones) tillhörande klassen spindeldjur (Scorpionidea) vars underkäkar är försedda med saxklor och en svansliknande, rörlig bakkropp som ytterst utrustats med en spetsig, krökt giftklo; individ av dessa djur
  (astrologi) person född i stjärntecknet Skorpionen

skorra (v)
skurre
  avge ett mycket hest ljud

skorsten (n, ut)
skorsten
  vertikal rör (fristående eller inbyggt) för att leda bort rök

skosnöre (n, neut)
snørebånd
  snöre som används för att bättre (hårdare) fästa skor runt fötter, vanligtvis genom att snöret dras genom öglor på skons båda sidor och sedan knyts ihop i båda ändarna

skoter (n, ut)
scooter
  en typ av moped eller motorcykel med små hjul, vindskydd framför knäna och inbyggd motor

skotsk (adj)
skotsk
  som rör den dialekt av (standard)engelska som talas i Skottland

skotsk gäliska (n)
skotsk gælisk
  keltiskt språk, nära besläktat med iriska och som främst talas i Skottland

skotska (n, ut)
skotte
  kvinna från Skotland

skott (n, neut)
skud
  det som avskjuts med hjälp av någon form av vapen;
  (sport) det att en boll eller liknande objekt sätts i rörelse med fot eller tillhygge (mot målet)

skotte (n, ut)
skotte
  person, särskilt man, från Skottland

skottkärra (n, ut)
trillebør
  vagn med ett hjul avsedd att skjutas av en människa

skottlossning (n, ut)
skyderi
  det att någon skjuter med ett vapen, särskilt i samband med kriminell aktivitet

skottår (n, neut)
skudår

skratt (n, neut)
latter
  det att skratta, skrattande; oregelbundet ljud producerat av en människas talorgan i syfte att delge en känsla av humor eller (mindre vanligt) stress

skratta (v)
le, grine
  visa uttryck för något man finner humoristiskt genom att producera oregelbundna ljud med talorganen

skratta ut (v)
udle
  göra sig lustig över någon

skrattmås (n, ut)
hættemåge

skri (n, neut)
skrig
  skrik, vrål

skridsko (n, ut)
skøjte

skriftlig (adj)
skriftlig

skriftspråk (n, neut)
skriftsprog

skrika (v)
skrige
  med hjälp av hög och kraftig röst frambringa starka ljud

skriva (v)
skrive
  skapa ((en) text, exempelvis en artikel, uppsats, roman, novell, krönika, dikt etc.) för hand, med skrivmaskin eller ordbehandlare etc., exempelvis för publikation som en bok, tidning etc.

skrivare (n, ut)
printer
  (data) enhet för anslutning till dator, minneskort, digitalkamera, scanner etc. för pappersutskrift av digitalt dokument

skrivbord (n, neut)
skrivebord
  bord avsett för människor att sitta och arbeta vid, exempelvis med papper och penna eller en dator
  (data) bakgrunden i ett operativsystems grafiska gränssnitt, det som visas bakom fönstren

skrivelse (n, ut)
skrivelse
  (formellt) skriftligt brev eller meddelande, oftast skickat mellan politiska instanser, eller inlämnat till en domstol

skrivhäfte (n, neut)
skrivehæfte
  häfte med tomma, (vanligen) linjerade, sidor som ägaren själv skriver på, i synnerhet som skolmateriel

skrivmaskin (n, ut)
skrivemaskine
  (äldre) enklare apparat för att via inmatning från ett mekaniskt tangentbord trycka bokstäver och andra tecken på papper

skrivstil (n, ut)
skråskrift
  typ av skrivstil där de flesta bokstäverna går ihop med varandra

skrov (n, neut)
skrog
  (sjöfart) fartygs sidor och botten med bordläggning, men utan inredning eller däck; stomme
  (skelett av) bål eller kropp hos djur

skrubbskädda (n, ut)
skrubbe

skruv (n, ut)
skrue
  (teknik) gängad liten metallstav, med en ände vanligen spetsig och den andra försedd med någon form av förtjockning (benämnd huvud)

skruvdragare (n, ut)
skruemaskine

skruvkork (n, ut)
skruelåg
  lock eller "kork" med gänga som skruvas fast på flaska

skruvlock (n, neut)
skruelåg
  lock med gänga som skruvas fast på burk

skruvmejsel (n, ut)
skruetrækker
  handverktyg som används för att skruva fast och loss skruvar

skruvnyckel (n, ut)
fastnøgle
  verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar.

skräddare (n, ut)
skrædder
  (yrken) (manlig) person som yrkesmässigt syr eller lagar kläder

skrämma (v)
skræmme
  göra rädd

skränka (v)
udlægge
  (maskinteknik) böja ut sågtänder växelvis åt ena och andra hållet

skräntärna (n, ut)
rovterne

skräp (n, neut)
skrald
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges

skugga (n, ut)
skygge
  mörkare (och ofta svalare) område (än omgivningen) som förekommer på motsatt sida av ett föremål med utgångspunkt från en ljuskälla (ofta solen)

skuld (n, ut)
gæld
  (ekonomi) (lånad) penningsumma som man är skyldig att betala (tillbaka)

skuldebrev (n, neut)
gældsbrev
  skriftlig utfästelse att betala en penningsumma, skriftligt erkännande av en penningskuld

skulderblad (n, neut)
skulderblad
  (anatomi) plant, trekantigt ben i skuldra

skuldfälla (n, ut)
gældfælde
  (ekonomi) skuldsättning som är svår att ta sig ur

skuldra (n, ut)
skulder

skuldsanering (n, ut)
gældssanering
  det att en person eller ett företag befrias, helt eller delvis, från skyldigheten att betala sina skulder

skulptur (n, ut)
skulptur
  (bildkonst) konstverk i tre dimensioner

skulptör (n, ut)
billedhugger
  (konst, yrken) konstnär som är specialiserad på att skapa tredimensionella föremål såsom skulpturer, statyer och reliefer; person som skulpterar

skum /skɵmː/ (n, neut)
skum

skumgummi (n, neut)
skumgummi
  (material) material för stoppning av madrasser och liknande

skumgummimadrass (n, ut)
skumgummimadras
  madrass (bäddmadrass) av skumgummi

skur /skʉːr/ (n, ut)
byge, regnbyge
  plötsligt, kortvarigt regn

skurdgud (n, ut)
skurdgud
  (historiskt, religion, mindre brukligt) avgud utskuren i trä under fornnordisk tid

skurril (adj)
skurril
  grovt gycklande, komisk på ett barbariskt sätt, plump, vulgär

skurtrasa (n, ut)
gulvklud
  trasa (duk) att skura med

skuta (n, ut)
skude
  skepp, fartyg

skvaller (n, neut)
skvalder

skvallerkäring (n, ut)
sladderkælling, sladretaske
  (vardagligt, nedsättande) (äldre) kvinna (även överfört om man) som går med skvaller

skvaltkvarn (n, ut)
skvatmølle
  äldre typ av kvarn där ett liggande vattenhjul direkt driver en kvarnsten

skvattram (n, ut)
mose-post
  en art (Rhododendron tomentosum (Harmaja 1990), föråldrat Ledum palastre (L.) eller Ledum spinosa) inom växtfamiljen ljungväxter (Ericaceae); individ av arten skvattram

sky (n, ut)
sky
  moln, ofta ett tunt och ljust sådant; molnliknande töcken, dis

skyddshelgon (n, neut)
skytshelgen
  (religion) helgon som skyddar (t.ex. en yrkesgrupp)

skyddsrum (n, neut)
beskyttelsesrum, tilflugtsrum
  utrymme skapat för att ge skydd i fall av krig och annan fara, ofta ett rum under marken som skyddar mot tryckvågor, splitter och strålning samt i vissa fall med luftfilter för att skydda mot kemvapen

skyddsängel (n, ut)
skytsengel
  (religion) ängel som skyddar (en person)

skyfall (n, neut)
skybrud

skyhög /ˈɧỳːˌhøːg/ (adj)
skyhøj, tårnhøj

skyldig (adj)
skyldig
  (juridik) som begått ett brott, eller något annat som (vanligen) anses negativt

skylt (n, ut)
skilt
  platta (formad som en geometrisk figur) med information

skymning (n, ut)
skumring

skynda /ˈɧynˌda/ (v)
skynde
  (reflexivt) försöka ta sig fram fort; göra något snabbt

skyskrapa (n, ut)
skyskraber
  mycket hög byggnad

skytisk (adj)
skytisk
  hörande till det antika folkslaget skyter och landet Skytien

skytt (n, ut)
skytte
  person som ägnar sig åt skytte; person som skjuter
  (astrologi) person född i Skyttens stjärntecken

skyttegrav (n, ut)
skyttegrav
  (militärt) dike i vilket soldater kan gömma sig och skjuta från utan att själva bli träffade av fienden

skägg /ɧɛg/ (n, neut)
skæg
  (anatomi) ansiktsbehåring, i synnerhet på haka och kinder hos män

skäggapa (n, ut)
skægabe
  (nedsättande) skäggig person

skäggdopping (n, ut)
toppet lappedykker

skäggig (adj)
skægget
  full av skägg; som det växer skägg från

skägglös (adj)
skægløs

skäggmes (n, ut)
skægmejse

skäggriska (n, ut)
skægget mælkehat
  en svampart (Lactarius torminosus), i släktet riskor (Lactarius); exemplar av denna art

skäggväxt (n, ut)
skægvækst
  det att skägg växer
  skägg

skäl (n, neut)
skel
  anledning, orsak, grund
  ställe där förgrening sker

skälla (v)
gø, bjæffe
  avge det ljud en hund frambringar: vov

skällsord (n, neut)
skældsord

skämmas (v)
krympe sig
  (deponens) må dåligt emedan man anser sig ha handlat /moraliskt/ fel, t ex om man gjort någon annan person ledsen eller om man begått ett misstag som orsakat besvär för andra, speciellt om misstaget var "pinsamt"; känna skam

skänk (n, ut)
skænk
  förvaringsmöbel för porslin och andra köksutensiler med en avställningsyta på ovansidan

skäppa (n, ut)
skæppe

skär kattost (n)
Rundbladed Katost

skära (n, ut)
segl
  (redskap) handverktyg för att bl.a. skörda vete
  (bildligt) lysande del av månen, vars form liknar verktyget skära, före eller efter nymåne

skärfläcka (n, ut)
klyde

skärgård (n, ut)
skærgård

skärhastighet (n, ut)
skærehastighed
  hastighet mellan ämne och eggen på skärande verktyg; omkrets × varvtal

skärm (n, ut)
skærm
  (teknik, data) bildskärm, dator- eller TV-skärm
  tunt föremål som bilder projiceras på
  ofta tunn anordning som placeras mellan något störande och det man önskar skydda, exempelvis mot insyn, starkt ljus eller buller

skärmsläckare (n, ut)
pauseskærm
  (data) datorprogram som, ofta visandes visuellt tilltalande bilder, körs när datorn varit inaktiv ett visst antal minuter

skärp /ɧɛrːp/ (n, neut)
bælte
  bälte; en rem av tyg eller läder som binds om midjan för att hjälpa till att hålla uppe byxorna eller hålla ihop en kappa eller en rock

skärtorsdag (n, ut)
skærtorsdag
  kristen högtidsdag som infaller torsdagen före påsk; som firas till minnet av Jesu sista måltid tillsammans med sina lärjungar då han före måltiden tvättade deras fötter och under måltiden instiftade nattvarden; en reningsdag inom romersk-katolska kyrkan då botgörare förr renades och återupptogs i kyrkan

skärv (n, ut)
skærv
  liten slant

skärva (n, ut)
skår
  bit av sönderslaget glas eller annat hårt material

skäva (n, ut)
skæve
  del av vedartad halm från strå av lin; avfall vid linberedning, mest i plural

skådeprocess (n, ut)
skueproces
  rättegång som är avgjord i förväg; rättegång för syns skull

skådespel (n, neut)
skuespil
  teaterpjäs (det skrivna dramat)

skådespelare (n, ut)
skuespiller
  person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

skådespelerska (n, ut)
skuespillerinde
  skådespelare av kvinnligt kön

skål (interjection)
skål
  utrop varpå man dricker tillsammans

skål (n, ut)
skål
  mindre uppåt öppet kärl, ofta av porslin eller glas och med platt undersida för placering på plan yta, ofta i syfte att hålla mat (ofta godsaker) eller andra mindre föremål på ett bord
  gest efter vilken man dricker tillsammans

skåla (v)
skåle
  utbringa en skål

skåning (n, ut)
skåning

skånsk (adj)
skånsk

skåp (n, neut)
skab
  (möbler) slutet förvaringsutrymme med vertikal dörr

sköld (n, ut)
skjold
  ett på framsidan ofta något konvext skyddsvapen bestående av en skiva eller platta av något hårt material
  (heraldik) huvudbeståndsdelen i ett heraldiskt vapen på vilken sköldmärken placeras; vapensköld

sköldbuckla (n, ut)
skjoldbule
  bucklan av metall som täcker hålet i sköldens centrum där handtaget sitter

sköldemärke (n, neut)
skjoldemærke
  (heraldik) bild som pryder vapensköld

sköldmö (n, ut)
skjoldmø
  (nordisk mytologi) kvinna som deltar i strid, fornnordisk krigarinna

sköldpadda (n, ut)
skildpadde
  (reptiler) en reptil med ett skyddande skal som täcker större delarna av kroppen, och som kan leva antingen i vatten eller på land, beroende på art

skön (n)
skøn
  gottfinnande, omdöme, godtycke

skönhet (n, ut)
skønhed
  det att vara skön eller vacker; föremål som uppfattas som vackert
  (vardagligt) kvinna som uppfattas som vacker

skönhetsdrottning (n, ut)
skønhedsdronning
  kvinnlig vinnare av en skönhetstävling

skönhetstävling (n, ut)
skønhedskonkurrence

skönlitteratur (n, ut)
skønlitteratur
  (litteratur) litteratur som berättar en inte nödvändigtvis verklig historia i syfte att underhålla eller väcka diskussion

skönlitterär (adj)
skønlitterær

skönsmässig (adj)
skønsmæssig
  som bygger på skön (godtycke), som bedöms subjektivt, efter eget gottfinnande

skörbjugg (n, ut)
skørbug
  sjukdom som orsakas av brist på C-vitamin

skörd (n, ut)
høst
  (jordbruk) processen att ta tillvara på odlad växtlighet för användning

skördetröska (n, ut)
mejetærsker
  (jordbruk) motorredskap bestående huvudsakligen av ett skärbord och ett tröskverk, som används inom jordbruk för att skörda spannmål

skötbord (n, neut)
puslebord
  plan bänkyta, bordsskiva eller liknande avsedd för blöjbyte

sladdbarn (n, neut)
efternøler
  barn som är många år yngre än sina syskon, som kommer "på sladd" sist i syskonskaran

sladder (n, neut)
sladder
  skvaller, löst prat (om andra personer)

slag (n, neut)
slag
  hård träff mot någon eller något (ofta av hand eller föremål i handen)
  plötslig svår motgång
  en militär konfrontation

slaga (n, ut)
plejl
  (jordbruk) en sorts enkelt gammalt tröskverktyg

slagfalk (n, ut)
lannerfalk
  en fågelart (Falco biarmicus)som ingår i familjen falkfåglar (Falconidae); individ av denna art

slagfält (n, neut)
slagmark
  (militärt) fält (plats) där ett slag äger rum

slaghök (n, ut)
slaghøk

slagruta (n, ut)
ønskekvist
  grenklyka eller dylikt som böjer sig (slår) över en underjordisk källåder

slagskepp (n, neut)
slagskib
  typ av örlogsfartyg som byggdes mellan 1850-talet och 1940-talet och som bar det mest kraftfulla skeppsartilleriet och som var bäst bepansrade av alla krigsskepp

slagsmål /ˈslaks.moːl/ (n, neut)
slagsmål

slaguggla (n, ut)
slagugle

slagverkare (n, ut)
percussionist
  musiker på slagverk

slakt (n)
slagtning
  det att slakta

slakta (v)
slagte
  döda djur för att ha som mat

slaktare (n, ut)
slagter
  person som slaktar

slakteri (n, neut)
slagteri
  anläggning där djur slaktas

slang (n, ut)
slange
  (vattenförsörjning) böjligt rör, vanligen av plast eller gummi
slang
  (lingvistik) vardagligt gruppspråk eller gatuspråk, främst icke vårdat och informellt, ofta en del av en sociolekt snarare än en dialekt, involverande slangord

slapp (adj)
doven
  lat, som inte orkar eller är villig att utföra arbete eller hjälpa till

slav (n, ut)
slave, træl
  ofri person

slavarbete (n, neut)
slavearbejde
  arbete utfört av slavar

slaveri (n, neut)
slaveri

slavhandel (n, ut)
slavehandel
  handel med slavar

slavinna (n, ut)
slavinde
  kvinnlig slav

slem (n, neut)
slim
  trögt flytande klibbig vätska (från en levande organism)
  vätskor som påminner om den ovan beskrivna substansen

slemhinna (n, ut)
slimhinde
  (fysiologi) slemtäckt hinna av epitel och underliggande bindväv vilken täcker kroppslig hålighet eller kanal

slev (n, ut)
øse
  djup sked som används för att ösa upp flytande matvaror som soppor, såser och grytor.

slicka (v)
slikke
  (transitivt, intransitivt, reflexivt) dra tungan längs något, speciellt för att få i sig vätska från föremålets yta

slickepinne (n, ut)
slikkepind

slidkrans (n, ut)
jomfruhinde, mødomshinde, hymen
  (anatomi) krans av slemhinneveck omkring en centimeter innanför slidans mynning

slipmassa (n, ut)
træmasse, træslib
  mekanisk massa som framställs genom att ved slipas ned mot en (grov) slipsten

slipmedel (n, neut)
slibemiddel
  medel för slipning

slipning (n, ut)
slibning
  resultatet av att slipa, en slipad yta, en vass egg, en fasett

slips (n, ut)
slips
  avlångt klädesplagg som vanligen för affärsverksamhet eller finare tillställningar uppklädda eller av vikt ansedda män och pojkar knyter fast runt halsen så att det hänger över bröstet i utsmyckningssyfte snarare än något praktiskt syfte

slitage /slɪˈtɑːɧ/ (n, neut)
slitage

slopa (v)
sløjfe

slott /slɔt/ (n, neut)
slot
  påkostad stor och praktfull byggnad, ofta av sten och ägd av kungligheter eller staten, numera även större privatägd herrgårdsbyggnad

slovak (n, ut)
slovak

slovakisk (adj)
slovakisk

slovakiska (n, ut)
slovakisk
  språk som talas i Slovakien

sloven (n, ut)
slovener

slovensk (adj)
slovensk

slum (n, ut)
slum, slumkvarter
  fattigkvarter med usla bostäder

slummer (n, ut)
døs, slummer
  det att slumra, halvt sovande tillstånd, lätt sömn

slumpsida (n, ut)
tilfældig side

slunga (n, ut)
slynge
  okomplicerat kastredskap som är avsett för att slunga (kasta eller skjuta) iväg projektiler
  centrifug för honung

slunga (v)
slynge
  centrifugera ramar från bikupor för att få loss honungen

sluss (n, ut)
sluse
  (väg- och vattenbyggnad) vattenbassäng mellan två grindar med variabelt vattenstånd som används för att lyfta och sänka båtar och fartyg mellan olika vattennivåer

slut (n, neut)
ende
  (tidsuttryck, rumsuttryck) där något (i tid eller rum) upphör eller når en gräns; den sista delen av t ex en bok, en film, en sträcka, en kedja, en process

slutpunkt (n, ut)
slutpunktum
  något som på ett tydligt sätt markerar slutet på något

slutstation (n, ut)
endestation
  sista station en buss, en spårvagn eller ett tåg stannar vid, för att sedan antingen påbörja ny resa i motsatt färdriktning eller gå ur trafik

slutsten (n, ut)
slutsten
  (byggnadsteknik) översta stenen i en valvbåge

släcka (v)
slukke
  göra så att något slutar att brinna; få att slockna
  göra så att en lampa slutar att lysa; få att slockna
  stilla något, få något att upphöra (särskilt om törst)

släde (n, ut)
slæde
  färdmedel med två medar, avsedd att dras på snö av t.ex. hundar

slägga (n, ut)
forhammer
  (verktyg) tyngre handverktyg som liknar hammare fast tyngre och som används t.ex. för att slå ner stolpar i jorden

släggkastare (n, ut)
hammerkaster
  (friidrott) person som tävlar i att kasta en slägga så långt som möjligt

släkte (n, neut)
genus, slægt
  (taxonomi) taxonomisk rang mellan art och familj; en grupp arter (djur, växter eller andra organismer) inom en familj i Carl von Linnés sexualsystem

släktforskare (n, ut)
slægtsforsker
  person som ägnar sig åt släktforskning

släkting (n, ut)
slægtning

släktträd (n, neut)
stamtræ

slända (n, ut)
håndten
  fristående spinnredskap (käpp som snurras) som används för att spinna tråd manuellt

sländtrissa (n, ut)
tenvægt
  roterande tyngd (svänghjul) på en slända

slängkappa (n, ut)
slængkappe
  vid kappa utan ärmar

släp (n, neut)
slæb
  (fordon) kortform av släpfordon/släpvagn

släpvagn (n, ut)
anhænger
  (fordon) vagn avsedd att dras på släp av motordrivet fordon (genom tillkoppling till dess draganordning)

slätt (n, ut)
slette
  (geografi) större område som består av ett platt öppet landskap

slå in (v)
slå til
  gå i uppfyllelse; hända eller ske i enlighet med en förutsägelse, prognos eller önskan

slå sina påsar ihop (v)
slå kludene sammen
  (idiomatiskt) gifta sig eller flytta ihop, även allmännare arbeta tillsammans

slå två flugor i en smäll (v)
slå to fluer med ét smæk, slå to fluer med et smæk

slå upp (v)
slå op
  öppna

slån (n)
slåen
  (växter) ett buskslag (Prunus spinosa) i släktet prunusar i familjen rosväxter (Rosaceae)

slösa (v)
sløse

smak (n, ut)
smag
  uppfattningen av smaksinnet (och luktsinnet)
  grundsmak
  preferens, läggning

smaka (v)
smage
  använda smaksinnet för att analysera en kemikalie genom att erhålla en smak

smaklig måltid (interjection)
velbekomme, god appetit

smaklök (n, ut)
smagsløg

smaklös (adj)
smagløs
  som saknar smak (både bokstavligt och bildligt)

smaklöshet (n, ut)
smagløshed
  det att vara smaklös
  något som är smaklöst

smalnäbbad simsnäppa (n)
odinshane

smaragd (n, ut)
smaragd

smartklocka (n, ut)
smartur
  armbandsur med avancerad digital teknik som kan kommunicera med annan utrustning

smarttelefon (n, ut)
smartphone
  mobiltelefon med egenskaper som liknar de hos en dator

smed (n, ut)
smed

smegma (n, ut)
smegma
  sekret som avsöndras från talgkörtlar innanför förhuden på penis hos män, eller i området kring vulvan på kvinnor

smeka (v)
kærtegne
  stryka lätt med handen; klappa

smekmånad (n, ut)
hvedebrødsdage
  månaden för ett brudpar efter deras bröllop, som oftast brukar innebära resa och samlag för första gången för religiösa

smeknamn (n, neut)
kælenavn

smetana (n)
smetana
  (mat) mjölkprodukt av tjock syrad grädde som erhålls om opastöriserad mjölk får stå och sedan skummas, en vanligt förekommande ingrediens i traditionell rysk och finsk/karelsk matlagning

smicker (n, neut)
smiger
  inställsamt beröm

smickra (v)
smigre
  ge smicker

smickrare (n, ut)
smigrer
  person som ger inställsamt beröm

smida (v)
smede
  tillverka /något av metall/ genom att värma det och sedan forma det

smida medan järnet är varmt (v)
smede mens jernet er varmt

smilband (n, neut)
smilebånd
  skrattmuskel

smiley (n)
smiley
  (anglicism) smajlis, smilis, emoji, smilgubbe

smink (n, neut)
sminke, makeup

smita före (v)
springe over
  orätt ta sig plats (smita) före någon annan i en kö

smitta /ˈsmɪtˌa/ (v)
smitte

smittkoppor (n, ut)
kopper
  en smittsam sjukdom

smittkälla (n, ut)
smittekilde
  (medicin) plats, person, djur, livsmedel eller dylikt som spridit smitta

smittorisk (n, ut)
smitterisiko
  risken för att bli smittad av en sjukdom

smittspårning (n, ut)
smitteopsporing
  spårning av smittsam sjukdom

smog (n, ut)
smog
  förorenad dimma

smolk i glädjebägaren (n)
hår i suppen
  (idiomatiskt) detalj som innebär en inskränkning i någons glädje eller framgång och därmed framkallar besvikelse eller irritation

sms (n, neut)
SMS, sms
  (teknik) kort textmeddelande som skickas via mobiltelefon

smuggla (v)
smugle
  (juridik) i hemlighet och olagligen föra (varor) mellan länder, utan att betala tullavgifter

smugglare (n, ut)
smugler
  (juridik) person som i hemlighet och på ett olagligt sätt för varor mellan länder, utan att betala tullavgifter

smula (n, ut)
brødsmule
  en (mycket) liten del av något, särskilt bröd eller något annat bakverk

smultron (n, neut)
skovjordbær
  frukt (bär) av växten ovan

smultronträd (n, neut)
jordbærtræ
  (träd) en fruktbärande växtart (Arbutus unedo) inom familjen ljungväxter (Ericaceae); exemplar av denna art

smurf (n, ut)
smølf
  seriefigur, en liten blå varelse från en TV-serie

smutsgam (n, ut)
ådselgrib

smutsig (adj)
snavset, beskidt
  som har oönskade ämnen och partiklar (smuts) på sig

smutsig bomb (n)
beskidt bombe
  (militärt) bomb som sprider radioaktivitet utan att vara en atombomb

smutskasta (v)
kaste smuds på
  kasta smuts på någon eller något, vanligen bildligt

smutta /ˈsmɵtˌa/ (v)
nippe, sippe
  ta en smutt av en dryck, dricka lite

smygröka (v)
smugryge
  röka i smyg (t.ex. så att ens ovana döljs för familj, skolpersonal eller kolleger)

smäckfet (adj)
smækfed
  (vardagligt) väldigt fet

smällfet (adj)
smældfed
  (vardagligt) väldigt fet

smälta (v)
fordøje, smelte
  övergå från fast form till flytande form
  få att övergå från fast form till flytande form
fordøje
  spjälka, låta maten bearbetas i magsäcken

smältpunkt (n, ut)
smeltepunkt

smärta (n, ut)
smerte
  (medicin) skarp fysisk känsla av obehag, vanligen som en varning om ett akut problem

småborgare (n, ut)
småborger
  medlem av den lägre medelklassen

småborgerlig (adj)
brackig
  som anstår småborgare

smådopping (n, ut)
lille lappedykker

småfågel (n, ut)
småfugl
  liten fågel

småkaka (n, ut)
småkage
  litet, sött och sprött bakverk, ofta gjort på mördeg

smålom (n, ut)
rødstrubet lom

småprat (n, neut)
smalltalk
  kontaktskapande prat om oväsentligheter

småskrake (n, ut)
toppet skallesluger

småspigg (n, ut)
nipigget hundestejle
  en fiskart (Pungitius pungitius) i familjen spiggar (Gasterosteidae); individ av denna art

småspov (n, ut)
småspove

smör /ˈsmœ̞ːr/ (n, neut)
smør

smörberg (n, neut)
smørbjerg
  (bildligt, handel) stort överskott (berg) av smör (orsakat av jordbrukssubventioner)

smörblomma (n, ut)
bidende ranunkel

smörgås /ˈsmørˌgo:s, ˈsmøːrˌgo:s, ˈsmørˌgos/ (n, ut)
smørrebrød
  (mat) brödskiva med smör eller margarin samt ofta med något pålägg som ost eller skinka

smörkniv (n, ut)
smørekniv

snabb (adj)
hurtig
  egenskapen att röras eller förändras fort
  som inte tar lång tid, hastig, kort

snabbehandling (n, ut)
hastebehandling
  snabb (skyndsam) behandling, det att snabbehandla något (t.ex. ett ärende i en beslutsprocess)

snabbköp (n, neut)
supermarked
  butik (vanligen livsmedelsbutik) med självbetjäning där kunden går runt bland öppna hyllor och plockar varor i en varukorg eller kundvagn

snabbmatsrestaurang (n, ut)
fastfoodrestaurant
  restaurang som lagar, säljer och serverar snabbmat

snabbt (adv)
hurtigt

snabel-a (n, neut)
snabel-a
  (typografi) benämning på tecknet @

snacka (v)
småsnakke, snakke, sladre
  (vardagligt) prata
røbe
  (vardagligt) avslöja något som man dittills har hållit tyst om, möjligen efter att ha blivit utsatt för påtryckningar i den riktningen

snaps (n, ut)
snaps

snarka (v)
snorke
  andas högljutt under sömn på grund av vibrationer i gomseglet

snart /snɑːʈ/ (adv)
snart
  inom nära framtid

snatterand (n, ut)
knarand

snedstreck (n, neut)
skråstreg

snegla (v)
skele, skæve
  titta (oförmärkt) ur ögonvrån

snickare (n, ut)
snedker
  (yrken, byggnadsteknik) hantverkare som arbetar med träkonstruktioner vid byggnation, person som tillverkar föremål och möbler av trä

snigelpost (n, ut)
fodpost

snipa (n, ut)
snekke
  (sjöfart) liten spetsgattad (med spetsig för och akter) båt; även om äldre båtar som tidsmässigt kallades det synonyma snäcka (mindre långskepp eller ledungsskepp)

snok (n, ut)
snog
  snokar: en familj (Colubridae) av ormar
  (exemplar av) en art (Natrix natrix) av ovannämnda familj; vanligt förekommande i Sverige

snooker (n, ut)
snooker
  (sport) en form av biljard

snor (n, neut)
snot
  (vardagligt) fast eller flytande substans (slem) som bildas i slemhinnor i näsan, och kan rinna ur näsborrarna

snorkel (n, ut)
snorkel
  andningsrör för simmare under vatten

snorkla (v)
snorkle
  simma med en snorkel, i syfte att se fiskar för nöjes skull

snorkråka (n, ut)
bussemand
  en bit torkat snor

snubbla (v)
snuble
  vid gång eller löpning tappa balansen och (ofta) också falla omkull, särskilt då man (oväntat) stött emot något

snudd på (adv)
på kanten

snugga (n, ut)
snadde

snurra (n, ut)
snurretop
  (leksaker) leksak som står på en spets och roterar

snusdosa (n, ut)
snusdåse
  behållare för snus, oftast tillverkat av plast eller pressat papper

snusförnuftig (adj)
snusfornuftig
  småklok, förnumstig

snut (n, ut)
strisser, panser, politibetjent
  (slang) poliskonstapel, en polis

snål /snoːl/ (adj)
nærig, gerrig, fedtet, smålig
  sparsam; som håller hårt i sina pengar och undviker att använda dem om inte absolut nödvändigt

snår (n, neut)
krat
  tät, relativt lågvuxen, risig, svår- eller ogenomtränglig vegetation bestående av en samling buskar och/eller småträd

snö /snøː/ (n, ut)
sne
  (meteorologi, fysik) nederbörd i form av iskristaller som sitter ihop och som faller eller fallit till marken
  (slang) kokain

snöa (v)
sne

snöboll /ˈsnøːˌbɔl/ (n, ut)
snebold
  boll gjord av snö, särskilt om sådana som kramas i handen i syfte att kastas vid lek

snöbollskrig (n, neut)
sneboldkamp
  lek där deltagarna försöker kasta snöbollar på varandra, utan att själva bli träffade

snödroppe (n, ut)
vintergæk, almindelig vintergæk
  någon av arterna i släktet Galanthus, en tidigt vårblommande lökväxt med små, gräddvita klockor

snöfall (n, neut)
snefald

snöflinga (n, ut)
snefnug

snögubbe (n, ut)
snemand
  figur av snö som liknar människa

snöplog (n, ut)
sneplov
  fordon för att ta bort snö från vägar

snöre (n, neut)
snor
  långt, tunt tvinnat rep eller liknande flätad eller virkad produkt, som kan användas för att binda (knyta) ihop andra föremål

snöröjning (n, ut)
snerydning
  det att snöröja; röjning (borttagning) av snö (för framkomlighet)

snösko (n, ut)
snesko
  sko som har extra stor sula för att underlätta gång i snö

snöskoter (n, ut)
snescooter
  ett snötransportfordon som vilar på skidor eller medar och en räfflad matta som även står för framåtdriften

snöslunga (n, ut)
sneslynge, snekanon
  slags motordrivet redskap för snöröjning

snösparv (n, ut)
snespurv

snöstorm (n, ut)
snestorm

snötäckt (adj)
sneklædt
  täckt med snö

so (n, ut)
so

soaré (n, ut)
soiré
  aftonunderhållning, föreställning vid kvällstid

social (adj)
social
  (zoologi) som bildar samhällen, som lever i samhällen

socialdemokrati (n, ut)
socialdemokratisme
  en politisk ideologi som har sitt ursprung i socialismen

socialgrupp (n, ut)
socialgruppe
  samhällsklass; i Sverige sedan 1911: I = överklass, II = medelklass; III = arbetarklass

socialism (n, ut)
socialisme

socialistisk (adj)
socialistisk
  (politik) som präglas av socialism

sociokrati (n, ut)
sociokrati
  en sorts statsskick och en styrelseform

sociolog (n, ut)
sociolog
  specialist på sociologi

sociologi (n, ut)
sociologi
  akademiskt ämne med forskning och undervisning om sociala relationer och förhållandet mellan individ, grupp och samhälle

socionom (n, ut)
socionom
  person med examen från socialhögskola

sockel (n, ut)
sokkel
  statyunderrede, även utvidgat om annat underlag

sockenband (n, neut)
sognebånd
  (politik, religion) medlemskap i en socken (kyrkoförsamling), med frihet att anlita dess kyrka och präst och förbud att anlita andra kyrkor eller präster

sockenkyrka (n, ut)
sognekirke
  kyrka central för dess socken

socker (n, neut)
sukker
  organiskt ämne av typen kolhydrat

sockerbeta (n, ut)
sukkerroe
  (mat) en rotfrukt från underarten ovan, som man framställer socker av

sockerbit (n, ut)
sukkerknald

sockerfri (adj)
sukkerfri
  som inte innehåller socker

sockerglasyr (n, ut)
sukkerglasur

sockerlag (n, ut)
sukkerlake
  (mat) vätska bestående av socker som lösts i hett vatten och därefter kylts, används mestadels i drinkar och desserter

sockerrör (n, neut)
sukkerrør
  flerårig stråväxt inom familjen gräs

sockervadd (n, ut)
candyfloss
  sötsak gjord av en tjock sockerlag

sockra (v)
sukre

sodomi (n, ut)
sodomi

soffa (n, ut)
sofa
  sittmöbel avsedd för flera personer, med rygg- och armstöd

sofism (n, ut)
sofisme
  logiskt ohållbart argument

sojamjölk (n, ut)
sojamælk
  dryck framställd av sojabönor, som i karaktären är påminnande om animalisk mjölk

sol (n, ut)
sol, Solen
  (astronomi) relativt vanlig typ av gul stjärna, särskilt om planeter kretsar kring denna, och speciellt ofta om stjärnan som jorden kretsar kring, då vanligen i bestämd form solen

solbada (v)
solbade, sole
  i njutningssyfte låta solen lysa på huden och eventuellt ge den en brunare färg

solcell (n, ut)
solcelle
  (elektroteknik) anordning som genererar elektrisk energi när den belyses, vanligvis ihopkopplad i stort antal i en solpanel

solcellspark (n, ut)
solcellepark
  (teknik) anläggning (park) med många solpaneler

soldat /'sɔlˌdɑːt/ (n, ut)
soldat

solen (n, ut)
Solen
  stjärnan, som jorden eller planeten Tellus kretsar kring

solfjäder (n, ut)
vifte
  handfläkt tillverkad av växtblad, fjädrar, papper, lätt tyg, elfenben eller liknande

solfläck (n, ut)
solplet

solförmörkelse (n, ut)
solformørkelse
  (astronomi) en tidpunkt då månen helt skymmer solen för ett visst ställer på jorden och således förmörkar det området som skyms

solglasögon (n, neut)
solbriller
  (plurale tantum) glasögon som används för att ej bländas av solen

solgul (adj)
solgul
  som har samma gula färg som middagssol

solidaritet (n, ut)
solidaritet

solipsist (n, ut)
solipsist
  anhängare av solipsismen

solnedgång (n, ut)
solnedgang

solnedgångsklausul (n, ut)
solnedgangsklausul
  klausul i avtal eller lag som anger när bestämmelserna ska upphöra

solros (n, ut)
solsikke
  en art (Helianthus annuus) inom familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten solros

solsken (n, neut)
solskin
  ljuset och värmen från solen när den inte är skymd av moln

solstorm (n, ut)
solstorm
  (astronomi) utbrott på solen av laddade partiklar mot jorden

solstråle (n, ut)
solstråle
  en stråle ljus från solen
  uppskattande smeknamn, särskilt om någon som med gladlynt (ofta om barn)

solstånd (n, neut)
solhverv
  (astronomi) någon av de två tidpunkter på året då solen antar sin största respektive minsta deklination, det vill säga årets ljusaste respektive mörkaste dag

solsystem (n, neut)
solsystem

soluppgång (n, ut)
solopgang

solvind (n, ut)
solvind
  (astronomi) den stjärnvind av joniserad gas (rymdplasma) ständigt flödar ut rakt genom solsystemet från vår stjärna solen

solår (n, neut)
solår
  tidrymd i vilken jorden gör ett varv runt solen

som (pronoun)
der
  (relativt pronomen) syftar tillbaka på ett korrelat (substantiv, pronomen eller sats)

som /som/ (subordinatingConjunction)
som
  uttrycker jämförelse, vanligen i konstruktionerna så ... som eller lika ... som

som en duracellkanin (adv)
som en duracellkanin
  (liknelser, idiomatiskt) på ett sätt som karaktäriseras av outtömlig (och i vissa fall oönskat kraftfull) energi

somalier (n, ut)
somalier
  person från Somalia eller som har somaliska rötter

somalisk (adj)
somalisk
  som rör Somalia eller somalierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

sommar (n, ut)
sommer
  (årstider) den varmaste årstiden, vilken följer våren och kommer innan hösten

sommarkoloni (n, ut)
feriekoloni
  läger (koloni) i lantlig miljö under sommarens skollov för barn från mindre bemedlade familjer

sommarkväll (n, ut)
sommeraften
  en kväll på sommaren

sommarlov (n, neut)
sommerferie
  lov som inträffar på sommaren

sommarsko (n, ut)
sommersko
  (lättare och svalare) sko lämplig för användning på sommaren

sommarsolstånd (n, neut)
sommersolhverv
  tidpunkt på året då solen antar sin största deklination, det vill säga då årets ljusaste natt infaller då solen står som högst på himlen på norra halvklotet, norr om kräftans vändkrets

sommartid (n, ut)
sommertid
  (tidsuttryck) den period av året då det är sommar
  (tidsuttryck) typ av tidsangivelse (i ett samhälle) där klockan är framflyttad (t ex en timme) jämfört med normaltid; period av året då sådan tidsangivelse råder

somna (v)
falde i søvn
  övergå från vaket tillstånd till sömn, börja sova

somnambulism (n, ut)
søvngængeri

son /soːn/ /suːn/ (n, ut)
søn
  manlig avkomma; barn av hankön till en förälder

sondotter (n, ut)
sønnedatter

sonson (n, ut)
sønnesøn

sopa (v)
feje

sopbil (n, ut)
skraldebil, renovationsvogn
  (oftast större och specialanpassad) bil som regelbundet kör runt och samlar in avfall (sopor) från bland annat privata hushåll

sopor (n, ut)
affald
  (plurale tantum) massa oönskade föremål eller oönskat (fast) material som blir kvar efter att något har producerats, nyttjats eller förbrukats

soppa /ˈsɔˌpa/ (n, ut)
suppe
  (mat) maträtt som är mestadels flytande
suppedas
  om något oordnat eller kaotiskt

sopskyffel (n, ut)
fejebakke
  tunt och plant föremål som har upphöjda kanter förutom längs en rak långsida, vanligen med ett kort handtag eller ett långt skaft förbundet med den plana ytan på den upphöjda kanten mittemot den centrala punkten på den öppna långsidan, och som används vid städning för att samla upp och tillfälligt förvara smuts som med hjälp av en sopborste förs upp från marken på den plana ytan längs den öppna långsidan som ligger tätt an mot marken

soptunna /ˈsuːpˌtɵnːa/ (n, ut)
skraldespand, affaldsspand
  förvaringskärl för sopor

sorbet /sɔrːbeː/, /sʊrːbeː/ (n, ut)
sorbet
  fryst puré av frukt och sockerlag

sorg (n, ut)
sorg
  (ofta mycket påtaglig) negativ känsla av ledsamhet eller saknad, särskilt av en avliden närastående

sorgemusik (n, ut)
sørgemusik
  musik som spelas vid jordfästning

sorgespel (n, neut)
sørgespil
  tragedi, drama i allmänhet, ett seriöst skådespel som inte är en komedi

sorglig (adj)
sørgelig

sorglustig (adj)
sorglystig, sørgmunter
  både sorglig och lustig

sorgmantel (n)
sørgekåbe

sorgsenhet (n, ut)
sørgmodighed
  det att vara sorgsen

sork (n, ut)
studsmus
  individ av någon art inom underfamiljen sorkar (Arvicolinae) av däggdjursfamiljen hamsterartade gnagare (Cricetidae) i ordningen gnagare (Rodentia); råttlikt djur med klumpig kroppsform och med dolda eller bara obetydligt synliga öron och kort hårbeklädd svans

sortera (v)
sortere
  ordna föremål i grupper
  ordna i viss ordningsföljd, ofta alfabetiskt, numeriskt eller kronologiskt

sotare (n, ut)
skorstensfejer
  person som gör rent skorstenar

sothöna (n, ut)
blishøne

sottärna (n, ut)
sodfarvet terne

sova (v)
sove
  vila i ett tillstånd av nedsatt medvetenhet

sovande agent (n)
sovende agent, sovende spion
  hemlig agent (spion) som väntar på uppdrag

sovjetisk (adj)
sovjetisk

sovjetolog (n, ut)
sovjetolog
  expert på Sovjetunionen

sovjetrepublik (n, ut)
sovjetrepublik
  (historiskt) republik som ingår som delstat i Sovjetunionen

sovrum (n, neut)
soveværelse
  rum i en bostad som främst används för att sova i

sovsäck (n, ut)
sovepose

spade (n, ut)
spade, skovl
  (redskap) handredskap för att främst gräva i marken med

spader (n, ut)
spar

spaljé (n, ut)
espalier, spalier
  (trädgård) stödställning för träd (fruktträd) vars grenar formas efter ställningen
  (trädgård) stödställning för klättrande och slingrande växter

spanjor (n, ut)
spanier, spaniol
  person, vanligen man, från Spanien

spansk (adj)
spansk
  som har att göra med Spanien, spanjorer eller det spanska språket

spanska (n, ut)
spansk
  språk som framförallt talas i Spanien och Sydamerika

spanskrör (n, neut)
spanskrør
  en sorts promenadkäpp av rotting

sparbank (n, ut)
sparekasse
  form av bank som karaktäriseras av att de, i likhet med en stiftelse, saknar egentliga ägare

spargris (n, ut)
sparegris
  sparbössa med formen av en gris

spark (n, ut)
spark
  (vardagligt) stöt/slag med fot eller liknande fotrörelse

sparkcykel (n, ut)
løbehjul
  cykelliknande fordon som består av hjul, en platta att stå på och styre

sparlåga (n, ut)
spareblus
  svagaste möjliga låga på gasspis

sparris (n, ut)
asparges
  (grönsaker) vit eller grön avlång grönsak

sparsam (adj)
sparsommelig
  som hushållar med resurserna; återhållsam (med utgifter); (nästan) snål

sparv (n, ut)
spurv
  småfågel i synnerhet inom familjen sparvfinkar (Passeridae) eller familjen fältsparvar (Emberizidae)

sparvhök (n, ut)
spurvehøg

sparvuggla (n, ut)
spurveugle

specificera (v)
specificere
  ange något (i detalj)

spegel (n, ut)
spejl

spegelblank (adj)
spejlblank
  (stilla och) blank (reflekterande) som en spegel

spegelreflexkamera (n, ut)
spejlreflekskamera
  (foto) systemkamera med spegel som visar bilden i sökaren

spegelsal (n, ut)
spejlsal
  sal försedd med en eller flera spegelväggar (använd som hjälpmedel vid träning eller undervisning, även om spegelförsett rum på slott och liknande)

spegelvända (v)
spejlvende
  vända som reflekteras i en spegel, där höger sida flyttats till vänster, och vice versa

spektrum (n, neut)
spektrum, spekter
  (fysik, optik) band av färger av ljus (som kan synliggöras genom refraktion) eller övriga elektromagnetiska vågor; uppdelning av elektromagnetisk strålning (eller annan typ av vågrörelse) i olika våglängder eller frekvenser

spekulativ (adj)
spekulativ
  anlagd för spekulation

spela (v)
spille
  (transitivt) hantera ett musikinstrument och på så sätt frambringa angenämt ljud, musicera (med hjälp av)
  (intransitivt) framföra ett eller flera musikstycke(n) under en konsert
  (sport) utöva vissa sporter och lekar där två lag eller två eller fler enskilda personer förflyttar en boll eller liknande objekt, eller hanterar kort, pjäser eller andra föremäl enligt fasta regler och på så sätt samlar poäng och till sist avgör vem som blir vinnare
  medverka i teaterstycke eller film

spelare /ˈspeːˌlarɛ/ (n, ut)
spiller
  person som deltar i lek, idrott eller sällskapsspel

speleologi (n, ut)
speleologi
  läran om grottor; forskning och kunskap om grottor; grottforskning

spelkonsol (n, ut)
spillekonsol
  typ av dator som är anpassad för att spela tv-spel; spelmaskin

spelkort (n, neut)
spillekort
  kort som ingår i en kortlek

spelman (n, ut)
spillemand
  person som spelar traditionell nordisk folkmusik

spelpjäs (n, ut)
brik

speltvete (n, neut)
spelt
  spelt, ett sädesslag; arten Triticum (aestivum) spelta

spelutvecklare (n, ut)
spiludvikler
  (yrken) person som utvecklar spel (särskilt dataspel), specialist på spelutveckling

spelutveckling (n, ut)
spiludvikling
  (data) utveckling av spel (särskilt dataspel)

spenat (n, ut)
spinat
  (grönsaker) köksväxt, Spinacia oleracea, med ätbara blad; exemplar av denna art

spermabank (n, ut)
sædbank
  plats där sperma från donatorer samlas in för framtida användning vid insemination

spets (n, ut)
spids
  den punkt där sidorna hos något avsmalnande möts; även området närmast ena kortsidan av något avlångt
knipling
  en typ av tunna, genombrutna, mönstrade textilier

spetsbergsgrissla (n, ut)
polarlomvie

spetsbåge (n, ut)
spidsbue
  (arkitektur) båge med spetsig topp, gotisk båge

spett (n, neut)
brækstang
  (redskap) spetsig hävstång i metall, som används i byggnads- och jordbruksarbete, t.ex. för att flytta på stora stenar med hjälp av hävstångsprincipen
spyd
  (matlagning) mindre stång av järn eller trä, på vilken matbitar träs upp för att grillas

spetälska /'spe:tˌælska/ (n, ut)
spedalskhed
  (medicin) infektionssjukdom orsakad av leprabacillen som kan leda till förstörelse av mänsklig vävnad; lepra

spik (n)
søm, nagle
  (kortare) metallstav, vässad i ena änden och den andra oftast försedd med platt huvud, avsedd att slås in i material med hammare, ofta för att sammanfoga två material

spindel (n, ut)
edderkop
  (leddjur) individ av ordningen spindlar

spindelnät (n, neut)
spindelvæv

spindelvävshinna (n, ut)
spindelvævshinde
  (fysiologi) (exemplar av) den mellersta hjärn- och ryggmärgshinnan (araknoidea)

spinna (v)
spinde
  avge surrande ljud som påminner om en spinnrocks ljud vid spinning

spinnrock (n, ut)
spinderok
  redskap för att spinna med slända som sätts i rotation av ett stort drivhjul som drivs genom trampning

spion (n, ut)
spion

spionprogram (n, neut)
spionprogram
  (data) datorprogram som i smyg registrerar information om exempelvis vilka webbplatser som besöks

spira (n, ut)
scepter
  stav som regenter, stormästare i ordenssällskap med flera kan inneha som ämbetssymbol; ofta en del av riksregalierna
spir
  högt, spetsigt takkonstruktion på exempelvis klockgavel eller torn

spiraltrappa (n, ut)
vindeltrappe
  trappa i form av en skruv

spis (n, ut)
komfur
  anordning som ger hög värme, vanligen genom att elda ved, kol/koks eller stadsgas alternativt använda el, med syfte att använda vid matlagning; inkluderar vanligtvis en eller flera ytor (plattor) på vilka man kan ställa grytor eller stekplåtar vilka blir uppvärmda underifrån, samt en ugn där värmen finns runt hela kärlet, häll

spiskummin (n)
spidskommen
  en krydda från denna planta, vanligt förekommande i bland annat det indiska, mexikanska och egyptiska köket

spiskåpa (n, ut)
emfang, emhætte
  kåpa över spis, som leder ut matos

spjut (n, neut)
spyd
  lång stav med en vass spets i ena änden, använt som vapen

spjutkastare (n, ut)
spydkaster
  (sport) person som praktiserar grenen spjutkastning

spjutmålla (n, ut)
spydmælde
  en växtart (Atriplex prostrata) i familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna ört

spjäll (n, neut)
spjæld
  klaff, lucka som hindrar draget i en skorsten eller lufttillförseln till en förgasare;

spjälsäng (n, ut)
kravlegård, tremmeseng
  (möbler) småbarnssäng med höga galler av spjälor (eller liknande) runtom

splintved (n, ut)
splint
  yngre och yttre delen av en trädstam; ved som i levande träd innehåller levande vedceller (parenkymceller) och vari vatten- och näringstransport sker

splitterny (adj)
splinterny, spritny
  alldeles ny

spol (n)
sporder, sporer
  torkade stycken fisk såsom med stjärt och fenor

spolarvätska (n, ut)
sprinklervæske
  (fordonsteknik) en vätska för att göra rent vindrutan eller andra rutor med hjälp av vindrutetorkare på ett fordon under körning

spontanitet (n, ut)
spontanitet
  omedelbarhet, impulsivitet

sporadisk (adj)
sporadisk
  oregelbunden och inte särskilt frekvent

sport (n, ut)
sport

sportdykare (n, ut)
sportsdykker
  person som dyker som sport

spott (n)
spyt
  saliv och slem från munhålan, särskilt om att detta spottas ut

spotta (v)
spytte
  skjuta ut något (exempelvis saliv eller något man vill bli av med) från munnen

sprattelgubbe (n, ut)
sprællemand
  (leksaker) platt (människo)figur (vanligen i trä eller papp) med ledade armar och ben, vilka rör på sig när någon drar ett snöre fäst i figuren (på baksidan)
  (bildligt) sprallig person; person som viftar livligt (och planlöst) med armar och ben

spricka (n, ut)
sprække
  långsmal delning i material bildad av påfrestning på hårt och ofta sprött material

spricka (v)
sprække

spridningskoefficient (n, ut)
spredningskoefficient
  mått på förmåga (hos material) att sprida (ändra riktning på) infallande ljus

springa (v)
løbe
  utföra viss typ av snabba benrörelser som vanligtvis innebär förflyttning i förhållandevis hög hastighet

springare (n, ut)
springer
  (schack) pjäs som flyttar två steg åt ett håll och ett steg åt ett annat, vinkelrätt håll

springhöna (n, ut)
løbehøne
  särskilt om en av arterna i familjen springhöns, Turnix sylvaticus; individ av denna art

sprit (n, ut)
spiritus, sprut
  (kemi) etanol
  (kemi, mat) en vattenlösning av etanol, ofta avsedd för förtäring
  alkohol, i synnerhet i fråga om användning som lösningsmedel

sprita (v)
bælge
  lossa frö från fäste; (någon gång mer allmänt) lossa något från fäste

sprucken (adj)
sprukken
  perfektparticip av spricka

språk /sproːk/ (n, neut)
sprog, mål
  (lingvistik) kommunikationsmedium medelst mänskligt tal eller andra symboler

språkbruk (n, neut)
sprogbrug

språkfascist (n, ut)
sprogfascist
  (vardagligt) person som är (överdrivet) petig med språklig korrektur

språklig (adj)
sproglig

språklärare (n, ut)
sproglærer

språktypologi (n, ut)
sprogtypologi
  disciplin inom lingvistik som klassificerar enskilda språk efter deras uppbyggnad med syfte bland annat att beskriva och förklara den språkliga variation som finns bland världens språk

spy (v)
ørle

spya (n, ut)
ørler, opkast

spygatt (n, neut)
spygat
  hål i fartygssida för vattenutrinning

späck /spɛk/ (n, neut)
bacon

späckhuggare (n, ut)
spækhugger
  (däggdjur) Orcinus orca; en art (den största) inom delfinfamiljen (Delphinidae)

spännande (adj)
spændende

spänning (n, ut)
elektrisk spænding
  (ellära) skillnad i elektrisk potential mellan två punkter i en elektrisk krets

spån (n, neut)
spån
  flisa, speciellt träflisa

spånkorg (n, ut)
spånkurv
  korg flätad av spån (tunna remsor av trä)

spårlös (adj)
sporløs
  som är utan spår

spårvagn (n, ut)
sporvogn
  (fordon, kollektivtrafik) bussliknande spårbundet fordon som körs på spår i (vanligtvis) stadsmiljö, så kallad spårväg

spårvidd (n, ut)
sporvidde
  (järnväg) bredd mellan rälerna på ett spår (mätt insida till insida).

spökboll (n, ut)
høvdingebold
  bollsport med två lag vars respektive mål är att eliminera motståndarna, vilka befinner sig på den andra av två planhalvor, genom att kasta mjuk boll på dem; vanligt utövad bollsport på idrottslektionen i grundskolan

spöke /ˈspøːkˌɛ/ (n, neut)
spøgelse
  (folktro) uppenbarelse av en död varelse; mytisk varelse som oftast beskrivs som svävande ovanför marken

spökförare (n, ut)
spøgelsesbilist
  (transport) bilist som kör i fel riktning på en väg, mot övrig trafik

spökstad (n, ut)
spøgelsesby
  övergiven stad

spörsmål (n, neut)
spørgsmål
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende

stabil (adj)
stabil

stackars (adj)
stakkels
  som det är synd om

stad /stɑːd/ (n, ut)
by, stad
  (kulturgeografi, vardagligt) tätort (oftast med många invånare och med förorter inräknade)

stadion (n)
stadion
  arena framför allt avsedd för idrott

stadium (n, neut)
stadie
  fas eller steg i utveckling

stadsbild (n, ut)
bylandskab
  visuellt intryck av en stad

stadskärna (n, ut)
bykerne, bymidte
  centrum av en (vanligtvis större) tätort

stadskörning (n, ut)
bykørsel
  körning i stadstrafik

stadsmur (n, ut)
bymur
  mur som under medeltiden byggdes runt städerna

stadspark (n, ut)
bypark
  park centralt belägen i en stad

stadsplanering (n, ut)
byplanlægning
  kunskapen och intentionen att ordna och forma helheten av byggnader, gator och torg i tätbebyggelse

stadsport (n, ut)
byport
  dörr i stadsmur

stadsstat (n, ut)
bystat

staffli (n, neut)
staffeli

stagnation (n, ut)
stagnation
  av stagnera

stalinism (n, ut)
stalinisme
  (statsvetenskap, historia) en uppfattning om statligt maktövertagande och upprätthållande som inbegriper ett totalitärt maktsystem med diktatorisk maktutövning, en omfattande personkult samt planekonomi

stalinistisk (adj)
stalinistisk
  som kännetecknas av ett totalitärt maktsystem med diktatorisk maktutövning, en omfattande personkult samt planekonomi

stall /stalː/ /stɔːl/ (n)
stald
  (djurskötsel) bås, ställ för hållande av djur i stallbyggnader
  (järnväg, överfört) kort för lokstall; byggnad för förvaring av, och underhållsarbeten på lokomotiv, framförallt ånglok
  (sport) lag inom bilsport eller cykelsport
stol
  (musik) kort för strängstall; anordning på ett stränginstrument som lyfter upp och samlar strängarna från instrumentets hals och kropp

stam /stam/ (n, ut)
stamme
  den vertikala delen av ett träd, på vilken grenarna växer ut
  (äldre benämning) naturfolks etniska tillhörighet
række
  (taxonomi) taxonomisk rang inom djurriket, mellan klass och rike

stambok (n, ut)
stambog
  minnesbok där vänner gör anteckningar som ägaren bevarar som minnen

stamcell (n, ut)
stamcelle
  cell som kan dela sig gång på gång och ge upphov till alla celltyper

stamma (v)
stamme
  artikulera på ett stötigt sätt

stank /staŋk/ (n, ut)
stank, hørm

stanniol (n, ut)
stanniol
  tennfolie, tunt blad av tenn

stansa (v)
stanse
  slå hål i

stare (n, ut)
stær
  en art (Sturnus vulgaris) inom fågelfamiljen starar (Sturnidae); individ av arten stare
  individ inom fågelfamiljen starar

stark /stark/ (adj)
stærk
  som har förmåga att ge upphov till stora krafter
  som klarar att utföra mycket (gott) trots stress, bakslag etc.
  som tål stora krafter utan att gå sönder; hållbar
  med hög koncentration
  som har hög sannolikhet att protolysera
  med hög intensitet
  som har förmåga att orsaka stora effekter
  sannolik
  viktig
  hög
  het på grund av mycket kryddning
  som har vokalväxling i verbstammen när det böjs

start (n, ut)
start
  början

starta (v)
starte

startpistol (n, ut)
startpistol
  (sport) pistol (eller liknande verktyg) som används för att ge signalen att starta ett lopp

startskott (n, neut)
startskud
  (sport, bildligt) skott som markerar starten av en tävling (kapplöpning)

stat (n, ut)
stat
  suverän (självstyrande) politisk enhet; ett land
  kollektivt för de organ som direkt eller indirekt styr ett land, betraktat som en hierarki med en regering eller regent högst upp

station (n, ut)
station
  (transport) särskild plats, ibland kallad terminal, som normalt är belägen längs en järnväg eller spårväg och består av en plattform men kan också vara belägen på gatumark och bestå av (oftast) ett större antal hållplatser för bussar, och är avsedd för tåg, spårvagnar eller bussar (eller om möjligt lastbilar) att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av eller låta gods lastas på eller av (om det är en godsstation eller laststation)

stationär (adj)
stationær

statist (n, ut)
statist

statistik (n, ut)
statistik
  sammanställning av numeriska mätvärden

statistisk (adj)
statistisk
  som avser statistik

statskalender (n, ut)
statskalender
  årlig förteckning över en stats myndigheter och tjänstemän

statskassa (n, ut)
statskasse
  statens kassa (finanser)

statskupp (n, ut)
statskup, kup

statskyrka (n, ut)
statskirke
  kristet trossamfund (kyrka) som är förbundet med statsmakten i ett land

statslös (adj)
statsløs

statsminister (n, ut)
premierminister, statsminister, førsteminister
  (politik) titel för chefen för regeringen i de nordiska länderna

statsreligion (n, ut)
statsreligion
  religion som stadgats officiell inom en politisk stat

statsskuld (n, ut)
statsgæld
  en stats skuld av (inhemskt och utrikes) upplånade pengar

statsvetenskap (n, ut)
statskundskab
  (samhällsvetenskap) studiet av politiska processer och offentlig förvaltning, läran om politik

statsöverhuvud (n, neut)
statsoverhoved
  statschef

status quo (n)
status quo
  (bibehållande av) nuvarande tillstånd, oförändrat läge

staty (n, ut)
statue
  skulptur av person i helfigur

stava (v)
stave
  ange en följd av bokstäver sådan att de utläst bildar ett givet ord; i synnerhet att ange den följd som allmänt anses vara "rätt" för just detta ord

stavelse (n, ut)
stavelse

stavkyrka (n, ut)
stavkirke
  kyrka byggd av trä i stavverk

stavning (n, ut)
stavemåde

stearin (n)
stearin
  blandning av fettsyror som huvudsakligen används för framställning av levande ljus

stearinljus (n, neut)
stearinlys

steg (n, neut)
skridt
  förflyttning av fot, hov, klöv eller tass tillsammans med viktförskjutning
  del i en kedja av händelser, skede, fas

steg för steg (adv)
trinvis, trin for trin

steganografi (n, ut)
steganografi
  konsten och vetenskapen att skriva hemliga meddelanden så att bara den avsedda mottagaren känner till att meddelandet finns

stege (n, ut)
stige
  flyttbart hjälpmedel eller fast installerad struktur för vertikal eller nästan vertikal förflyttning av personer, bestående av korta tvärstag att kliva på placerade med jämna mellanrum mellan två längre stänger eller rep

stegla /ˈsteːgˌla/ (v)
stejle
  lemlästa (någon) och sätta upp kroppsdelarna på ett stegel (som straff); bildligt om att utdela ett strängt straff

steglits (n, ut)
stillits, stillids

stegmotor (n, ut)
skridtmotor, stepmotor
  motor som rör sig ett steg i taget

stegräknare (n, ut)
skridttæller, pedometer

stek (n)
stik
  (sjöfart) form av lätt upplösbar knop som fäster fartyg vid kaj eller brygga

stekhet (adj)
steghed
  väldigt het

stekpanna (n, ut)
stegepande
  köksredskap av metall (t.ex. gjutjärn) att steka mat i

stekvändare (n, ut)
stegevender
  (matlagning) person eller maskin som vänder en stek; i synnerhet en automatiserad mekanism driven av ett lod
  (slang, ålderdomligt) stort och otympligt fickur

stelkramp (n, ut)
stivkrampe
  infektionssjukdom som orsakas av bakterien Clostridium tetani

sten (n, ut)
sten
  typ av mineraliskt material
  jämförbar med en lös bit av mineraliskt material
  (smycken) bit av ett mer eller mindre ädelt mineral innefattad i ett smycke
  (spel) spelpjäs i ett flertal olika spel, bland annat go

stenavvisare (n, ut)
afviser, afvisersten
  (byggnadsteknik) avvisare av sten, markfast sten som hindrar fordon att köra in i en byggnad

stenbro (n, ut)
stenbro
  bro vars konstruktion är av sten

stendamm (n)
klippestøv
  anlagd liten vattensamling med botten och kant byggda av sten

stendös (n, ut)
stendysse
  (arkeologi) sorts forntida stensättning över gravkammare

stenfalk (n, ut)
dværgfalk

stenfrukt (n, ut)
stenfrugt
  (botanik) frukt som endast innehåller ett frö, omgivet av ett skal, i sin tur omgivet av fruktkött

stenkast (n, neut)
stenkast
  (idiomatiskt) ett kort avstånd, från ungefär som den sträcka man kastar en sten upp till några mil

stenknäck (n, ut)
kernebider

stenkol (n, neut)
stenkul
  fossila bränslet kol

stenmård (n, ut)
husmår
  en djurart (Martes foina) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

stenrik (adj)
stenrig
  (vardagligt) mycket rik (på pengar)

stensopp (n, ut)
Karl Johan svamp, spiselig rørhat
  en svampart (Boletus edulis), i släktet (Boletus); exemplar av denna art

stenålder (n, ut)
stenalder
  (historia) den tidsepok som inleds när människan börjar tillverka verktyg (av sten)

steppdansare (n, ut)
stepdanser
  person som dansar stepp

sterilisera (v)
sterilisere
  göra bakteriefri

sterlett (n, ut)
sterlet
  (fiskar) en fiskart (Acipenser ruthenus) inom familjen störfiskar (Acipenseridae); individ av denna art

stetoskop (n, neut)
stetoskop
  (medicin) instrument för avlyssning av hjärta och lungor

sticka (v)
strikke
  (intransitivt, transitivt) tillverka vävnad av garn för hand medelst en (rund-) eller flera stickor

stickning (n, ut)
strikning
  det att fläta samman maskor av garn till tygstycke (klädesplagg) med hjälp av två stickor

stickpropp (n, ut)
stikprop, stik
  del av elektrisk kontakt som kan stickas in i en annan del

stickprov (n, neut)
stikprøve
  mängd observationer inom en statistisk undersökning

sticksåg (n, ut)
stiksav
  (verktyg) smal såg som kan stickas in genom ett borrat hål

stift (n, neut)
stift, bispedømme
  kyrkostift, biskopsdöme, område av kyrkan som leds av en biskop

stigbygel (n, ut)
stigbøjle
  (ridkonst) envar av de två byglar i stiglädren på ömse sidor av sadel, som används som stöd for foten vid uppsittning och ridning
  (anatomi) (förekomst av) det tredje av de tre hörselbenen (stapes) i mellanörat

stil (n, ut)
stil
  typ av text med avseende på form snarare än innehåll

stillhet (n, ut)
stilhed, ro
  /njutbart/ lugn /med tystnad/, avsaknad av stressiga stimuli

stinka (v)
stinke

stins (n, ut)
stationsmester, stationsforstander, stationsleder
  (järnväg) sammandragning av stationsinspektor, tjänsteman vid järnvägsstation

stipel (n, ut)
akselblad, biblad
  (botanik) en sorts små parvisa blad intill bladbasen på växter

stjäla /ˈɧɛːˌlɑ/ (v)
stjæle
  (juridik, brottslighet) göra sig skyldig till stöld; (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar som ägs av annan än en själv

stjälk /ɧɛlk/ (n, ut)
stængel

stjärna (n, ut)
stjerne
  (astronomi) stor lysande himlakropp som genomför kärnfusion
  slags geometrisk (oftast tvådimensionell) form; stiliserad avbildning av himlakroppen med tre eller flera uddar utstickande från centrum
  (vardagligt) benämning på populär, mycket känd person

stjärnanis (n, ut)
stjerneanis
  (växter) växtart (Illicium verum) av gömfröiga växter; individ av denna art

stjärnbaneret (n, neut)
stjernebanner
  USA:s flagga

stjärnhop (n, ut)
stjernehob
  (astronomi) samling näraliggande stjärnor

stjärntecken (n, neut)
stjernetegn

stjärnvind (n, ut)
stjernevind
  (astronomi) flöde av joniserad gas (rymdplasma) som ständigt flödar ut från en stjärna

stjärnöga (n, neut)
kapmargerit
  (växter) en växtart (Osteospermum ecklonis) inom familjen korgblommiga växter (Asteraceae); exemplar av växten stjärnöga

stjärtfena (n, ut)
halefinne
  (anatomi) simfena på en stjärt (såsom hos en fisk, val, säl, kräftdjur etc)
  (luftfart) vertikal stabilisator (fena) på flygplansstjärten

stjärtmes (n, ut)
halemejse

sto /stoː/ (n, neut)
hoppe

stockbåt (n, ut)
stammebåd

stockholmare (n, ut)
stockholmer
  person från Stockholm

stockros (n, ut)
stokrose
  (blommor) blomma av släktet Alcea, i synnerhet arten Alcea rosea ("vanlig stockros")

stoicism (n, ut)
stoicisme
  (filosofi) en riktning inom grekisk filosofi (den stoiska skolan) som bl a ansåg det högsta goda vara att leva oberörd av medgång och motgång

stol /stuːl/ (n, ut)
stol
  en möbel på vilken man sitter

stolpe (n, ut)
stolpe
  en vertikalt rest stock

stolthet (n, ut)
stolthed

stoltsera (v)
stoltsere

stop /stuːp/ (n, neut)
ølkrus
  stort dryckeskärl främst i metall, vanligen likformigt dryckeskanna (hänkel och lock), vardagligen avsett för öl; stundom använt om ölmugg (hänkel utan lock)

stoppdatum (n, neut)
deadline
  datum fram till vilket man kan lämna bidrag (till en tidskrift)

stoppnål (n, ut)
stoppenål
  nål som används för att stoppa (laga) hål i textil

stor /stuːr/ (adj)
stor
  med ett mått eller i utsträckning som överskrider genomsnittet (ej att förväxla med #2)

stor blåklocka (n)
smalbladet klokke
  en växtart (Campanula persicifolia) i familjen klockväxter (Campanulaceae); exemplar av denna art

storboskap (n, ut)
kvæg
  boskap av stora djur; nötkreatur, ibland medräknas även hästar

storebror (n, ut)
storebror

storfurstinna (n, ut)
storfyrstinde
  (titel för) kvinnlig medlem av tsarens familj i det gamla Ryssland; kvinnlig motsvarighet till en storfurste

storhertigdöme (n, neut)
storhertugdømme
  rike, vars statschef är storhertig eller storhertiginna

storhertiginna (n, ut)
storhertuginde
  kvinnlig motsvarighet till storhertig; storhertigs hustru

stork (n, ut)
stork
  fågel ur familjen storkfåglar

storlabb (n, ut)
storkjove

storlek (n, ut)
størrelse

storm (n, ut)
storm
  hård vind; oväder

stormakt (n, ut)
stormagt
  (statsvetenskap) (stor och) mäktig nation (som kan påverka andra nationer och världshändelser)

stormarknad (n, ut)
hypermarked
  ett stort snabbköp (typiskt 10 000 m²)

stormfågel (n, ut)
mallemuk
  en art (Fulmarus glacialis) inom fågelfamiljen stormfåglar (Procellariidae); individ av arten stormfågel

stormrik (adj)
hovedrig
  (vardagligt) mycket rik (på pengar), som har mycket stor förmögenhet

storskarv (n, ut)
ålekrage
  en art (Phalacrocorax carbo) inom fågelfamiljen skarvar (Phalacrocoracidae); individ av arten storskarv

storspov (n, ut)
storspove
  en art (Numenius arquata) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten storspov

storstad (n, ut)
storby, metropol
  (kulturgeografi) tätort (oftast med förorter) med många invånare

storstadsområde (n, neut)
storbyområde, storbyregion
  sammanhängande geografiskt område som innehåller och domineras av en eller flera (i sådana fall relativt närbelägna) större städer och eventuella närliggande mindre (för)orter (och som är mer eller mindre tydligt avgränsat mot dess mindre tätbefolkade omgivning)

storsäl (n, ut)
remmesæl
  (däggdjur) sälart som lever i Norra ishavet (Erignathus barbatus)

stort (adv)
stort
  avledning till adjektivet stor

stortå (n, ut)
storetå

straffa (v)
straffe
  utdela ett straff, t.ex. för ett regelbrott

straffkoloni (n, ut)
straffekoloni
  koloni dit personer skickades som straff

straffområde (n, neut)
straffesparksfelt, straffesparkfelt
  (fotboll) område närmst målen där ett regelbrott som normalt sett skulle resultera i en frispark resulterar i en straffspark

straffrätt (n, ut)
kriminalret, strafferet
  (juridik) rätt som används om en person är åtalat för brott

straffrättslig (adj)
strafferetlig, strafferetslig
  (juridik) som rör straffrätt

straffspark (n, ut)
straffespark
  (fotboll) det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka bollen från straffpunkten, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget brutit mot reglerna, till exempel att någon utespelare tagit bollen med händerna innanför det egna målområdet

strama (v)
stramme
  göra stram, sträcka, spänna

strand (n, ut)
strand

strandhugg (n, neut)
strandhugst
  (ålderdomligt) kortvarigt, ofta överraskande, angrepp på kust från sjövägen för att plundra eller förstöra (utfört av vikingar eller pirater)

strandkant (n, ut)
strandkant
  yttre kant av en strand (som gränsar till vattnet)

strandkål (n, ut)
strandkål
  en art (Crambe maritima) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten strandkål

strandskata (n, ut)
strandskade
  en art (Haematopus ostralegus) inom fågelfamiljen strandskator (Haematopodidae); individ av arten strandskata

strandvial (n)
strandfladbælg
  arten Lathyrus japonicus i familjen ärtväxter (Fabaceae) inom ärtordningen (Fabales)

strapats (n, ut)
strabads
  svår kroppsansträngning

strategi (n, ut)
strategi
  plan i stora drag, till skillnad från taktik

stratosfär (n, ut)
stratosfære

streckkod (n, ut)
stregkode
  uppsättning parallella linjer konstruerad för att representera viss information och för att enkelt kunna avläsas automatiskt

strejk (n, ut)
strejke
  arbetsnedläggelse; det att anställda som protestaktion avstår från att arbeta för arbetsgivaren

stress (n, ut)
stress

stridsflygplan (n, neut)
kampfly, krigsfly, militærfly

stridskamrat (n, ut)
kampfælle, våbenbroder, våbenfælle
  soldat som strider för samma sida av en konflikt; samstridande kamrat

stridspilot (n, ut)
jagerpilot, kamppilot
  (militärt, luftfart, yrken) pilot på stridsflygplan (i flygvapnet)

stridsrop (n, neut)
kampråb, krigsråb, krigsskrig
  utrop vid strid, härskri

stridsslaga (n, ut)
stridsplejl
  historiskt slagvapen som med långt taggförsett huvud som sitter ihop med skaftet genom en kedja eller liknande

stridsspets (n, ut)
sprænghoved
  (militärt) spets av torped eller missil (med sprängladdning)

stridsvagn (n, ut)
kampvogn
  (fordon, militärvetenskap) pansrat och kanon- och kulsprutebestyckat tungt militärt stridsfordon avsett att agera som egen styrka, del av truppslag eller tillsammans med andra truppslag

stridsyxa (n, ut)
stridsøkse
  ett slags huggvapen

strikt (adv)
strikte
  som är sträng, noggrann

strontium (n, neut)
strontium

struktur (n, ut)
struktur

strukturera (v)
strukturere
  ge struktur (inre uppbyggnad) åt, skapa struktur eller ordning

strukturprincip (n, ut)
strukturprincip
  princip för hur något är strukturerat

strumpa (n, ut)
strømpe
  mjukt klädesplagg som bärs på fötterna och ibland räcker upp till knät

struphuvud (n, neut)
strubehoved
  (anatomi) rörformat organ (larynx) i halsen på däggdjur, vilket förbinder svalget (farynx) med luftstrupen (trakea), och vars funktion är att skydda de nedre andningsorganen samt att frambringa ljud

struts (n, ut)
struds
  en fågelart med det vetenskapliga namnet Struthio camelus i familjen strutsar (Struthionidae); individ av ovan nämnda art

stryka (v)
stryge
  (transitivt) släta ut ett tygstycke eller klädesplagg genom att föra ett uppvärmt järn över ytan

strykjärn (n, neut)
strygejern
  apparat som används för att göra textilier släta genom strykning

strypa (v)
kvæle, kværke
  kväva genom att placera tryck på luftstrupen

sträckbänk (n, ut)
pinebænk
  ett tortyrredskap, med vars hjälp delinkventens kropp uttänjdes starkt i syfte att åstadkomma intensiv smärta

sträng (n, ut)
streng
  (musik) spänd tråd (ofta av stål eller polyamid) på musikinstrument där trådens vibrationer skapar toner

stråhatt (n, ut)
stråhat
  hatt av flätad halm

stråke (n, ut)
bue
  (musik) redskap ofta av tagel som dras över strängarna i ett stråkinstrument för att skapa ljud

stråkinstrument (n, neut)
strygeinstrument

strålande (adj)
strygende
  fantastiskt bra

strålben (n, neut)
spoleben
  (anatomi) ett ben i underarmen som sitter paralellt med armbågsbenet

stråle (n, ut)
stråle
  (geometri) del av en rät linje, begränsad av endast en ändpunkt, oändligt lång
  (fysik, partikelfysik) partiklar som strömmar längs en rak (eller sällan böjd linje) efter att ha lämnat ett objekt

ström (n, ut)
strøm
  (naturgeografi) vattendrag, fors, ofta om ett relativt snabbt flytande
  (bildligt) stor mängd

strömand (n, ut)
strømand
  en art (Histrionicus histrionicus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten strömand

strömavtagare (n, ut)
strømaftager
  (transport) mekanism som överför drivström från kontaktledning till fordon

strömförsörjning (n, ut)
strømforsyning
  försörjning av ström

strömstare (n, ut)
vandstær

stubin (n, ut)
lunte

stuck (n, ut)
stuk

student /stɵ'dent/ (n, ut)
student, studenrende
  person som tagit studentexamen, är behörig att studera på universitet
studenrende, student
  person som studerar på universitet eller högskola

studera (v)
studere
  (utbildningsväsende) lära eller fördjupa sig i ett ämne, ofta på högskola/universitet
  lära sig mer om en specifik fråga, titta noggrant på, granska

studiecirkel (n, ut)
studiekreds
  grupp vars deltagare gemensamt vill lära sig något

studium (n, neut)
studium

stum (adj)
stum
  tyst, mållös, som saknar talförmåga

stumfilm (n, ut)
stumfilm

stupad i strid (adj)
dræbt i kamp, faldet i kamp

stut (n, ut)
stud
  ung, kastrerad tjur mellan 2 och 4 år gammal

stycke (n, neut)
stykke
  om något konkret som utgör en icke avskild del eller bit av något sammanhängande helt eller om del eller bit som ingår eller skall ingå i en helhet eller vari en helhet (i tanken) delas och som ofta uppfattas såsom en självständig enhet; även om något mer eller mindre abstrakt som utgör en del av något
  obestämt mått för exempelvis längd eller tid
afsnit, stykke
  konstnärligt verk

stylta (n, ut)
stylte
  stång med fotstöd, en för vardera foten, avsedd för gång en bit ovanför marken, mest använt som lekredskap

styltlöpare (n, ut)
stylteløber

styngfluga (n, ut)
bremse
  någon av de arter av insekter som ingår i familjen styngflygor (Oestridae) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa arter

styrbord (n)
styrbord
  (sjöfart, luftfart) (sett framåt från aktern) höger sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

styrelsemöte (n, neut)
bestyrelsesmøde

styvfader (n, ut)
stedfar
  förälders make eller manliga partner

styvson (n, ut)
stedsøn
  son från ens partners tidigare relation

städ (n, neut)
ambolt
  (redskap) redskap av järn som tjänar som underlag vid smide
  (anatomi) (förekomst av) det andra av de tre hörselbenen (incus) i mellanörat

städsegrön (adj)
stedsegrøn
  (botanik) (om träd och buskar) som är grön året om

städskåp (n, neut)
kosteskab
  mindre utrymme som är avsett för förvaring av städredskap, vanligen en garderob eller ett skåp

ställa (v)
stille
  (transitivt) placera i upprätt eller stående läge, placera (någonstans)
  (transitivt) ange inställning; ordna (i förväg) att någon maskin gör något bestämt

ställa ut (v)
udstille
  visa upp (till försäljning eller på en utställning)

ställföreträdare (n, ut)
stedfortræder
  person som uppfyller en befattning under begränsad tid under det att ordinarie personal är frånvarande

stämband (n, neut)
stemmebånd
  (anatomi) något av de två par veck som sträcker sig horisontellt genom struphuvudet som frambringer ljud vid tillfälle då luft från lungorna passerar genom röstspringan

stämjärn (n, neut)
stemmejern
  (verktyg) huggmejsel för trä

stämma (v)
passe, stemme
  vara korrekt eller sann; överensstämma, gå ihop
stemme
  (musik) ställa in tonerna /på ett instrument/
stævne
  (juridik) dra inför domstol, kalla inför rätta

stäpp (n, ut)
steppe
  (naturgeografi) vidsträckt och trädlös grässlätt

stäpphök (n, ut)
steppehøg

stäppvipa (n, ut)
steppevibe

stäppörn (n, ut)
steppeørn

stärkelse (n, ut)
stivelse
  (biokemi) polysackarid som bildas av växter, närmare bestämt en blandning av amylos och amylopektin; kolhydrat som är vanligt förekommande i mänsklig föda (t.ex. potatis, pasta, ris, mjöl, bröd)

stå /stoː/ (v)
stå
  ha upprätt kroppsställning utan att förflytta sig

stål (n, neut)
stål

stålar (n, ut)
søm
  (vardagligt, plurale tantum) pengar

ståltråd (n, ut)
ståltråd
  tråd av stål

stålull (n, ut)
ståluld
  ståltråd dränkt i tvål som används för att rengöra ytor

ståndare (n, ut)
støvdrager
  (botanik) manligt könsorgan (hanorgan) i en blomma

stöd (n, neut)
understøttelse
  det att visa medkänsla eller hjälpa andra

stödja (v)
støtte
  ge moraliskt, intellektuellt, ekonomiskt e.d. stöd; anse att det som någon arbetar med eller det något handlar om är bra, och önska framgång för detta; även verka för samma mål: hjälpa eller gagna eller främja, trösta någon

stöld (n, ut)
tyveri
  det att olovligen ta en annan individs ägodelar till sina egna; det att stjäla, tjuvnad

stöldgods (n, neut)
tyvekoster
  varor som stulits

stöpa (v)
støbe
  tillverka ljus av smält stearin

stör (n, ut)
stør
  fisk av släkten Acipenser (störar), i synnerhet arten Acipenser sturio (vanlig stör)

störa /stœːra/ (v)
forstyrre
  rubba balansen, bringa i oordning

störning (n, ut)
forstyrrelse
  företeelse som avviker från det normala

större beckasinsnäppa (n)
langnæbbet sneppeklire

större hackspett (n)
stor flagspætte

stötdämpare (n, ut)
støddæmper
  (fordonsteknik) mekanism som dämpar stötar; i synnerhet i landsvägsfordon

stövel (n, ut)
støvle
  (fotbeklädnader) hårdare fotbeklädnad som täcker fötter och anklarna, och ibland även knäna
  (slang, nedsättande) person som är helt okänslig för andras reaktioner på egna handlingar och därmed av omgivningen kan ses som socialt extremt klantig
  (vardagligt) stofil

subjekt (n, neut)
grundled
  (filosofi, juridik) bärare av medvetandeupplevelser, person, medborgare, rättssubjekt

subjektivitet (n, ut)
subjektivitet
  det att någon är subjektiv
  det att något bedöms subjektivt

substantiv (n, neut)
substantiv, navneord
  (ordklasser) ordklass omfattande ord som namnger människor, varelser, föremål, platser, material, tider, händelser, tillstånd, egenskaper, relationer och dylikt; ett ord i ovanstående ordklass

substantivera (v)
substantivere
  (grammatik) använda ett ord (adjektiv) som substantiv

substantivform (n, ut)
substantivform
  (grammatik) böjningsform av ett substantiv

subtrahera (v)
subtrahere
  (matematik) utföra en särskild räkneoperation, minska ett tals värde med ett annat tal; utföra en subtraktion; räkna ut skillnaden mellan två tal; ta ett tal minus ett annat tal

subtraktion (n, ut)
subtraktion

subtropisk (adj)
subtropisk
  som hör samman med områdena närmast norr eller närmast söder om tropikerna

suck (n, ut)
suk
  djup inandning med förträngd ljudspringa

sucka (v)
sukke

suckat (n, ut)
sukat
  kanderade skal från citrusfrukter

suckatcitron (n, ut)
cedrat
  en växtart (Citrus medica) som utgör en av de ursprungliga arterna av citrusfrukter; exemplar av denna art; frukt av denna art

sudanes (n, ut)
sudaner, sudaneser
  invånare i Sudan eller som har sudanesisk härkomst

sudanesisk (adj)
sudanesisk, sudansk

sudoku (n, neut)
sudoku

suffix (n, neut)
suffiks

sufflör (n, ut)
sufflør
  medarbetare vid en teater med uppgift att viskande fylla i (sufflera) de repliker som en skådespelare är på väg att missa

sufism (n, ut)
sufisme
  (islam) andlig och esoterisk rörelse som betonar askes och mysticism, islamisk mystik

sugrör (n, neut)
sugerør
  smalt rör, oftast av plast, som används för att förtära vätska genom att suga i det

sultan (n, ut)
sultan
  islamsk härskartitel

sultanat (n, neut)
sultanat
  ett område vars härskare har titeln sultan

sump (n, ut)
dam, hyttefad
  (redskap) sänkbar låda av trä med hål i sidorna för att hålla och spara fångad fisk och skaldjur levande

sumpvipa (n, ut)
sumpvibe

sund (n, neut)
sund
  (naturgeografi) smalt vattenområde

supanmat (n, ut)
søbemad
  (ålderdomligt) mat som är flytande och äts med sked; buljong, kräm, sluring, soppa, välling

supare (n, ut)
dranker
  person som super

superheterodyn (n, ut)
superheterodynmodtager
  (elektronik) radiomottagare av en konstruktion som använder lokal oscillator, blandare och mellanfrekvensförstärkare

superlativ (adj)
superlativ
  som avser superlativ

superlativ (n, ut)
superlativ
  (grammatik) ett adjektivs eller adverbs högsta komparationsgrad

supermakt (n, ut)
supermagt

supervulkan (n, ut)
supervulkan

supinum (n, neut)
supinum
  (lingvistik) verbform som i svenska språket i kombination med böjningar av ha bildar perfekt och pluskvamperfekt

suppuration (n, ut)
suppuration
  (medicin) varbildning

supraledare (n, ut)
superleder, supraleder
  (fysik) föremål eller ämne som leder elektrisk ström med mycket lågt motstånd

sur (adj)
sur
  tjurig, på dåligt humör
  (kemi) med pH-värde lägre än 7
  som innehåller syra; smak som av citron eller ättika

sura (n, ut)
sura

surdeg (n, ut)
surdej
  deg som man bakar surdegsbröd på; en blandning mellan mjöl och vatten

surfing (n, ut)
surfing
  (vattensport) sporten att färdas på en bräda på vågkammar (surfa)

surfplatta (n, ut)
tavlecomputer
  tunn, plattformad, dator (vanligen något mindre än ett A4-papper) vars ovansida nästan helt täcks av en pekskärm (och som bland annat kan användas till webbsurfning)

surinamesisk (adj)
surinamsk
  som rör Surinam, dess folk, kultur eller geografi

surkål (n, neut)
surkål, sauerkraut
  jäst vitkål

surrogatmamma (n, ut)
rugemor

sushi (n, ut)
sushi
  en japansk maträtt med kokt ris smaksatt med ingefära, vanligen även med rå fisk

suspensoar (n, ut)
skridtbeskytter, skridtbind, suspensorium

suverän (adj)
suveræn
  självstyrande, som inte lyder under någon främmande makt (ej komparerbart)

suverän (n, ut)
suveræn
  härskare, person med suverän makt

suveränitet (n, ut)
suverænitet, højhedsret

suzeränitet (n, ut)
suzerænitet
  (historia) länsherrens överhöghet gentemot läntagaren

svag (adj)
svag
  som har låg förmåga att ge upphov till stora krafter

svaghet (n, ut)
svaghed
  det att vara svag
  dålig egenskap

svala /ˈsvɑ̀ːla/ (n, ut)
svale
  fågel inom familjen svalor

svalg (n, neut)
svælg
  (anatomi) rörformigt organ som börjar vid skallbasen bakom näsan och sträcker sig ned till matstrupen (och struphuvudet, som övergår i luftstrupen)

svalka (v)
svale
  (oftast vid hög temperatur) behagligt kyla av

svallvåg (n, ut)
kølvand
  (sjöfart) ytvåg som uppstår i en vätska kring en kropp (t.ex. ett fartyg) som rör sig över ytan

svalna (v)
svale

svamp (n, ut)
svamp
  (mat) fruktkropp av svamp (2.) som kan plockas

svan (n, ut)
svane
  fågel i tribuset Cygnini

svanesång (n, ut)
svanesang
  sista sång, avskedssång

svans (n, ut)
hale
  (anatomi) utväxt från ryggslutet hos många djur

svanödla (n, ut)
svaneøgle

svanödlor (n)
svaneøgler
  utdöd klad eller ordning marina reptiler med det vetenskapliga namnet Plesiosauria

svar /svɑːr/ (n, neut)
svar, besvarelse
  yttrande (i någon form, ofta tal) som följer en fråga, uppmaning eller meddelande
svar
  utvidgad betydelse som (1), om handling (inte språkligt) som följer en annan handling, som reaktion på annan handling

svara /ˈsvɑ̀ːra/ (v)
svare
  ge den information som begärts i en fråga
  öppna en kommunikationslinje vid begäran, exempelvis för ett telefonsamtal
  skicka ett brev till någon direkt efter mottagande av brev från samma person

svart /svart/ (adj)
sort
  (färger) som har färgen svart; som har samma eller liknande färg som kol eller björnbär har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) inget ljus; som har en yta som avger (nästan) inget ljus; färgen som ibland associeras med döden eller olaglighet

svart /svart/ (adv)
sort
  olagligt, särskilt i skattehänseende

svart hål (n)
sort hul

svart på vitt (adv)
sort på hvidt
  (idiomatiskt) tydligt och klart bevisat, ofta i skriftlig form

svart stork (n)
sort stork

svarthätta (n, ut)
munk
  en art (Sylvia atricapilla) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten svarthätta

svarthårig (adj)
sorthåret
  som har svart hår

svartjord (n, ut)
sortjord
  (naturgeografi) en svart jordmån rik på humus som förekommer i Ukraina

svartklädd (adj)
sortklædt
  som (mestadels eller uteslutande) har svarta kläder på sig

svartmes (n, ut)
sortmejse

svartrot (n, ut)
skorzonerrod, aspargesrod, haveskorzoner
  en växtart (Scorzonera hispanica) i familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av denna art

svartsjuk (adj)
jaloux

svartsnäppa (n, ut)
sortklire

svartsyn (n, ut)
sortsyn
  uppfattningen att dåliga saker kommer hända

svartsynt (adj)
sortsynet
  präglad av ett negativt synsätt eller av en förväntan om ogynnsam utveckling, i en viss fråga eller i tillvaron i stort; som präglas av svartsyn

svarttärna (n, ut)
sortterne

svartvit flugsnappare (n)
broget fluesnapper

svarvare (n, ut)
drejer
  (yrken) person som svarvar, som ägnar sig åt svarveri

svarvning (n, ut)
drejning
  (hantverk) det att svarva, bearbetning med svarv

svavel (n, neut)
svovl
  ett grundämne med atomnummer 16, atommassa 32,06 och symbolen S

svaveldioxid (n, ut)
svovldioxid
  (oorganisk kemi) kemisk förening av svavel och syre

svavelsyra (n, ut)
svovlsyre
  (syror) stark syra med formeln H2SO4

sven (n, ut)
svend
  (historia) ung manlig tjänare vid hov eller hos storman
  (ålderdomligt) ung man

svendom (n, ut)
svenddom
  för en man det att aldrig ha haft sex med annan person, manlig sexuell oskuld

svensk (adj)
svensk
  som rör landet Sverige, dess största språk svenska eller dess befolkning svenskar

svensk (n, ut)
svensker, svensk
  person med svenskt medborgarskap

svenska (n, ut)
svensk
  nordiskt språk som talas i Sverige och Finland (officiellt i båda länderna)
svensker
  svensk kvinna

svenskfödd (adj)
svenskfødt
  född i Sverige

svenskhet (n, ut)
svenskhed

svenskspråkig (adj)
svensktalende
  som talar svenska
svensksproget
  som är på språket svenska (används ibland för att särskilja att något inte är anknutet till Sverige utan endast det till svenska språket)

svepa (n, ut)
svøbe
  (ålderdomligt) (kort) piska, riskvast

svepa (v)
svøbe
  linda in, omvira

svetsa (v)
svejse
  (metallbearbetning) med speciell apparatur sammanfoga två metallstycken genom sammansmältning vid hög temperatur

svetsare (n, ut)
svejser

svett /svɛt/ (n)
sved

svettas (v)
svede

svettig (adj)
svedig
  som känner sig täckt av svett

svida (v)
svie
  orsaka brännande och stickande smärta
  kännas med denna smärta

svimning (n, ut)
besvimelse
  tillfällig och plötslig förlust av medvetandet; det att svimma

svin /sviːn/ (n, neut)
svinepels, svin
  (nedsättande, skällsord) person som beter sig illa

svineri (n, neut)
svineri
  det att bete sig som ett svin
  (jordbruk, ålderdomligt) svingård

svinmålla (n, ut)
hvidmelet gåsefod
  en växtart (Chenopodium album) i familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna ört

svinstia (n, ut)
svinestald
  (jordbruk) byggnad där bönder håller grisar (svin)

svägerska (n, ut)
svigerinde

svälja (v)
synke, svælge
  låta förtäring glida ned genom matstrupen

svängbro (n, ut)
drejebro, svingbro
  (väg- och vattenbyggnad) bro som kan öppnas genom att låta en svängbar mittdel vridas i en cirka 90 graders vinkel åt sidan

svänghjul (n, neut)
svinghjul
  (stort och tungt) hjul vars rotationsenergi utjämnar rörelsen hos en maskin

svära (v)
sværge
  lova högtidligt; avge en ed
bande
  yttra svordomar eller förbannelser

svärd (n, neut)
sværd
  ett handvapen (av metall) avsett för att sticka och/eller hugga med

svärdfisk (n, ut)
sværdfisk

svärdotter (n, ut)
svigerdatter

svärdsknapp (n, ut)
knap, sværdknap
  (vapen) knapp (knopp, tyngd) i eftre hjaltet (efter greppet) av ett svärd

svärfar (n, ut)
svigerfar, svigerfader
  makes/makas far

svärförälder (n, ut)
svigerforældre

svärm (n, ut)
sværm
  lokaliserad (luftburen) samling av otaliga individer /av insekter/

svärmor (n, ut)
svigermor

svärmors tunga (n)
svigermors skarpe tunge
  en växtart (Sansevieria trifasciata) inom familjen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av denna art

svärord (n, neut)
bandeord

svärson (n, ut)
svigersøn
  maken till en persons barn

svåger /ˈsvoː.gɛr/ (n, ut)
svoger

svål (n, ut)
svær
  segt lager av hudvävnad och fett på griskött

swaziländsk (adj)
swazilandsk
  som rör Swaziland, dess folk, kultur eller geografi

sweatshirt (n, ut)
sweatshirt
  långärmad trikåtröja

switch (n, ut)
switch
  (anglicism) nätverkskomponent som styr datatrafik mellan olika noder i ett nätverk

sy (v)
sy
  (sömnad) med nål och tråd sätta ihop tygbitar med varandra

syd /syːd/ (n)
syd

sydafrikan (n, ut)
sydafrikaner

sydfrukt (n, ut)
sydfrugt
  frukt som importeras från sydligare länder och sällan växer inhemskt

sydkorean (n, ut)
sydkoreaner

sydlig (adj)
sydlig
  som kommer från eller har riktning mot söder

sydnäktergal (n, ut)
sydlig nattergal

sydostasiatisk (adj)
sydøstasiatisk
  hörande till Sydostasien, till sydöstra Asien

sydsamiska (n, ut)
sydsamisk
  ett västsamiskt språk talat i norra Sverige och Norge

sydsudanesisk (adj)
sydsudansk
  som rör Sydsudan eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

sydväst (n, ut)
sydvest
  väderstreck mellan syd och väst
  sjömanshatt

syfilis (n, ut)
syfilis

sykofant (n, ut)
sykofant
  (ålderdomligt) smickrare, lismare, stövelslickare, baktalare, tjallare, (falsk) angivare, utpressare

syll /sʏl/ (n, ut)
svelle

sylt (n, ut)
syltetøj
  mosig matvara av bär eller frukter kokade med socker; mer vattnig än marmelad

symaskin (n, ut)
symaskine
  maskin som används för att sy ihop tygbitar

symbolik (n, ut)
symbolik
  bruk av symboler

symbolpolitik (n, ut)
symbolpolitik
  (nedsättande) politiska åtgärder för syns skull, policyförslag som ämnar skicka ett budskap snarare än att förändra något konkret

symfoni (n, ut)
symfoni
  större musikaliskt verk med flera satser

symfonisk (adj)
symfonisk
  hörande till en symfoni

sympatisk (adj)
sympatisk
  trevlig, tilltalande, förstående
  (fysiologi) som har med det sympatiska nervsystemet att göra

symposion (n, neut)
symposion
  (historia) dryckeslag eller gästabud i antikens Grekland där diskussioner och samtal fördes

symposium (n, neut)
symposion

symtom (n, neut)
symptom
  tecken på ett underliggande, oftast sjukligt eller oönskat tillstånd som upplevs och uttrycks av patienten själv

syn (n, ut)
syn
  (fysiologi) sinne hos en människa (och vissa djur) genom synorgan som tolkar inkommande elektromagnetisk strålning utifrån vilka data hjärnan skapar en framställning av verkligheten som uppfattas genom öga/ögon
  uppfattning om något

synagoga (n, ut)
synagoge

synaps (n, ut)
synapse
  (fysiologi) koppling mellan två celler vilken medger signalöverföring, vanligen mellan två nervceller eller mellan en nervcell och en effektorcell (t.ex. en muskelcell); oftast om en kemisk synaps, där den sändande cellen via exocytos genom det presynaptiska membranet frisätter transmittorsubstans som sedan binds till speciella receptorer på den mottagande cellens postsynaptiska membran

synd (n, ut)
synd
  (religion) brott mot Guds vilja; något (moraliskt) förbjudet

synda (v)
synde
  begå en synd

syndabock (n, ut)
syndebuk
  symbol för utplånande av människors synder

syndare (n, ut)
synder
  person som syndar

synderska (n, ut)
synderinde

syndig (adj)
syndig

syndrom (n, neut)
syndrom
  (medicin) grupp av symtom, typiska för en viss sjukdom

synlig (adj)
synlig
  som (kan) uppfattas av det mänskliga ögat eller någon annan optisk sensor

synnerv (n, ut)
synsnerve
  (anatomi) nerv som leder syninformation från ett ögas näthinna till hjärnan (den andra kranialnerven, nervus opticus)

synod (n, ut)
synode
  (religion) kyrklig sammankomst, kyrkomöte, prästmöte

synonym (n, ut)
synonym
  (lingvistik, allmänt) ord med samma eller närliggande betydelse

synpunkt (n, ut)
synspunkt
  sätt att bedöma eller uppfatta något som är värt eller intressant att diskutera

syntax (n, ut)
syntaks
  (lingvistik) läran om hur man i ett givet språk sätter samman enskilda enheter; läran om satsdelar

synthesizer (n, ut)
synthesizer
  elektroniskt musikinstrument, med en klaviatur eller annan anordning som gör det möjligt att spelas, som genom ljudsyntes förmår skapa ett stort antal olika ljud

syra (n, ut)
syre
  (kemi) kemiskt ämne som avger vätejoner, är ofta frätande och har sur smak
  syrlig smak
  (slang) LSD

syre (n, neut)
ilt, oxygen
  grundämnet med atomnummer 8 och kemisk beteckning O.
  plats i sjö, hav eller vattensamling där syrehalten i vattnet är lite högre vilket lockar till sig fiskar

syrebrist (n, ut)
iltsvind
  brist på syre; tillstånd då mängden syre är så låg att organismer eller vävnader får svårt att leva

syren (n, ut)
syren

syrier (n, ut)
syrer
  invånare i Syrien eller som har syrisk härkomst

syrisk (adj)
syrisk
  som rör Syrien, det syriska språket, dess folk, kultur eller geografi

syskon (n, neut)
søskende

sysselsättningsgrad (n, ut)
beskæftigelsesfrekvens
  andel (grad) av den arbetsföra befolkningen som är sysselsatt (som har sysselsättning)

system /syst'e:m/ (n, neut)
system
  flera objekt som samverkar till en funktionell helhet; samling objekt som hänger samman med varandra så att de bildar en ordnad helhet; (i bestämd form ibland) samhället

systemutvecklare (n, ut)
systemudvikler
  (datavetenskap, yrken) utvecklare IT-system

syster (n, ut)
søster, nonne
  kvinnligt syskon; dotter till samma föräldrar som en annan person

systerdotter (n, ut)
søsterdatter

systerfartyg (n, neut)
søsterskib
  endera av två eller fler fartyg byggda samtidigt och enligt samma ritning

systerparti (n, neut)
søsterparti
  (politik) politisk parti som ett annat parti (vanligen från ett annat land) uppleves ha starkt ideologiskt släktskap till och med delade värderingar

systerprojekt (n, neut)
søsterprojekt
  projekt som relaterar till och drivs parallellt med ett annat projekt, med vilket det delar resurser, mål eller tematik, men som ändå är självständigt

systerson (n, ut)
søstersøn

sytråd (n, ut)
sytråd

säck (n, ut)
sæk
  större påse för förvaring och transportering

säcka (v)
sække
  packa i säck

säckpipa (n, ut)
sækkepibe
  musikinstrument av skalmejatyp

säckväv /˘sɛkvɛːv/ (n, ut)
hessian, sækkelærred
  tyg som görs av en gles, grov väv av jute och som mestadels används som emballage

säd (n, ut)
korn
  spannmål, (korn av) sädesslag
sæd, sperm
  sädesvätska, sperma

sädesärla (n, ut)
hvid vipstjert, vipstjert
  en art (Motacilla alba) inom fågelfamiljen ärlor och piplärkor (Motacillidae); individ av arten sädesärla

sädgås (n, ut)
sædgås

säga (v)
sige
  kommunicera verbalt; ge ljud åt ord
  framföra ett budskap (även av något annat än person)
  ha som innebörd; betyda
  fastslå

säga emot (v)
modsige
  opponera eller yttra sig emot, göra invändningar emot, strida mot

sägen (n, ut)
sagn
  /icke sann/ kort berättelse från muntlig tradition, ofta beskrivande hur det var tidigare i historien; saga som gör anspråk på att vara sann

säkerhet (n, ut)
sikkerhed
  tillstånd fri från fara och olycksrisk
  det att något är visst/säkert, det att man inte behöver tvivla

säkerhetisering (n, ut)
sikkerhedsliggørelse
  (politik) omvandling av en fråga till att handla om (statens) säkerhet, enligt Köpenhamnsskolan

säkerhetsbälte (n, neut)
sikkerhedssele
  bälte att ta på sig i vissa fordon i syfte att skydda användaren från skador vid krock

säl (n, ut)
sæl
  individ av någon art tillhörande någon av däggdjursfamiljerna öronsälar (Otariidae), öronlösa sälar (Phocidae) och valrossar (Odobenidae)

sälg (n, ut)
seljepil, selje-pil
  ett lövträdslag (Salix caprea) i släktet viden

sälja (v)
sælge
  (transitivt) utbyta vara eller tjänst mot betalning

sälja skinnet innan björnen är skjuten (v)
ikke sælge skindet, før bjørnen er skudt
  (idiomatiskt) ta ut något i förskott

säljare (n, ut)
sælger

sällan (adv)
sjældent, sjælden
  vid få tillfällen

sällskapsdjur (n, neut)
kæledyr
  domesticerat djur hållet som följeslagare för sällskaps skull

sälunge (n, ut)
sælunge
  unge till säl

sända (v)
sende
  skicka, speciellt längre sträckor
udsende
  producera radiovågor tillgängliga för avkodning i TV, radio, dator etc.; även om distributionen av innehållet

säng /sɛŋ/ (n, ut)
seng
  möbel avsedd att sova på, ofta med madrass och kudde

sänka (v)
sænke
  (transitivt) minska omfattningen/storleken av (styrka, intensitet, frekvens et c. hos)

särskilt (adv)
især, særligt, navnlig

särskrivning (n, ut)
særskrivning
  (grammatik) det att två ord skrivs med mellanrum mellan dem, särskilt om orden borde sitta ihop som ett sammansatt ord

särtryck (n, neut)
særtryk

säsong (n, ut)
sæson
  var och en av de fyra delarna av ett år: vår, sommar, höst och vinter
  del av året då något speciellt händer
  ett antal avsnitt av tv- eller radioserie som sänds i grupp under ett halvår eller ett år, med större uppehåll mellan

säte /ˈsɛˌtɛ/ (n, neut)
sæde
  (transport) struktur i ett fordon samt utrymme ovanför den där en person kan sitta
  (vardagligt, överfört) plats avsedd att sitta på (om föremål som en stol, pall, m.m.)
  (juridik) plats för maktinnehav, regering eller lokal styrelse (eller även utbildning) eller ort en sådan plats är belägen i
sæde, røv
  bakdel, stjärt

sätta sitt ljus under skäppan (v)
sætte sit lys under en skæppe
  (idiomatiskt) dölja sin förmåga av blygsamhet

sättpotatis (n, ut)
sættekartoffel, læggekartoffel

sävsparv (n, ut)
rørspurv

sävsångare (n, ut)
sivsanger
  en art (Acrocephalus schoenobaenus) inom fågelfamiljen rörsångare (Acrocephalidae); individ av arten sävsångare

så (v)
så
  sprida frön i jordmån för att de ska gro

så gott som (adv)
så godt som
  nästan

såg (n, ut)
sav
  (manuellt eller motoriserat) verktyg med tandat blad användbart för att dela itu föremål genom att gradvist skrapa bort material och därmed skapa en spalt växande ända till fullbordad delning

såga (v)
save
  genom att upprepade gånger med stort tryck föra kanten av ett hårt föremål med vass, tandad, kant, vanligen en såg av metall, mot ett annat föremål, såsom en träplanka eller metallstång, så att det tandade föremålet bryter sig in i och genom föremålet och kanske slutligen delar detta i två delar

sågfisk (n, ut)
småtandet savfisk
  en art (Pristis pectinata) bland broskfiskar inom familjen sågfiskar (Pristidae) och ordningen med samma namn; individ av denna art
savfisk
  någon av de arter som ingår i familjen sågfiskar (Pristidae) eller ordningen denna familj tillhör: sågfiskar (Pristiformes)

sågtand (n, ut)
savtak, savtand
  tand (slipat skär) på såg

sågverk (n, neut)
savværk
  (skogsbruk, teknik) industrianläggning (verk) som sågar timmer till virke (plankor, brädor)

sån (pronoun)
sådan
  sådan

sång (n, ut)
sang
  det att sjunga
  musikalisk komposition avsedd att sjungas

sångare (n, ut)
sanger
  (musiker, musik) person som sjunger
  fågel inom gruppen sångare i överfamiljen Sylvioidea

sångbok (n, ut)
sangbog
  bok som innehåller sångtexter och/eller sångnoter

sånglärka (n, ut)
sanglærke

sångsparv (n, ut)
sangspurv
  en art (Melospiza melodia) inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae); individ av arten sångsparv

sångsvan (n, ut)
sangsvane

såpopera (n, ut)
sæbeopera
  TV-serie som med mycket täta avsnitt (kanske ett om dagen) som bygger på varandra (måste ses i följd) och kan pågå i åratal berättar en historia (om en grupp människor) genom skådespelare som följer ett manus, ofta för en bred publik med lättfattligt innehåll (inte sällan med fokus på relationer och sex och med överdrivna intriger, känslor, reaktioner och konflikter)

sår (n, neut)
sår
  skada där det har gått hål på huden

sårbar (adj)
sårbar
  som kan skadas eller dö

sås (n, ut)
sovs, sauce
  redning som används som tillbehör till eller del i maträtt

såsslev (n, ut)
sauceske, sovseske

söder (adv)
syd

södra (adj)
sydlig

söka (v)
søge

sökare (n, ut)
søger
  litet fönster på kamera med vars hjälp man kan se och inställa motivet

sökmotoroptimering (n, ut)
søgemaskineoptimering
  (internet) tekniker för att få en webbplats att hamna högt upp i resultatlistan vid sökning efter ett visst sökord på en sökmotor

sökväg (n, ut)
sti
  (data) den textsträng som unikt identifierar en fil (och dess plats) i ett hierarkiskt filsystem

söm (n)
søm
  en rad av sydda stygn i syfte att sammanfoga tygstycken oftast med hjälp av nål och sytråd
  (fackspråk) kilformad spik som är till för att fästa hästskor och beslag under hoven på framför allt hästar

sömn /söm:n/ (n, ut)
søvn
  sinnestillstånd då kroppen befinner sig i djup vila

sömnapné (n)
søvnapnø

sömngångare (n, ut)
søvngænger
  person som går i sömnen

sömnig (adj)
søvnig

sömnlös (adj)
søvnløs

sömnlöshet (n, ut)
søvnløshed
  det att vara sömnlös

söndag (n, ut)
søndag

söndagsbilist (n, ut)
søndagsbilist
  person som sällan kör bil och därför är extra försiktig eller relativt osäker bakom ratten

söndring (n, ut)
adskillelse, splittelse, sønderdeling, søndring, ødelæggelse
  splittring, osämja, det att söndra eller söndras

söt /sø:t/ (adj)
sød
  som innehåller (mycket) socker och/eller smakar som om det gjorde det
  som inte innehåller salt
  (om vin) som har en hög grad av sötma
sød, nuttet
  gullig

sötma /ˈsœtˌma/ (n, ut)
sødme

sötvatten (n, neut)
ferskvand
  (vattenförsörjning) vatten som har tillräckligt låg salthalt för att vara drickbart

sötvattenskrokodil (n, ut)
australsk ferskvandskrokodille, australsk krokodille
  en art av kräldjur (Crocodylus johnstoni) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som lever i norra Australien; individ av denna art

ta (v)
anvende, røre, slå
tage
  med händerna fatta tag i något; skaffa sig kontroll över något genom att gripa med händerna e.d.

ta hand om (v)
tage hånd om, tage sig af

ta hänsyn till (v)
tage hensyn til

ta livet av (v)
tage livet af, aflive, dræbe
  (idiomatiskt) döda
tage livet af, aflive
  (idiomatiskt, vardagligt) påfresta, ta kål på

ta musten ur (v)
køre nogen træt, tage lysten fra nogen

ta till (v)
fordøje
  (reflexivt) anamma, ofta någons råd eller kritik

ta till harvärjan (v)
bruge harens våben, flygte, stikke af

tabell (n, ut)
tabel

tablett (n, ut)
tablet, pille
  litet föremål, vanligen innehållande ett kemiskt läkemedel, avsett att sväljas, lösas i saliven i munnen eller på annat sätt intagas i kroppen

tack (interjection)
tak

tack så mycket (phraseologicalUnit)
mange tak, tusind tak
  större tack än bara tack

tacka (n, ut)
moderfår, hunfår
  hona av däggdjuret får

tacka (v)
takke

tacksam (adj)
taknemmelig, taknemlig
  som visar uppskattning, beter sig trevligt eller ger något tillbaka när vederbörande får något av någon annan
  som är givande, som skänker välmående när man arbetar med det

tacksamhet (n, ut)
taknemmelighed
  känsla av glädje över sådant som man har (fått) eller som andra gjort för en (ibland på ett sådant sätt att man inte begär mer), ofta så att man vill tacka dessa andra

tadla (v)
dadle

tadzjik (n, ut)
tadsjiker
  invånare i Tadzjikistan eller som har tadzjikisk härkomst; person tillhörande folkgruppen tadzjikier

tadzjikisk (adj)
tadsjikisk

taffel (n, ut)
taffelklaver
  piano med bordliknande form som har liggande resonanslåda, oftast träram och kortare strängar

tafsa (v)
gramse, befamle, rage, beføle
  fingra på något (t.ex. en person), ofta på ett obehagligt eller sexuellt sätt

tagalog (n)
tagalog
  ett språk som talas på Filippinerna

tagel (n, neut)
krølhår
  hästens långa och styva hår i man och svans

tagg (n, ut)
torn
  (botanik) utstickande spetsig ände på växt som mest förknippas med ros och kaktus, som vanligtvis åsamkar smärta vid beröring

taggagam (n, ut)
molok, tornet djævel
  en kräldjursart (Moloch horridus) inom familjen agamer (Agamidae); individ av denna art

taggmakrill (n, ut)
hestemakrel
  art (Trachurus trachurus) i taggmakrillfamiljen; individ av denna art

taggtråd (n, ut)
pigtråd
  (gammaldags, tvinnad) tråd i metall med regelbundet utstickande taggar av samma trådmaterial (vilka vid kontakt med t.ex. hud inducerar smärta och vid hårdare kontakt sår), som bland annat kan användas överst på stängsel och murar för att undvika att djur och människor försöker ta sig över

taggtrådsmusik (n, ut)
pigtrådsmusik
  (ålderdomligt, nedsättande, musik) genre av tidig rock med (distorderad) elgitarr

tak (n, neut)
tag
  övre del av ett hus eller ett fordon vilken skyddar mot väder
loft
  den övre ytan i ett rum

tal /ˈtɑːl/ (n, neut)
tale
  det att tala; en muntlig framställning, i synnerhet under högtidliga former inför en lyssnande grupp
  (lingvistik) frambringande av språkljud
tal
  (matematik) storhet uttryckbar i siffror; används även för tecknet
tal, antal
  ett bestämt antal

tala (v)
tale, snakke
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst språk

tala om /ˌtɑːlaˈɔm/ (v)
fortælle, betro

tala sanning (v)
sige sandheden, tale sandt
  i en diskussion eller redogörelse hålla sig till sanningen

talang (n, ut)
talent
  djup kunskap eller utmärkt färdighet inom ett visst område
  person som har talang inom ett visst område

talangfull (adj)
talentfuld, begavet
  med djupa kunskaper eller djupa färdigheter inom något område; som har talang

talare (n, ut)
taler
  person som håller föredrag

talföljd (n, ut)
talfølge, talrække
  (matematik) följd av tal

talg (n, ut)
talg

talgoxe (n, ut)
musvit
  en art (Parus major) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten talgoxe

taligenkänning (n, ut)
talegenkendelse
  (data) igenkänning (med maskiner) av mänskligt tal (talat språk)

tall (n, ut)
fyr, fyrretræ
  (träd) ett barrträd med (vanligen) hög, rak, kvistfri stam och långa barr, av arten Pinus sylvestris inom tallsläktet (Pinus) och familjen tallväxter (Pinaceae)

tallbarr (n, neut)
fyrrenål
  barr från trädslaget tall

tallium (n, neut)
thallium, tallium

tallkotte (n, ut)
fyrrekogle
  kotte från trädet tall

tallrik /ˈtalrˌɪk/ (n, ut)
tallerken
  liten, ofta cirkulär, platta varpå födoämnen kan läggas, exempelvis vid en måltid

talltita (n, ut)
fyrremejse

talspråk (n, neut)
talesprog

talstreck (n, neut)
replikstreg, talestreg
  tankstrecksliknande tecken som anföringstecken vid anföringar och repliker

talteori (n, ut)
talteori
  (matematik) disciplin inom matematiken som framför allt behandlar de hela talen och dess egenskaper

taltrast (n, ut)
sangdrossel

tam /tɑːm/ (adj)
tam
  van att leva med människor (om djur), som har domesticerats
  (bildligt) kraftlös, beskedlig

tamburin (n, ut)
tamburin
  liten trumma med bjällror eller metallskivor i kanten

tamget (n, ut)
tamgeden
  däggdjur som ingår i släktet Capra, och familjen slidhornsdjur

tamilsk (adj)
tamilsk
  som rör tamil eller tamiler

tampong (n, ut)
tampon
  propp av gastyg eller bomull (t ex för att stilla blödningar eller hindra för tidig sårläkning)

tamråtta (n, ut)
tamrotte

tand /ˈtʰand/, /ˈtʰanː/ (n, ut)
tand, tænder
  (anatomi) hårt organ hos vissa djur placerat i munhålan, avsett för mekanisk sönderdelning av födoämnen

tandborste (n, ut)
tandbørste
  mindre borste avsedd för att rengöra tänder

tandfe (n, ut)
tandfe
  (mytologi) sagoväsen som ger mynt (eller annan ersättning) för tappade mjölktänder

tandkräm (n, ut)
tandpasta

tandkrämsfläck (n, ut)
tandpastaplet
  fläck, exempelvis på tyg, orsakad av tandkräm

tandkött (n, neut)
tandkød, gumme
  (anatomi) vävnad runt tänderna

tandläkare (n, ut)
tandlæge
  (yrken) person som lagar tänder; läkare som specialiserat sig på tandproblem

tandlös (adj)
tandløs
  utan tänder

tandpetare (n, ut)
tandstikker

tandsten (n, ut)
tandsten
  (tandvård) fasta avlagringar kring tandhalsen

tandtråd (n, ut)
tandtråd

tandvärk (n, ut)
tandpine
  värk i tand

tangens /ˈtanj.ɛns/ /ˈtaŋg.ɛns/ (n)
tangens
  (matematik) förhållandet mellan motstående och närliggande katet i en rätvinklig triangel; generellare uttryckt, den transcendenta funktionen vars Taylorserie för alla komplexa tal z med |z|<π/2 ges av uttrycket z - z3/3 + 2z5/15 + ….

tangent (n, ut)
tangent
  knapp på musikinstrument
  (matematik) till en kurva, rät linje som i en viss punkt skär kurvan och har samma riktning som den givna kurvan
tast
  knapp på skrivdon till dator (kallas tangentbord) eller skrivmaskin
  knapp på en maskin med knappsats i största allmänhet
tangens
  (matematik) tangens, förhållandet mellan sinus och cosinus av en vinkel; trigonometrisk funktion

tangentbord (n, neut)
tastatur
  (data) inmatningsenhet för dator med ett större antal tangenter, vanligen inklusive tangenter för hela alfabetet, siffror och skiljetecken samt andra tangenter

tangorabatt (n, ut)
skovsnegl

tank (n, ut)
kampvogn
  (vardagligt) stridsvagn, krigsfordon

tanke (n, ut)
tanke
  information direkt tillgänglig i ett medvetande, det som man tänker
  idé

tankeexperiment (n, neut)
tankeeksperiment

tanker (n, ut)
tankskib
  (sjöfart) tankfartyg

tankesmedja (n, ut)
tænketank
  institut som påverkar den allmänna opinionen genom forskning, utveckling och utvärdering av politiska, sociala och ekonomiska begrepp och strategier

tankeverksamhet (n, ut)
tankevirksomhed
  det att tänka

tankeväckande (adj)
tankevækkende
  som väcker tankar, som stimulerar tänkande

tankstreck (n, neut)
tankestreg
  det typografiska tecknet halvfyrkantsminus

tankvagn (n, ut)
tankvogn
  (fordon) vagn eller bil med tank (större behållare) för flytande last

tant (n, ut)
tante
  faster eller moster; svärmor; äldre kvinnlig släkting, möjligen ingift

tantal (n, neut)
tantal

tanzanisk (adj)
tanzanisk
  som rör den Tanzania eller dess invånare tanzanierna

tapet (n, ut)
tapet
  tunt dekorativt ytmaterial på vägg

tapetklister (n, neut)
tapetklister
  klister avsett för tapeter

tapp /tap/ (n)
tap
  (mekanik) utskjutande del (propp) som passar i ett hål

tappa (v)
tabe
  (transitivt) oavsiktligt förlora greppet om något icke-abstrakt
tappe
  (transitivt) hälla i eller ur, låta rinna ur

tappa hakan (v)
tabe underkæben
  (idiomatiskt) öppet visa sin förvåning eller bestörtning

tapperhet (n, ut)
tapperhed

tarantism (n, ut)
tarantisme
  (sjukdomar) epidemi (dansgalenskap) i Italien på 1300- till 1600-talet som ansågs bero på bett av tarantel (vargspindel)

tarm (n, ut)
tarm
  (fysiologi) den del av matspjälkningskanalen som tar vid efter magsäcken

tarva (v)
behøve, kræve
  (ålderdomligt) vara i behov av något, ha behov av något (särskilt något abstrakt, exempelvis en åtgärd)

tasmansk val (n)
mangetandede næbhval, tasmansk næbhval

tass (n, ut)
pote
  (zoologi) delen som sitter längst ned på benen på vissa djur (exempelvis katter och hundar)

tassa (v)
liste

tatarfalk (n, ut)
slagfalk
  en art (Falco cherrug) inom fågelfamiljen falkfåglar (Falconidae); individ av arten tatarfalk

tatuerare (n, ut)
tatovør
  person som utför tatueringar

tatuering (n, ut)
tatovering
  på hud målad bestående bild

tatueringsapparat (n, ut)
tatoveringsmaskine
  liten handhållen apparat som används för att tatuera

tauon (n, ut)
tauon

tavla /ˈtɑːvlˌa/ (n, ut)
maleri
  (konst) bild som hängs upp på en vägg i syfte att vara estetiskt tilltalande

tax (n, ut)
gravhund
  brun, kortbent hundras, som oftast uppfattas som avlång; individ av denna ras

taxa (v)
taxie
  köra (rulla) ett flygplan på marken

taxi /takˈsiː/ /ˈtákːsɪ/ (n, ut)
taxi, hyrevogn, taxa
  (fordon, allmänt) transportmedel med en förare som (normalt mot en avgift) skjutsar en eller flera person(er) mellan två platser och utan särskild linjesträckning och hållplatser

tchadier (n, ut)
tchader
  invånare i Tchad eller som har tchadisk härkomst

tchadisk (adj)
tchadisk
  som rör landet Tchad, dess natur, kultur eller invånare

te /teː/ (n, neut)
te, the
  dryck baserad på bladen av tebusken eller dryck som tillreds genom att låta blad ligga i varmt vatten

teater (n, ut)
teater
  skådespel, scenkonst där man agerar, berättar eller uttrycker händelser och/eller känslor
  plats där skådespel framförs

teaterpjäs (n, ut)
skuespil, teaterstykke
  ett litterärt verk som är baserat på dialog mellan rollfigurer, och som ofta(st) är avsett att spelas upp av skådespelare som ett skådespel på en teater; även om en faktiskt eller tänkt sådan uppsättning

teblad (n, neut)
teblad

tecken (n, neut)
tegn
  en synbar indikation
  en meningsfull gest
  (typografi, data) symbol, till exempel en bokstav i ett alfabet
  en enhet i teckenspråk motsvarande ett ord i talat språk
  kortform för stjärntecken
  kortform för järtecken
fortegn
  (matematik) plus och minus

teckenspråk (n, neut)
tegnsprog
  uppsättning gester, rörelser och ansiktsuttryck som används för kommunikation

teckna (v)
tegne
  rita (en teckning) med penna, krita eller dylikt

tecknad serie (n)
tegneserie

teckning (n, ut)
tegning
  bild skapad med färg- eller blyertspenna, teckningskol, tusch eller krita
  konsten eller sättet att göra en tecknad bild

teddybjörn (n, ut)
teddybjørn
  gosedjur eller docka i form av en björn i plysch

tefat (n, neut)
underkop
  (köksredskap) skyddande underlag under en tekopp, särskilt i jämförelser

tegel (n, neut)
mursten, tegl
  byggnadsmaterial av bränd lera

tegelbruk (n, neut)
teglværk
  industrianläggning där tegel tillverkas

teint (n, ut)
teint
  ansiktsfärg, hy

teism (n, ut)
teisme

tejp (n, ut)
klæbebånd, tape, lydbånd
  (yrkesslang) plastband belagt på ena sidan med magnetisk ämne, avsett för inspelning av ljud (ljudband), bild (videoband) eller data (databand)

tekanna (n, ut)
tekande, tepotte
  kanna (behållare) för te

teknik (n, ut)
teknik
  konstfärdighet, sätt på vilket något görs, metod, hantverk, handlag

tekniker (n, ut)
tekniker
  (examina, yrken) person som arbetar med, eller har mycket kunskap inom teknik; examen inom teknisk utbildning

teknologi (n, ut)
teknologi
  läran om slöjder och konster (om teknik)

tektonik (n, ut)
tektonik
  geologisk subdisciplin som intresserar sig för jordskorpans regionala strukturer och de geologiska processer som skapat dem

telefax (n)
fax, faxmaskine
  (teknik) apparat för överföring av bilder (av dokument) via allmänna telefonnätet (n-genus)

telefon (n, ut)
telefon

telefonavlyssning (n, ut)
telefonaflytning

telefonförbindelse (n, ut)
telefonforbindelse

telefonisk (adj)
telefonisk
  telefon-, med hjälp av telefon

telefonkatalog (n, ut)
telefonbog

telefonnummer (n, neut)
telefonnummer
  det nummer som en telefon är kopplad till och som man slår för att nå den

telefonsamtal (n, neut)
telefonsamtale
  (kommunikation) samtal via telefonförbindelse

telefonsvarare (n, ut)
telefonsvar, telefonsvarer
  (elektronik) apparat kopplad till en fast telefon med samma funktion

telegraf (n, ut)
telegraf
  anläggning för överföring av skrivna meddelanden (telegram) via flaggor eller elektriska signaler

telekrigföring (n, ut)
elektronisk krigsførelse
  (militärt) krigföring med telesignaler och elektronik

telepati (n, ut)
telepati
  tankeöverföring, tankeläsning

teleskop /telesˈkoːp/ (n, neut)
teleskop, kikkert
  stjärnkikare, optiskt instrument som gör det möjligt att observera och avbilda små och ljussvaga, astronomiska objekt

teleskopord (n, neut)
portmanteau-ord
  (lingvistik) ord som bildats genom att två ord skjutits ihop till ett, samtidigt som delar tagits bort

television (n, ut)
fjernsyn, tv
  teknik för att skicka rörliga bilder och ljud
  medium som utvecklats kring nämnda teknik

televisionsapparat (n, ut)
fjernsyn, tv
  (teknik, kommunikation) apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

tellur (n, neut)
tellur, telur

telugu (n, ut)
telugu
  ett dravidiskt språk som talas av över 70 miljoner människor, huvudsakligen i den indiska delstaten Andhra Pradesh

temapark (n, ut)
temapark
  större nöjespark med viss inriktning (tema)

tempel (n)
tempel
  (religion) byggnad för religiös vördnad; kyrka

tempelriddare (n, ut)
tempelridder

temperament (n, neut)
temperament

temperatur (n, ut)
temperatur

tempo (n, neut)
tempo
  hastighet, fart; hur snabbt en serie av händelser utförs (frekvens); särskilt om hastigheten på en (musikalisk) rytm (ofta i slag per minut)

tenn (n, neut)
tin

tennis (n, ut)
tennis

tennisboll (n, ut)
tennisbold

tennismatch (n, ut)
tennisspil
  (tennis) en match i sporten tennis

tennisspelare (n, ut)
tennisspiller
  person som spelar tennis

teokrati (n, ut)
teokrati
  styrelseform där samma person eller kast förenar den andliga och världsliga makten

teologi (n, ut)
teologi
  läran om Gud

teologisk (adj)
teologisk
  som rör teologi

teorem (n, neut)
teorem
  (matematik) sats; bevisat påstående, vanligen rörande ett djupt resultat

teori (n, ut)
teori
  (vardagligt) gissning man starkt tror på
  (vardagligt) teoretisk förklaringsmodell för något slags förhållande; förklaring som bygger på teoretisk kunskap istället för praktisk kunskap
  (logik) summan av de sanningar som kan härledas ur en modell eller från ett antal axiom; vad man vet är sant i ett axiomatiskt system
  (matematik) en viss gren av matematiken som försöker beskriva en viss struktur fullständigt

teosofi (n, ut)
teosofi
  (i äldre tid) filosofi som sökte vinna fördjupad kunskap om en översinnlig verklighet

tepåse (n, ut)
tebrev, tepose
  påse med påste

tequila (n, ut)
tequila

terabyte (n)
terabyte
  1012 bytes

terapeut (n, ut)
terapeut
  person som utför terapi

terapi (n, ut)
terapi

terbium (n, neut)
terbium

terminologi (n, ut)
terminologi
  (terminologi) de termer som används inom en viss vetenskap eller ett visst fackområde

terminologisk (adj)
terminologisk
  som gäller fackuttryck

termisk (adj)
termisk

termit (n, ut)
termit
  (insekter) insekt (ordningen Isoptera) på savanner och i regnskogar

termodynamik (n, ut)
termodynamik

termometer (n, ut)
termometer
  instrument för mätning av temperatur

termos (n, ut)
termoflaske
  (varumärkesord) temperaturbeständig (isolerad) behållare som främst används till att få drycker, mat och annat att hålla rätt temperatur

territorium (n, neut)
territorium

terrorism /tær.ɔrˈɪsm/ /tær.ʊrˈɪsm/ (n, ut)
terrorisme
  skräckvälde, användandet av ofta skrämsel (terror) för att uppnå ett politiskt mål, ofta med hot om eller utförande av förstörelse av allmän plats och med stort antal civila dödsoffer, samt eget offer perspektiv.

terrorist (n, ut)
terrorist

terrängcykel (n, ut)
mountainbike
  (cykling, fordon) cykel försedd med bredare och grövre däck och många växlar avsedd att användas på mycket ojämn grund utanför vägar

tertiär (adj)
tertiær

tes (n, ut)
tese, tesis
  (filosofi, logik) påstående som ska försvaras eller bevisas

tesla (n, ut)
tesla
  (fysik) härledd SI-enhet för magnetisk flödestäthet

testator (n, ut)
testator
  den som upprättar ett testamente

testikel (n, ut)
testikel, klunke, nosse
  (fysiologi) något (testis) av de två likadana organ i pungen hos en man, vilket producerar spermier från odifferentierade stamceller samt det manliga könshormonet testosteron, och som utgörs av omkring 800 sädeskanaler med Sertoliceller och förstadier till spermier samt ett interstitium med testosteronproducerande Leydigceller

testpilot (n, ut)
testflyver, testpilot
  pilot som utför test (prov) av nya flygplan

text (n, ut)
tekst
  en samling tecken med budskap, som förekommer bland annat på papper, i böcker och i digital form på datorer

text-tv (n, ut)
tekst-tv
  teknik för att överföra sidor med text och enklare grafik med tv-signal för visning på lämplig tv-mottagare (t.ex. en tv-apparat med funktion för text-tv), eller det innehåll av den typen som finns hos en viss kanal

textil (n, ut)
tekstil
  samlingsnamn för material och produkter framställda av textilfibrer

textilarbetare (n, ut)
tekstilarbejder
  arbetare i textilindustri

textur (n, ut)
tekstur
  vävnad; sammansättning; (yt)beskaffenhet

thai (n)
thai
  det språk som talas i Thailand

thailändare (n, ut)
thailænder
  person (främst man) från Thailand

thailändsk (adj)
thailandsk
  som gäller Thailand, thailändare eller deras språk, som kommer från Thailand

tibast (n, ut)
peberbusk, pebertræ
  en buske med rosa blommor på bar kvist, arten Daphne mezereum

tibetan (n, ut)
tibetaner

tibetanska (n, ut)
tibetansk
  ett språk i den tibeto-burmanska språkfamiljen som talas främst av det folket i kinesiska regionen Tibet

tid (n, ut)
tid
  (fysik) grundläggande fysikalisk storhet mätbar med klockor; det som åtskiljer händelser; den fjärde klassiska dimensionen i universum vid sidan av rummets dimensioner; förloppet av det förflutna, nuet och det kommande; det som förhindrar allt från att inträffa samtidigt

tidig (adj)
tidlig
  (om tid) med förekomst/skede i tiden närmare tidens början och/eller när förväntad eller planerad tidpunkt ännu inte infallit
  förekommande i början av en tidsperiod (som framgår av sammanhanget), före de flesta andra

tidlös (adj)
tidløs

tidning (n, ut)
avis, blad
  regelbundet utkommande publikation, ursprungligen i pappersform men kan numera även referera till publikationer på internet

tidningsanka (n, ut)
avisand
  oriktig uppgift i en tidning

tidningsartikel (n, ut)
avisartikel
  artikel i en tidning

tidpunkt (n, ut)
tidspunkt

tidsbesparande (adj)
tidsbesparende
  som spar (besparar) tid

tidsbeställning (n, ut)
aftale
  det (eller handlingen) att en tid i förväg reservera en tid hos en tjänstegivare (så att tjänstegivaren sedan planerar att ta hand om den aktuella kunden under den tiden), ibland nödvändigt för att över huvud taget få tjänsten utförd av tjänstegivaren

tidsbrist (n, ut)
tidsnød

tidsenlig (adj)
tidssvarende
  som följer nuvarande trender eller mode, är aktuell

tidsintervall (n)
tidsinterval
  avstånd mellan två punkter (händelser) i tiden

tidskrift (n, ut)
tidsskrift
  tryckalster som utkommer regelbundet och som behandlar ett visst ämne

tidskrävande (adj)
tidskrævende
  som kräver (mycket) tid

tidslinje (n, ut)
tidslinje, tidstavle
  tallinje där varje punkt anger en tidpunkt

tidsresa (n, ut)
tidsrejse
  hypotetisk förflyttning framåt eller bakåt i tiden utöver det som upplevs som normalt tidsflöde

tidsrymd (n, ut)
tidsrum
  tidsperiod

tidszon (n)
tidszone
  område på jorden (oftast i form av en remsa som sträcker sig från nord till syd) med samma tid

tiga (v)
tie
  hålla tyst; inte säga något

tiger (n, ut)
tiger

tigerhaj (n, ut)
tigerhaj
  en art (Galeocerdo cuvier) inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae); individ av arten tigerhaj

tigga (v)
tigge
  försöka få någon att skänka något, särskilt pengar

tiggare (n, ut)
tigger
  person som (huvudsakligen) livnär sig på att tigga

tigrinna (n, ut)
huntiger

tik /tiːk/ (n, ut)
tæve
  hund av honkön

tilde (n)
tilde
  namn på tecknet ~

till (preposition)
til
  indikerar målet för en rörelse

till exempel (adv)
for eksempel
  anger att det följande är ett exempel (och inte något allmänt)

till fots (adv)
til fods
  medelst benen

till och med (adv)
sågar
  uttrycker att något utöver det förväntade gäller

till på köpet (adv)
oven i købet, ovenikøbet
  utöver allt annat, därtill

till salu (adv)
til salg
  för försäljning

till skillnad från (preposition)
til forskel fra

till syvende och sist (adv)
til syvende og sidst
  (idiomatiskt, ordpar) när allt kommer omkring, till sist, till slut

tillbaka /tɪlˈbɑːka/ (adv)
tilbage

tillfreds (adj)
tillfreds

tillfredsställa (v)
tilfredsstille

tillfälle (n, neut)
tilfælde, lejlighed
  viss tidpunkt, särskilt då något speciellt inträffar

tillgrepp (n, neut)
brugstyveri

tillgänglig (adj)
tilgængelig
  som kan nås; som kan användas; som existerar; ledig; öppen

tillgång (n, ut)
aktiv
  (ofta förbrukningsbara) produkter eller tjänster som behövs för eller underlättar för något, särskilt pengasummor

tillhöra (v)
tilhøre
  vara en del av; ägas av
  (matematik) vara ett element i mängden; att elementet a tillhör mängden A skrives a \in A

tillit (n, ut)
tillid
  det att en person litar på en annan

tillmötesgående (adj)
imødekommende
  som är villig att uppfylla andras önskemål och göra andra tjänster; tjänstvillig

tillnamn (n, neut)
tilnavn
  officiellt namn utöver förnamnet eller förnamnen

tillrest (adj)
tilrejsende, udenbys
  som rest till det stället talaren talar om eller befinner sig

tillräknelig (adj)
tilregnelig

tillstånd (n, neut)
tilladelse
  tillåtelse
tilstand
  beskaffenhet, skick, status, läge

tillvaro (n, ut)
tilværelse
  det att vi finns till, vår närvaro i jordelivet

tillvägagångssätt (n, neut)
fremgangsmåde
  sätt att utföra en handling på

tillväxt (n, ut)
vækst
  ökning i storlek, antal eller värde

tillägga (v)
tilføje
  lägga till, utöka med något

tillägnan (n, ut)
tilegnelse
  det att tillägna någon något
  hälsning, inledning, där ett verk tillägnas någon

tillämpad matematik (n)
anvendt matematik

tillåta (v)
tillade
  låta något göras eller ske

tillåtelse (n, ut)
tilladelse
  bestämmelse att något får göras eller ske

timglas (n, neut)
timeglas
  redskap för att mäta tid

timjan (n, ut)
timian
  släkte växter där arten kryddtimjan ofta används som krydda

timlig (adj)
timelig
  temporär, övergående, förgänglig, världslig, jordisk, materiell, kroppslig, dödlig; hörande till det tidsbegränsade jordelivet

timme (n, ut)
time
  tidsenhet om 60 minuter, eller 1/24 dygn

timmer (n, neut)
tømmer
  (avverkad) trästock avsedd för förädling

timmerstuga (n, ut)
bjælkehytte
  enkel bostad byggd av timmer

ting (n, neut)
ting
  (juridik) sammankomst för behandling av gemensamma angelägenheter, beslutsmöte; utbrett även beslutsväsende
  sak; objekt; väsende

tingest (n, ut)
dims, dings, tingest
  föremål, konkret sak

tinning (n, ut)
tinding
  huvudets sidotrakt mellan den yttre ögonvrån och örats övre del

tio /ˈtìːe/ /ˈtìːʊ/ (numeral)
ti
  talet tio (10; med romerska siffror: X); talet mellan nio och elva

tionde (n, neut)
tiende
  (historia) skatt som bönder fick betala till kyrkan bestående av en tiondel av vad man producerade i jordbruket

tionde (numeral)
tiende
  som kommer som nummer tio i en ordning

tiramisu (n, ut)
tiramisu
  italiensk kyld efterrätt tillverkad av kex, kakao, mascarponeost, ägg, ibland grädde, socker, espresso och alkohol

tisdag (n, ut)
tirsdag
  veckans andra dag enligt den kalender som används i Sverige

tistel (n, ut)
tidsel
  art i bland annat släktet Cirsium med klotrunda röda blommor och skyddande taggar

titan (n)
titan
  ett grundämne med atomnummer 22, atommassa 47,9 och symbolen Ti
  (grekisk mytologi) gud som hör till titanerna

titel (n, ut)
titel
  ord som används för att indikera en persons yrke, sociala position eller status
  huvudrubrik eller namn på skapat verk (bok, film etc.)

titta (v)
se
  placera blicken (på något) och aktivt försöka uppfatta något

tjackhora (n, ut)
narkoluder

tjat (n, neut)
plageri
  det att tjata; oupphörligt, tröttande och irriterande prat om samma sak, så som förmaningar eller önskningar

tjata /ˈɕɒ:ta/ (v)
plage
  oupphörligen (och på ett tröttande och irriterande sätt) prata om samma sak, så som förmaningar eller önskningar

tjeck (n, ut)
tjekke, tjekker

tjeckisk (adj)
tjekkisk

tjeckiska (n, ut)
tjekkisk
  språk som talas i Tjeckien
tjekke, tjekker
  kvinna från Tjeckien

tjej (n, ut)
pige
  (vardagligt) flicka, eller (mer vardagligt) yngre kvinna

tjejtokig (adj)
pigeglad
  tokig i tjejer

tjobang /ɕʊˈbang/ (n, ut)
tjubang
  (slang) typ av enkel pipa, ofta hemgjord, med två öppna ändar

tjock (adj)
tyk
  (vardagligt) fetlagd, överviktig
  kraftig, grov
  trögflytande

tjockfot (n, ut)
triel

tjockis (n, ut)
fedtbjerg, fedtklump
  (vardagligt, nedsättande) överviktig person

tjocktarmscancer (n, ut)
tyktarmskræft
  (medicin) cancer i tjocktarmen (kolon eller rektum)

tjog (n, neut)
snes
  enhet som visar att det finns tjugo saker av något; samling av precis tjugo föremål

tjuder (n, neut)
tøjr

tjugo (numeral)
tyve
  talet 20 mellan nitton och tjugoett

tjugoett (numeral)
enogtyve

tjugofem (numeral)
femogtyve
  talet 25, ett tal mellan tjugofyra och tjugosex

tjugofyra (numeral)
fireogtyve
  talet 24, ett tal mellan tjugotre och tjugofem

tjugonde (numeral)
tyvende

tjugonio (numeral)
niogtyve

tjugosex (numeral)
seksogtyve
  talet 26, ett tal mellan tjugofem och tjugosju

tjugosju (numeral)
syvogtyve
  talet 27, ett tal mellan tjugosex och tjugoåtta

tjugotre (numeral)
treogtyve

tjugotvå (numeral)
toogtyve
  talet 22, ett tal mellan tjugoett och tjugotre

tjugoåtta (numeral)
otteogtyve

tjuktjiska (n, ut)
tjuktisk
  (språk) ett paleosibiriskt språk som talas av tjuktjerna i nordöstra Ryssland

tjur (n, ut)
tyr, okse

tjurfäktare (n, ut)
tyrefægter
  person som ägnar sig åt tjurfäktning

tjurfäktning (n, ut)
tyrefægtning

tjurfäktningsarena (n, ut)
tyrefægterarena
  arena för tjurfäktning

tjurhaj (n, ut)
tyrehaj
  en art (Carcharhinus leucas) inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae); individ av arten tjurhaj

tjuv /ɕʉːv/ (n, ut)
tyv, tyveknægt
  person som begår stöld, person som olovligen tar andras ägodelar till sina egna, person som stjäl

tjuvaktig (adj)
tyvagtig
  som har egenskaper likt en tjuv

tjuvaktighet (n, ut)
tyvagtighed
  det att vara tjuvaktig

tjuvjägare (n, ut)
krybskytte
  (jakt, juridik) jägare utan tillstånd, person som ägnar sig åt tjuvjakt

tjuvskytt (n, ut)
krybskytte
  person som olovligen jagar vilt

tjäder (n, ut)
tjur
  en art (Tetrao urogallus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten tjäder

tjänstvillig (adj)
tjenstvillig
  som villigt gör tjänster

tjära (n, ut)
tjære

tjärn (n)
tjern
  (naturgeografi) liten naturligt bildad skogssjö

toalett /tuaˈlɛt/ (n, ut)
toilet
  rum eller utrymme avsett för utförande av hygien- och naturbehov
  kortform av toalettstol
  (ålderdomligt) mer allmänt om skötsel av hygien såsom tvätt, kamning, tandborstning
  (ålderdomligt, högtidligt) finare klädsel, särskilt i fråga om (kvinno-) klänningar

toalettborste (n, ut)
toiletbørste
  borste som används vid rengöring av insidan av en toalett

toalettpapper (n, neut)
toiletpapir

toalettrulle (n, ut)
toiletrulle
  rörformat stycke papp runt vilket toalettpapper är rullat

toalettsits (n, ut)
toiletsæde
  den yta på en toalettstol på vilken (yta) man normalt sitter

toalettstol (n, ut)
toiletkumme

tobak (n, ut)
tobak

tobaksrök (n, ut)
tobaksrøg
  rök från tobak

tobisgrissla (n, ut)
tejst

toffel (n, ut)
tøffel
  en enklare sko för innebruk, ofta utan hälkappa

toffelhjälte (n, ut)
tøffelhelt
  (nedsättande) man som aldrig klarar av att säga emot sin hustru / flickvän

tofsmes (n, ut)
topmejse

tofsvipa (n, ut)
vibe

togoles (n, ut)
togoleser
  invånare i Togo eller som har togolesisk härkomst

tolerans (n, ut)
tolerance

tolfte (numeral)
tolvte

tolk (n, ut)
tolk
  person som (ofta i realtid) översätter muntligt språk (t.ex. i ett samtal mellan två individer som talar olika språk)
  datorprogram som utför ett arbete på ett sätt jämförbart med hur en person som översätter muntligt språk

tolv /tɔlv/ (numeral)
tolv
  talet 12 mellan elva och tretton

tom /tʊm/ (adj)
tom
  som saknar innehåll

tomat /tɔˈmɑːt, tʊˈmɑːt/ (n, ut)
tomat
  frukt från växten tomat, rund grönsak som är röd eller gul

tomatpuré (n, ut)
tomatpuré
  puré gjord på tomater

tomatsås (n, ut)
tomatsovs, tomatsauce

tombak (n, ut)
tombak
  slags brunröd legering med låg zinkhalt och hög kopparhalt

tombola (n, ut)
tombola
  (den roterande plåtcylinder varur lotterna hämtas upp vid) en sorts nummerlotteri

tomrum (n, neut)
tomrum

tomt /tɔmt/ (n, ut)
grund
  fastighet; markområde bestående av vanligtvis bostadshus eller annan byggnad och trädgård

ton /tuːn/ /tɔn/ (n)
ton
  (måttenheter) internationell metrisk måttenhet för vikt/massa lika med en miljon gram
tone
  (musik) ljud med en hörbar frekvens (eventuellt med övertoner)
  nyans i fråga om färg
  sätt att uttrycka sig eller uppträda som vittnar om viss inställning, sinnesstämning eller dylikt
  stämning, karaktäristiska drag som gör visst intryck

tonart (n, ut)
toneart
  (musik) uppsättning toner där en av tonerna har rollen som grundton

tonfisk (n, ut)
tun, tunfisk
  individ av fisksläktet Thunnus inom familjen makrillfiskar (Scombridae)
  en art (Thunnus thynnus) inom fiskfamiljen makrillfiskar (Scombridae); individ av arten tonfisk

toning (n, ut)
toning

tonkaböna (n, ut)
tonkabønne
  aromatisk mörkbrun böna från trädet Dipteryx odorata med ursprung från Sydamerika som används som doftgivare i parfym och rökelse och och smaksättare vid matlagning (särskilt i desserter) med en söt, varma doft som påminner om vanilj, mandel och tobak

tonnage (n, neut)
tonnage
  ett antal samhöriga fartyg

tonsättare (n, ut)
komponist
  person som komponerar (skapar, skriver, författar) musik

tonåring (n, ut)
teenager
  person i åldern 13 år till och med 19 år

topas (n, ut)
topas
  mineral bestående av silikat, fluorid och aluminiumhydroxid

toppklocka (n, ut)
nøgleklokke
  (blommor) blomma av arten Campanula glomerata

toppmöte (n, neut)
topmøde
  politisk konferens med regeringschefer från flera olika länder

toppskarv (n, ut)
topskarv

tordmule (n, ut)
alk

tordön (n, neut)
torden
  åska, åskmuller, kraftigt buller

torg (n, neut)
torv, plads, markedsplads
  ett öppet (planlagt) område i en stad, ursprungligen avsett som marknadsplats eller för att framhäva vissa byggnaders estetik.

torium (n, neut)
thorium

torka (n, ut)
tørke

torka (v)
tørre
  (intransitivt) bli torr(are); vissna
  (transitivt) få eller göra eller låta bli torr; ta bort fukt från (tyg, hår, trä, något icke-flytande föremål) (även för att konservera mat)

torkad (adj)
tørret

torkrum (n, neut)
tørrekælder, tørreloft, tørrerum
  rum försett med varmluftsfläkt avsett för att torka tvätt

torn (n)
tårn
  (arkitektur) hög smal ihålig byggnad, fristående eller som del av större komplex
  (schack) en schackpjäs som går rakt längs rader eller kolumner

tornado (n, ut)
tornado

tornfalk (n, ut)
tårnfalk

tornseglare /ˈtuːɳˌseːglare/ (n, ut)
mursejler

tornuggla (n, ut)
slørugle

torped (n, ut)
torpedo
  (vapen, militärvetenskap) självgående undervattensvapen med stridshuvud, traditionellt roderförsedd med styranordning för bangång, såsom temperad styrning (förprogrammerad bana), kommandostyrning (aktivt korrigerad bara) eller autonom styrning (målsökning)

torr (adj)
tør
  inte blöt; som inte har vatten eller annan vätska i sig eller på sin yta; även om klimat som medför torra naturområden

torrperiod (n, ut)
tørketid
  (tidsuttryck) den årstid som brukar ha minst nederbörd; främst för områden med tropiskt eller subtropiskt klimat

torrsim (n, neut)
tørsvømning
  simövning på torra land; meningslös teoretisk övning utan praktisk nytta

torsdag (n, ut)
torsdag
  veckans fjärde dag

torshammare (n, ut)
torshammer
  (nordisk mytologi) avbildning av Mjölner

torsion (n, ut)
torsion
  vridning (runt längdaxeln)

torsk (n, ut)
torsk
  en art (Gadus morhua) inom fiskfamiljen torskfiskar (Gadidae); individ av arten torsk
trøske
  en infektion (candidiasis, kronisk mukokutan kandidos) orsakad av svamp som ger beläggning på mjukare delar i kroppen

torta (n, ut)
turt
  en art (Cicerbita alpina) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten torta

tortera (v)
tortere, torturere
  utsätta för tortyr

tortyr (n, ut)
tortur
  det att tillfoga annan person (extrem) fysisk eller psykisk smärta, t.ex. som ett straff, i avskräckande syfte eller i syfte att tvinga till sig information (som den andre personen inte vill delge)

tortyrkammare (n)
torturkammer
  rum där människor torteras

torv (n, ut)
torv, tørv

total (adj)
total
  fullständig, hel, allomfattande, till hundra procent
  slutgiltig och sammanräknad

totalitarism (n, ut)
totalitarisme
  diktatur, kan resultera i att en stat endast tillåter ett maktägande parti

totalitär (adj)
totalitær
  som präglas av eller syftar till totalitarism

totalvikt (n, ut)
totalvægt
  (fordon) summa av ett fordons tjänstevikt och vikt av största tillåtna lasten

touche (n, ut)
touche
  (musik) hyllande fanfar från orkester, tillägnad till exempel solist eller dirigent
  (sport) beröring med florettens spets på motståndares bröst

touché /tωʃe/ (interjection)
touché
  (fäktning) träff!; utrop för att markera att motståndaren lyckats med en poänggivande träff

tovsippa (n, ut)
sommeranemone
  en sommarblommande växtart (Anemone sylvestris) inom familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae); exemplar av denna växt

toxikologi (n, ut)
toksikologi
  läran om gifter och förgiftningar

toxisk (adj)
toksisk

tradition (n, ut)
tradition, overlevering
  (mänsklig) kulturell aktivitet (ofta någon form av festlighet eller ceremoni) som inom ett samhälle (sedan länge) brukar utföras vid en bestämd tidpunkt

traditionell (adj)
traditionel

trafik /tra'fiːk/ (n, ut)
trafik
  (transport) fordon/personer/djur (som färdas) i rörelse/färdsel
  kommunikation via radio, telefon, Internet, m.m.

trafikant (n, ut)
trafikant

trafikera (v)
befare

trafikljus (n, neut)
trafiklys
  elektrisk apparat avsedd att dirigera trafik och normalt bestående av tre lampor som tänds och släcks automatiskt med regelbundna intervall och som visar röd färg (som betyder stopp), gul färg (som betyder att man ska göra sig beredd att köra, om den före grön färg visas tillsammans med röd färg, eller, om den visas ensam efter grön färg och före röd färg, att man skall stanna om man kan alternativt fortsätta köra om man inte kan stanna) och grön färg (som betyder att man skall fortsätta köra, om det kan ske på ett trafiksäkert sätt).

trafikstockning (n, ut)
trafikprop
  situation i vägtrafiken där så många fordon befinner i ett område att den genomsnittliga hastigheten minskar påtagligt och bilköer bildas

tragedi (n, ut)
tragedie
  (teater) sorgespel, drama som inte är en komedi
  sorglig eller ledsam situation eller händelse; något som är tragiskt

tragikomedi (n, ut)
tragikomedie
  (teater) drama som kombinerar element av tragedi och komedi

tragikomik (n, ut)
tragikomik
  det att vara tragikomisk

tragikomisk (adj)
tragikomisk
  sorglustig, både sorglig och löjlig

trailer (n, ut)
trailer
  (anglicism, film) förhandstitt av film, program, spel eller dylikt

traktor (n, ut)
traktor

traktorförare (n, ut)
traktorfører
  person som (yrkesmässigt) kör traktor

trampa (v)
trampe
  kliva, gå (tungt eller klumpigt); sätta ned foten
  använda pedalerna på en cykel
træde
  trycka med foten

trampkvarn (n, ut)
trædemølle
  kvarn eller annan mekanism som drivs genom att trampa

trana (n, ut)
trane
  en art (Grus grus) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten trana

transfobi (n, ut)
transfobi

transistor (n, ut)
transistor

transparent (adj)
gennemsigtig, transparent
  genomsynlig, som man kan se igenom

transport (n, ut)
transport

transportflygplan (n, neut)
transportfly
  flygplan som används för transport av frakt

transportmedel (n, neut)
transportmiddel
  fordon eller system vars huvudsakliga uppgift är att transportera människor eller varor

transsexualitet (n, ut)
transseksualisme

transsexuell (adj)
transseksuel

transvestit (n, ut)
transvestit
  person som finner välbehag i att bära kläder avsedda för det motsatta könet

trappa (n, ut)
trappe
  anordning utomhus, i byggnad eller större fordon bestående av flera steg i olika höjder efter varandra, avsett för att underlätta vertikal positionsförändring hos människor och andra djur

trapphus (n, neut)
trappeopgang
  del av byggnad som är avsedd för en trappa, ofta i hus med fler än två våningar

trappsteg (n, neut)
trappetrin

trasmatta (n, ut)
kludetæppe
  matta (golvmatta) vävd med inslag av trasor, klippta av kasserade kläder och lakan

trassel (n, neut)
twist, tvist
  härva av textilavfall (bomull), som används som trasa vid mekaniskt verkstadsarbete

trast (n, ut)
drossel
  fågel av ett flertal släkten inom familjen trastfåglar (Turdidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

tratt (n, ut)
tragt
  koniskt redskap, speciellt ett för att hälla vätska i en flaskhals

trattbägare (n, ut)
tragtbæger
  (historia) slags bägare formad likt en tratt som kom att bli vanlig under yngre stenåldern med fyndorter i södra Skandinavien och norra Tyskland

trattkantarell (n, ut)
trompet-kantarel

traumatisk (adj)
traumatisk
  som innebär trauma, chockande, dramatisk

traumatolog (n, ut)
traumatolog
  specialist på trauma och traumatologi

traumatologi (n, ut)
traumatologi
  medicinskt studium av trauma

traumatologisk (adj)
traumatologisk
  hörande till traumatologi

trava (v)
traske
  (häst) gå i trav

tre /treː/ (numeral)
tre
  talet 3 mellan två och fyra, III med romerska siffror

trea (n, ut)
treer
  person på tredje plats i en tävling
  spelkort med värdet tre

tredje (numeral)
tredje

tredje part (n)
tredjepart, tredjemand
  (juridik) person, organisation eller grupp personer som inte deltar i ett rättsförhållande men påverkas av detta eller har någon relevans för detta

tredjedel (n, ut)
tredjedel

treenighet (n, ut)
treenighed
  (kristendom) de tre personerna av Gud (Fadern, Sonen och Anden)

tremastarblomma (n, ut)
havetradescantia
  en hybridväxtart (Tradescantia Andersoniana-Gruppen) inom familjen himmelsblommeväxter (Commelinaceae); exemplar av denna växt

tremulant (n, ut)
tremulant
  (musik) anordning som gör tonen i en orgel dallrande

tremänning (n, ut)
næstsøskendebarn
  (norrländska, dalmål, värmländska) syssling, d.v.s. en person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

tresteg (n)
trespring
  (sport) variant av längdhopp som innefattar två långa steg före det avslutande hoppet

trettio (numeral)
tredive, tredve
  talet 30, ett tal mellan tjugonio och trettioett

trettioett (numeral)
enogtredive, enogtredve
  talet 31, ett tal mellan trettio och trettiotvå

trettiofyra (numeral)
fireogtredive
  talet 34, ett tal mellan trettiotre och trettiofem

trettionde (numeral)
tredivte

trettionio (numeral)
niogtredive
  talet 39, ett tal mellan trettioåtta och fyrtio

trettiotre (numeral)
treogtredive
  talet 33, ett tal mellan trettiotvå och trettiofyra

trettiotvå (numeral)
toogtredive
  talet 32, ett tal mellan trettioett och trettiotre

trettioåriga kriget (n, neut)
Trediveårskrigen

tretton /ˈtreˌtɔn/ (numeral)
tretten
  grundtalet 13 mellan tolv och fjorton

trettondag (n, ut)
helligtrekongersdag
  dag som infaller tretton dagar efter julaftonen (6 januari)

tretåig mås (n)
ride, tretået måge
  en art (Rissa tridactyla) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten tretåig mås

triangel (n, ut)
trekant, triangel
  (geometri) polygon med tre sidor
triangel
  ett percussioninstrument format som en triangel i metall

triangelolikhet (n, ut)
trekantsulighed
  (geometri, matematik) förhållandet att vägen direkt från A till C (z) aldrig är längre än från A via B till C (x + y)

triangulera (v)
triangulere

trick (n)
trick
  (vardagligt, anglicism) bus eller sätt att luras, göra något (svårt) eller lösa (svåra) problem, m.m.

trigonometri (n, ut)
trigonometri

trikolor (n, ut)
trikolore
  en slags flagga med tre lika stora vågräta eller lodräta fält i olika färger, exempelvis Frankrikes

trilogi (n, ut)
trilogi
  kulturellt verk i tre delar, oftast om litteratur eller film

trinatriumfosfat (n)
trinatriumfosfat
  kemisk förening av natrium, fosfor och syre

triod (n, ut)
triode
  (elektronik) elektronrör med tre elektroder: katod, anod och galler

triptyk (n, ut)
triptykon
  konstverk i tre fält

triumfbåge (n, ut)
triumfbue
  monument för att fira en seger

trivas (v)
trives
  (deponens) må bra, ha det trevligt, ha det skönt, vara nöjd

tro (n, ut)
tro
  det att hålla något sannolikt, förmodan
  (religion) religiös övertygelse

tro (v)
tro, mene
  finna något sannolikt (på grund av något sakförhållande) men inte veta säkert
tro
  hålla något för sant, vara övertygad om något (på mer eller mindre rationella grunder)
  ha en fast religiös övertygelse

troende (adj)
troende
  presensparticip av tro

trohet (n, ut)
troskab
  det att vara trogen

trojan (n, ut)
trojansk hest
  datorprogram som utger sig för att vara till nytta, men som orsakar skada när det lurat en användare att installera det

trolig (adj)
trolig
  som man tror kommer att ske eller förekomma

troll (n, neut)
trold
  samlingsnamn på människolika övernaturliga varelser i nordisk folktro och nordisk mytologi
  (internet) person som avsiktligt retar upp folk i diskussionsforum på internet; internettroll, nättroll

trollfabrik (n, ut)
troldefabrik
  organisation som systematiskt sprider desinformation och propaganda på internet för att påverka samhällsdebatten genom inlägg från anonyma konton

trollformel (n, ut)
besværgelse, fortryllelse
  en formel som med magi får något att ske

trollslända (n, ut)
guldsmed
  rovinsekt med långsträckt och smal bakkropp, långa vingar och utstående fasettögon, individ av olika arter som tillhör ordningen trollsländor (Odonata)

trollspö (n, neut)
tryllestav
  pinne som man trollar med

tromb (n, ut)
skypumpe

trombon (n, ut)
trækbasun
  ett bleckblåsinstrument, ett slags musikinstrument

tron (n, ut)
trone

tropisk (adj)
tropisk
  som tillhör varma klimat

troposfär (n, ut)
troposfære

trosa (n, ut)
trusser
  (kläder) par underbyxor främst avsett för kvinna

trots (preposition)
trods
  fastän det finns (eller kunde tänkas finnas) ett hinder i

trotsig (adj)
trodsig
  som är benägen att trotsa någon eller något; som vägrar att foga sig efter krav och regler

trotsålder (n, ut)
trodsalder
  period i barndomen, oftast kring treårsåldern, då barnet markerar självständighet och hävdar sin vilja

trottoar (n, ut)
fortov
  (vanligtvis) smalare väg, oftast en gångbana och/eller en cykelbana, belägen vid sidan av en körbana, oftast något upphöjd i förhållande till körbanan och avgränsad med kantsten

trovärdighet (n, ut)
troværdighed

truck (n, ut)
gaffeltruck, truck
  (logistik, anglicism) litet motorfordon utrustat med en gaffel för transporter och lastning inom en fabrik

trumhinna (n, ut)
trommehinde
  (anatomi) (förekomst av) den tunna hinna (membrana tympani) som sitter i slutet av hörselgången, utgör gränsen mellan ytterörat och mellanörat, sätts i vibration av ljudvågor i luften och överför dessa vibrationer till det första hörselbenet, d.v.s. till hammaren (malleus)

trumma (n, ut)
tromme
  (slagverksinstrument) slagverksinstrument i form av en cylinder med ett skinn spänt över öppningen
  cylinder, rör

trumma (v)
tromme
  slå på trumma, slå taktfast

trumpet /ˌtrɵmˈpeːt/ (n, ut)
trompet
  trattliknande bleckblåsinstrument med tre ventiler

trumpetstek (n, neut)
trompetstik

trumpism (n, ut)
trumpisme
  (politik) politisk filosofi baserad på den amerikanske presidenten Donald Trump

trumset (n, neut)
trommesæt
  uppsättning olika slagverksinstrument

truppmina (n, ut)
antipersonelmine, personelmine
  (militärt) landmina mot trupp eller person till fots

tryck (n, neut)
tryk
  (fysik) en fysikalisk storhet, anger kraft per area; betecknas p; mäts i enheten pascal som är lika med en newton per kvadratmeter
  (socialpsykologi) en sorts social påverkan från andra människor

trycka (v)
trykke, udskrive
  (teknik, data) framställa skrift, bild e.dyl. på papper maskinellt (i större mängd exemplar); skapa en utskrift från en skrivare (ansluten till en dator), skriva ut

tryckfelsnisse (n, ut)
sætternisse
  (skämtsamt) fantasiväsen som påstås orsaka tryckfel

tryckluft (n, ut)
trykluft
  komprimerad luft från kompressor

trygghet (n, ut)
tryghed
  känsla av välmående och säkerhet /bland vänner eller i samhället/, känsla av att inget dåligt kommer att hända, känsla av att vara omhändertagen och skyddad (t.ex. av andra personer)

trygghetsnarkoman (n, ut)
tryghedsnarkoman

trä (n, neut)
træ
  ett material som fås från träd; trävirke

träblåsinstrument (n, neut)
træblæser

träd (n, neut)
træ
  (botanik) hög växt med kraftig, barkklädd stam
  (matematik) enkel sammanhängande graf utan cykler
  (datavetenskap) en vanlig datastruktur

trädgård /trɛgɔɖ/ (n, ut)
have

trädgårdsmästare (n, ut)
gartner
  (yrken) person som sysslar med trädgårdsskötsel

trädgårdsslang (n, ut)
haveslange
  vattenslang som används för att vattna växter i trädgården

trädgårdssnäcka (n, ut)
havesnegl
  (snäckor) en djurart (Cepaea hortensis) i taxonomiska ordningen lungsnäckor (Pulmonata); individ av denna art

trädgårdssångare (n, ut)
havesanger

trädgårdsträdkrypare (n, ut)
korttået træløber

träff /trɛf/ (n, ut)
træffer, træf
  tillfälle då några individer träffas
  det att träffa något
træf, stævnemøde
  något man finner vid sökande

träl (n, ut)
træl

träna /ˈtrɛːna/ (v)
træne
  (transitivt) (om del l. funktion av den egna kroppen) (genom att utöva fysiska aktiviteter) (försöka) göra starkare l. snabbare l. precisare l. spänstigare o.d.

tränare (n, ut)
træner

tränga (v)
trænge
  pressa, driva

träning (n, ut)
træning
  övning inom ett visst område, utövande av aktiviteter med syftet att bli bättre på något, det att träna

träningspass (n, neut)
træningspas
  avsedd stund för att fysisk träning, utförande av motionsaktivitet eller dylikt

träningsvärk (n, ut)
muskelømhed
  ömhet i muskler efter fysisk ansträngning

träskomakare (n, ut)
træskomager
  (yrken) tillverkare av träskor

träskruv (n, ut)
træskrue
  (förbandsteknik) skruv av metall avsedd att skruvas in i trä

träsnidare (n, ut)
træskærer
  person som snidar (skulpterar, täljer figurer) i trä

träsnitt (n, neut)
træsnit
  (konst) illustration framställd genom avtryck från snideri (skuren bild) i träplatta

trätjära (n, ut)
trætjære
  tjära av trä

tråd (n, ut)
tråd
  (textilier) fint (långt) garn som används till vävning eller sömnad; textilmaterial
  (elektroteknik) utdragen trådformad längd av metall, ofta avsedd för att leda elektricitet eller ström
  (programmering) en instruktionssekvens för parallell exekvering

trådbuss (n, ut)
trolleybus
  buss (huvudsakligen) driven av el från en kontaktledning ovanför vägen

trådlös (adj)
trådløs

tråg (n, neut)
trug
  öppet, rektangulärt fat eller kärl, för framställning eller servering av mat

tråkig /ˈtroːkˌɪ(g)/ (adj)
kedelig
  som ger upphov till ovälmående
  som uppfattas som understimulerande, och ger upphov till att tiden tycks flyta långsamt

tröskel (n, ut)
tærskel, dørtærskel
  upphöjning från golvet direkt under en (stängd) dörr mellan två rum

tröskverk (n, neut)
tærskeværk
  (jordbruk) motordrivet redskap som används för att tröska spannmål; föregångare till skördetröskan

trösta (v)
trøste

tröstpris (n, neut)
trøstepræmie, trøstpræmie

trött (adj)
træt
  som känner ett behov av att vila eller sova (oftast men inte uteslutande efter en ansträngning)
  som är utled på eller irriterad eller uttråkad av en (under en längre tid föreliggane) företeelse

trötthet (n, ut)
træthed
  subjektiv upplevelse av energilöshet, kraftlöshet eller orkeslöshet
  det att vara trött; i behov av vila eller sömn

tsar (n, ut)
zar
  kejsare i Ryssland, Bulgarien eller Serbien

tsardöme (n, neut)
zardømme
  område som styrs av en tsar; en tsars ämbete eller befattning

tsunami (n, ut)
flodbølge
  (geologi) stor förödande våg orsakad av seismiska undervattenshändelser; en sorts flodvåg

tuareg (n, ut)
tuareg
  medlem av en folkgrupp i Nordafrika

tuba /tʉːba/ (n, ut)
tuba
  relativt stort bleckblåsinstrument

tuberkulos (n, ut)
tuberkulose
  infektionssjukdom som (i västvärlden) framför allt drabbar lungorna, men som också kan sätta sig på andra organ, och som orsakas av en bakterie, vanligtvis Mycobacterium tuberculosis

tugga (v)
tygge

tuggummi (n, neut)
tyggegummi
  bit av ett gummiaktigt ämne avsedd att tuggas men inte sväljas, bestående av bland annat tuggummibas, sötningsmedel och aromämnen

tuja (n, ut)
almindelig thuja, thuja
  (träd) ett trädslag (Thuja occidentalis) i familjen cypressväxter (Cupressaceae) viltväxande i Nordamerika och populär som trädgårdsväxt världen över; exemplar av denna art

tukan (n, ut)
tukan
  (fåglar) individ av någon art inom familjen tukaner

tulium (n, neut)
thulium

tull (n, ut)
told
  (politik, handel) avgift som betalas när vara förs över gräns
  myndighet som ansvarar för tullverksamhet

tullfri (adj)
toldfri
  (beskattning, handel) om vara som är befriad från tull; tidigare även om person befriad från att behöva erlägga tull

tullhot (n, neut)
toldtrussel
  (handel, politik) hot om tullar

tulpan (n, ut)
tulipan
  en växtart (Tulipa gesneriana), i familjen liljeväxter (Liliaceae); exemplar av denna art

tulpanträd (n, neut)
almindelig ulipantræ
  ett trädslag (Liriodendron tulipifera) i familjen magnoliaväxter (Magnoliaceae) som förekommer naturligt i östra USA; exemplar av denna art

tum /tɵm/ (n, ut)
tomme

tumlare (n, ut)
marsvin
  en sorts dryckeskärl utan handtag och fot

tumme (n, ut)
tommelfinger, tommeltot, tommel
  det finger på människans hand som är placerat mittemot de andra fingrarna

tumultartad (adj)
tumultagtig, tumultarisk
  högljudd och kaotisk (på grund av att människor är glada eller uppspelta)

tundra (n, ut)
tundra

tung /tɵŋ/ (adj)
tung
  med stor/hög massa/vikt
  med behov av stor ansträngning; svårgenomtränglig

tunga (n, ut)
tunge
  (anatomi) den mjuka och böjliga kroppsdel som befinner sig inuti munnen, och med vilken dels maten flyttas så att den kan sväljas, och dels smak förnimms
  plös; den del av skon som befinner sig mellan snörningen och ovansidan av foten
tunge, tungemål
  (överfört, ålderdomligt) språk
søtunge
  (fiskar) sorts plattfisk

tungomål (n, neut)
tungemål, sprog
  språk

tungus (n, ut)
tørvetriller
  tråkmåns; enstöring

tungvrickare (n, ut)
tungebrækker
  fras eller ordföljd konstruerad för att vara svåruttalad

tunisier (n, ut)
tuneser
  invånare i Tunisien eller som har tunisisk härkomst

tunisisk (adj)
tunesisk
  som rör Tunisien, dess folk, kultur eller geografi

tunn (adj)
tynd
  (om ett långsträckt föremål) som har ett mycket kort avstånd från ena till andra långsidan

tunna /ˈtɵ̀na/ (n, ut)
tønde
  cylindrisk behållare, ofta gjord av trä eller plåt

tunnbindare (n, ut)
bødker
  (yrken) hantverkare som tillverkar och lagar trätunnor

tunnel (n, ut)
tunnel
  (väg- och vattenbyggnad) underjordisk, genom ett berg eller under en bro gående passage eller väg

tunnelbana (n, ut)
metro, undergrundsbane
  (kollektivtrafik) transportmedel som utgörs av tåg, oftast elektriskt drivna med strömskena och med en förarhytt i varje ände och utrymme för normalt ett större antal passagerare, som framförs på utlagd räls normalt inom en större tätort (inklusive dess förorter), absolut planskilt från övrig trafik och ofta men inte alltid i tunnel (som ordet tunnelbana antyder)

tupp (n, ut)
hane, kok

tuppfjät (n, neut)
hanefjed

tuppfäktning (n, ut)
hanekamp
  aktivitet där människor ser på medan dresserade tuppar slåss mot varandra
  (bildligt) intensiv kamp

tuppkam (n, ut)
hanekam
  (anatomi) röd utväxt eller tofs på hjässan hos hönsfåglar
  (mode) frisyr med rakade sidor och håret på mitten av huvudet ställs rakt upp likt kammen på en tupp

tur (n, ut)
held
  det att gynnas av slumpen; det att en positiv händelse inträffar när förloppet förefaller vara slumpartat eller svårförutsägbart

turban /tɵrˈbɒːn/ (n, ut)
turban

turbin (n, ut)
turbine

turism (n, ut)
turisme
  företeelsen att människor reser från sin hembygd till en främmande plats i nöjes- eller rekreationssyfte; det som har med turistande och turistnäringen att göra

turist (n, ut)
turist

turk (n, ut)
tyrk, tyrker

turkisk (adj)
tyrkisk

turkiska (n, ut)
tyrkisk, Tyrkisk
  språk som talas i Turkiet
tyrker, tyrk
  kvinna från Turkiet

turkmen (n, ut)
turkmener

turkmensk (adj)
turkmenisk, turkmensk
  som rör turkmenerna, det turkmeniska språket eller staten Turkmenistan

turkos (adj)
turkis
  som har en färg som är blandning av blått och grönt

turkos (n, ut)
turkis
  (mineraler) en blågrön ädelsten

tusch (n)
tusch
  (bildkonst) svart färg, en sorts bläck som används för teckning eller skrivande; även om annan färgad vätska som används i tuschpennor eller som mascara

tusen (numeral)
tusind, tusinde
  ett tal, 1000

tusende (numeral)
tusinde

tusenkonstnär (n, ut)
tusindkunstner
  mycket driftig person som klarar det mesta; person som kan ”tusen konster”

tussilago (n, ut)
følfod
  en art (Tussilago farfara) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av växtarten tussilago

tuta (v)
dytte
  avge varnande ljud med signalhorn

tv-kanal (n, ut)
tv-kanal
  kanal med tv, d.v.s. en strömmande sändning, ofta nationell eller regional, av video med ljud vilken kan tas emot av tv eller annan mottagare

tveljus (n, neut)
tusmørke, daggry, gry, skumring, dæmring, tvelys
  ljus i skymningen eller i gryningen

tvestjärt (n, ut)
ørentvist
  (insekter) insekt av ordningen Dermaptera eller arten Forficula auricularia (vanlig tvestjärt)

tvilling (n, ut)
tvilling
  en av två personer födda efter samma graviditet

tvinna (v)
tvinde
  sno ihop (spunna) trådar (till garn)

tvivel (n, neut)
tvivl

tvivla (v)
tvivle

tvära (v)
tvære
  (regionalt, norrländska) röra om, vispa (om)

tvärflöjt (n, ut)
tværfløjte
  ett träblåsinstrument som hålls horisontellt och blåses från sidan

tvätta (v)
vaske

tvättbjörn (n, ut)
vaskebjørn
  individ av släktet tvättbjörnar (Procyon) i familjen halvbjörnar (Procyonidae)

tvättid (n, ut)
vasketid
  avsatt stund till att tvätta; bokad (eller bokningsbar) tid för tvättning i gemensam tvättstuga

tvättmaskin (n, ut)
vaskemaskine
  (mekanisk och oftast eldriven) maskin som rengör tvätt (kläder, lakan och andra textilier)

tvättstuga (n, ut)
vaskehus, vaskekælder, vaskeri, vaskerum

tvättäkta (adj)
vaskeægte
  som inte förändras eller försvinner vid tvätt
  (bildligt) helt genuin och äkta

två /tvoː/ (numeral)
to
  grundtalet 2 mellan ett och tre, II med romerska siffror

tvådimensionell (adj)
todimensional, todimensionel

tvål (n)
sæbe
  löddrande rengöringsmedel, avsett för personlig hygien och används tillsammans med vatten

tvångsarbete (n, neut)
tvangsarbejde
  påtvingat arbete som måste utföras som (del av) bestraffning, till exempel för lösdriveri

tvångstanke (n, ut)
tvangstanke
  (psykologi) tanke om en handling som man känner sig tvungen att begå

tvåspråkig (adj)
tosproget

tvåstatslösning (n, ut)
to-stats-løsning
  (politik) förslat på lösning av en intern konflikt där två parter tilldelas varsin del av landet som en egen (suverän) stat

tvåvägs (adj)
tovejs
  som går åt båda håll

twerka (v)
twerke
  (vardagligt) dansa på ett sexuellt utmanande sätt genom att hastigt skaka på rumpan med knyck

tyfon (n, ut)
tyfon
  (meteorologi) tropisk cyklon som bildats över västra Stilla havet (undantaget området runt Australien), och vars vindar uppnår orkanstyrka

tyfus (n, ut)
tyfus
  en svår infektionssjukdom (långvarig feber, huvudvärk, diarré)

tyg (n, neut)
stof
  (textilier) material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande
  stycke av material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande

tygskikt (n, neut)
stoflag
  skikt av tyg

tympanon (n, ut)
tympanon
  (arkitektur) triangelformigt eller rundat väggfält över dörr eller fönster (särsk över medeltida kyrkportal)

tymus (n)
brissel
  (fysiologi) organ i människokroppen, bakom bröstbenet och ovanför/framför hjärtat, där immunsystemets T-celler mognar efter att de bildats i benmärgen, d.v.s. där V(D)J-rekombinationen (som skapar generna för T-cellsreceptorn) och selektionen sker, varefter de släpps ut i cirkulationen som naiva T-celler (antingen CD4- eller CD8-positiva)

tyngdlyftning (n, ut)
vægtløftning
  (sport) lyft av tyngder

tyngdtäcke (n, neut)
tyngdedyne
  (textilier) täcke med insydda vikter som ger en jämn tryckfördelning för att (enligt tillverkarna) skapa lugnande effekt och förbättra sömn

typisk (adj)
typisk

typografi (n, ut)
typografi

typvärde (n, neut)
typetal

tyrann (n, ut)
tyran
  hänsynslös och grym härskare

tyrolerhatt (n, ut)
tyrolerhat
  (huvudbonader) slags grön filthatt med vippa på sidan i vildsvinsborst

tysk (adj)
tysk
  som berör Tyskland
  som berör språket tyska

tysk (n, ut)
tysker

tyska (n, ut)
tysk, tysker
  germanskt språk som talas främst i Tyskland, Österrike och Schweiz

tyskfödd (adj)
tyskfødt
  född i Tyskland

tyvärr (adv)
desværre, ulykkeligvis, uheldigvis, beklageligvis
  genom dålig slump; p.g.a en olycklig händelse

täcke (n, neut)
dyne
  (textilier) sängkläder av tjockare textil som kan placeras ovanpå kroppen vid sömn eller vila

täckglas (n, neut)
dækglas
  tunn skiva av glas som läggs över (för att täcka) preparat som ska studeras i mikroskop

täcknamn (n, neut)
kodenavn
  chiffrerat namn som används som hemlig beteckning (vid spionage eller liknande) för att dölja ens identitet

tälja (v)
snitte
  forma ett stycke av trä (eller annat mjukt material) med en kniv (eller annat hårt och vasst verktyg)

täljhäst (n, ut)
båndstol, bødkerbænk, bødkerstol, skærebænk, snittebænk, tællehest
  bänk (ställning) där man sitter gränsle och spänner fast ett ämne att tälja av; slags redskap för slöjd i trä

täljkniv (n, ut)
snittekniv
  (verktyg, träbearbetning) kniv att tälja med

täljsten (n, ut)
fedtsten, klæbersten, steatit, vegsten
  (mineraler) en metamorf bergart; som lätt låter sig formas

tält (n, neut)
telt

tältmöte (n, neut)
teltmøde
  möte i tält; i synnerhet om frikyrkliga konferenser (väckelsemöte) på sommaren

tältpinne (n, ut)
teltpløk

tältstång (n, ut)
teltstang
  stång som spänner upp tältduken

tältsäng (n, ut)
feltseng
  (möbler) enklare säng som används i tält (i fält)

tämja /'tɛmja/ (v)
tæmme
  göra tam; få att fungera på ett icke vilt och/eller aggressivt sätt i interaktion med människor; domesticera

tämligen (adv)
temmelig

tändare (n, ut)
fyrtøj, lighter
  handhållen apparat för att framställa eld

tändsticka (n, ut)
tændstik

tändsticksask (n, ut)
tændstikæske

tändstift (n, neut)
tændrør
  (fordonsteknik) komponent i en förbränningsmotor som antänder den gasblandning som finns i förbränningsrummet

tänka (v)
tænke
  mentalt bearbeta information, ofta i syfte att lösa ett problem; fundera

tärna (n, ut)
terne
  brudtärna
  (fåglar) sjöfågel ur familjen Sternidae

tärning (n, ut)
terning
  (spel) litet kastbart föremål (oftast men inte enbart i form av en kub med rundade hörn) som används för att generera slumptal eller annat slumputfall i spel (brädspel, yatzy, och andra) med markeringar på alla sidorna, ofta prickar för heltal från 1 till 6

tätort (n, ut)
byområde
  (geografi) (avgränsat) tätbebyggt område, per nordisk definition med åtminstone 200 invånare och max 200 meter långt avstånd mellan två byggnader (utom i Norge där max 50 meter gäller); är avståndet mellan två bebyggelser längre än 200 (eller i Norge 50) meter så anses de i regel ej ingå i en och samma tätort

tävla (v)
konkurrere
  försöka göra något bättre än andra personer; försöka erhålla en vinst genom detta eller genom en slump; ställa upp i en tävling

tävling (n, ut)
konkurrence, væddeløb

tå (n, ut)
tå
  (anatomi) extremitet på fot, motsvarande handens fingrar

tåg /toːg/ (n)
tog
  (fordon, järnväg) lok eller motorvagn, med eller utan en rad sammankopplade vagnar, för transport av människor och gods på järnväg eller liknande bana
tog, optog
  procession eller marsch där flera människor (ibland även djur) går på rad efter varandra
tov
  ett längre sammanhängande knippe tvinnade eller flätade fibrer, såsom kabel, tross och rep

tågbiljett (n, ut)
togbillet
  (järnväg) biljett som visar att en resenär /har betalat och/ är berättigad att åka med ett tåg

tågförare (n, ut)
lokofører, lokomotivfører
  (järnväg, yrken) person som kör ett tåg

tålamod /ˈtoː.laˌmuːd/ (n, neut)
tålmod, tålmodighed

tånagel (n, ut)
tånegl
  nageln på en tå

tång (n, ut)
tang
  verktyg som används för att gripa tag i eller klippa av saker med
  större vattenlevande flercelliga alger men även vissa andra vattenväxter

tår (n, ut)
tåre
  (fysiologi) enskild droppe av vätska utsöndrad från tårkörtlar i ögonen, ofta som reaktion på smärta eller sorg
tår
  en portion av någon dryck, en sup

tårgas (n, ut)
tåregas
  gas som framkallar tårar

tårta (n, ut)
kage, lagkage, tærte
  större, ofta sött bakverk

tårtbotten (n, ut)
lagkagebund
  bakad skiva som utgör botten i tårta

tåtel (n, ut)
bunke
  gräs av släktet Deschampsia (tåtlar)

tömma (v)
tømme
  ta bort (allt) innehåll ur något; göra något tomt

törnsångare (n, ut)
tornsanger
  en art (Sylvia communis) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten törnsångare

törst /ˈtɵʂːt/ (n, ut)
tørst

törstig /ˈtɵʂːˌtɪgː/ (adj)
tørstig
  som känner ett behov av att inta vatten eller annan dryck; som känner behov av att dricka

tös (n, ut)
tøs, pige
  (skånska, gotländska, västgötska) flicka

töva (v)
nøle, tøve
  (ålderdomligt) dröja

töväder (n, neut)
tøvejr
  vinter- eller vårväder med temperatur över noll grader och som en följd av detta is- eller snösmältning

ubåt (n, ut)
undervandsbåd
  fartyg som kan gå under vatten (i sjö eller hav)

udde (n, ut)
kap, næs
odde
  (naturgeografi) om mindre utskjutande (smalt) landområde i större vattenmassa, i synnerhet spetsen; även om mindre halvö

ufologi (n, ut)
ufologi
  studiet av ufon (oidentifierade flygande föremål) och andra relaterade fenomen

ugandier (n, ut)
ugander
  invånare i Uganda eller som har ugandisk härkomst

ugandisk (adj)
ugandisk

uggla /ˈɵgˌla/ (n, ut)
ugle
  en sorts nattaktiv rovfågel av ordningen Strigiformes.

ugn (n, ut)
ovn

ukrainare (n, ut)
ukrainer
  invånare i Ukraina eller som har ukrainsk härkomst

ukrainsk (adj)
ukrainsk

ukrainska (n, ut)
ukrainsk
  språk som talas i Ukraina

ukulele (n, ut)
ukulele

ull (n, ut)
uld

ullhandskrabba (n, ut)
kinesisk uldhåndskrabbe
  (kräftdjur) en djurart (Eriocheir sinensis) som härstammar från Kina inom familjen Varunidae; exemplar av denna art

ultimatum (n, neut)
ultimatum
  slutbud, ej förhandlingsbart bud eller krav, vanligen direkt kopplat till sanktioner eller repressalier

ulv i fårakläder (n)
ulv i fåreklæder

umgängesrätt (n, ut)
samværsret
  rätt för frånskild förälder att regelbundet träffa sina barn

undantag (n, neut)
undtagelse
  det att något avviker från det vanliga eller bestämda

undantagstillstånd (n, neut)
undtagelsestilstand
  (militärvetenskap, polisväsen) tillfälligt upphävande av normala medborgerliga rättigheter med ökade befogenheter för polis och militär (såsom utegångsförbud, husundersökningar, arresteringar på lös grund m m)

under (preposition)
under
  i ett läge som är lägre än en angiven punkt
under, i løbet af
  medan något varar, inom loppet av något

under tiden (adv)
imens, i mellemtiden
  som sker samtidigt under en längre period

underarm (n, ut)
underarm

underbyxa (n, ut)
underbukser

underdrift (n, ut)
underdrivelse

underfundig (adj)
underfundig
  som har en skämtsam undermening

undergång (n, ut)
undergang
  det att upphöra existera, dö eller dö ut, ofta under dramatiska former

underhåll (n, neut)
vedligeholdelse
  skötsel; support

underkasta (v)
underkaste
  (reflexivt) foga sig, utsätta sig för

underkjol (n, ut)
underskørt
  som bärs under en kjol

underklass (n, ut)
underklasse
  (biologi) taxonomisk rang mellan infraklass och klass inom den biologiska systematiken

underkläder (n, ut)
undertøj
  (plurale tantum) kläder som bärs närmast kroppen under andra lager av kläder

underkäke (n, ut)
underkæbe
  (anatomi) ett ben i nedre främre delen av kraniet
undermund
  undre delen av munnen, runt detta ben; vars spets är hakan

underlig (adj)
underlig
  konstig, egendomlig, svår att förstå sig på, som har ovanliga egenskaper

underminera (n)
underminere
  försvaga, fullständigt destabilisera
  (bildligt) försvaga eller motverka

undernäring (n, ut)
underernæring
  otillräckligt intag av föda/energi; tillstånd som uppstår vid för lågt intag/upptag av näring för att möta ett fysiologiskt behov

underordning (n, ut)
underorden

underrättelsetjänst (n, ut)
efterretningstjeneste
  för spioneri och statssäkerhet

underskrift (n, ut)
underskrift

understreck (n, neut)
bundstreg
  (typografi) skiljetecknet "_" (som ibland i datorsammanhang används i stället för mellanrum (blanksteg) ifall det senare av tekniska skäl inte är tillåtet)

understryka (v)
understrege
  (typografi) dra ett streck under (så här), oftast för att betona att något är viktigt
  (bildligt) betona att något är viktigt

understå (v)
formaste
  vara fräck nog; tillåta sig; våga

undersöka (v)
undersøge
  (noggrant) ta reda på information (om något), ofta då något specifikt är oklart

undersökning (n, ut)
undersøgelse, efterforskning
  aktivitet som utförs i syfte att erhålla kunskap om hur något förhåller sig; det att undersöka

undertitel (n, ut)
undertekst
  sekundär titel på ett verk, exempelvis en bok eller en film, som oftast är mer beskrivande än huvudtiteln

undertröja (n, ut)
undertrøje
  klädesplagg som bärs under skjortan

underutskott (n, neut)
underudvalg
  litet utskott som består av ledamöter från ett större utskott

undervisa (v)
undervise

undervisning (n, ut)
undervisning

undervisningsform (n, ut)
undervisningsform
  sätt som undervisning sker på

undulat (n, ut)
undulat
  (Melopsittacus undulatus), art ut familjen papegojor
  individ av arten ovan

undvara (v)
undvære
  vara utan; /försöka/ klara sig utan; avstå från

ung (adj)
ung
  som har levt en relativt kort tid av sin väntade livslängd, oftast om människor, men även om djur eller växter

ungdomslitteratur (n, ut)
ungdomslitteratur
  litteratur som riktar sig till ungdomar

unge (n, ut)
unge
  genom fortplantning producerad avkomma till ett djur; även om mänsklig avkomma

ungefär /ɵnjeˈfæːr/ /ɵŋjɛˈfæːr/ /ɵŋɛˈfæːr/ (adv)
cirka, ungefær

ungersk (adj)
ungarsk
  som rör Ungern eller ungerska

ungerska (n, ut)
ungarsk
  språk som talas främst i Ungern

ungersven (n, ut)
ungersvend
  (ålderdomligt, poetiskt) ogift yngre man

ungkarl (n, ut)
ungkarl, alenemand, pebersvend
  ogift man

ungmö (n, ut)
pebermø
  äldre ogift kvinna

ungrare (n, ut)
ungarer
  invånare i Ungern eller person med ungersk härkomst

unikum (n, neut)
unikum
  föremål som är det enda i sitt slag

unitarism (n, ut)
unitarisme
  en religiös rörelse med sträng monoteism

universalgeni (n, neut)
polyhistor
  person som har mycket kunskap och lärdom, person som är expert på många ämnesområden

universalitet (n, ut)
universalitet, almindelighed
  det att vara universell; allmängiltighet

universitet (n, neut)
universitet

universum (n, neut)
universet, univers
  (fysik) världsalltet, den rymd som per definition innehåller allting; används ofta som egennamn
univers
  en fiktiv värld, i vilken en viss berättelse eller serie av berättelser utspelas; i synnerhet med avseende på uppsättningen regelbundet återkommande karaktärer

ununoktium (n)
ununoctium
  (grundämnen) tidigare namn för grundämnet oganesson med atomnummer 118 och atommassa 294, kemiska beteckningen Uuo

uppdatera (v)
opdatere

uppdragsgivare (n, ut)
opdragsgiver
  person eller organisation som har givit något uppdrag

uppehållstillstånd (n, neut)
opholdstilladelse
  tillstånd för en icke-medborgare att uppehålla sig på ett lands territorium

uppenbar (adj)
åbenbar, åbenlys

uppfattning (n, ut)
opfattelse
  personligt betraktande, förståelse eller bedömning av något
  det att med sinnena kunna uppfatta något

uppfinna (v)
opfinde

uppfinnare (n, ut)
opfinder

uppfinning (n, ut)
opfindelse

uppfyllelse (n, ut)
opfyldelse
  det att uppfyllas, bli till verklighet; ofta om saker som har önskats eller drömts o.s.v.

upphandling (n, ut)
indkøb
  process för inköp av varor, tjänster med mera som görs av offentlig sektor eller större organisationer och som regleras av speciella lagar och regler

upphäng (n, neut)
ophæng
  upphängningsanordning för hängande taklampa; krok, sladd, lampsockel, men utan lampskärm

upphäva (v)
ophæve
  göra så att något inte längre gäller

uppklara (v)
opklare
  åstadkomma lösning

upplevelse (n, ut)
oplevelse

uppmärksam (adj)
opmærksom

uppmärksamhet (n, ut)
opmærksomhed

upprepa (v)
gentage
  ta om (igen), repetera

upprepning (n, ut)
gentagelse

uppriktighet (n, ut)
oprigtighed
  det att vara uppriktig; ärlighet

upprustning (n, ut)
oprustning
  det att rusta upp/upprusta

uppräkning (n, ut)
opremsning
  det att räkna upp saker
  systematisk lista över saker, ibland numrerad; redogörelse i viss ordningsföljd

uppsamlingsheat (n, neut)
opsamlingsheat
  (sport) heat där de bästa tävlande som har förlorat i en tidigare omgång tävlar om en plats som återstår i nästa omgång

uppseende (n, neut)
opsigt
  häpnad, förvåning, stor uppmärksamhet;
  (ålderdomligt) uppsikt, övervakning, ledarskap

uppseendeväckande /ˈɵpseːɛndɛvɛːkɑndɛ/ (adj)
opsigtsvækkende
  som väcker uppseende, sensationell

uppströms (adv)
opstrøms
  i motsatt riktning mot strömriktningen

uppträda (v)
optræde
  vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik, framträda

upptäcka (v)
opdage

upptäckt (n, ut)
opdagelse

uppvigla (v)
opvigle
  egga till olydnad eller motstånd, hetsa till uppror

ur (n)
ur
  mekanisk klocka; speciellt en bärbar

ur askan i elden (adv)
fra asken i ilden
  (idiomatiskt) från en dålig situation till en ännu sämre

uracil (n, neut)
uracil

uran (n, neut)
uran

urberg (n, neut)
grundfjeld
  (bergarter) berggrund från jordens urtid

uremi (n, ut)
uræmi
  förgiftning genom anhopning av urea (urinämne, karbamid) i blodet på grund av njurarnas oförmåga att löpande avlägsna den med urinen

urgermanska (n, ut)
urgermansk
  hypotetiskt urspråk som tros ha föregått alla germanska språk

urin (n, ut)
urin

urinblåsa (n, ut)
urinblære
  (anatomi) organ (vesica urinaria) som förvarar färdig urin fram till miktion (blåstömning)

urinera (v)
urinere

urinrör (n, neut)
urinrør
  (anatomi) (exemplar av) den rörformiga struktur (uretra, urethra) som transporterar färdig urin från urinblåsan (som verkar som lagringsplats för färdig urin från njurarna) ut ur kroppen, genom urinrörsöppningen

urklipp (n, neut)
udklipsholder

urmakare (n, ut)
urmager

urnordiska (n, ut)
urnordisk
  språk som talades i Norden under yngre romerska järnåldern, folkvandringstiden och vendeltiden (ca 150–800 e.Kr.), föregångare till fornnordiska

ursäkt (n, ut)
undskyldning
  urskuldande, begäran om förlåtelse
  förklaringsgrund, förevändning, försvar, (giltig) anledning eller motivering

ursäkta (interjection)
undskyld
  används för att be om ursäkt

urtavla (n, ut)
urskive
  rund skiva som skiljer en klockas visare från urverket och där tiden kan avläsas, vanligen försedd med streck och/eller siffror

uruguayan (n, ut)
uruguayaner, uruguayer
  invånare i Uruguay eller som har uruguayansk härkomst

uruguayansk (adj)
uruguayansk, uruguaysk
  som rör Uruguay, dess folk, kultur eller geografi

urval (n, neut)
udvalg
  grupp objekt som valts ut ur en större samling

usb-minne (n, neut)
USB-nøgle
  (data) mindre enhet för lagring som ansluts via usb

usch (interjection)
uf

usel (adj)
ussel
  mycket dålig

ut (particle)
ud

utahraptor (n, ut)
utahraptor
  en köttätande dinosaurie (Utahraptor ostrommaysor) som tillhörde familjen dromeosaurider inom infraordningen coelurosaurier och underordningen theropoder; individ av denna art

utan (preposition)
uden

utanför /ˈʉ̀ːtanˌføːr/ (adv)
udenfor

utantill (adv)
udenad
  i huvudet, ur minnet

utbildning (n, ut)
uddannelse

utbrändhet (n, ut)
udbrændthed
  det att vara utbränd

utdelning (n, ut)
udbytte
  (ekonomi) från företag utbetalade medel till dess ägare, vanligtvis kommer dessa medel från föregående års vinster

utdrag (n, neut)
uddrag
  (citerad) del (av en text, ett register etc.)

utdöende (n, neut)
uddøen
  händelse att något (oftast en art inom biologisk systematik eller ett språk) slutgiltigt försvinner (genom att den sista individen dör eller slutar använda språket ifråga)

utedass (n, neut)
das
  liten skjulliknande byggnad för uträttning av naturbehov (där man lämnar sin avföring och urin) utan spolningsanordning eller anslutning till ett avloppssystem

utespelare (n, ut)
markspiller, udespiller
  (sport) spelare som spelar ute på plan; alla spelare som inte är målvakt

utflykt (n, ut)
udflugt
  kortare resa från någon utgångspunkt (t.ex. hemmet), ofta med medhavd matsäck, ofta under en (del av en) dag och ofta med natur eller park som mål

utforskare (n, ut)
udforsker
  person som utforskar

utföra (v)
udføre
  göra (något)

utgift (n, ut)
udgift
  (ekonomi) "kostnad" vid ett köptillfälle; den penningmängd en person eller organisation betalar för en produkt

utgrävning (n, ut)
udgravning
  teknik inom arkeologi, paleontologi, rättsantropologi och geologi som syftar till att systematiskt frilägga, gå igenom och katalogföra lämningar från forna tider

utgång (n, ut)
udgang
  öppning, passage e.dyl. som leder ut ur något

utgångspunkt (n, ut)
udgangspunkt

utgåva (n, ut)
udgave

uthyrd (adj)
udlejet
  perfektparticip av uthyra

uthållighet (n, ut)
udholdenhed

utilitarism (n, ut)
utilitarisme
  (filosofi) en teori inom normativ etik som föreskriver att den rätta handlingen är den som maximerar nyttan, det vill säga den som maximerar utfallet av lycka och minimerar utfallet av lidande för flest antal individer

utjämna (v)
udligne
  göra jämn(are)

utlopp (n, neut)
udløb
  ställe där ett flöde (vattendrag) löper ut
  händelsen att ett förlopp utmynnar i något

utlova (v)
afgive løfte, love
  (transitivt) ger löfte om att ge/erbjuda/införa

utländsk (adj)
udenlandsk

utlängtan (n, ut)
udlængsel, udve
  längtan att komma ut, att resa bort

utlänning /ˈʉːtˌlɛn.iŋ/ (n, ut)
udlænding

utlöpare (n, ut)
udløber
  (botanik, växter) reva, ranka eller polon; växtutskott som befinner sig ovan jorden

utmana (v)
udfordre
  förklara sig villig att strida med någon (om något); förklara sig villig att (t.ex. i en tävling) jämföra ens egen skicklighet mot skickligheten hos en annan part; uppmana någon att tävla

utmaning (n, ut)
udfordring
  något som utmanar, något som behöver ansenlig ansträngning /men som ändå attraherar/

utnämna (v)
udnævne

utnötningskrig (n, neut)
udmattelseskrig
  (militärt) långsamt krig för att uttömma (nöta ut) motståndarens kraft

utomhus (adv)
udendørs

utomlands (adv)
udenlands
  i ett annat land än ens hemland, utanför avsett land

utopi (n, ut)
utopi

utpressare (n, ut)
afpresser
  (juridik) person som ägnar sig åt utpressning

utpressning (n, ut)
afpresning
  (juridik) framtvingande genom ett (mindre omedelbart) hot

utrikesminister (n, ut)
udenrigsminister
  medlem i ett lands regering som är ansvarig för utrikespolitiken

utrikespolitik (n, ut)
udenrigspolitik
  politik för en stats förbindelser gentemot andra stater, även kallat diplomati och utrikes ärenden

utropstecken (n, neut)
udråbstegn

utrotningshotad (adj)
udryddelsestruet

utrotningsläger (n, neut)
udryddelseslejr
  läger där människor samlas för att mördas

utrum (n)
fælleskøn
  (grammatik) en av klasserna för grammatiskt genus
  (grammatik) ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset utrum

utrusta (v)
udstyre

utrustning (n, ut)
udstyr
  artiklar och/eller kläder avsedda för ett syfte

uträtta (v)
forrette, udrette
  få något gjort /som behövts och har varit planerat/

uträtta sina behov (v)
forrette sin nødtørft

utseende (n, neut)
udseende

utställning (n, ut)
udstilling

uttagsautomat (n, ut)
pengeautomat
  automat där man kan hämta ut pengar från ett bankkonto

uttal /ʉtɑːl/ (n, neut)
udtale

uttala (v)
udtale
  (transitivt) producera ett ljud av ett ord vid muntlig kommunikation (vanl.) mellan människor, särskilt med avseende på hur pass korrekt ljudet anses
  (reflexivt) göra ett formellt yttrande; formellt ange sin ståndpunkt i någon fråga
udtrykke
  (transitivt) uttrycka något, särskilt en önskan

utter (n, ut)
odder
  en art (Lutra lutra) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten utter

uttryck (n, neut)
udtryk
  (lingvistik) ett ord eller flera semantiskt kopplade ord som ofta förekommer i en viss följd, t ex en fras, ett idiom, ett ordspråk

utveckla (v)
udvikle
  förändra något så att det blir bättre

utveckling (n, ut)
udvikling
  det att vetenskapliga, tekniska, filosofiska och/eller samhällsrelaterade kunskaper och färdigheter förbättras
  det att en enskild produkt skapas och sedan förbättras

utvecklingsarbete (n, neut)
udviklingsarbejde
  arbete med (för) utveckling

utvecklingsland (n, neut)
udviklingsland
  (tidigare kallade underutvecklat land) beteckning för ett land med utbredd fattigdom, primitivt näringsliv och outvecklat skolväsen

utväg (n, ut)
udvej
  sätt, på vilket man kan undvika en viss oönskvärd situation eller lösa ett problem

utvändig (adj)
udvendig

utväxla (v)
udveksle
  byta ett mot ett annat

utöva /ˈʉːtˌøːva/ (v)
udøve

utövare (n, ut)
udøver
  person som utövar något

utövning (n, ut)
udøvelse
  det att utöva (ett yrke, en rättighet, en förmåga)

uzbekisk (adj)
usbekisk

vaccin (n, neut)
vaccine
  försvagat smittämne som (genom antikroppbildning) ger skydd eller ökad motståndskraft mot ett visst smittämne

vaccinera (v)
vaccinere
  (transitivt) inympa vaccin

vacker (adj)
smuk
  som en betraktare finner estetiskt tilltalande

vad /vɑːd/ (n)
væddemål
  tävlan om utfallet av en ännu ej inträffad händelse, eller händelse som av de tävlande ej är känd
læg
  (anatomi) baksidan av underbenet
vod
  rörligt fiskeredskap i form av ett långt nät som läggs ut i bågform så att fisk fångas som i en säck

vad /vɑː(d)/ (pronoun)
hvad
  vilken sak (konkret eller abstrakt) eller händelse

vadmal (n, ut)
vadmel
  grovt med vatten valkat tyg av ylle

vadställe (n, neut)
vadested

vagel (n, ut)
bygkorn
  (medicin) inflammation av en körtel i ögonlocken

vagga (n, ut)
vugge
  säng för spädbarn som kan sättas i gungning

vaggvisa (n, ut)
godnatsang, vuggevise

vagina (n, ut)
vagina
  (fysiologi) (exemplar av) det muskulära rör som förbinder den superiort belägna livmodern (via livmoderhalsen) med utsidan av kroppen via vaginalöppningen i vulva

vagn (n, ut)
vogn
  (transport) transportmedel på hjul som saknar framdrivning och alltså ej rör sig med egen kraft (utom exempelvis motorvagn som är utrustad med framdrivningsanordning)

vagnmakare (n, ut)
vognmager
  hantverkare som tillverkar vagnar

vaken /ˈvɑːkˌɛn/ (adj)
vågen
  inte sovande

vakna (v)
vågne

vaksam (adj)
vagtsom, årvågen
  som bevakar omgivningen, på sin vakt

vaktel (n, ut)
vagtel
  en art (Coturnix coturnix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten vaktel
  individ i ett flertal släkten inom familjerna fälthöns och tofsvaktlar

vaktmästare (n, ut)
varmemester

vakuum (n, neut)
vakuum

val /vɑːl/ (n)
hval
  (däggdjur) individ inom däggdjursordningen Cetacea, vars arter lever i havet och blir stora eller mycket stora
valg
  det att välja, det att bestämma sig för (minst) ett alternativ; (annan) möjlighet
  (politik) det att utse någon till en post, process där röstberättigade personer tillsammans låter någon/några få ett förtroendeuppdrag

valack (n, ut)
vallak

valencianska (n, ut)
valeciansk
  språkvariant av katalanska som är officiellt språk i regionen Valencia i Spanien vid sidan av spanska

valfläsk (n, neut)
valgflæsk
  (politik, statsvetenskap, vardagligt) så frestande vallöfte (med främsta avsikt att locka väljare) att det riskerar att inte infrias, tilltalande och generösa löften inför ett val

valfusk (n, neut)
valgfusk, valgsvindel
  (politik) fusk i syfte att ändra utgången i ett val

valfångstfartyg (n, neut)
hvalfanger, hvalfangerskib
  (fiske) fartyg som används för att fånga val

valhaj (n, ut)
hvalhaj
  en art (Rhincodon typus) inom broskfiskfamiljen valhajar (Carcharhinidae); individ av arten valhaj

valka (v)
stampe, valke
  göra (tyg) tät och fast genom att knåda

valkampanj (n, ut)
valgkampagne
  valrörelse; kampanj i syfte att i ett (politiskt) val få röstberättigade att rösta för en viss person eller ett visst politiskt parti

valkyria (n, ut)
valkyrie

vallgrav (n, ut)
voldgrav
  bred, ofta vattenfylld, markfördjupning, som omger murarna till en befäst byggnad eller anläggning

vallhund (n, ut)
hyrdehund, fårehund
  hund som är avlad för att valla och vakta en hjord

vallmo (n, ut)
valmue
  släkte (Papaver) av vanligen röda blommor som bildar stora frökapslar; individ av denna art

vallon (n, ut)
valloner

vallonska (n, ut)
vallonsk
  ett romanskt språk (enligt vissa fransk dialekt) som talas företrädesvis i södra Belgien
  franskspråkig kvinna från regionen Vallonien i Belgien

valnöt (n, ut)
almindelig valnød, valnød
  (träd) art i familjen valnötsväxter, eller dess träd
valnød
  (mat, frukter) trädets frukt tillika kärna
  (material) det träslag man får från trädet

valp (n, ut)
hvalp
  unge till hundaktiga djur (t.ex. hund, varg, räv)

valresultat (n, neut)
valgresultat
  utfall av ett (politiskt) val

valross (n, ut)
hvalros

valskvarn (n)
mølleri
  anordning för att mala sädeskorn till mjöl mellan två stålvalsar

valuta (n, ut)
møntfod, valuta
  pengar, betalningsmedel som gäller i ett eller flera länder

valv (n, neut)
hvælving

valvaka (n, ut)
valgaften
  sammankomst där man inväntar ett valresultat, ofta visat på tv

valår (n, neut)
valgår
  år (någon gång) under vilket (vanligen riksdags- eller president-) val hålls (i ett land givet)

vamp (n, ut)
forførerske

vampyr (n, ut)
vampyr
  (mytologi) mytologisk varelse, med övernaturliga krafter och förmågor, som måste dricka människoblod för att överleva

vampyrisk (adj)
vampyrisk
  (mytologi) som tillhör vampyrer

vana (n, ut)
vane
  handling som utförs regelbundet, i vissa fall nästan rituellt

vanadin (n, neut)
vanadium

vandalism (n, ut)
vandalisme
  ödeläggelse utan mening; förstörelselusta

vandra (v)
vandre
  gå till fots

vandrarhem (n, neut)
vandrerhjem

vanföreställning (n, ut)
vrangforestilling
  (psykologi) kronisk felaktig föreställning hos patient

vankelmod (n, neut)
vankelmod
  det att ha svårt för att fatta beslut

vansinne (n, neut)
vanvid
  oförnuft, vanvett

vansklig (adj)
vanskelig

vansköta (v)
vanrøgte
  (transitivt) sköta/behandla på ett bristande sätt (som orsakar skada eller annan försämring)

vant (n, neut)
vant
  (sjöfart) rep, vajer eller liknande som stöttar mast i sidled, vanligen snett bakifrån

vante (n, ut)
vante
  klädesplagg som bärs på händerna

vapen (n, neut)
våben
  (vapen) redskap främst avsett att skada eller döda vid jakt eller i krig
våben, våbenskjold
  (heraldik) släkt-, stats- eller landsmärke som pryder sköldar eller flaggor

vapenbok (n, ut)
våbenbog, våbenrulle
  (heraldik) förteckning över heraldiska vapen

vapenexport (n, ut)
våbeneksport
  export av krigsmateriel (vapen)

vapenvila (n, ut)
våbenhvile
  överenskommelse mellan stridande parter om att (åtminstone temporärt och lokalt men utan förestående fredsförhandling) avbryta krigföring

vapenvägrare (n, ut)
militærnægter
  person som vägrar utföra militärtjänst som involverar vapen

var (adv)
hvor
  på vilken plats

var (n)
pus, materie
  gulaktig kroppsvätska formad av utsöndring, bestående av vita blodceller, död hud, och mikroorganismer

vara /ˈvɑ̀ːra/ (v)
være
  ett ord som tillskriver subjektet en identitet eller egenskap
  för att tillsammans med perfektparticip bilda passiv verbform
  uppta plats i rummet eller tiden; befinna sig
  existera, finnas

vara till (v)
være til
  finnas

varaktighet (n, ut)
varighed
  det att vara varaktig

varandra (pronoun)
hinanden
  var och en av de andra; signalerar att satsens två (eller fler) subjekt också är satsens direkta objekt

varav (adv)
hvoraf
  av vilket, av vilka, av vad

varda (v)
vorde
  (ålderdomligt) bli; i framtiden komma att vara något

vardag (n, ut)
hverdag
  veckodag de flesta arbetar, generellt sett en (helgfri) dag mellan måndag och fredag, och juridiskt sett även lördag (även om lördagar numera oftast räknas som helgdagar)

vardagsspråk (n, neut)
dagligsprog
  (lingvistik) språk som brukas till vardags (i motsats till formellt språk)

varför (adv)
hvorfor

varg /varj/ (n, ut)
ulv
  (däggdjur) ulv, gråvarg – en art (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten varg (gäller inte den domesticerade underarten hund, Canis lupus familiaris)

varginna (n, ut)
ulvinde
  hona av däggdjursarten varg (Canis lupus)

varians (n)
varians
  (matematik) spridningsmått för en sannolikhetsfördelning

variolation (n, ut)
variolation
  ympning (inokulation) av smittkoppor; en föregångare till vaccination (ympning med kokoppor)

variometer (n, ut)
variometer
  (teknik) mätinstrument i flygplan för hastighet i höjdled

varje (pronoun)
hver, enhver
  varenda, var, alla, 100 % av

varkatt (n, ut)
varkat
  (fiktiva karaktärer) fantasivarelse eller folkloristiskt väsen som är till hälften människa och till hälften någon form av kattdjur och som normalt antas kunna skifta mellan dessa två skepnader genom så kallat hamnskifte

varm (adj)
varm

varmvattenberedare (n, ut)
gaskedel, vandvarmer
  anordning som värmer upp vatten

varna (v)
advare
  upplysa om att något farligt finns i närheten eller att något negativt /med större sannolikhet än vanligt/ kan inträffa

varning (n, ut)
advarsel
  meddelande eller annan bit information som upplyser om att något negativt /med större sannolikhet än normalt/ kan komma att inträffa /vid visst beteende eller vid utförande av viss aktivitet/ eller om att något farligt finns i närheten

vars (pronoun)
hvis
  indikerar tillhörighet till det senast nämnda substantivet eller pronomenet; genitiv av som

varsågod (interjection)
værsgo, værsågod
  uppmaning till en person att ta för sig
det var så lidt, ingen årsag, velbekomme
  svar på tack

varuhus (n, neut)
stormagasin
  försäljningsställe med stor säljyta

varulv (n, ut)
varulv

varumärke (n, neut)
varemærke

varv (n, neut)
skibsværft, værft
  anläggning för produktion och reparation av båtar och skepp

vas /vɑːs/ (n, ut)
vase, blomstervase
  behållare som kan fyllas med vatten för att plockade växter skall leva en längre tid

vasall (n, ut)
vasal

vasallstat (n, ut)
vasalstat
  stat som är underordnad en annan

vasektomi (n, ut)
vasektomi
  (medicin) kirurgisk sterilisering av män där sädesledare skärs av

vass (adj)
hvas
  som har en kant avsmalnande till en linje och därav förmågan att skära igenom material

vassla (n, ut)
valle

vatten /ˈvatː.ɛn/ (n, neut)
vand
  (kemi, allmänt) en färg-, lukt- och smaklös vätska; kemisk förening mellan väte och syre, bestående av två väte- och en syreatom (H2O), diväteoxid

vattenbad (n, neut)
vandbad
  vattenfylld bytta som man använder för att värma eller kyla något i

vattenballong (n, ut)
vandballon
  skämtartikel i form av en ballong som fylls med vatten, och relativt lätt går sönder när den t.ex. kastas på någon

vattenbrist (n, ut)
vandmangel

vattendelare (n, ut)
vandskel
  gräns mellan två avrinningsområden, typiskt en bergskam eller ås

vattendrag (n, neut)
vandløb
  rinnande vatten i en etablerad fåra i landskapet; bäck, å, flod eller älv

vattendroppe (n, ut)
vanddråbe
  droppe av vatten

vattenfall (n, neut)
vandfald
  (geologi) plats där flytande vatten från ett vattendrag forsar nedför ett stup

vattenförsörjning /ˈvatːɛnfœ̞ːrsœ̞ːrjnɪŋ/ (n, ut)
vandforsyning
  försörjning av vatten

vattenhink (n, ut)
vandspand
  hink avsedd att inrymma vatten

vattenkanna (n, ut)
vandkande
  kanna avsedd att fyllas med vatten i syfte att vattna

vattenklosett (n, ut)
vandkloset
  toalett med spolningsanordning och vattenlås

vattenkokare (n, ut)
elkedel
  (köksredskap) apparat som används för att koka upp vatten till varma drycker

vattenkraft (n, ut)
vandkraft

vattenkraftverk (n, neut)
vandkraftværk

vattenkran (n, ut)
vandhane
  (vattenförsörjning) anordning med vred eller spak på rör som kan reglera och stänga vattenflödet

vattenkyld (adj)
vandafkølet
  (fordonsteknik) kyld med vatten

vattenmelon (n, ut)
vandmelon

vattenpipa (n, ut)
vandpibe
  ett slags rökdon som framför allt används för att röka smaksatt tobak där röken filtreras och kyls genom att passera en vattenbehållare

vattenpiplärka (n, ut)
bjergpiber

vattenpistol (n, ut)
vandpistol

vattenpolo (n, ut)
vandpolo
  (bollsport) en sorts bollspel i vatten

vattenrall (n, ut)
vandrikse

vattenrutschkana (n, ut)
vandrutsjebane
  vattenförsedd rutschkana där en person för nöjes skull kan glida i hög hastighet och landa i en (mindre) pool

vattenrör (n, neut)
vandrør

vattenslang (n, ut)
vandslange
  slang avsedd för transport av flytande vatten

vattensvin (n, neut)
flodsvin
  en däggdjursart (Hydrochoerus hydrochaeris) inom familjen kapybaror (Hydrochaeridae); individ av denna art

vattentät (adj)
vandtæt
  som inte släpper igenom vatten

vattenverk (n, neut)
vandværk
  (vattenförsörjning) anläggning för rening och behandling av råvatten från en vattentäkt som ska användas som dricksvatten

vattenväg (n, ut)
vandvej
  alla former av vatten som det går att färdas eller forsla något på

vattenyta (n, ut)
vandoverflade
  vattens yta mot omgivningen

vattkoppor (n, ut)
skoldkopper
  (plurale tantum) en sjukdom som ger blåsor

vattna (v)
vande
  hälla vatten på jorden intill växter och på detta vis förse växter med vatten

vax (n, neut)
voks
  (allmänt) vid rumstemperatur fast men mjukt och hydrofobt material oavsett kemisk struktur som kan användas vid smörjning, polering eller som bränsle

vaxljus (n, neut)
vokslys
  ljus av vax

vecka (n, ut)
uge
  en tidsenhet bestående av sju dagar

veckelbjörn (n, ut)
honningbjørn, kinkaj, snohalebjørn
  Potos flavus, den enda arten inom familjen Potos; individ av denna art

ved /veːd/ (n, ut)
ved
  trästycken avsedda för förbränning
  förvedad växtvävnad; trä

vederdöpare (n, ut)
gendøber
  någon som utövar vuxendop

vedergällning (n, ut)
gengældelse
  (av mottagaren ej uppskattad) hämnd, revansch, bestraffning (både som princip och enskild handling, därför även i plural)

vederhäftig (adj)
vederhæftig
  pålitlig

vederkvicka (v)
vederkvæge

vederlägga /ˈvɛdɛlɛɡa/ (v)
afkræfte
  motbevisa, lägga bevis emot

vegan /veˈɡaːn/ (n, ut)
veganer

veganism (n, ut)
veganisme
  filosofi och livsstil som kännetecknas av ett avståndstagande från djurprodukter i kost, klädsel och hushållning

vegansk (adj)
vegansk
  som enbart härstammar från växtriket

vegetarian (n, ut)
vegetar, vegetarianer
  person som livnär sig på vegetabilisk föda och oftast även mjölkprodukter och ägg

vegetarisk (adj)
vegetarisk

vegoburgare (n, ut)
vegetarburger, veggieburger
  (maträtter) vegetarisk hamburgare (av i övrigt ospecificerad sort)

vegomat (n, ut)
vegetarmad
  (maträtter) vegetarisk mat (av i övrigt ospecificerad sort)

veke (n, ut)
væge
  smal textilremsa eller grovt garn som antingen doppas i flytande bränsle eller är ingjutet i något brännbart material

vektor (n, ut)
vektor

vektorrum (n, neut)
vektorrum

velour (n, ut)
velour
  mjukt, sammetslent tyg

vem (pronoun)
hvem
  (frågepronomen) vilken person

ven (n, ut)
vene
  (anatomi) blodkärl där blodet är på väg tillbaka till hjärtat

vendeltid (n, ut)
vendeltid
  (historia) den mellersta perioden av yngre järnålder i Sveriges förhistoria

venereologi (n, ut)
venerologi
  (medicin) läran om sexuellt överförbara sjukdomar

venetiansk (adj)
venetiansk
  som rör Venedig eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

venezuelan (n, ut)
venezuelaner
  invånare i Venezuela eller som har venezuelansk härkomst

venezuelansk (adj)
venezuelansk
  som rör Venezuela, dess folk, kultur eller geografi

venezuelanska (n, ut)
venezuelaner
  kvinna från Venezuela

ventil (n, ut)
ventil
  (teknik) anordning som styr flöde av vätskor eller gaser i en ström som går genom t.ex. ett rör eller en ränna
  (musikinstrument) klaff som modifierar tonhöjden i blåsinstrument

venusberg (n, neut)
venusbjerg

vepsiska (n, ut)
vepsisk
  ett östersjöfinskt språk

veranda (n, ut)
veranda

verb (n)
verbum, udsagnsord
  (lingvistik) ordklass för ord som förklarar vad man gör (en handling, ett skeende e.d.) med placering i tiden (genom böjningsformer)

verbform (n, ut)
verbumform
  (grammatik) böjningsform av ett verb

verkligen (adv)
virkelig

verklighet (n, ut)
virkelighed

verksamhet (n, ut)
virksomhed
  det att vara verksam, det att syssla med något

verkstad (n, ut)
værksted

verkställa (v)
iværksætte
  utföra, genomföra, sätta (en plan) i verket

verktyg (n, neut)
værktøj, redskab

verktygslåda (n, ut)
værktøjskasse

vernissage (n, ut)
fernisering, fernissage
  (egentligen fernissning) en (konst)utställnings öppnande och första dag

vers (n, ut)
vers
  dikt; poetisk text

versifiera (v)
versificere
  (litteratur) ge versform

vesir (n, ut)
vesir
  variant av visir (österländsk ämbetsman)

vessla (n, ut)
brud, dværgvæsel
  (däggdjur) en art (Mustela nivalis) i familjen mårddjur

vestibul (n, ut)
vestibule

veta (v)
vide
  känna till, vara medveten om, få kännedom om
  ha (specifik) kunskap, visshet eller kännedom; kunna konsten

vete (n, neut)
hvede
  spannmål i vetesläktet Triticum som främst används för att framställa mjöl

vetemjöl (n, neut)
hvedemel

vetenskap (n, ut)
videnskab

vetenskaplig (adj)
videnskabelig

vetenskapshistoria (n, ut)
videnskabshistorie
  studiet av människans förståelse av världen utifrån ett historiskt perspektiv

veterinär (n, ut)
dyrlæge

vett (n, neut)
vit
  förstånd, omdöme, förnuft

vevlira (n, ut)
drejelire, lire
  medeltida stränginstrument med ett hartsat hjul som gnids mot strängarna när spelaren vevar på det samt ett litet klaviatur på en leklåda

vi (pronoun)
vi
  personligt pronomen som syftar på de talande i subjektsform; personligt pronomen i första person plural nominativ

vi ses (interjection)
vi ses
  (vardagligt) avslutande hälsningsfras

viadukt (n, ut)
viadukt
  (transport) bro som leder en väg, järnväg eller spårväg över en annan väg, järnväg eller spårväg, över ett vattendrag eller över en dalgång

vid (preposition)
ved

vide (n, neut)
pile
  växt inom släktet viden (Salix); individ av detta släkte

vidskeplig (adj)
overtroisk
  som tror att ens gärningar eller upplevelser på något övernaturligt sätt kan påverka framtida händelser

vietnames (n, ut)
vietnameser

vietnamesisk (adj)
vietnamesisk

vietnamesiska (n, ut)
vietnamesisk
  språk som talas i Vietnam

vifta (v)
logre

vigg (n, ut)
troldand
  en art (Aythya fuligula) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten vigg

vigselring (n, ut)
vielsesring

vigvatten (n, neut)
vievand
  (kristendom) invigt (saltblandat) vatten i katolska kyrkor

viking (n, ut)
viking
  om vikingatida sjöfartsäventyrare (i tidsenlig betydelse) iväg för sjöräd, plundringståg, handelsresa eller expedition och bosättning av nytt land, främst företaget via skepp

vikingafärd (n, ut)
vikingefærd
  handels-, plundrings- eller upptäcktsresa genomförd av vikingar

vikingatid (n, ut)
vikingetid
  (historia) den skandinaviska järnålderns sista period

vikt (n, ut)
vægt, masse
  (fysik, vardagligt) massa (med enheten kilogram); används även om tyngd (med enheten newton)
vægt, masse, lod
  föremål med en bestämd massa, avsedd att användas till mätningar, experiment etc.
betydning
  betydelse

viktig (adj)
vigtig
  som har stor betydelse; som krävs för att något ska fungera väl

viktnedgång (n, ut)
vægttab
  det att gå ner i vikt, d.v.s. minska sin kroppsmassa

vila /viːla/ (n, ut)
hvile
  (fysik) tillstånd där ett föremål behåller samma läge i förhållande till ett annat föremål
  avslappning eller inaktivitet i syfte att återhämta sig

vila (v)
hvile
  (intransitivt) undvika att anstränga sig eller delta i ansträngande verksamhet
  (reflexivt) vara (mer eller mindre) inaktiv i syfte att återhämta sig

vila i frid (phraseologicalUnit)
hvil i fred
  välsignelse som riktas till någon som har dött

vila på lagrarna (v)
hvile på laurbærrene
  (idiomatiskt) avstå från att försöka vinna ytterligare framgångar

vilamoviska (n, ut)
vimisørisk
  ett västgermanskt språk som talas i staden Wilamowice på gränsen mellan Schlesien och Lillpolen i Polen

vild /vɪld/ (adj)
vild
  ej van att vara med människor
  aggressiv

vilda västern (n, ut)
det vilde vesten, det vilde vest
  (historia) historisk och kulturell period i USA under 1800-talet, präglad av pionjäranda, expansion västerut, och laglöshet
det vilde vesten
  (överfört) tillstånd av oreda, kaos

vildand (n, ut)
vildand
  (poetiskt) and

vilde (n, ut)
vildmand, barbar
  medlem av naturfolk utanför civilisationen

vildkatt (n, ut)
vildkat
  (vardagligt) något vilt kattdjur

vildsvin (n, neut)
vildsvin
  (individ av) arten Sus scrofa inom familjen svindjur (Suidae) inom däggdjursordningen partåiga hovdjur (Artiodactyla); ett svin levande i vilt tillstånd med lång, kraftig nos och sträv hårbeklädnad

vilja /ˈvɪ̀lja/ (v)
ville, kræve

viljekraft (n, ut)
viljestyrke

viljestyrka (n, ut)
viljestyrke

vilken (pronoun)
hvilken
  (frågepronomen) vad för någon (ur det nämnda eller underförstådda urvalet)
hvad, hvilken, hvem
  den (som)
som
  som

villkor (n, neut)
vilkår

vilohem (n, neut)
hvilehjem
  institution (boende) för omvårdnad eller rekreation
  (skämtsamt) bekväm och kravlös tillvaro

vimpel (n, ut)
vimpel
  långt spetsigt (eller kluvet) band av flaggduk

vin /viːn/ (n, neut)
vin
  (spritdrycker) dryck på jäst druvjuice

vind (n, ut)
vind
  (meteorologi) naturföreteelse bestående av luftström som rör sig i förhållande till jordytan

vindkraftspark (n, ut)
vindmøllepark
  samlad skara av vindkraftverk

vindkraftverk (n, neut)
vindkraftværk
  (teknik) maskinkonstruktion som omvandlar kinetisk energi ur vinden till elektricitet

vindmätare (n, ut)
vindmåler
  instrument som mäter vindstyrka (vindhastighet) och vindriktning

vindruta (n, ut)
forrude
  den glasskiva som är placerad främst i ett fordon, framför föraren

vindruva (n, ut)
vindrue, drue

vindskupa (n, ut)
kvist
  utskjutande del (kupa) av taket av ett hus med fönster in mot vinden (takvåningen)

vindsnurra (n, ut)
vindmølle
  (leksaker) pinne med propeller som snurrar i vinden

vindtunnel (n, ut)
vindtunnel
  (teknik) anläggning för provning av aerodynamik (hos flygplan)

vinge (n, ut)
vinge
  (teknik, anatomi, biologi) tunn, skivliknande del av ett objekt, avsedd att ge lyftkraft för objektet, så kallat bärplan, som då kan transporteras genom luft eller annan gas; särskilt som naturlig kroppsdel hos många fåglar och insekter

vinglas (n, neut)
vinglas
  glas avsett för vin

vingård (n, ut)
vingård
  anläggning för odling av vindruvor (och produktion av vin)

vinjett (n, ut)
vignet
  bokprydnad, illustration i böcker främst i dekorationssyfte som kan avdela kapitel eller delar
  (media) intro till ett TV-program, ett slags programpresentation som ofta ges ett speciellt grafiskt utseende för att det ska vara lätt att känna igen eller väcka associationer hos publiken

vinka (v)
vinke
  röra handen fram och tillbaka, eller uppåt och nedåt, för att hälsa på, ta avsked av någon eller påkalla någons uppmärksamhet

vinkel (n, ut)
vinkel
  (geometri) figur som bildas av två strålar från samma punkt

vinkelhake (n, ut)
vinkelhage
  (verktyg) linjal (kallad blad, tunga) med handtag (anhåll, anslag) i rät vinkel

vinkelslip (n, ut)
vinkelsliber, sidesliber
  (verktyg) handhållen slipmaskin med skivans och motorns axel i rät vinkel

vinkelsumma (n, ut)
vinkelsum
  (matematik) summan av alla inre vinklar i en polygon

vinlus (n, ut)
vinlus, vinpest
  (insekter) skadeinsekt på vinranka, arten Daktulosphaira vitifoliae, förr kallad Phylloxera vastatrix, även skrivet fylloxera

vinna (v)
vinde
  (genom slumpmässig tur, skicklighet och/eller ansträngning) uppnå eller erhålla ett (till sin egen fördel) positivt eller värdefullt resultat /inom exempelvis en tävling, konflikt eller tvist/ gentemot en motståndare eller motpart (som då förlorar)

vinnare (n, ut)
vinder
  person eller djur som vunnit i tävling
  någon som vunnit något värdefullt i spel eller annat sammanhang

vinsch (n, ut)
spil
  maskin som används för att rulla upp ett rep eller en vajer

vinst /vɪnst/ (n, ut)
profit, fortjeneste
  (ekonomi) begrepp inom nationalekonomi och företagsekonomi (även om vanligt folks transaktioner); intäkter minus kostnader
sejr
  seger i en tävling, ett lotteri eller liknande
præmie
  priset för placering i en tävling, särskilt om det rör sig om varor eller pengar o.dyl.

vinter (n, ut)
vinter
  en av den tempererade zonens fyra årstider, den kallaste perioden under året

vintergröna (n, ut)
liden singrøn
  en art (Vinca minor) inom växtfamiljen oleanderväxter (Apocynaceae); individ av arten vintergröna

vintergäck (n, ut)
erantis
  (växter) fanerogam av växtarten Eranthis hyemalis; exemplar av denna art

vinterhalvår (n, neut)
vinterhalvår
  ett halvt år under vintern, mellan 1 oktober och 31 mars

vinterhämpling (n, ut)
bjergirisk

vinterkräksjuka (n, ut)
roskildesyge
  (sjukdomar) viral gastroenterit orsakad av calicivirus, speciellt under virusets säsongsbundna spridning under vinterhalvåret

vinterlov (n, neut)
vinterferie
  lov som inträffar på vintern

vintersolstånd (n, neut)
vintersolhverv
  (astronomi, meteorologi) tidpunkt på året då solen har sin lägsta middagshöjd, vilket inträffar den 21–23 december på norra halvklotet och 20–23 juni på södra halvklotet

vinthund (n, ut)
mynde

vinäger (n, ut)
vineddike

violett /vioˈlɛt/ (adj)
violet
  som har samma eller liknande färg som violer; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i blå på den inre sidan; som har en färg med frekvens 690...789 THz i det elektromagnetiska spektret

violin (n, ut)
violin
  stråkinstrument med 4 strängar som vid spelning hålls mot halsen

violinist (n, ut)
violinist

virtuell (adj)
virtuel

virus (n, neut)
virus
  (biologi) biologisk partikel med DNA eller RNA som kan infektera levande organismer; virus räknas inte som organismer
computervirus, datavirus
  (datavetenskap) datorprogram programmerat för att göra skada på andra datorer

virveltrumma (n, ut)
lilletromme
  ett slagverksinstrument där resonans- och slagsidan båda är spända med skinn, och resonanskinnet har en sejarmatta vilket ger en smattrande karaktär till ljudet

vis /viːs/ (adj)
vis
  insiktsfull om frågor som rör livet; som besitter visdom

vis (n, neut)
vis, måde
  sätt

visa (n)
vise
  (musik) (ofta enklare) musikstycke med sångtext

visa (v)
vise
  göra något synligt; låta någon se, presentera något

visdomstand (n, ut)
visdomstand
  (anatomi) en av de fyra tänder som hos vissa uppträder längst in i tandraden hos människor i tjugoårsåldern; den tredje och sista av oxeltänderna

visent (n, ut)
visent, europæisk bison
  en art (Bison bonasus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten visent

viska (v)
hviske
  tala mycket tyst, med syfte att endast den som tilltalas ska kunna höra

viskning (n, ut)
hvisken
  tal med mycket tyst röst (i syfte att låta enbart den tilltalade få höra)

vismut (n, neut)
bismuth, vismuth

vispgrädde (n, ut)
piskefløde
  fet grädde som bildar ett hållfast skum vid vispning

visselpipa (n, ut)
fløjte

vissla (v)
fløjte
  framkalla ett pipande ljud genom en liten formning med läpparna och blåsa ut luft

visum (n, neut)
visum
  temporärt tillstånd att få uppehålla sig i ett land

vit (adj)
hvid
  (färger) som har färgen vitt; som har samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; som innehåller eller avger ljus med alla frekvenser

vit dvärg (n)
hvid dværg
  (astronomi) liten, massiv och följaktligen mycket tät, vit stjärna som återstår sedan en måttligt massiv stjärna gjort slut på allt sitt väte i kärnan, blivit en röd jätte och även gjort slut på allt helium, så att inga ytterligare fusionsprocesser kan ske; slutstadium för en måttligt massiv stjärna (tyngre än en röd dvärg, dock), som så småningom kommer att slockna (när den förlorar värme till den omgivande rymden)

vit fetknopp (n)
hvid stenurt

vit kattost (n)
Liden Katost

vit stork (n)
hvid stork

vitaktig (adj)
hvidlig
  som har en ganska vit färg

vitalism (n, ut)
vitalisme
  (filosofi) uppfattningen att den organiska verkligheten inte fullt kan förklaras genom bara fysikalisk-kemiska (mekaniska) mekanismer, utan förutsätter särskilda livskrafter, som styr de fysikaliskt kemiska krafterna vid uppbyggandet av de levande organismerna

vitamin (n)
vitamin

vitaminrik (adj)
vitaminrig
  som innehåller en stor mängd (olika) vitaminer

vitgumpsnäppa (n, ut)
hvidrygget ryle

vithaj (n, ut)
hvid haj, hvidhaj, stor hvid haj
  en art (Carcharodon carcharias) inom broskfiskfamiljen håbrandshajar (Lamnidae); individ av arten vithaj

vithårig (adj)
hvidhåret
  som (ofta på grund av hög ålder) har vitt hår

vitkindad gås (n)
bramgås

vitklädd (adj)
hvidklædt
  som (mestadels eller uteslutande) har vita kläder på sig

vitkål (n, ut)
hvidkål
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. alba) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten vitkål

vitling (n, ut)
hvilling
  en fiskart (Merlangius merlangus) i familjen torskfiskar; individ av arten vitling

vitlök (n, ut)
hvidløg
  (grönsaker, växter) en art i löksläktet (Allium sativum) som används för smaksättning av mat

vitlöksbröd (n, neut)
hvidløgsbrød
  bröd som innehåller vitlök, ofta serverat till pasta

vitlökspress (n, ut)
hvidløgspresser
  enkelt köksredskap för att med handkraft pressa en vitlöksklyfta till en finfördelad massa

vitlökssmör (n, neut)
hvidløgssmør
  smör smaksatt med vitlök

vitnackad svärta (n)
brilleand

vitnos (n, ut)
hvidnæse
  en marin djurart (Lagenorhynchus albirostris) i familjen delfiner (Delphinidae); individ av denna art

vitnäbbad islom (n)
hvidnæbbet lom

vitrocka (n, ut)
hvidrokke
  en fiskart (Dipturus linteus) inom familjen egentliga rockor (Rajidae); individ av denna art

vitrysk (adj)
hviderussisk
  som rör Belarus (Vitryssland)

vitryss (n, ut)
hviderusser
  äldre beteckning för person från Belarus (f.d.Vitryssland)

vitsippa (n, ut)
hvid anemone

vitt vin (n)
hvidvin
  vin som vid tillverkningen fått en ljus- eller lätt gul färg av druvskalen från gröna vindruvor

vittne (n, neut)
vidne
  person som har åsett och kan berätta om ett skeende
  (juridik) person som kallats till domstol för att berätta om ett skeende

vittnesbörd (n, neut)
vidnesbyrd
  bevis, något som vittnar om något

vittring (n, ut)
fært
  lukt som avsöndras av ett visst djur eller ett visst ämne och ger luktförnimmelser

vitvingad trut (n)
hvidvinget måge

vivisektion (n, ut)
vivisektion
  vetenskaplig sönderstyckning av levande varelser; djurförsök

vodka (n, ut)
vodka
  (spritdrycker) en sorts destillerad spritdryck, populär i Östeuropa och Skandinavien

vojvodskap (n, neut)
voivodskab
  (historia) provins styrd av en vojvod, slaviskt furstendöme
  beteckning för Polens administrativa provinser (län)

vokal (n, ut)
vokal, selvlyd
  (lingvistik, fonetik) tonande, stavelsebildande språkljud som bildas med ringa förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; (i svenska räknas a, e, i, o, u, y, å, ä och ö dit)

vokalharmoni (n, ut)
vokalharmoni
  (lingvistik) den fonologiska process inom som i vissa språk syftar till att låta alla vokaler i ett ord överensstämma med varandra i uttalskarakteristika

vokativ (n, ut)
vokativ
  (lingvistik) kasus som används vid tilltal i bland andra slaviska språk och latin

volfram (n, neut)
wolfram
  ett grundämne med atomnummer 74, atommassa 184 och symbolen W

voljär (n, ut)
voliere, fuglehus
  stor fågelbur

volleyboll (n, ut)
volleyball
  lagsport där syftet är att slå en boll till marken på motståndarens planhalva
  typen av boll som används i volleyboll (1)

volt (n, ut)
volt
  (fysik) härledd SI-enhet för elektromotorisk kraft eller elektrisk spänning

vrede (n, ut)
vrede

vresros (n, ut)
hybenrose, rynket rose
  ros av arten Rosa rugosa; exemplar (buske) av denna art

vridspoleinstrument (n, neut)
drejespoleinstrument
  elektriskt mätinstrument där en spole vrider sig i ett magnetfält

vrist (n, ut)
fodled, vrist
  (anatomi) leden mellan fot och underben

vulgaritet (n, ut)
vulgaritet
  det att vara vulgär; något (exempelvis ett uttalande) som är vulgärt

vulgär /vʊlˈɡɛːɐ̯/ (adj)
vulgær
  alldaglig, låg, pöbelaktig, som anses anstötligt, stridande mot rådande eller eftersträvade ideal och normer; ibland även något som helt enkelt inte anses passa in i ett vedertaget mönster

vulkan /vɵlˈkɑːn/ (n, ut)
vulkan

vulkanism (n, ut)
vulkanisme
  (geologi) vulkanisk verksamhet varvid magma stiger upp och tränger genom jordskorpan

vulkanologi (n, ut)
vulkanologi
  läran om vulkaner, lava, magma och relaterade geologiska fenomen

vulva /ˈvɵlvˌa/ (n, ut)
vulva
  (anatomi) de yttre könsorganen hos kvinnan

vuxen (adj)
voksen
  som har nått full mognad, som är uppväxt

vykort (n, neut)
postkort, brevkort

väck (adj)
væk
  (vardagligt) borta

väcka (v)
vække
  (transitivt) få (någon som sover) att vakna

väckarklocka (n, ut)
vækkeur
  klocka som vid en given, förinställd tid avger ett starkt ljud, avsett att väcka sovande

väder (n, neut)
vejr
  (meteorologi) tillståndet utomhus i den jordnära atmosfären med avseende på temperatur, molnighet, luftfuktighet, nederbörd, vind m.m.

väderhane (n, ut)
vejrhane
  (byggnadsteknik) vindflöjel (i form av en tupp)

väderkarta (n, ut)
vejrkort
  (meteorologi) karta som visar väder

väderkvarn (n, ut)
vindmølle
  kvarn som drivs med vindenergi

vädra (v)
vejre
  använda sitt väderkorn
  (bildligt) ana

väg (n, ut)
vej
  (transport) markremsa som är iordninggjord för att underlätta eller möjliggöra transporter
  (transport) summan av de sträckor som en transport omfattar

väga (v)
veje
  ha en viss massa eller tyngd
  bestämma (ta reda på) massan eller tyngden hos ett föremål

vägarbete (n, neut)
vejarbejde
  det att bygga eller reparera väg

vägg (n, ut)
væg, mur
  (byggnadsteknik) lodrätt, ofta plan, rektangulär yta (ofta av sten, betong, gips eller trä) som till exempel kan avgränsa ett rum i horisontalplanet

väggklocka (n, ut)
vægur

väggsten (n, ut)
væggesten, vægsten
  sten som utgör vägg i en hällkista (gravkista, gånggrift)

väghyvel (n, ut)
vejhøvl

vägkyrka (n)
vejkirke
  i allmänhet en kyrka som dels ligger lättillgängligt för vägresenärer

vägleda (v)
vejlede
  visa vägen (både bokstavligt och bildligt)

vägtull (n, ut)
bompenge
  avgift per tillfälle för att utnyttja en väg

väjningsplikt (n, ut)
vigepligt
  en trafikants plikt att väja för att ge korsande trafik företräde och fri väg

välde (n, neut)
vælde
  makt, styre

välfärd (n, ut)
velfærd
  (ekonomi, sociologi, politik) god levnadsstandard, god nivå på medborgarnas grundläggande levnadsförhållanden i form av trygghet och solidaritet genom politisk påverkan på komponenter såsom arbetsförhållanden, bostadsförhållanden, hälsa, vård, utbildning och ekonomi

välgrundad (adj)
velbegrundet
  som det finns goda skäl för, som det finns bra anledningar att tro

välgörenhet (n, ut)
velgørenhed
  privat allmännyttig, ideell verksamhet som bedrivs för att hjälpa behövande personer eller för andra altruistiska syften

välja (v)
vælge, kåre
  genomföra ett val; bestämma sig för ett alternativ
vælge
  rösta fram någon eller något; bestämma sig inom en grupp genom en omröstning

väljare (n, ut)
vælger, vælgerinde
  någon/något som väljer (i andra sammanhang än i betydelsen ovan)

välkommen (adj)
velkommen

välkomst (n, ut)
velkomst

välsigna (v)
velsigne, signe
  (religion) be om guds beskydd för

välsignad (adj)
velsignet
  perfektparticip av välsigna

välsignelse (n, ut)
velsignelse
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa välgång och lycka

välsmakande (adj)
velsmagende
  (om födoämne etc.) som via smaksinnet ger upphov till smak som ger välmående

välta (v)
vælte
  (intransitivt) stjälpa, tippa omkull
  (transitivt) få att välta

vältränad (adj)
veltrænet
  i fysiskt god form, vars muskler tränas kontinuerligt

väluppfostrad (adj)
velopdragen
  som uppfostrats väl

välutrustad (adj)
veludrustet
  som har försetts med rikliga medel; som har fullgod utrustning
  (vardagligt, överfört) som har en ansenligt stor penis

vän /vɛnː/ (n, ut)
ven
  (relationer) person som man är nära bekant med och umgås förtroligt med

vändkors (n, neut)
drejekors
  passage genom ett stängsel i form av ett roterande horisontellt kors

vänförfrågan (n, ut)
venneanmodning
  förfrågan att få delta

väninna (n, ut)
veninde
  kvinnlig vän

vänja (v)
vænne
  (reflexivt) bli van vid något

vänlig (adj)
venlig
  snäll, trevlig, som ger välmående; som beter sig såsom en vän bör

vänlös (adj)
venneløs
  som inte har någon vän

vänort (n, ut)
venskabsby
  ort i ett land med vilken en ort i ett annat land har särskilda förbindelser

vänskap (n, ut)
venskab
  (relationer) en typ av nära/privat och god relation mellan människor (oftast utan kroppslig intimitet), relationen vänner emellan, det att vara vänner med varandra

vänster (adj)
venstre
  i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktning, åt väster om utgångsriktningen är (rakt fram) åt norr och tvärtom
  (politik) tillhörande en politisk inriktning, i allmänhet förknippad med socialism; ibland relativt sett i jämförelse med andras åsikter

vänsterextremism (n, ut)
venstreekstremisme
  politisk ideologi som befinner sig allra längst åt vänster på den ideologiska skalan

vänsterradikal (adj)
venstreradikal
  som vill förändra samhället från grunden i en riktning åt vänster på det politiska spektrumet

vänstervriden (adj)
venstredrejet
  (biologi, teknik, politik) vriden åt vänster

vänta (v)
vente
  avstå från att göra något under en viss tid (ofta stanna kvar på en viss plats), vanligen för att det lämpliga tillfället först inträffar senare

väntelista (n, ut)
venteliste
  lista över kö (för något)

väntetid (n, ut)
ventetid

väntrum (n, neut)
venteværelse
  rum i vilket personer (t.ex. kunder, klienter eller patienter) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin tur)

värd (n, ut)
vært
  något eller någon som ger utrymme åt och tar hand om ett evenemang och/eller en eller flera besökande individer

värde (n, neut)
vigtighed
  vikt, relevans
værd, værdi
  hur mycket pengar eller liknande något motsvarar eller är värt; den summa pengar man kan erhålla när detta bytes bort

värdefull (adj)
værdifuld
  med högt värde eller pris
værdifuld, værdsat
  som är (mycket) användbar eller behövd

värdelös (adj)
værdiløs

värdepapper (n, neut)
værdipapir
  papper eller liknande material som för dess innehavare innebär laglig rätt till pengar eller andra värdeföremål, eller som kan användas som betalningsmedel för vissa bestämda varor eller ändamål

värdesak (n, ut)
værdisag
  föremål av värde

värdighet (n, ut)
værdighed, pondus
  dignitet

värdshus (n, neut)
værtshus
  byggnad där det erbjuds mat, dryck och ibland sovplats för gäster

väring (n, ut)
væring
  (historiskt) nordbo i Östeuropa (särsk i den östromerske kejsarens livvakt) under vikingatiden

värja (n, ut)
kårde
  blankvapen med lång och smal klinga tillverkad av metall som används genom att sticka, skära eller hugga

värk (n, ut)
smerte, værk
  ihållande smärta

värka /ˈvɛ̀rka/ (v)
værke
  göra ont, orsaka värk

värld /vɛːrd/ (n, ut)
verden
  en stor plats som vanligtvis innehåller allt som "finns" (även fiktiva världar existerar)

världsallt (n, neut)
verdensalt

världsarv (n, neut)
verdensarv

världsbild (n, ut)
verdensbillede
  uppfattning om tillvaron och världsalltet

världsdel (n, ut)
verdensdel, kontinent

världsfred (n, ut)
verdensfred

världskrig (n, neut)
verdenskrig

världsledande (adj)
verdensførende

världslig (adj)
verdslig
  som har med världen och jordelivet (inte himmelen) att göra, konkret, materiell, inte andlig (och därför ansedd som mindre viktig av dem som prioriterar religionen)

världsmästare (n, ut)
verdensmester
  (sport) en person eller ett lag som har vunnit ett världsmästerskap
  person som anses vara bäst i världen på något

världsmästerskap (n, neut)
verdensmesterskab
  regelbundet återkommande mästerskapstävling på högsta nivå med deltagare från hela världen

världsordning (n, ut)
verdensorden
  (politisk, juridisk, eller diplomatisk) struktur för att upprätthålla stabilitet i världen

världsrekord (n, neut)
verdensrekord
  det bästa resultatet som någonsin uppnåtts i världen inom ramen för reglerna för till exempel en sport eller idrottsgren

världsåskådning (n, ut)
verdensanskuelse
  uppfattning om världen och det mänskliga livet

värma upp (v)
varme op
  förbereda sig inför något (som en match eller ett träningspass) genom att göra vissa övningar innan det börjar

värme (n)
varme
  (hög) temperatur; termisk energi (speciellt i en kropp som har högre temperatur än omgivningen eller med avseende på energiöverföring från ett varmt föremål)

värmebölja (n, ut)
hedebølge, varmebølge
  (meteorologi) tidsperiod med mycket varm luft

värmeljus (n, neut)
fyrfadslys
  litet stearinljus i en låg rund plast- eller aluminiumform

värva (v)
hverve
  söka vinna; skaffa anhängare, medlemmar, röster el dyl; (förr) skaffa krigsfolk till en här eller en flotta; skaffa spelare till ett sportlag

värvningskontor (n, neut)
hvervekontor
  (militärt) kontor där man kan ta värvning (i armén)

väsentlig (adj)
væsentlig
  som är så viktig att man svårligen klarar sig utan den; mycket viktig

väska (n, ut)
taske

vässa (v)
hvæsse
  göra vass(are)

väst /vɛst/ (n, ut)
vest
  ärmlöst klädesplagg för överkroppen
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden: åt vänster sett i riktning mot Nordpolen

västblock (n, neut)
vestblok
  USA och dess allierade

väster /vɛster/ (n)
vest
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden

västernfilm (n, ut)
western, westernfilm
  spelfilm som utspelar sig i Nordamerika på 1800-talet (i synnerhet om den handlar om cowboys)

västerut (adv)
vestover, vestpå

västeuropeisk (adj)
vesteuropæisk

västfront (n, ut)
vestfront
  (militärt) gräns i väster där två motsatta arméer slåss mot varandra

västgot (n, ut)
vestgoter
  (historia) medlem av en viss germansk folkstam under folkvandringstiden

västtysk (n, ut)
vesttysker

väte (n, neut)
brint, hydrogen
  det lättaste grundämnet, med symbolen H, atomnummer 1 och atomvikten 1.00794

vätebomb (n, ut)
brintbombe
  fusionsvapen som bygger främst på den energi som frigörs genom fusion när två lättare atomkärnor slås samman till en tyngre atomkärna

vätecyanid (n, ut)
blåsyre, cyanbrinte
  (organisk kemi) molekylföreningen HCN som är ett mycket starkt gift

väteperoxid (n, ut)
brintoverilte
  den kemiska (molekyl)föreningen H2O2

vätska (n, ut)
væske

väva (v)
væve

vävare (n, ut)
væver
  person som väver

vävstol (n, ut)
væv

växa (v)
vokse, gro
  (intransitivt) bli större

växel (n, ut)
veksel
  (ekonomi) skuldförbindelse
småpenge
  pengar man får tillbaka när man betalat med en för stor summa; småpengar

växelkurs (n, ut)
vekselkurs

växellåda (n, ut)
gearkasse
  (teknik) mekanism (låda med kugghjul, kilremmar eller liknande) som (vanligen i ett växlande förhållande) omvandlar rotationsfrekvens och vridmoment

växelström (n, ut)
vekselstrøm
  (ellära) en elektrisk ström som hela tiden växlar riktning

växelvarm (adj)
vekselvarm

växt /ˈvɛkːst/ (n, ut)
plante, vækst
  organism tillhörande växtriket
vækst
  form erhållen genom växande

växthus (n, neut)
drivhus, væksthus
  hus gjort av glas eller genomskinlig plast, som används till odling

växthusgas (n, ut)
drivhusgas
  (klimatologi, fysik) gas som orsakar en växthuseffekt

växtvärk (n, ut)
vokseværk
  värk som ådras genom växt

vådaskott (n, neut)
vådeskud
  oavsiktligt avlossat skott från ett skjutvapen

våffeljärn (n, neut)
vaffeljern
  apparat som används för att laga våfflor

våg (n, ut)
bølge
  (inte periodisk) förändring som utbreder sig i rummet, som följd av en kortvarig händelse såsom explosion
vægt
  instrument som mäter storleken av en massa eller en vikt

våga (v)
vove, turde

vågbrytare (n, ut)
mole
  struktur byggd att skydda hamnbassäng eller liknande för sjögång

vågmästarstat (n, ut)
svingstat
  delstat i USA där valutgången är osäker och där det lönar sig att driva valkampanj

vågrät (adj)
vandret, horisontal
  vinkelrät till en vertikal; parallell med planet som horisonten finns i; som går längs en linje vänster till höger, inte upp och ner

vågskål (n, ut)
vægtskål
  skål i en balansvåg

våld (n, neut)
vold

våldsam (adj)
voldsom
  som rör, kräver eller använder mycket (fysiskt) våld
  mycket intensiv, kraftfull, kraftig, häftig

våldta (v)
voldtage
  tvinga en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med en själv

våldtäkt (n, ut)
voldtægt
  (juridik, brottslighet) det att en person (förövaren) tvingar en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med förövaren själv

våning (n, ut)
etage, sal
  uppsättning av rum på samma höjd i en byggnad

vår (n, ut)
forår, vår
  den årstid som följer en kallare period (vintern) och kommer innan en varmare (sommaren)

vår (pronoun)
vor, vores
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular utrum

vårda (v)
pleje
  ta hand om; sköta; ofta om en som är sjuk

vårdslös /vɔʂɭøːs/ (adj)
skødesløs
  som handlar utan nödvändig omsorg

vårflod (n, ut)
vårflom
  stor vattenströmning som uppstår vid snösmältningen

vårkväll (n, ut)
forårsaften
  kväll på våren

vårlig (adj)
forårsagtig
  som hör våren till; exempelvis som påminner om att sommaren är på väg, ljus och optimistisk

vårlök (n, ut)
almindelig guldstjerne, guldstjerne
  en växtart (Gagea lutea) inom familjen liljeväxter (Liliaceae); exemplar av denna art

vårrulle (n, ut)
forårsrulle
  förrätt som serveras i asiatiska restauranger

vårta (n, ut)
vorte
  (anatomi) vanligtvis liten, skrovlig, hudfärgad, godartad hudtumör som ofta växer på händer eller fötter

våt (adj)
våd
  som har vatten (eller annan vätska) på sig eller är indränkt med vatten

våtarv (n, ut)
fuglegræs

våtdräkt (n, ut)
våddragt
  åtsittande dräkt som en dykare bär för att hålla kroppen varm

våtservett (n, ut)
vådserviet
  en liten fuktad pappersbit eller trasa för rengöring eller personlig hygien (typiskt individuellt förpackad)

völva (n, ut)
vølve
  (nordisk mytologi, historiskt) fornnordisk spåkvinna
  (asatro) kvinna inom modern asatro som praktiserar sejd

vördnad (n, ut)
ærefrygt

walesare (n, ut)
waliser
  man från Wales

walesisk (adj)
walisisk
  angående Wales

watt (n, ut)
watt
  (fysik) härledd SI-enhet med beteckningen W för den fysikaliska storheten effekt definierad som en joule per sekund

webbhotell (n, neut)
webhotel
  tjänst som möjliggör publicering av webbplatser utan egen webbserver

webbkamera (n, ut)
webkamera

webbsajt (n, ut)
netsted, website
  webbplats, avgränsad samling av relaterade webbsidor och filer på WWW, ofta omfattande en hel domän

webbutik (n, ut)
netbutik
  (internet) webbplats där ett företag erbjuder varor och/eller tjänster till försäljning

weber (n, ut)
weber
  (fysik) härledd SI-enhet för magnetiskt flöde, med beteckningen Wb

wellpapp (n, ut)
bølgepap

whisky (n, ut)
whisky
  typ av spritdryck gjord på spannmål

wienerbröd (n, neut)
wienerbrød

wienerdeg (n, ut)
wienerdej
  typ av deg (med recept ursprungligen från Wien), som blir luftig och frasig vid gräddning och används bl.a. vid bakning av wienerbröd

wienerkorv (n, ut)
wienerpølse
  (korvar) typ av smal korv vanlig i kiosker eller som snabbmat

wienerschnitzel (n, ut)
wienerschnitzel
  (kött) maträtt bestående av dubbelpanerad kalvschnitzel

wiensk (adj)
wiensk

wiki (n, ut)
wiki
  (internet) webbplats som kan redigeras direkt av användarna (antingen alla eller begränsat till en större eller mindre grupp) baserad på teknologin som först användes för engelsk Wikipedia

wilsonkammare (n, ut)
wilsonkammer
  (fysik) detsamma som dimkammare; instrument som åskådliggör joniserande strålning

x-axel (n, ut)
x-akse

xenofobi (n, ut)
xenofobi
  främlingshat, främlingsfientlighet, främlingsskräck, främlingsrädsla; (sjuklig) rädsla för eller hat mot vad som är främmande

xenon (n, neut)
xenon
  ett grundämne med atomnummer 54, atommassa 131 och symbolen Xe

xerografi (n, ut)
xerografi

xerostomi (n, ut)
mundtørhed, xerostomi
  (medicin) muntorrhet

xylofon (n, ut)
xylofon
  slagverksinstrument bestående av träplattor som slås på med en klubba.

y-axel (n, ut)
y-akse

yazidisk (adj)
yazidisk
  hörande till yazidierna

yllen (adj)
ulden
  av ylle

ymnighetshorn (n, neut)
overflødighedshorn
  ihåligt horn innehållande frukt, mynt eller något annat åtråvärt

yoga (n, ut)
yoga
  ett indiskt träningssystem som skall frigöra själen från allt sinnligt

yoghurt (n, ut)
yoghurt, jogurt
  (mat) ett slags trögflytande mejeriprodukt som innehåller mjölksyrabakterier

ypsilon (n, neut)
ypsilon

yrke (n, neut)
erhverv

yrkesgren (n, ut)
erhvervsgren

yrkesmördare (n, ut)
lejemorder
  person som mot betalning utför mord

yrkesskola (n, ut)
handelsskole
  en av två valbara skolformer för ungdomar (normalt cirka 16 till 19 år gamla som avslutat grundskolan) med inriktning på yrkesutbildning; den andra är gymnasium (i Finland; i Sverige avskaffades yrkesskola och fackskola 1971 i och med införandet av den nuvarande skolformen gymnasieskola)

yta /ˈyːˌta/ (n, ut)
overflade
  det yttersta lagret på ett material

ytlig (adj)
overfladisk
  som fokuserar på en människas eller ett föremåls utseende snarare än dess icke-estetiska egenskaper

ytterbium (n, neut)
ytterbium

yttrandefrihet (n, ut)
ytringsfrihed

yttrandefrihetsfundamentalism (n, ut)
ytringsfrihedsfundamentalisme
  den fundamentalistiska hållningen att yttrandefrihet måste råda absolut (utan undantag)

yttre (adj)
ydre
  som finns på utsidan av något
  beläget längre ifrån utgångspunkten, perifer

yttre (n)
ydre
  utsida

yttrium (n, neut)
yttrium

yxa (n, ut)
økse
  ett huggvapen liknande verktyget med samma namn

yxskaft (n, neut)
økseskaft
  skaft på en yxa

z-axel (n, ut)
z-akse

zambisk (adj)
zambisk

zebra (n, ut)
zebra
  individ av någon av flera arter i släktet Equus inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae)

zebrablad (n, neut)
zebrablad
  en växtart (Tradescantia zebrina) inom familjen himmelsblommeväxter (Commelinaceae); exemplar av denna växt

zenbuddism (n, ut)
zenbuddhisme
  (religion) variant av buddism med särskilt fokus på meditation

zenbuddist (n, ut)
zenbuddhist
  anhängare av zenbuddism

zenbuddistisk (adj)
zenbuddhistisk
  som rör zenbuddism eller zenbuddister

zenit (n)
zenit
  (astronomi) den punkt på himmelssfären belägen rakt ovanför observatören (med "ovanför" avses i riktningen från himlakroppens geometriska centrum)
  (bildligt) höjdpunkt av utveckling

zimbabwisk (adj)
zimbabwisk
  som rör Zimbabwe

zink (n, ut)
zink
  ett grundämne med atomnummer 30, atommassa 65,4 och symbolen Zn

zinkklorid (n)
zinkklorid
  kemisk förening av zink och klor

zirkonium (n, neut)
zirkonium, zirconium

zombie (n, ut)
zombie
  död kropp utan själ som kontrolleras av någon annan genom voodoomagi

zoologi (n, ut)
zoologi
  den gren av biologin som inriktar sig på studiet av djur

zoologisk (adj)
zoologisk
  rörande zoologi

zoroastrism (n, ut)
zarathustrianisme
  en monoteistisk religion med ursprung i det forna Iran

zucchini /sɵˈkiː.nɪ/ (n, ut)
squash, zucchini
  en grönsak, squash (vetenskapligt namn Cucurbita pepo)

zygot /sʏgˈoːt/ (n, ut)
zygote
  (biologi) cell som bildas efter att gameter från båda könen förenats (t.ex. äggcell och spermie)

Äpplet faller inte långt från trädet. (proverb)
Æblet falder ikke langt fra stammen.
  barn liknar sina föräldrar

Även en blind höna kan finna ett korn. (proverb)
Blind høne kan også finde korn.
  vem som helst kan ha tur

Åke (n, ut)
Aage

Ålborg (n, neut)
Aalborg

Århus (n, neut)
Aarhus
  en stad på mellersta Jyllands östkust; Danmarks andra största stad

Öresund (n, neut)
Øresund
  det sund som skiljer Skåne i öster från Själland i väster

Österlen (n, ut)
Østerlen
  benämning på slättbygden i sydöstligaste Skåne

Österrike (n, neut)
Østrig
  ett land i Centraleuropa

Österrike-Ungern (n, neut)
Østrig-Ungarn

Östersjön /²øsːtɛ(r)ˌɧøn/ (n, ut)
Østersøen

Östersund (n, neut)
Östersund
  en stad i Jämtland i Sverige

Östeuropa /ˈœstɛˈruːpa/ (n, neut)
Østeuropa
  östra Europa

Östre (n, ut)
Østre
  (nordisk mytologi) en av fyra dvärgar som bär upp himlavalvet

Östtimor (n, neut)
Østtimor

ädelgas (n, ut)
ædelgas

ädelgran (n, ut)
ædelgran

ädelmetall (n, ut)
ædelmetal
  (guldsmedskonst) någon av metallerna guld, silver och platina

ädelsten (n, ut)
ædelsten

äga /ˈɛːɡˌa/ (v)
eje
  ha (något); lagligen vara i besittning av (något); ha exklusiv rätt att använda (något)
  (slang, intransitivt) "vara mycket bra", jfr regera
  (slang, transitivt) vara mycket bättre (på något) än någon annan (eller något annat); vara överlägsen

äganderätt (n, ut)
ejendomsret
  rätten att utnyttja sin egendom efter egen bedömning och tycke

ägare (n, ut)
ejer, indehaver
  person som äger eller innehar något

ägg (n, neut)
æg
  (stort) kalktäckt fågelägg, i första hand hönsägg

äggcell (n, ut)
ægcelle
  (fysiologi) kvinnliga varianten av könscell; kvinnlig könscell, som (före ägglossning) finns i äggstock

äggklocka (n, ut)
æggeur
  klocka vars huvudsyfte är att avge en signal efter en förinställd tid

ägglossning (n, ut)
ægløsning
  (fysiologi) den händelse som inträffar ungefär varje månad i en fertil kvinnas liv när en äggcell lämnar den mogna dominanta follikeln (den preovulatoriska follikeln) i aktuell äggstock och påbörjar sin färd genom äggledaren

äggröra (n, ut)
røræg
  (mat) maträtt som består av ägg, vatten, grädde eller mjölk och kryddor som tillagas i kastrull på svag värme under omrörning eller mikras

äggskal (n, neut)
æggeskal
  (biologi) skal runt ett ägg

äggskivare (n, ut)
æggedeler
  (köksredskap) redskap som gör skivor av ett hårdkokt ägg

äggstock (n, ut)
æggestok
  (fysiologi) något (ovarium) av de två inre könsorgan som finns i bäckenet hos kvinnor vilket innehåller folliklar av olika mognadsgrad (var och en innehållande en äggcell i något utvecklingsstadium), eventuellt en gulkropp och vilket genomgår den nästan månatliga ovarialcykeln vilken innebär en cyklisk produktion av östrogener (främst östradiol, från folliklar under follikelfasen) och progesteron (från en gulkropp under lutealfasen) samt en ägglossning per cykel, då en äggcell (sekundär oocyt) lämnar den dominanta (preovulatoriska) follikeln och tas upp av en äggledare

äggula (n, ut)
æggeblomme

ägretthäger (n, ut)
sølvhejre

äktenskap (n, neut)
ægteskab
  (juridik) typ av samlevnad där lagar eller seder oftast reglerar parternas skyldigheter mot varandra och gemensamma barn, oftast mellan man och kvinna i syfte att bilda familj; relationen mellan två (ibland fler) personer som är gifta

äktenskapsförord (n, neut)
ægtepagt
  avtal mellan makar in spe som beskriver hur egendomsordningen ska se ut i deras äktenskap

äktenskapspartner (n, ut)
ægtefælle
  gift person (oavsett kön) i förhållande till den andra personen i äktenskapet

äldreboende (n, neut)
plejehjem
  boende för personer som på grund av hög ålder inte klarar av att bo på egen hand

äldreomsorg (n, ut)
ældreomsorg, ældrepleje
  organiserad form av omsorg om äldre personer

älg /ɛlj/ (n, ut)
elg, elsdyr
  en art (Alces alces) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten älg

älska /ɛlska/ (v)
elske
  (transitivt) tycka mycket bra om; känna kärlek (till)
  (reciprokt, intransitivt) ha kärleksfullt samlag

älskarinna (n, ut)
elskerinde

älvdans (n, ut)
elverdans
  (meteorologi) tunna dimstråk som sveper över ängsmark i skymning eller gryning och som kan upplevas som dansande slöjor, i folktron associerats med älvors närvaro
  (folktro) dans utförd av älvor/alver (och ibland tillsammans med människor, vilket ansågs kunna innebära en fara för personen)

älvskott (n, neut)
elverskud
  (folktro) plötsligt uppstått och ej sällan dödsbringande sjukdom eller smärta som enligt skandinavisk folktro orsakats av alver med pilskott

ämne (n, neut)
stof
  (kemi) det material något består av
emne
  tema, det som talas eller diskuteras om
fag
  fack inom utbildning eller forskning

ämnesområde (n, neut)
fagområde

än (subordinatingConjunction)
end
  anger vid jämförelser hur något förhåller sig

ändalykt (n, ut)
endeligt
  (ålderdomligt) slut

ändamål (n, neut)
øjemed

ändamålsenlig (adj)
formålstjenlig, hensigtsmæssig
  som fungerar bra för att uppfylla sitt ändamål

ändlös (adj)
endeløs
  utan slut

ändring (n, ut)
ændring
  något som ändras eller har ändrats eller själva processen när detta sker

ändtarm (n, ut)
endetarm
  (anatomi) sista delen (rectum) av tarmkanalen varigenom exkrement passerar

ändå (adv)
alligevel

äng (n, ut)
eng
  fält där vilda örter och gräs växer

ängel (n, ut)
engel
  (religion) sändebud för gudom

ängshök (n, ut)
hedehøg

ängspiplärka (n, ut)
engpiber

änka (n, ut)
enke
  kvinna, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

änkestånd (n, neut)
enkestand
  tillståndet att leva själv efter ens livspartners död

änkling (n, ut)
enkemand
  man, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

ännu (adv)
endnu
  hittills
  fortfarande
  i större grad

äppelcider (n, ut)
æblecider

äppeljuice (n, ut)
æblemost, æblesaft, æblejuice

äppelkräm (n, ut)
æblegrød
  (mat) kräm på kokade äpplen; vanlig som efterrätt

äppelmos (n, neut)
æblemos
  mos gjort av äpplen

äppelpaj /ˈɛ̀pelˌpaj/ (n, ut)
æblekage, æbletærte

äppelsort (n, ut)
æblesort
  (frukter) sort (framodlad variant) av äpple

äppelträd (n, neut)
æbletræ, abild
  träd som det växer äpplen på

äpple /ˈɛ̀plɛ/ (n, neut)
æble
  frukt med fast kött och tunt skal från någon art inom släktet aplar (Malus), vanligtvis från arten apel (Malus domestica)

ära (n, ut)
ære
  heder, berömmelse, stolthet

ära (v)
hædre
  hedra, gratulera, berömma

ärende (n, neut)
ærende
  avgränsad (mindre) uppgift som uträttas på annan plats

ärftlig /ˈærftˌlɪ(g)/ (adj)
arvelig

ärg (n, ut)
ir

ärkebiskop (n, ut)
ærkebiskop, ærkebisp
  biskop av högre rang inom ett visst område

ärkeängel (n, ut)
ærkeengel
  ängel av högsta rang

ärm (n, ut)
ærme

ärr (n, neut)
ar
  märke på huden efter ett sår som helt eller delvis läkt

ärrig (adj)
arret
  täckt av ärr

ärt (n, ut)
ært
  Pisum sativum; art inom familjen ärtväxter

ärta (n, ut)
ært
  (botanik, mat) frö från växten ärt (Pisum sativum)

ärtsoppa (n, ut)
ærtesuppe, gule ærter
  (maträtter) soppa gjord på ärtor

ärtsångare (n, ut)
gærdesanger

ärva (v)
arve
  överta egendom, titlar eller pengar från avlidna släktingar eller familjemedlemmar

äta /ˈɛːta/ (v)
spise, æde
  föra in mat i munnen, tugga den och sedan svälja den

ätbar (adj)
spiselig
  som går att äta

ätpinne (n, ut)
spisepind
  (köksredskap) pinne som används i främst Östasien för att äta med

ätt (n, ut)
æt
  släkt; ofta de släktingar som härstammar direkt från en person eller familj och som har något slags adlig titel

ättika (n, ut)
eddike

ättling (n, ut)
efterkommer, ætling
  avkomling, vanligen till ryktbar person

även du, Brutus? (phraseologicalUnit)
også du, Brutus?
  uttryck av något som anses vara förräderi

äventyr (n, neut)
eventyr
  spännande och ovanlig upplevelse

å /oː/ (n, ut)
å
  (naturgeografi) litet vattendrag, i allmänhet större än en bäck men mindre än en flod

åker (n, ut)
mark, ager
  ett större avgränsat stycke odlad mark, vanligen avsedd för framställande av livsmedel i större skala

åkermynta (n, ut)
agermynte
  en flerårig kransblommig ört (Mentha arvensis); individ av denna art

åkersork (n, ut)
markmus
  däggdjursart (Microtus agrestis) i underfamiljen sorkar; individ av denna art

åkervädd (n, ut)
blåhat
  blomma av arten Knautia arvensis eller släktet Knautia

åklagare (n, ut)
anklager
  (yrken) jurist som tar över polisens förundersökning när en misstänkt finns i ett brottmål, kan väcka åtal

åksjuk (adj)
køresyg
  illamående av att åka (bil, buss, tåg)

åksjuka (n, ut)
køresyge, transportsyge
  (sjukdomar) illamående av att åka (bil, buss, tåg)

ål (n, ut)
ål, ålefisk
  ormliknande fisk, vanligen av arten Anguilla anguilla, men även av hela familjen ålfiskar

ålder (n, ut)
alder
  tiden som gått sedan födseln, uppkomst eller tillverkningsdatumet; livstid
tidsalder
  (historia) längre historisk period kopplad till samhällets utveckling; tidsålder

ålderdom (n, ut)
alderdom
  det att vara gammal

åldersgräns (n, ut)
aldersgrænse
  ålder (vanligen i år och på människa) sådan att en viss regel enbart gäller för personer under eller över denna ålder (inklusive eller exklusive åldern själv)

åldersskillnad (n, ut)
aldersforskel
  skillnad i ålder (och därmed kanske även mognadsgrad och livserfarenhet) mellan två personer

ålänning (n, ut)
ålænding
  person, i synnerhet man, från Åland

ånga (n, ut)
damp, em
  (fysik, kemi, allmänt) gasform av ett normalt sett flytande ämne; särskilt om vattenånga

ånga (v)
dampe, damp
  (intransitivt) avsöndra ånga (oftast vattenånga)

ångare (n, ut)
damper
  det samma som ångbåt eller ångfartyg

ångest (n, ut)
angst
  (psykologi) mycket stark, påträngande känsla av rädsla, oro eller olust

ångfartyg (n, neut)
dampskib
  (sjöfart) ångare, fartyg som drivs med ångmaskin, till skillnad från segel eller diesel

ångpanna (n, ut)
dampkedel
  (teknik) ett aggregat som producerar överhettad vattenånga med visst tryck genom upphettning av vatten till kokning

ångskovel (n, ut)
dampskovl
  grävmaskin (grävskopa) driven av ångmaskin

ångturbin (n, ut)
dampturbine
  (teknik) turbin som drivs av ånga under tryck

ångvissla (n, ut)
dampfløjte
  (fordonsteknik) apparat för att ge ljudsignal med ånga

ångvält (n, ut)
damptromle
  (fordon) vält (maskin som vältrar marken) driven av ånga

ånyo (adv)
på ny

år (n, neut)
år
  (astronomi) en tidsenhet som betecknar den tid det tar för en himlakropp att passera ett varv av dess omloppsbana (runt en sol eller planet)

åra (n, ut)
åre
  (sport, redskap) redskap som används för att ro, alltså driva en båt framåt med hjälp av handkraft

årfenshaj (n, ut)
hvidtippet haj

årlig (adj)
årlig
  som inträffar en gång om året

årsdag (n, ut)
årsdag

årsring (n, ut)
årring
  (biologi) enskild ring som skapas vid ett träds tillväxt (under ett år) och tillsammans med andra årsringar bildar ett mönster synligt vid ett horisontellt tvärsnitt genom träet

årstid (n, ut)
årstid, sæson
  del av år, såsom vinter, vår, sommar eller höst

årta (n, ut)
atlingand

årtionde (n, neut)
dekade, decennium
  decennium, period av tio år

årtusende (n, neut)
årtusinde, årtusind
  period om tusen år

åska (n, ut)
torden
  (meteorologi) elektriska urladdningar i atmosfären som tar sig i uttryck i blixtar följda av dunder

åska (v)
tordne

åskväder (n, neut)
tordenvejr
  (meteorologi) oväder med åska

åskådare (n, ut)
tilskuer
  person som tittar på

åskådliggöra (v)
anskueliggøre
  illustrera, belysa, göra åskådlig

åsna (n, ut)
æsel
  en underart (Equus africanus asinus) till arten afrikansk vildåsna (Equus africanus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av underarten åsna
  (nedsättande, bildligt) korkad person

åstad (adv)
afsted
  iväg, bort från platsen

åstadkomma (v)
afstedkomme
  (transitivt) (lyckas) få till stånd (ofta med sikte på en eftersträvansvärd uppgift)

åter (adv)
atter, gen-
  igen; på nytt; ännu en gång
  tillbaka; mot tidigare tillstånd

återanvändning (n, ut)
genanvendelse

återbegrava (v)
genbegrave
  på nytt begrava (skelett som varit på museum)

återbegravd (adj)
genbegravet
  på nytt begravd;

återkoppling (n, ut)
feedback
  fenomenet att resultat av en pågående händelse påverkar händelsen själv, antingen positivt (förstärkande) eller negativt (dämpande)

återupprätta (v)
genoprette
  upprätta på nytt

återvinna (v)
genanvende, genbruge
  använda en förbrukad produkt eller (ett eller flera) material som den är tillverkad av ännu en gång, vanligen i ekologiskt och ekonomiskt syfte

återvändsgränd (n, ut)
blindgyde, blind vej
  gata som inte leder ut på någon annan gata, utan tvingar trafiken att vända om och köra tillbaka samma väg
blindgyde
  allmänt om en situation (t.ex. ett problem) där den nuvarande lösningsmetoden inte fungerar, utan tvingar en att börja om och göra på något annat sätt

åtskilja (v)
adskille
  skilja; hålla isär

åtta (n, ut)
otter, ottetal
  symbol som utgörs av siffran åtta

åtta /ˈɔtːa/ (numeral)
otte
  siffran mellan sju och nio; 8; med romerska siffror: VIII

åttahörning (n, ut)
ottekant, oktogon
  (vardagligt) oktogon, en månghörning

åttio (numeral)
firs, firsindstyve
  ett tal; 80

åttonde (numeral)
ottende

ö /øː/ (n, ut)
ø, holm
  (naturgeografi) landområde som är helt omgivet av vatten

öbo (n, ut)
øbo, øboer
  person som bor på en ö

öde (n, neut)
skæbne
  (andlighet) händelser i livet man inte råder över och därför inte kan förutse eller påverka; olycklig händelse; slutlig undergång; (i bestämd form) en okänd makt som man tror styr allt som sker

öde ö (n)
ubeboet ø, øde ø
  ensligt belägen ö utan fast befolkning; känd tankefigur från romaner som Robinson Crusoe

ödeläggelse (n, ut)
ødelæggelse

ödemark (n, ut)
udørk, udørken, ødemark

ödesdiger (adj)
skæbnesvanger, skæbnetung
  olycksbringande

ödla (n, ut)
firben, øgle
  kräldjur tillhörande underordningen Lacertilia, vanligen fyrbenta med fjällbeklädd kropp och svans

öga /øːga/ (n, neut)
øje
  (anatomi) synorgan hos människan och andra djurarter
  mittpunkt hos diverse föremål och företeelser, såsom orkaner, ex. i stormens öga
  (botanik) en mörk fläck på exempelvis en potatis från vilken groddar kan utvecklas, eller på en plantas stam, gren eller bladveck ur vilket en ny gren eller ett nytt blad kan växa ut

ögonblick (n, neut)
øjeblik
  kort tidsperiod

ögonbryn (n, neut)
øjenbryn
  hår som växer på pannans nedre del, precis ovanför ögonhålan

ögonfrans (n, ut)
øjenvippe
  (anatomi) hår som sitter på kanten av ögonlocket

ögonfärg (n, ut)
øjenfarve

ögonhåla (n, ut)
øjenhule

ögonlock (n, neut)
øjenlåg, øjelåg
  (anatomi) hud- och slemhinneveck som kan slutas framför ett öga

ögonläkare (n, ut)
øjenlæge
  (yrken) läkare som specialiserat sig på ögat och dess sjukdomar

ögonmått (n, neut)
øjemål
  en persons förmåga att utföra (måttligt exakta) mätningar, speciellt av vinklar, sträckor, avstånd, areor och volymer, bara med hjälp av sin syn, d.v.s. sina ögon och sin hjärna

ögonskugga (n, ut)
øjenskygge
  smink för ögonlocken i färg

ögonvittne (n, neut)
øjenvidne

ögonvrå (n, ut)
øjenæst
  längst ut i periferisynen

ögrupp (n, ut)
øgruppe
  ett antal öar som ligger nära varandra

öka (v)
øge
  bli större

öken /ˈøːkən/ (n, ut)
ørken
  landområde där i stort sett ingenting växer under större delen av året på grund av sträng torka

ökenpipare (n, ut)
ørkenpræstekrave

ökenvandring (n, ut)
ørkenvandring
  (religion) Gamla Testamentets folks vandring, ledd av Moses, under fyrtio år genom Sinaiöknen från uttåget ur Egypten till det förlovade landet

öknamn (n, neut)
øgenavn
  negativt laddat binamn, även skämtsamt negativt

ökänd (adj)
berygtet

öl (n)
øl, bajer
  öl (ovan) av ett visst slag
  en mängd (t ex ett glas, eller en flaska) av drycken öl

ölburk (n, ut)
øldåse
  burk avsedd för förvaring av öl

ölflaska (n, ut)
ølflaske
  flaska avsedd för att rymma öl

ölglas (n, neut)
ølglas
  glas (d.v.s. ett dryckeskärl av glas) fyllt med öl, eller glas avsett att fyllas med öl eller liknande dryck

ölunderlägg (n, neut)
ølbrik
  skiva att lägga under ett ölglas för att skydda bordsytan

ömsesidig (adj)
gensidig

ömsesidighet (n, ut)
gensidighed
  det att vara ömsesidig

önska (v)
ønske
  (transitivt, reflexivt) vilja att något ska ske; vilja erhålla något

önskan (n, ut)
ønske

önskelista (n, ut)
ønskeseddel

önskvärd /ˈœnskvæːɖ/ (adj)
ønskelig

öppen (adj)
åben
  ej avgjord
  uppriktig, ärlig
  mottaglig; välkomnande
  oskyddad, ohöljd; utan hinder
  (maskinteknik) som inte är korsad utan går rakt och direkt mellan två remskivor (hjul)

öppet förhållande (n)
åbent forhold
  kärleksförhållande där parterna är fria att ha sexuella förbindelser och vara intima med andra utanför relationen utan att betrakta det som otrohet

öppet vatten-simning (n)
åbentvandssvømning
  (sport) disciplin inom simning som utförs utomhus i naturliga vattenmiljöer såsom sjöar, hav och floder

öppna (v)
åbne
  ändra någots tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet, särskilt göra så att en springa eller öppning åstadkoms där en dörr tidigare varit
  ändra sitt tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet
  (data) läsa in och presentera information, vanligen ett dokument, från ett lagringsmedium såsom en hårddisk

öppningsceremoni (n, ut)
åbningsceremoni
  ritual eller framträdande i samband med att något (som en turnering eller de olympiska spelen) inleds

ör (n, ut)
ør
  (ålderdomligt, dialektalt) grus, sand, grusbank

öra (n, neut)
øre
  (anatomi) hörselorgan, särskilt hos människor och däggdjur
  handtag på kärl

öre (n, neut)
øre
  (pengar) en hundradels krona

öresvin (n, neut)
øresvin

örfil (n, ut)
ørefigen, lussing, kindhest, øretæve
  slag med öppen hand över kind eller öra

örhänge (n, neut)
ørering, ørenring
  smycke som man sätter fast i örsnibben

öring (n, ut)
ørred
  (fiskar) Salmo trutta; art inom familjen laxfiskar

örlogsfartyg (n, neut)
krigsskib
  (sjöfart, militärt) (större) fartyg avsett för militära ändamål och tillhörande en stats väpnade styrkor

örlogsflotta (n, ut)
flåde
  (militärt) vapenslag till sjöss, summan av ett lands alla krigsfartyg (fartyg under dess örlogsflagga)

örlogskapten (n, ut)
orlogskaptajn
  (militärt) titel för officer med en medelhög grad inom en försvarsmakts flotta

örn (n, ut)
ørn
  (zoologi) vardagligt samlingsnamn för en grupp större rovfåglar inom familjen hökfåglar
  (heraldik) beståndsdel av vapen eller flaggor

örnrocka (n, ut)
ørnerokke
  Myliobatis aquila, art inom familjen broskfiskar; individ av arten örnrocka

örnvråk (n, ut)
ørnevåge

öron-näsa-hals-läkare (n, ut)
øre-næse-hals-læge
  läkare specialiserad på sjukdomar i öra, näsa och hals (ÖNH-specialist)

öronhund (n, ut)
ørehund, øreræv
  en djurart (Otocyon megalotis), ett hunddjur (Canidae) levande på den afrikanska savannen; individ av denna art

öroninflammation (n, ut)
ørebetændelse, mellemørebetændelse
  inflammation i mellanörat

öronläkare (n, ut)
ørelæge
  (yrken) läkare som specialiserat sig på örat och dess sjukdomar

öronmanet (n, ut)
almindelig gople, vandmand, øre-gople
  en manet (Aurelia aurita) inom ordningen skivmaneter (Semaeostomeae); individ av denna art

öronmärka (v)
øremærke
  reservera, förbehålla, avsätta
  märka djur för igenkänning

öronpropp (n, ut)
øreprop
  typ av hörselskydd

öronvax (n, neut)
ørevoks
  (fysiologi) sekret (cerumen) som produceras av körtlar i hörselgången

örsnibb (n, ut)
øreflip
  (anatomi) nedre del av ytteröra (på människa)( lat. lobulus auriculae)

ört (n, ut)
urt

örtug (n, ut)
ørtug
  (historia) ett nordiskt silvermynt som först blev myntat 1370 under Albrekt av Mecklenburg, myntet vägde då 1,3 gram och bestod till 81% av silver och hade ett värde motsvarande en tredjedels öre

öst /øːst/ /œst/ (n)
øst
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden: åt höger sett i riktning mot Nordpolen

östafrikansk (adj)
østafrikansk
  som rör östra Afrika

östanvind (n, ut)
østenvind
  vind som kommer från öst

östblock (n, neut)
østblok
  Sovjetunionen och dess allierade

österrikare (n, ut)
østriger

österrikisk (adj)
østrigsk

österrikiskfödd (adj)
østrigskfødt
  född i Österrike

östfront (n, ut)
østfront
  (militärt) gräns i öster där två motsatta arméer slåss mot varandra

östgot (n, ut)
østgoter
  (historia) medlem av en viss germansk folkstam under folkvandringstiden

östtimoriansk (adj)
østtimorisk
  som rör Östtimor eller dess invånare östtimorianerna

över (preposition)
over
  i ett läge högre upp, ovanför

över huvud taget (adv)
overhovedet
  (idiomatiskt) i stort sett; i allmänhet

över min döda kropp (adv)
over mit lig

över- (prefix)
over-

överanstränga (v)
overanstrenge, overbelaste

överarm (n, ut)
overarm
  (anatomi) den del av armen som befinner sig mellan axeln och armbågen, dvs det första segmentet i den övre extremiteten

överbelastning (n, ut)
overbelastning
  det att överbelasta

överblick (n, ut)
overblik

överblicka (v)
overskue
  betrakta ett stort fält eller en helhet, både bokstavligt och bildligt

överblommad (adj)
afblomstret

överdos (n, ut)
overdosis

överens (adj)
overens
  som tycker likadant, av samma mening eller åsikt

överenskommelse (n, ut)
overenskomst
  det två eller fler parter blivit eniga om, resultat av förhandling

överensstämma (v)
koincidere, samstemme
  stämma överens (med); ha samma egenskaper; passa bra ihop

överensstämmelse (n, ut)
overensstemmelse
  det att stämma överens

överflödig (adj)
overflødig

överföra (v)
overføre
  föra från en plats till ett annat (ofta om filer på en dator)

överföring (n, ut)
overføring
  (data, ekonomi) det att flytta/överföra data, pengar eller annat från en plats till en annan

övergrepp /ˈøːvɛrˌɡrepː/ (n, neut)
overgreb
  (juridik) brott som innebär att någon utsätts för våld eller hot om våld

övergångsrit (n, ut)
overgangsrite, overgangsritus
  (religion) rit som markerar en persons övergång från ett stadium i livet till ett annat, såsom dop, bat mitzva, mandomsprov, vigsel eller liknande

övergångsställe (n, neut)
fodgængerfelt
  (transport) på en körbana markerad plats där en gångbana korsar körbanan, i de flesta länder markerad med målade vita breda "zebraränder"

övergödning (n, ut)
eutrofiering, overgødskning
  (ekologi) ökad primärproduktion med algblomning och syrgasbrist som följd av överskott på närsalter

överhus (n, neut)
overhus

överjordisk (adj)
overjordisk
  himmelsk, paradisisk, höjd över det jordiska

överkamning (n, ut)
hentehår
  typ av frisyr då man döljer en flint genom att kamma över hår från sidan av huvudet

överklass (n, ut)
overklasse
  (sociologi) den samhällsklass som innehåller de mest välbärgade (t.ex. ekonomiskt, levnadsmässigt och utbildningsmässigt) och ofta också inflytelserika medborgarna

överkropp (n, ut)
overkrop

överleva (v)
overleve

överlägsen (adj)
overlegen
  bättre än (alla) andra i samma klass, som klarar mer än (alla) andra

övermod (n, neut)
overmod
  det att överskatta sig själv och sin egen förmåga; hybris

övermänsklig (adj)
overmenneskelig
  som är bortom/överstiger det som är möjligt för en människa att göra

övermått (n, neut)
overmål
  råge, överflöd, överdrift, överdåd, överskott utöver måttet eller målsättningen

övermåttan (adv)
overmåde
  i högsta grad; omåttligt; synnerligen, särdeles

övernatta (v)
overnatte

övernattning (n, ut)
overnatning

övernaturlig (adj)
overnaturlig

överordna (v)
overordne
  upphöja till högre rang än någon annan

överraska (v)
overraske

överraskande (adj)
overraskende

överraskning (n, ut)
overraskelse
  en oväntad (positiv eller negativ) nyhet eller iakttagelse; något som överraskar någon

översikt (n, ut)
oversigt
  översiktlig framställning

överskatta (v)
overvurdere

överskott (n, neut)
overskud
  något som blir över på grund av rik tillgång; extra tillgångar eller vinst; överflöd

överskrida (v)
overskride, overstige
  bli större än en från början given gräns

överskrift (n, ut)
overskrift
  rubrik; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

överskugga (v)
overskygge
  få att verka mindre viktig; få att inte synas eller synas mindre

överste (n, ut)
oberst

överstelöjtnant (n, ut)
oberstløjtnant
  (militärt) officer med graden närmast under överste

översvämning (n, ut)
oversvømmelse

översätta (v)
oversætte

översättare (n, ut)
oversætter, tolk

översättning (n, ut)
oversættelse
  text som har skapats genom att en annan text översatts; text på annat språk än en ursprunglig text, fast med (exakt) samma innehåll

översättningslån (n, neut)
oversættelseslån
  (lingvistik) ett lånord skapat genom översättning (av delar av ordet)

överta (v)
overtage

övertag (n, neut)
fordel, overtag
  läge för viss part i en motsättning, där denne har bättre möjligheter än motståndaren

övertala (v)
overtale
  få en annan individ att ändra uppfattning om något

övertid (n, ut)
overarbejde, overtid
  (näringsliv) tid som en heltidsanställd arbetar utöver sin ordinarie arbetstid

övertrassera (v)
overtrække

överträda (v)
overtræde
  inte följa, inte rätta sig efter, handla mot, sätta sig över, bryta mot, trotsa (lagen, bestämmelser, ...)

överträdelse (n, ut)
overtrædelse
  det att bryta mot ett förbud

övertygad (adj)
overbevist

övertygelse (n, ut)
overbevisning

övervakningskamera (n, ut)
overvågningskamera
  kamera uppsatt med avsikt att övervaka

övervikt (n, ut)
overvægt
  alltför hög vikt; fetma, korpulens
  övermakt, majoritet, övertag, dominans

överviktig (adj)
overvægtig
  som väger för mycket

överväga (v)
overveje
  tänka noggrant /på något/; vara beredd /att göra något/
  uppväga, väga tyngre än; vara fler än; dominera

övning (n, ut)
øvelse

övärld (n, ut)
øverden
  grupp av öar som uppfattas som en "värld" för sig