Svenska-català FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2024-10-10
language: sv; ca
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-ans /ˈans/ (affix)
-ança
  skapar vissa substantiv

-arki /ˈarkiː/ (affix)
-arquia
  substantivsuffix som betecknar styre, välde, makt

-ation /ɑːsxˈuːn/ (affix)
-ació
  variant av -tion

-bar /bˈɑːr/ (affix)
-able
  avledningssuffix som fogas till transitiva verb för att skapa ett adjektiv med betydelsen att det substantiv som bestäms av adjektivet kan eller är lämpligt att göras till objekt för verbhandlingen

-cid /sˈɪd/ (affix)
-cida
  dödande, bekämpande (både som adjektiv och substantiv)

-era /ˈeːra/ (affix)
-ar
  skapar verb av vissa från de romanska språken importerade rötter, däribland framför allt substantiv

-es /ˈeːs/ (affix)
-ès, -és
  bildar en nationalitet av namnet på ett land

-fil /fˈiːl/ (affix)
-fil

-grafi /ɡrˈɑːfiː/ (affix)
-grafia

-gram /ɡrˈam/ (affix)
-grama
  något antecknat, uppritat eller på annat sätt noterat

-isera /ˈiːseːrˌa/ (affix)
-itzar
  skapar ett verb av vissa substantiv och adjektiv

-isk /ˈɪsk/ (affix)
-ic
  suffix som talar om tillhörighet eller tillstånd; efterled som ändrar ett ord till adjektiv

-ism /ˈɪsm/ (affix)
-isme

-ist /ˈɪst/ (affix)
-ista
  person som hyser någon ideologi, person som tillhör någon -ism (politik)

-it /ˈiːt/ (affix)
-itis
  ändelse för vissa beteckningar för personer, ofta rörande trosbekännelse eller härkomst
  ändelse för inflammationer

-itet /ˈiːteːt/ (affix)
-itat

-ition /iːsxˈuːn/ (affix)
-ició
  variant av -tion

-iv /ˈiːv/ (affix)
-iu
  skapar adjektiv som hör till en process eller ett tillstånd

-krat /krˈɑːt/ (affix)
-crata
  substantivsuffix som betecknar anhängare, deltagare, medlem eller utövare av den klass eller annan företeelse som anges före suffixet

-krati /krˈɑːtiː/ (affix)
-cràcia

-log /lˈuːɡ/ (affix)
-leg

-logi /lˈoːɡiː/ (affix)
-logia

-nomi /nˈuːmiː/ (affix)
-nomia
  med betydelsen lära

-ol /ˈuːl/ (affix)
-ol
  som kännetecknar en alkohol

-onym /ˈuːnyːm/ (affix)
-ònim

-tris /trˈiːs/ (affix)
-triu
  suffix som bildar feminina substantiv (ofta yrken), ofta ur motsvarande maskulina substantiv på -ör

-ös /ˈøːs/ (affix)
-ós
  skapar adjektiv

3G /trˈeː ɡˈeː/ (n)
3G
  tredje generationens mobiltelefoni

5G /fˈɛm ɡˈeː/ (n)
5G
  femte generationens mobiltelefoni

ADHD /ˈadhd/ (n, ut)
TDAH
  en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som innebär att en person har koncentrationssvårigheter och tenderar att vara inobservant på sin omgivning, hyperaktiv och impulsiv

AI /ˈɑːiː/ (n, ut)
IA
  förkortning för artificiell intelligens

Aachen /ˈɑːaʃən/ (n, neut)
Aquisgrà
  tysk stad i Nordrhein-Westfalen

Abchazien /ˈabʃasˌiːən/ (n, neut)
Abkhàzia
  en autonom republik i norra Georgien

Abel /ˈɑːbəl/ (n, ut)
Abel
  Adams och Evas andre son som dödades av sin äldre bror Kain

Abessinien /ˈɑːbəsˌiːniːən/ (n, neut)
Abissínia
  äldre namn på Etiopien

Abuja /ˈɑːbʉjˌa/ (n, neut)
Abuja
  huvudstad av Nigeria

Accra /ˈaksra/ (n, neut)
Accra
  huvudstad av Ghana

Adam /ˈɑːdam/ (n, ut)
Adam
  i den kristna, judiska och islamska läran den första människan på jorden, tillsammans med Eva urfader för hela människorasen

Addis Abeba /ˈadiːs ˈɑːbəbˌa/ (n, neut)
Addis Abeba
  Etiopiens huvudstad

Adriatiska havet /ˈadriːˌatɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
mar Adriàtica, mar Adriàtic, mar Hadriàtic, mar Hadriàtica
  en vik av Medelhavet mellan Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Albanien

Afghanistan /ˈafɡhanˌɪstan/ (n, neut)
Afganistan
  en stat i Centralasien

Afrika /ˈafriːka/ (n, neut)
Àfrica
  en av världsdelarna

Afrikas horn /ˈafriːkˌas hˈuːrn/ (n)
Banya d'Àfrica

Afrodite /ˈafruːdˌiːtə/ (n, ut)
Afrodita
  kärlekens och fruktbarhetens gudinna i grekisk mytologi

Akterskeppet /ˈaktəʂkˌɛpət/ (n, neut)
Popa
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Puppis (i genitiv: Puppis)

Alabama /ˈɑːlabˌama/ (n, neut)
Alabama
  en delstat i USA

Alaska /ˈɑːlaskˌa/ (n, neut)
Alaska
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48"))

Albanien /ˈalbanˌiːən/ (n, neut)
Albània
  en stat på Balkan i sydöstra Europa

Albert /ˈalbət/ (n, ut)
Albert
  ett mansnamn

Alberta /ˈalbətˌa/ (n, neut)
Alberta
  en provins i västra Kanada

Alexander /ˈɑːləksˌandər/ (n, ut)
Alexandre
  ett mansnamn

Alfons /alfˈoːns/ (n, neut)
Alfons
  ett mansnamn

Alger /ˈaljər/ (n)
Alger
  huvudstad av Algeriet

Algeriet /ˈaljərˌiːət/ (n, neut)
Algèria
  stat i Nordafrika

Allah /ˈalah/ (n, ut)
Al·là
  Gud i islamska sammanhang

Alperna /ˈalpərnˌa/ (n, neut)
Alps
  en bergskedja i Centraleuropa

Alsace /ˈalsasə/ (n, neut)
Alsàcia
  en region i nuvarande östra Frankrike som genom historien pendlat mellan att vara fransk och tysk mark

Altaret /ˈaltarət/ (n, neut)
Altar
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Ara (i genitiv: Arae)

Amerika /ˈamərˌɪka/ (n, neut)
Amèrica
  världsdel omgiven av Atlanten i öster och Stilla havet i väster och bestående av de två mindre världsdelarna Nordamerika (som inkluderar Centralamerika) och Sydamerika

Amerikanska Samoa /ˌamərɪkˈɑːnska sˈɑːmuːˌa/ (n, neut)
Samoa Nord-americana
  en ögrupp tillhörande USA i södra Stilla havet.

Amerikas förenta stater /ˈamərˌɪkas fˈøːrəntˌa stˈɑːtər/ (n)
Estats Units, Estats Units d’Amèrica
  en stat i Nordamerika

Amman /ˈaman/ (n, neut)
Amman
  huvudstad av Jordanien

Amsterdam /ˈamstərdˌam/ (n, neut)
Amsterdam
  den officiella huvudstaden i Nederländerna

Anatolien /ˈɑːnatˌuːliːən/ (n, neut)
Anatòlia
  den halvö i västra Asien som upptar större delen av Turkiet

Anderna /ˈandərnˌa/ (n, neut)
Andes

Anders /ˈandəʂ/ (n, ut)
Andreu
  ett mansnamn

Andorra /ˈandɔrˌa/ (n, neut)
Andorra
  en stat i sydvästra Europa, på gränsen mellan Frankrike och Spanien

Andromeda /ˈandruːmədˌa/ (n)
Andròmeda
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Andromeda (i genitiv: Andromedae)

Angola /ˈaŋuːlˌa/ (n, neut)
Angola
  stat i södra Afrika

Anguilla /ˈaŋʉˌɪla/ (n, neut)
Anguilla
  ögrupp tillhörande Storbritannien i Västindien

Ankara /ˈaŋkarˌa/ (n)
Ankara
  huvudstad i Turkiet

Anna /ˈana/ (n, ut)
Anna
  ett kvinnonamn

Antarktis /ˈantarktˌɪs/ (n, neut)
Antàrtida
  världsdel som ligger omkring sydpolen

Antigua och Barbuda /ˈantiːɡˌʉa ɔk bˈɑːrbʉdˌa/ (n, neut)
Antigua i Barbuda
  stat i Västindien

Antikrist /ˈantɪkrˌiːst/ (n, ut)
Anticrist
  motståndare till Kristus

Anton /ˈantuːn/ (n, ut)
Antoni
  ett mansnamn

Antwerpen /ˈantvərpən/ (n, neut)
Anvers
  en hamnstad i norra Belgien

Apollo /ˈɑːpɔlˌuː/ (n, ut)
Apol·lo
  solgud i den romerska mytologin

Apostlagärningarna /ˈɑːpɔstlˌɑːjərnˌɪŋarnˌa/ (n, ut)
Fets
  bok i Nya Testamentet av Bibeln, handlar om Jesu lärjungar (apostlarna) och deras gärningar

Appalacherna /ˈapalˌaʃərnˌa/ (n, neut)
Apalatxes
  en bergskedja i östra Nordamerika som sträcker sig från Kanada ner in i USA

Arabiska havet /ˈɑːrabˌɪska hˈɑːvət/ (n, neut)
mar Aràbiga, mar d'Aràbia, mar Aràbic
  den del av Indiska oceanen som är belägen mellan Pakistan och Arabiska halvön

Ares /ˈarəs/ (n, ut)
Ares
  en krigsgud i grekisk mytologi som råder över krig, ursinne och det besinningslösa våldet

Argentina /ˈarjəntˌiːna/ (n, neut)
Argentina
  stat i Sydamerika

Arizona /ˈɑːriːsˌuːna/ (n, neut)
Arizona
  en delstat i USA

Arkansas /ˈarkansˌas/ (n, neut)
Arkansas
  en delstat i södra USA

Arktis /ˈarktɪs/ (n, neut)
Àrtida

Armenien /ˈarmənˌiːən/ (n, neut)
Armènia, Aruba
  stat i Kaukasus på gränsen mellan Europa och Asien, som har landgräns mot Georgien i norr, Azerbajdzjan i öst, Turkiet i väst och Iran i söder

Artemis /atˈeːmiːs/ (n, ut)
Àrtemis
  en gudinna i den grekiska mytologin som var kyskheten och jaktens gudinna samt beskyddare av kvinnorna

Aruba /ˈɑːrʉbˌa/ (n, neut)
Aruba

Asien /ˈɑːsiːən/ (n, neut)
Àsia

Askungen /ˈaskɵŋən/ (adj, ut)
Ventafocs
  titel samt huvudperson av en mycket spridd folksaga

Asmara /ˈasmarˌa/ (n, neut)
Asmara
  Eritreas huvudstad

Aspergers syndrom /ˈaspərjˌɛʂ sˈyndrɔm/ (n)
síndrome d'Asperger
  medfödd nedsättning av den sociala förmågan hos normalbegåvad eller överbegåvad person

Aten /ˈɑːtən/ (n, neut)
Atenes
  huvudstad i Grekland

Atlanten /ˈatlantən/ (n, ut)
Oceà Atlàntic, Atlàntic

Australien /ˈɔstralˌiːən/ (n, neut)
Austràlia
  stat i Oceanien
  kontinent; största delen av Australien (1)

Azerbajdzjan /ˈɑːsərbˌajdsjan/ (n, neut)
Azerbaidjan
  en stat i nordvästra Asien

Azorerna /ˈɑːsuːrˌɛrna/ (n, neut)
Açores

BDSM /bˌeːdˌeːˌɛsˈɛm/ (n)
BDSM

Babylon /bˈabyːlˌɔn/ (n, neut)
Babilim
  forntida (gammaltestamentlig) stad, huvudstad i Babylonien, Mesopotamien, tvåflodslandet

Bagdad /bˈaɡdad/ (n)
Bagdad
  huvudstad av Irak

Bahamas /bˈahamˌas/ (n, neut)
Bahames

Bahrain /bˌahraˈiːn/ (n, neut)
Bahrain

Baku /bˈɑːkʉ/ (n, neut)
Bakú
  huvudstaden i Azerbajdzjan

Balder /bˈaldər/ (n, ut)
Bàlder
  en asagud, son till Oden och Frigg, som berättas vara vacker, ljus, god, vis och mycket omtyckt

Balearerna /bˈaləˌarərnˌa/ (n, neut)
Illes Balears
  en ögrupp i västra Medelhavet och region i Spanien

Baltikum /bˈaltiːkˌʉm/ (n, neut)
paĩsos bàltics
  området öster om Östersjön som utgörs av länderna Estland, Lettland och Litauen

Baluchistan /bˈalɵʃˌɪstan/ (n)
Balutxistan
  en torr öken- och bergsregion på den iranska högplatån i i sydvästra Pakistan, sydöstra Iran, och en liten del av sydvästra Afghanistan

Bangkok /baŋkˈuːk/ (n, neut)
Bangkok
  huvudstaden i Thailand

Bangladesh /bˈaŋlɑːdˌɛsh/ (n, neut)
Bangla Desh, Bangladesh

Banjul /bˈanjʉl/ (n, neut)
Banjul
  huvudstaden i Gambia

Barbados /bˈɑːrbadˌuːs/ (n, neut)
Barbados

Barcelona /bˈɑːrsəlˌɔna/ (n, neut)
Barcelona
  stad i provinsen Katalonien i Spanien

Barcelonabo /bˈɑːrsəlˌɔnabˌuː/ (n, ut)
barcelonina, barceloní, barcelonesa, barcelonès
  person bosatt i Barcelona

Baskien /bˈasxiːən/ (n, neut)
País Basc
  en region i norra Spanien och sydvästra Frankrike, huvudstad Vitoria

Behemot /bəhəmˈuːt/ (n, ut)
Behemot
  ett växtätande mytologiskt djur som nämns i Jobs bok i Gamla Testamentet

Beirut /bˈeːiːrˌʉt/ (n)
Beirut
  huvudstad i Libanon

Belarus /bəlˈɑːrʉs/ (n, neut)
Bielorússia

Belgien /bəljˈiːən/ (n, neut)
Bèlgica
  stat i nordvästra Europa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Nederländerna och Luxemburg

Belgrad /bəlɡrˈɑːd/ (n)
Belgrad
  huvudstad i Serbien

Belize /bəlˈiːsə/ (n, neut)
Belize

Belsebub /bəlsˈeːbʉb/ (n, ut)
Belzebú
  semitisk gud som dyrkades under forntiden i Kanaans land

Benelux /bˈeːnəlˌʉks/ (n, neut)
Benelux

Benin /beːnˈiːn/ (n, neut)
Benín
  stat i västra Afrika, norr om Beninbukten; stat vid tidigare namn Dahomey

Benjamin /bˌɛnjamˈiːn/ (n, ut)
Benjamí
  ett mansnamn; den yngste av Jakobs söner i Gamla Testamentet

Berenikes hår /bərˈeːniːkəs hˈoːr/ (n, neut)
Cabellera de Berenice
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Coma Berenices (i genitiv: Comae Berenicis)

Berlin /bərlˈiːn/ (n, neut)
Berlín
  Tysklands huvudstad

Bermuda /bərmˈʉda/ (n, neut)
Bermudes

Bern /bˈərn/ (n)
Berna
  huvudstad i förbundsrepubliken Schweiz

Betlehem /bətlˈeːhəm/ (n, neut)
Betlem
  stad på Västbanken

Bhutan /bhˈʉtan/ (n, neut)
Bhutan, Bhuton
  en stat i södra Asien

Bildhuggaren /bˈɪldhɵɡˌarən/ (n, neut)
Escultor
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Sculptor (i genitiv: Sculptoris)

Bisjkek /bˈɪsxkək/ (n, neut)
Bixkek
  huvudstad i Kirgizistan

Björnvaktaren /bjˈœrnvaktˌarən/ (n, neut)
Bover
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Bootes (i genitiv: Bootis)

Bodensjön /bˈuːdənsxˌøːn/ (n, ut)
llac de Constança
  en insjö vid gränsen mellan Tyskland, Schweiz och Österrike

Bolivia /bˈuːliːvˌiːa/ (n, neut)
Bolívia

Bombay /bˈɔmbaˌyː/ (n, ut)
Bombai
  delstatshuvudstad i Maharashtra, Indien

Borneo /bˈuːrnəˌuː/ (n, neut)
Borneo
  en av de större öarna i ögruppen Sundaöarna, belägen med Malackahalvön och Sumatra i väster, Java i söder, Sulawesi i öster, och i nordöst Filippinerna

Bornholm /bˈuːrnhɔlm/ (n, neut)
Bornholm
  dansk ö i södra Östersjön ca 40 km sydost om Skåne

Bosnien /bˈɔsniːən/ (n, neut)
Bòsnia
  norra regionen i staten Bosnien och Hercegovina på Balkanhalvön

Bosnien och Hercegovina /bˈɔsniːən ɔk hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n, neut)
Bòsnia i Hercegovina
  en stat på Balkanhalvön i Europa, som gränsar till Kroatien, Serbien och Montenegro, och som utgörs av regionerna Bosnien och Hercegovina med huvudstaden Sarajevo

Bosnien-Hercegovina /bˈɔsniːən hˈɛrsəɡˌuːviːnˌa/ (n, neut)
Bòsnia i Hercegovina
  stat i sydöstra Europa

Botswana /bˈɔtsvanˌa/ (n, neut)
Botswana

Bottniska viken /bˈɔtnɪskˌa vˈiːkən/ (n, neut)
golf de Bòtnia
  Östersjöns nordligaste vik som ligger mellan Sverige och Finland

Bowmans kapsel /bɔvmˈans kˈapsəl/ (n)
càpsula de Bowman
  den kapsel som glomerulusnystanet i nefronet är intryckt i, och vars hålrum utgör början av nefronets proximala tubulus

Brasilien /brˈɑːsiːlˌiːən/ (n, neut)
Brasil

Bratislava /brˈɑːtɪslˌava/ (n, neut)
Bratislava
  huvudstaden i Slovakien

Bridgetown /brˈɪdjətˌɔvn/ (n)
Bridgetown
  huvudstad av Barbados

Brunei /brˈɵnəˌiː/ (n, neut)
Brunei

Bryssel /brˈysəl/ (n, neut)
Brussel·les
  Belgiens huvudstad

Budapest /bˈʉdapˌɛst/ (n, neut)
Budapest
  huvudstaden i Ungern

Buenos Aires /bˈʉənˌuːs ˈɑːiːrəs/ (n)
Buenos Aires
  huvudstad av Argentina

Bukarest /bˈʉkarˌɛst/ (n, neut)
Bucarest

Bulgarien /bˈɵlɡarˌiːən/ (n, neut)
Bulgària
  land i sydöstra Europa

Burkina Faso /bˈɵrkiːnˌa fˈɑːsuː/ (n, neut)
Burkina Faso

Burma /bˈɵrma/ (n, neut)
Birmània

Burundi /bˈʉrɵndˌiː/ (n, neut)
Burundi

Bägaren /bˈɛːɡarən/ (n, neut)
Copa
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crater (i genitiv: Crateris)

Bättre sent än aldrig. /bˈɛtrə sˈeːnt ɛn ˈaldrɪɡ/ (proverb)
Més val tard que no mai.

Böhmen /bˈœhmən/ (n, neut)
Bohèmia
  område som utgörs av västra Tjeckien

C-dur /sˈeː dˈʉr/ (n)
do major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs utan fasta förtecken, huvudsakligen bestående av tonerna c, d, e, f, g, a och h med tonen c som tonika

Calcutta /kˈalkɵtːˌa/ (n, ut)
Calcuta
  delstatshuvudstad i Västbengalen, Indien

Canberra /kˈanbərˌa/ (n, neut)
Canberra
  huvudstaden i Australien

Canossa /kˈɑːnɔsˌa/ (n)
Canossa
  stad i Italien; känd för kejsar Henrik IV färdades dit för att göra avbön hos påven Gregorius VII

Cardiff /kˈardɪf/ (n, neut)
Cardiff
  huvudstaden i det brittiska furstendömet Wales

Cassiopeja /kˈasiːˌuːpəjˌa/ (n, neut)
Cassiopea
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cassiopeia (i genitiv: Cassiopeiae)

Centralafrikanska republiken /sˌɛntralˌafriːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, ut)
República Centreafricana

Cepheus /sˈɛphəˌʉs/ (n, neut)
Cefeu
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Cepheus (i genitiv: Cephei)

Ceylon /sˈeːyːlˌɔn/ (n, neut)
Ceilan
  den ö som politiskt utgör staten Sri Lanka

Chile /ʃˈiːlə/ (n, neut)
Xile

Cirkelpassaren /sˈɪrkəlpˌasarən/ (n, neut)
Compàs
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Circinus (i genitiv: Circini)

Ciss-dur /sˈɪs dˈʉr/ (n)
do sostingut major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med sju korsförtecken, huvudsakligen bestående av tonerna ciss, diss, eiss, fiss, giss, aiss och hiss med tonen ciss som tonika

Colombia /kˈuːlɔmbˌiːa/ (n, neut)
Colòmbia

Colorado /kˈuːluːrˌaduː/ (n, neut)
Colorado

Connecticut /kˈʊnəktˌiːkʉt/ (n, neut)
Connecticut

Cooköarna /kˈuːuːkˌøːarnˌa/ (n, neut)
illes Cook
  en självstyrande ögrupp i Stilla havet och associerad stat till Nya Zeeland

Cornwall /kˈuːrnval/ (n)
Cornualla

Costa Rica /kˈɔsta rˈiːka/ (n, neut)
Costa Rica

Cypern /sˈyːpərn/ (n, neut)
Xipre
  ö i östra Medelhavet
  stat på ön Cypern (1)

D-dur /dˈeː dˈʉr/ (n)
re major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med två korsförtecken, huvudsakligen bestående av tonerna d, e, fiss, g, a, h och ciss med tonen d som tonika

Dakar /dˈɑːkar/ (n)
Dakar
  huvudstad av Senegal

Damaskus /dˈɑːmaskˌʉs/ (n)
Damasc
  huvudstad i Syrien

Daniel /dˈaniːəl/ (n, ut)
Daniel
  en biblisk person

Danmark /dˈanmark/ (n, neut)
Dinamarca
  en stat i Skandinavien i norra Europa

David /dˈɑːviːd/ (n, ut)
David
  ett mansnamn

Deimos /dˈeːiːmˌuːs/ (n)
Deimos
  planeten Mars mindre och yttre naturliga satellit (måne)

Delaware /dˈeːlavˌarə/ (n, neut)
Delaware

Delfinen /dəlfˈiːnən/ (n, neut)
Dofí
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Delphinus (i genitiv: Delphini)

Dionysos /dˈiːuːnˌyːsuːs/ (n, ut)
Dionís
  en gud inom grekisk mytologi som tillhör olympierna och vördades från början som fruktbarhetsgud men senare även (och främst) som vingud och beskyddare av dramat

Djibouti /djˈiːbuːˌʉtiː/ (n, neut)
Djibouti

Dnepr /dnˈɛpr/ (n, ut)
Dnièper
  en flod som rinner genom Ryssland, Belarus och Ukraina

Dominica /dˈuːmiːnˌiːka/ (n, neut)
Dominica

Dominikanska republiken /dˌuːmiːniːkˈɑːnska rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, ut)
República Dominicana
  en stat i Västindien, som upptar den mellersta och östra tredjedelar av ön Hispaniola

Donau /dˈɔnaˌʉ/ (n, neut)
Danubi

Dorotea /dˈuːruːtəˌa/ (n)
Dorotea
  ett kvinnonamn

Draken /drˈɑːkən/ (n, neut)
Dragó
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Draco (i genitiv: Draconis)

Dresden /drˈɛsdən/ (n, neut)
Dresden
  en stad i Sachsen i Tyskland

Dublin /dɵblˈiːn/ (n, neut)
Dublín
  huvudstad på Irland

Dusjanbe /dˈɵsxanbə/ (n, neut)
Duixanbe
  huvudstaden i Tadzjikistan

Duvan /dˈʉvan/ (n, neut)
Coloma
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Columba (i genitiv: Columbae)

Döda havet /dˈøːda hˈɑːvət/ (n, neut)
mar Morta, Mar Morta
  saltsjö vid slutet av Jordanfloden

E-dur /ˈeː dˈʉr/ (n)
mi major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med fyra korsförtecken, huvudsakligen bestående av tonerna e, fiss, giss, a, h, ciss och diss med tonen e som tonika

EU-val /ˈeːʉ vˈɑːl/ (n, neut)
eleccions europees
  val till Europaparlamentet

Ecuador /ˈeːkʉˌaduːr/ (n, neut)
Equador

Edinburgh /ˈeːdɪnbˌɵrɡh/ (n, neut)
Edimburg
  huvudstaden i Skottland

Edvard /ˈɛdvɑːrd/ (n, ut)
Eduard
  ett mansnamn

Egeiska havet /ˈeːjəˌɪska hˈɑːvət/ (n)
Mar Egea
  del av Medelhavet som ligger mellan grekiska halvön och Anatoliens västkust

Egypten /ˈeːjyptən/ (n, neut)
Egipte

Ekvatorialguinea /ˈɛkvatˌuːriːˌalɡʉˌiːnəˌa/ (n, neut)
Guinea Equatorial
  stat i västra Afrika

El Salvador /ˈeːl sˈalvadˌuːr/ (n, neut)
El Salvador

Eldslandet /ˈɛldslandət/ (n, neut)
Terra del Foc

Elfenbenskusten /ˈɛlfənbˌɛnskɵstən/ (n, ut)
Costa d'Ivori
  stat i västra Afrika

Elisabeth /ˈeːliːsˌabəth/ (n, ut)
Elisabet
  ett kvinnonamn

England /ˈɛŋland/ (n, neut)
Anglaterra
  land som ligger på ön Storbritannien och utgör [1]

Erik /ˈeːriːk/ (n, ut)
Èric
  ett mansnamn

Eritrea /ˈeːrɪtrəˌa/ (n, neut)
Eritrea

Esra /ˈɛsra/ (n, ut)
Esdres
  en biblisk person

Ester /ˈɛstər/ (n, ut)
Ester
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Estland /ˈɛstland/ (n, neut)
Estònia

Etiopien /ˈeːtiːˌuːpiːən/ (n, neut)
Etiòpia

Eufrat /ˈeːɵfrˌɑːt/ (n, neut)
Eufrates
  en flod i dagens Irak som utgör den västra floden av flodparet Eufrat och Tigris

Eurasien /ˈeːʉrˌasiːən/ (n, neut)
Euràsia
  benämningen på den sammanhängande landmassan Europa och Asien

Europa /ˈeːʉrˌuːpa/ (n, neut)
Europa
  en av världsdelarna, som befinner sig norr om Afrika, väster om Asien
  Jupiters fjärde största måne

Europaparlamentet /ˈeːʉrˌuːpapˌarlamˌɛntət/ (n, neut)
Parlament Europeu, Eurocambra
  en lagstiftande kammare i Europeiska unionen

Europeiska unionen /ˈeːʉrˌuːpəˌɪska ˈɵniːˌuːnən/ (n, ut)
Unió Europea
  union mellan europeiska stater

F-dur /ˈɛf dˈʉr/ (n)
fa major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med ett b-förtecken, huvudsakligen bestående av tonerna f, g, a, b (sänkt h), c, d och e med tonen f som tonika

Falklandsöarna /fˈalklandsˌøːarnˌa/ (n, neut)
Illes Falkland

Fiji /fˈiːjiː/ (n, neut)
Fiji

Filip /fˈiːliːp/ (n, ut)
Felip
  ett mansnamn

Filippinerna /fˌiːlɪpˈiːnərnˌa/ (n, neut)
Filipines
  en stat i sydöstra Asien

Finland /fˈɪnland/ (n, neut)
Finlàndia
  stat i norra Europa med gräns mot Ryssland i öster, Norge i norr och Sverige i nordväst (längs Torne älv)

Finska viken /fˈɪnska vˈiːkən/ (n, neut)
golf de Finlàndia
  den östligaste viken i Östersjön som befinner sig mellan Finland och Estland

Fiskarna /fˈɪskarnˌa/ (n, neut)
Peixos
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Pisces (i genitiv: Piscium), och symbolen ♓

Florens /flˈuːrəns/ (n, neut)
Florència
  en stad i den italienska regionen Toscana

Florida /flˈuːriːdˌa/ (n, neut)
Florida
  en amerikansk delstat i sydöstra USA

Frankfurt /frˈaŋkfɵt/ (n, neut)
Frankfurt
  stad i Tyskland

Frankrike /frˈaŋkriːkə/ (n, neut)
França
  ett land i västra Europa (egennamn)

Franska Guyana /frˈanska ɡˈʉyːˌana/ (n, neut)
Guaiana Francesa
  ett franskt departement i Sydamerika

Franska Polynesien /frˈanska pˈuːlyːnəsˌiːən/ (n, neut)
Polinèsia Francesa

Frigg /frˈɪɡ/ (n, ut)
Frigg
  en gudinna, härskarinnan i Asgård, maka till Oden

Fyn /fˈyːn/ (n)
Fiònia

Färöarna /fˈɛːrøːˌarna/ (n, neut)
illes Fèroe, Illes Fèroe
  ögrupp i norra Atlanten, självstyrande del av Danmark

Förbundsrepubliken Tyskland /fˈœrbɵndsrəpˌɵbliːkən tˈyskland/ (n)
República Federal d'Alemanya

Förenade arabemiraten /fˈøːrənˌadə ˈɑːrabəmˌiːrɑːtən/ (n, neut)
Emirats Àrabs Units

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈuːnɵŋˌariːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n, ut)
Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord
  stat i nordvästra Europa omfattande delstaterna England, Wales, Skottland och Nordirland, inofficiell ofta kallad Storbritannien

Förenade kungariket /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət/ (n, neut)
Regne Unit, Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland /fˈøːrənˌadə kˈɵŋarˌiːkət stˈuːrbriːtˌaniːən ɔk nˈuːrdɪrlˌand/ (n, neut)
Regne Unit, Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord

Förenta staterna /fˈøːrəntˌa stˈɑːtərnˌa/ (n)
Estats Units
  kortform av Amerikas förenta stater

G-dur /ɡˈeː dˈʉr/ (n)
sol major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med ett korsförtecken, huvudsakligen bestående av tonerna g, a, h, c, d, e och fiss med tonen g som tonika

Gabon /ɡˈabuːn/ (n, neut)
Gabon

Galatien /ɡˈɑːlatˌiːən/ (n, neut)
Galàcia

Galicien /ɡˈɑːlɪsˌɪən/ (n, neut)
Galícia
  en autonom region i nordvästra Spanien

Gallien /ɡˈaliːən/ (n, neut)
Gàl·lia
  en region i Västeuropa som motsvarar dagens Frankrike, Belgien, västra Schweiz samt de delar av Tyskland och Nederländerna som ligger väster om floden Rhen.

Gambia /ɡˈambiːˌa/ (n, neut)
Gàmbia
  stat i västra Afrika

Gamla Testamentet /ɡˈamla tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Antic Testament
  första delen av Bibeln

Gazaremsan /ɡˈɑːsarˌɛmsan/ (n, neut)
franja de Gaza

Genua /jənˈʉa/ (n, neut)
Gènova
  en stad vid Medelhavskusten i nordvästra Italien

Genève /jənˈɛvə/ (n, neut)
Ginebra, Geneva
  näst största stad i Schweiz, belägen i sydvästra delen; kommun och huvudstad i kantonen med samma namn

Georgia /jˈeːɔrjˌiːa/ (n, neut)
Geòrgia
  en delstat i USA

Georgien /jˈeːɔrjˌiːən/ (n, neut)
Geòrgia

Ghana /ɡhˈɑːna/ (n, neut)
Ghana

Gibraltar /jˈɪbraltˌar/ (n, neut)
Gibraltar

Grekland /ɡrˈɛkland/ (n, neut)
Grècia

Grenada /ɡrˈeːnadˌa/ (n, neut)
Grenada

Grönland /ɡrˈœnland/ (n, neut)
Grenlàndia, Groenlàndia
  ö i Nordatlanten, självstyrande del av Danmark

Guam /ɡˈʉam/ (n, neut)
Guam

Guatemala /ɡˈʉatəmˌala/ (n, neut)
Guatemala

Gud /ɡˈʉd/ (n, ut)
Déu
  den ende guden (framförallt i islam, judendomen och kristendom); allsmäktig härskare

Guernsey /ɡˈʉərnsəˌyː/ (n, neut)
Guernsey

Guinea /ɡˈʉiːnəˌa/ (n, neut)
Guinea, República de Guinea

Guinea-Bissau /ɡˈʉiːnəˌa bˈɪsaˌʉ/ (n, neut)
Guinea Bissau
  stat i västra Afrika som gränsar till Senegal i norr och till Guinea i söder och öster

Guyana /ɡˈʉyːˌana/ (n, neut)
Guyana
  stat i Sydamerika

Göran /jˈøːran/ (n, ut)
Jordi
  ett mansnamn

Göteborg /jˈøːtəbˌɔrj/ (n, neut)
Gotemburg

H-dur /hˈoː dˈʉr/ (n)
si major
  durtonart som i notskrift vanligtvis skrivs med fem korsförtecken, huvudsakligen bestående av tonerna h, ciss, diss, e, fiss, giss och aiss med tonen h som tonika

Haag /hˈɑːaɡ/ (n, neut)
La Haia

Haiti /hˈɑːiːtˌiː/ (n, neut)
Haití
  stat i Västindien, som upptar den västra tredjedelen av ön Hispaniola

Hamburg /hˈambɵrj/ (n, neut)
Hamburg
  hamnstad i Europa vid floden Elbe

Hannover /hˈanuːvər/ (n, neut)
Hannover
  stad i Tyskland

Havanna /hˈavanˌa/ (n, neut)
L'Havana
  Kubas huvudstad

Hawaii /hˈɑːvaˌiːiː/ (n, neut)
Hawaii
  en amerikansk delstat avskild från det så kallade sammanhängande USA (engelska: Lower 48 ("nedre 48")), bestående av ögruppen (1)

Heimdall /hˈeːɪmdˌal/ (n, ut)
Heimdall
  en asagud som vaktar vid regnbågsbron Bifrost

Helena /hˈeːlənˌa/ (n, ut)
Helena
  ett kvinnonamn

Helsingfors /hˈɛlsɪŋfˌɔʂ/ (n, neut)
Hèlsinki
  Finlands huvudstad

Henrik /hˈɛnriːk/ (n, ut)
Enric
  ett mansnamn

Hera /hˈeːra/ (n, ut)
Hera
  en gudinna i den grekiska mytologin, gudarnas drottning och gudinnan för äktenskap och barnafödsel som var hustru till Zeus

Herkules /hˈɛrkʉləs/ (n, neut)
Hèrcules
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Hercules (i genitiv: Herculis)

Herre /hˈɛrə/ (n, ut)
Senyor
  namn (titel) på Gud

Herrens bön /hˈɛrəns bˈøːn/ (n)
Parenostre

Himalaya /hˈiːmalˌayːˌa/ (n, neut)
Himalaia
  en bergskedja i södra Asien som skiljer den indiska halvön från Tibetplatån

Holland /hˈɔland/ (n, neut)
Holanda
  region (före 1840 provins) i Nederländerna

Honduras /hoːŋdˈʉras/ (n, neut)
Hondures
  stat i Centralamerika som gränsar till Guatemala och El Salvador i nordväst och Nicaragua söder, med kust mot Karibiska havet i norr och Stilla havet i söder

Hongkong /hoːŋɡkˈɔŋ/ (n, neut)
Hong Kong
  en särskild administrativ region i sydöstra Kina

I de blindas rike är den enögde konung. /iː deː blˈɪndas rˈiːkə ɛːr dɛn eːnˈœɡdə kˈuːnɵŋ/ (proverb)
Al pais del cecs, el tort és el rei.
  vilken dåre som helst kan finna (än mer dåraktiga) anhängare

Idaho /ˈiːdahˌuː/ (n, neut)
Idaho

Illinois /ˈɪliːnˌuːiːs/ (n, neut)
Illinois

Indiana /ˈɪndiːˌana/ (n, neut)
Indiana

Indien /ˈɪndiːən/ (n, neut)
Índia

Indiska oceanen /ˈɪndɪskˌa ˈuːsəˌanən/ (n, ut)
Oceà Índic, oceà Índic
  världshav mellan Afrika och Oceanien

Indonesien /ˈɪndɔnəsˌiːən/ (n, neut)
Indonèsia

Ingusjien /ˈɪŋɵsxˌiːən/ (n, neut)
Ingúixia
  delrepublik i Ryssland i norra Kaukasus

Io /ˈiːuː/ (n, ut)
Ió
  en av Jupiters månar, känd för sin vulkaniska aktivitet

Iowa /ˈiːuːvˌa/ (n, neut)
Iowa

Irak /ˈiːrak/ (n, neut)
Iraq, Irac

Iran /ˈiːran/ (n, neut)
Iran
  stat i sydvästra Asien

Irish coffee /ˈiːrɪsh kˈɔfəə/ (n)
cafè irlandès
  dryck baserad på varmt kaffe med whiskey, grädde och socker

Irland /ˈɪrland/ (n, neut)
Irlanda
  en ö väster om Storbritannien
República d'Irlanda, Irlanda
  stat på Irland (1); även kallad "republiken Irland" för att särskilja från ön

Isis /ˈiːsiːs/ (n, ut)
Isis
  fornegyptisk gudinna, dotter till Geb och Nut, Osiris hustru och mor till Horus

Islamabad /ˈɪslamˌabad/ (n, neut)
Islamabad

Island /ˈɪsland/ (n, neut)
Islàndia
  ö och stat i norra Atlanten

Isle of Man /ˈɪslə (en)ɒv(sv) man/ (n, neut)
Man
  en brittisk ö i Irländska sjön geografiskt belägen mellan Storbritannien och Irland, vilken är en besittning som lyder under den brittiska monarken, men är inte en del av Förenade kungariket.

Israel /ˈɪsraəl/ (n, neut)
Israel

Istanbul /ˈɪstanbˌʉl/ (n, ut)
Istanbul

Italien /ˈiːtalˌiːən/ (n, neut)
Itàlia

Jakarta /jˈɑːkɑːrtˌa/ (n, neut)
Jakarta
  Indonesiens huvudstad

Jakob /jˈɑːkuːb/ (n, ut)
Jaume, Xaume
  ett mansnamn
Jaume
  biblisk person, patriark i Gamla Testamentet
  flera andra bibliska personer, i Nya Testamentet

Jamaica /jˈɑːmaˌiːka/ (n, neut)
Jamaica

Jan Mayen /jˈɑːn mˈɑːyːən/ (n, neut)
Jan Mayen

Japan /jˈɑːpan/ (n, neut)
Japó
  ett land i östra Asien

Java /jˈɑːva/ (n, neut)
Java
  tättbefolkad ö i Indonesien med huvudstaden Jakarta, belägen med Sumatra i nordväst, Bali i öst, Borneo i nordöst och Julön i söder
  populärt objektorienterat programspråk

Jehovas vittne /jˈeːhuːvˌas vˈɪtnə/ (n)
testimoni de Jehovà
  medlem av trossamfundet Jehovas vittnen

Jemen /jˈeːmən/ (n, neut)
Iemen

Jeremia /jˈeːrəmˌiːa/ (n, ut)
Jeremies
  en biblisk person

Jerevan /jˈeːrəvˌan/ (n, neut)
Erevan
  huvudstaden i Armenien

Jerusalem /jˈeːrʉsˌaləm/ (n, neut)
Jerusalem
  stad i Israel; huvudstad i Israel och proklamerad huvudstad i Palestina

Jesaja /jˈeːsajˌa/ (n, ut)
Isaïes
  en biblisk person

Jesus /jˈeːsʉs/ (n, ut)
Jesús
  man i Nya Testamentet som grundade kristendomen

Job /jˈuːb/ (n, ut)
Job
  en biblisk person

Johan /jˈuːhan/ (n, ut)
Joan
  ett mansnamn

Johanna /jˈuːhanˌa/ (n, neut)
Joana
  ett kvinnonamn

Johannes /jˈuːhanəs/ (n, ut)
Joan
  framstående karaktär i Nya testamentet, möjligen författare till Johannesevangeliet

Joniska havet /jˈoːnɪskˌa hˈɑːvət/ (n)
mar Jònica
  en del av Medelhavet mellan Grekland och södra Italien

Jordan /jˈuːrdan/ (n)
Jordà
  flod i Jordanien och Israel

Jordanien /jˈuːrdanˌiːən/ (n, neut)
Jordània

Josef /jˈuːsəf/ (n, ut)
Josep
  ett mansnamn

Josua /jˈuːsʉˌa/ (n, ut)
Josuè
  en biblisk person

Judas /jˈʉdas/ (n, ut)
Judes
  en person i Nya Testamentet, ofta kallad Jesu bror
  Judas Iskariot i Nya Testamentet, som förrådde Jesus för 30 silverpenningar

Jugoslavien /jˈʉɡɔslˌaviːən/ (n, neut)
Iugoslàvia

Julia /jˈʉliːˌa/ (n, ut)
Julieta
  kvinnliga huvudkaraktären i Shakespeares tragedi w:Romeo och Julia

Julön /jˈʉløːn/ (n, neut)
Illa Christmas
  ö tillhörande Australien i östra Indiska oceanen, söder om Jakarta

Jungfru Maria /jˈɵŋfrʉ marˈiːa/ (n)
Verge Maria
  mor till Jesus från Nasaret, som enligt Nya Testamentet (och även Koranen) födde Jesus trots att hon var jungfru; det främsta helgonet inom den romersk-katolska och den ortodoxa kyrkan; ett tecken från Gud till mänskligheten och kvinnan av världens kvinnor inom islam (den enda kvinna som nämns vid namn (Maryam) i Koranen)

Jungfrun /jˈɵŋfrɵn/ (n, neut)
Verge
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Virgo (i genitiv: Virginis), och symbolen ♍

Jupiter /jˈʉpiːtər/ (n, neut)
Júpiter
  den femte planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  den högste guden i den romerska mytologin, make till Juno

Jylland /jˈyland/ (n, neut)
Jutlàndia

Jörgen /jˈœrjən/ (n, neut)
Jordi
  ett mansnamn

K2 /kˈoː tvˈoː/ (n, neut)
K2
  världens näst högsta berg

Kain /kaˈiːn/ (n, ut)
Caín
  Adams och Evas förste son som dödade sin yngre bror Abel

Kairo /kˈaiːrˌuː/ (n, neut)
El Caire, Caire
  huvudstaden och den största staden i Egypten

Kalifornien /kˈaliːfˌuːrniːən/ (n, neut)
Califòrnia

Kaliningrad /kˈaliːnˌɪŋrad/ (n, neut)
Kaliningrad
  en stad i den vid Östersjöns sydöstra kust ryska enklaven med samma namn

Kalle Anka /kˈalə ˈaŋka/ (n, ut)
Ànec Donald

Kambodja /kˈambɔdjˌa/ (n, neut)
Cambodja
  stat i sydvästra Asien; hette tidigare Kampuchea

Kamerun /kˈamərˌɵn/ (n, neut)
Camerun
  stat i Afrika

Kampala /kˈampalˌa/ (n, neut)
Kampala
  huvudstad av Uganda

Kanada /kˈanadˌa/ (n, neut)
Canadà
  stat i norra Nordamerika

Kanarieöarna /kˈanarˌiːəˌøːarnˌa/ (n, neut)
Illes Canàries, illes Canàries

Kansas /kˈansas/ (n, neut)
Kansas
  en delstat i USA

Kap Verde /kˈɑːp vˈɛrdə/ (n, neut)
Cap Verd

Kappadokien /kˈapadˌɔkiːən/ (n, neut)
Capadòcia
  en forntida region i centrala Mindre Asien, mellan Pontos i norr, Svartahavskusten i nordost, Armenien i öst, Kilikien och Syrien i söder Galatien i väst

Kapstaden /kˈapstadən/ (n, neut)
Ciutat del Cap
  Sydafrikas näst största stad

Karelen /kˈarələn/ (n, neut)
Carèlia

Karibien /kˈariːbˌiːən/ (n, neut)
Carib
  samlande benämning på öarna i Karibiska havet

Karibiska havet /kˈariːbˌɪska hˈɑːvət/ (n, neut)
mar Carib
  den södra delen av Amerikanska medelhavet, belägen mellan Antillerna, Centralamerika och Sydamerika

Karl /kˈarl/ (n, ut)
Carles
  ett mansnamn

Karpaterna /kˈarpatˌɛrna/ (n, neut)
Carpats
  en bergskedja i östra Centraleuropa

Kaspiska havet /kˈaspɪskˌa hˈɑːvət/ (n, neut)
Mar Càspia, mar Càspia
  den största insjön i världen

Katalonien /katˈalɔnˌiːən/ (n, neut)
Catalunya
  autonom region i nordöstra Spanien runt staden Barcelona

Katarina /katˈariːnˌa/ (n, ut)
Caterina
  ett kvinnonamn

Katmandu /kˈatmandˌʉ/ (n, neut)
Katmandú
  huvudstaden i Nepal

Kattegatt /kˈatːəɡˌat/ (n, neut)
Kattegat

Kaukasus /kˈaʉkˌasʉs/ (n, neut)
Caucas
  en bergskedja som sträcker sig mellan Svarta havet i väster och Kaspiska havet i öster, med Europa i norr och Asien i söder

Kazakstan /kˈasakstˌan/ (n, neut)
Kazakhstan

Kentucky /ɕˈɛntɵkːˌyː/ (n, neut)
Kentucky
  en delstat i USA

Kenya /ɕˈeːnyːˌa/ (n, neut)
Kenya
  stat i östra Afrika

Kiev /ɕˈiːəv/ (n, neut)
Kíev, Kíiv
  huvudstaden i Ukraina

Kina /ɕˈiːna/ (n, neut)
Xina
  en stat i östra Asien

Kirgizistan /ɕˈɪrjiːsˌɪstan/ (n, neut)
Kirguizistan

Kiribati /ɕˈiːriːbˌatiː/ (n, neut)
Kiribati
  en stat i Oceanien

Kokosöarna /kˈuːkuːsˌøːarnˌa/ (n, neut)
Illes Cocos
  en ögrupp i Indiska oceanen tillhörande Australien söder om Sumatra

Komorerna /kˈuːmuːrˌɛrna/ (n, neut)
Comores
  en östat i västra Indiska oceanen, tillhörande världsdelen Afrika

Kompassen /kˈɔmpasən/ (n, neut)
Brúixola
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pyxis (i genitiv: Pyxidis)

Konungariket Sverige /kˈuːnɵŋˌariːkət svˈɛrjə/ (n, neut)
Regne de Suècia
  det officiella namnet för Sverige

Koranen /kˈuːranən/ (n, ut)
Alcorà
  islams heliga skrift

Korea /kˈuːrəˌa/ (n, neut)
Corea

Korsika /kˈɔʂiːka/ (n, neut)
Còrsega
  ö i Medelhavet som tillhör Frankrike

Kosovo /kˈuːsuːvˌuː/ (n, neut)
Kosovo

Kraków /krˈɑːkuːv/ (n, neut)
Cracòvia
  stad i Polen

Kreml /krˈɛml/ (n, ut)
Kremlin
  muromgärdad stadsborg i ryska städer; i synnerhet i Moskva vid Röda torget

Krim /krˈiːm/ (n, neut)
Crimea
  en halvö i norra Svarta havet

Kristoffer /krˈiːstɔfər/ (n, ut)
Cristòfol
  ett mansnamn

Kristus /krˈiːstʉs/ (n, ut)
Crist

Kroatien /krˈuːatˌiːən/ (n, neut)
Croàcia
  stat i Europa

Kräftan /krˈɛftan/ (n, neut)
Cranc, Càncer
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Cancer (i genitiv: Cancri), och symbolen ♋

Kuala Lumpur /kˈʉalˌa lˈɵmpʉr/ (n)
Kuala Lumpur
  huvudstaden i Malaysia

Kuba /kˈʉba/ (n, neut)
Cuba

Kuwait /kˈʉvaˌiːt/ (n, neut)
Kuwait
  stat i sydvästra Asien

Köln /ɕˈœln/ (n, neut)
Colònia

Köpenhamn /ɕˈøːpənhˌamn/ (n, neut)
Copenhaguen
  huvudstaden i Danmark

Laos /lˈɑːuːs/ (n, neut)
Laos

Lappland /lˈapland/ (n, neut)
Lapònia
  svenskt landskap i norra Norrland
  Sameland

Lars /lˈɑːʂ/ (n, ut)
Llorenç
  ett mansnamn

Latinamerika /lˈɑːtiːnˌamərˌɪka/ (n, neut)
Amèrica Llatina, Llatinoamèrica

Lejonet /lˈɛjuːnət/ (n, neut)
Lleó
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Leo (i genitiv: Leonis), och symbolen ♌

Leningrad /lˈeːnɪŋrˌad/ (n, neut)
Leningrad
  namn på ryska staden Sankt Petersburg åren 1924–1991; dessförinnan Petrograd 1914–1924

Leo /lˈeːuː/ (n, ut)
Lleó
  ett mansnamn

Lesotho /lˈeːsɔthˌuː/ (n, neut)
Lesotho

Lettland /lˈɛtland/ (n, neut)
Letònia

Libanon /lˈiːbanˌuːn/ (n, neut)
Líban
  stat i sydvästra Asien

Liberia /lˈiːbərˌiːa/ (n, neut)
Libèria

Libyen /lˈiːbyːən/ (n, neut)
Líbia
  stat i norra Afrika

Liechtenstein /lˌiːəʃtˌɛnstəˈiːn/ (n, neut)
Liechtenstein
  stat i Europa

Lima /lˈiːma/ (n, neut)
Lima
  huvudstad i Peru

Lissabon /lˈɪsabˌuːn/ (n, neut)
Lisboa
  Portugals huvudstad

Litauen /lˈiːtaˌʉən/ (n, neut)
Lituània

Liverpool /lˈiːvərpˌuːuːl/ (n, neut)
Liverpool
  en hamnstad i nordvästra England

Ljubljana /jˈʉbljanˌa/ (n)
Ljubljana
  Sloveniens huvudstad

Loke /lʊkˈeː/ (n, ut)
Loki
  gud som var son till två jättar, make till Sigyn

Lombardiet /lˈɔmbɑːrdˌiːət/ (n, neut)
Llombardia

London /lˈɔndɔn/ (n, neut)
Londres
  Englands och Storbritanniens huvudstad

Los Angeles /lˈuːs ˈaŋələs/ (n, neut)
Los Angeles
  en miljonstad på USA:s västkust (egennamn)

Louisiana /lˈuːʉˌiːsiːˌana/ (n, neut)
Louisiana
  en delstat i USA

Lucia /lˈʉsɪˌa/ (n, ut)
Llúcia
  ett kvinnonamn

Luftpumpen /lˈɵftpɵmpən/ (n, neut)
Antlia
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det vetenskapliga namnet Antlia (i genitiv: Antliae)

Lukas /lˈʉkas/ (n, ut)
Lluc
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Lukasevangeliet

Luxemburg /lˈʉksəmbˌɵrj/ (n)
Luxemburg
  europeisk stat som ligger mellan Belgien, Frankrike och Tyskland
  Luxemburgs huvudstad
  provins i Vallonien, Belgien
  en av de tolv kantonerna i Luxemburg (landet), i vilken huvudstaden ingår

Lviv /lvˈiːv/ (n, neut)
Lviv
  stad i västra Ukraina, förr känd som Lemberg

Lyon /lˈyːuːn/ (n, neut)
Lió
  stad i västra Frankrike

Madagaskar /mˈɑːdɑːɡˌaskar/ (n, neut)
Madagascar
  stat och ö i södra Afrika

Madrid /mˈadriːd/ (n, neut)
Madrid
  Spaniens huvudstad

Magellansparvuggla /mˈɑːɡəlˌansparvˌɵɡla/ (n, ut)
mussolet de la Patagònia
  en art (Glaucidium nanum) inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae); individ av arten Magellansparvuggla

Maine /mˈɑːiːnə/ (n, ut)
Maine
  delstat i USA

Mainz /mˈɑːɪns/ (n, neut)
Magúncia
  stad i Tyskland

Makedonien /mˈɑːkədˌɔniːən/ (n, neut)
Macedònia
  tidigare namn på den europeiska stat som nu kallas Nordmakedonien
  en provins i norra Grekland

Malawi /mˈɑːlavˌiː/ (n, neut)
Malawi

Malaysia /mˈɑːlaˌyːsiːˌa/ (n, neut)
Malàisia

Maldiverna /mˈaldiːvˌɛrna/ (n, neut)
Maldives

Mali /mˈɑːliː/ (n, neut)
Mali

Mallorca /mˈaluːrkˌa/ (n, neut)
Mallorca

Malta /mˈalta/ (n, neut)
Malta
  ö i Medelhavet
  stat på Malta (1.)

Manila /mˈaniːlˌa/ (n, neut)
Manila
  Filippinernas huvudstad

Margareta /mˈarɡarˌeːta/ (n, ut)
Margarida
  ett kvinnonamn

Maria /marˈiːa/ (n, ut)
Maria
  biblisk karaktär, Jesu moder

Mariupol /mˈɑːriːˌʉpuːl/ (n, neut)
Mariúpol
  stad i Ukraina

Markus /mˈarkʉs/ (n, ut)
Marc
  framstående karaktär i Nya testamentet, författare till Markusevangeliet

Marmarasjön /mˈarmarˌasxøːn/ (n, ut)
mar de Màrmara
  medelhav mellan Bosporen (Svarta havet) och Dardanellerna (Medelhavet)

Marocko /mˈɑːrɔkːˌuː/ (n, neut)
Marroc
  stat i norra Afrika

Mars /mˈaʂ/ (n, ut)
Mart
  krigets gud
  den fjärde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Marseille /mˈaʂəˌɪlə/ (n, neut)
Marsella
  en stad vid kusten i franska Provence

Marshallöarna /mˈaʂhalˌøːarnˌa/ (n, neut)
Illes Marshall, illes Marshall

Martin /matˈiːn/ (n, ut)
Martí
  ett mansnamn

Maryland /mˈɑːryːlˌand/ (n, neut)
Maryland
  en delstat i USA

Massachusetts /mˈasaʃˌʉsəts/ (n, neut)
Massachusetts

Matteus /mˈatːəˌʉs/ (n, ut)
Mateu
  ett mansnamn

Mauretanien /mˈɑːʉrˌeːtanˌiːən/ (n, neut)
Mauritània

Mauritius /mˈɑːʉrˌiːtiːˌʉs/ (n, neut)
Maurici

Medelhavet /mˈeːdəlhˌavət/ (n, neut)
Mar Mediterrània, Mediterrània
  hav som skiljer Afrika och Europa

Medien /mˈeːdiːən/ (n, neut)
Mèdia
  forntida region och imperium i vad som idag är nordvästra Iran

Medusa /mˈeːdʉsˌa/ (n, ut)
Medusa
  en av de tre gorgonerna; förvandlad av Athena från att ha varit en vacker flicka till att få ett skräckinjagande utseende och gjorde håret till slingrande ormar, samt med egenskapen att alla som såg henne förstenades

Melanesien /mˈeːlanəsˌiːən/ (n, neut)
Melanèsia
  en etnografisk region i Oceanien nordväst om Australien, med Moluckerna längst i väst, Norfolkön i söder och Fijiöarna i öst

Mellanöstern /mˌɛlanˈœstərn/ (n, neut)
Orient Mitjà
  ett område i sydvästra Asien och nordöstra Afrika, bestående av länderna Bahrain, Egypten, Förenade arabemiraten, Irak, Iran, Israel, Jemen, Jordanien, Kuwait, Oman, Qatar Saudiarabien och Syrien, och ibland räknas även Cypern, Libyen, Sudan dit

Menorca /mˈeːnuːrkˌa/ (n, neut)
Menorca
  en spansk medelhavsö i ögruppen Balearerna

Merkurius /mˈɛrkʉrˌiːʉs/ (n)
Mercuri
  romersk gud som var skyddspatron för handel och köpmän, användes ibland som budbärare
  den planet som befinner sig närmast solen i vårt solsystem

Mesopotamien /mˈeːsuːpˌuːtamˌiːən/ (n, neut)
Mesopotàmia

Mexico City /mˈɛksiːkˌuː sˈɪtyː/ (n, neut)
Mèxic

Mexikanska golfen /mˌɛksiːkˈɑːnska ɡˈɔlfən/ (n)
golf de Mèxic
  ett innanhav mellan USA, Mexiko, Kuba och Jamaica

Mexiko /mˈɛksiːkˌuː/ (n, neut)
Mèxic
  stat i Nordamerika, belägen söder om USA

Michigan /mˈɪʃiːɡˌan/ (n, neut)
Michigan
  en delstat i USA

Mikael /mˈiːkaˌɛl/ (n, ut)
Miquel
  ett mansnamn

Mikronesien /mˈɪkruːnəsˌiːən/ (n, neut)
Micronèsia
  en etnografisk region i Oceanien i västra Stilla havet, med en yta på cirka 2,7 milj km2 bebodd av ca 400 000 invånare, som är uppdelat på östaterna Kiribati, Marshallöarna, Mikronesiens federerade stater, Nauru och Palau, samt territorierna Gilbertöarna, Guam, Karolinerna, Marianerna, Nordmarianerna och Wake; gemensamt för Mikronesien är att befolkningen till huvudsak består av mikroneser

Mikronesiens federerade stater /mˈɪkruːnəsˌiːəns fˈeːdərˌeːradə stˈɑːtər/ (n)
Estats Federats de Micronèsia
  stat i Oceanien

Milano /mˈiːlanˌuː/ (n, neut)
Milà
  huvudstad i den italienska provinsen Lombardiet i norra Italien

Minnesota /mˈɪnəsˌuːta/ (n, neut)
Minnesota
  en delstat i USA

Minsk /mˈɪnsk/ (n, neut)
Minsk

Mississippi /mˈɪsɪsˌɪpiː/ (n, neut)
Mississippí
  en delstat i USA

Missouri /mˈɪsuːˌʉriː/ (n, neut)
Missouri
  en delstat i USA

Mogadishu /mˈuːɡadˌɪshʉ/ (n, neut)
Muqdisho

Moldavien /mˈɔldavˌiːən/ (n, neut)
Moldàvia
  stat i Europa

Monaco /mˈuːnakˌuː/ (n, neut)
Mònaco

Mongoliet /mˈɔŋuːlˌiːət/ (n, neut)
Mongòlia
  stat i Asien

Montana /mˈɔntanˌa/ (n, neut)
Montana
  en delstat i norra USA

Montenegro /mˈɔntənˌɛɡruː/ (n, neut)
Montenegro

Montréal /mɔntrˈeːal/ (n, neut)
Mont-real
  en stad i provinsen Québec i Kanada

Montserrat /mˈɔntsərˌɑːt/ (n, neut)
Montserrat

Mose /mˈuːsə/ (n, ut)
Moisès
  judiska folkets ledare i Gamla Testamentet av Bibeln

Moskva /mˈɔskva/ (n, neut)
Moscou
  Rysslands huvudstad

Moçambique /mˈuːkambˌiːkwə/ (n, neut)
Moçambic

Muhammed /mˈʉhaməd/ (n, ut)
Mahoma
  profet som grundade islam

Muskat /mˈɵskat/ (n)
Masqat
  huvudstad av Oman

Myanmar /mˈyːanmˌar/ (n, neut)
Myanmar

Mycket snack och lite verkstad. /mˈykət snˈak ɔk lˈiːtə vˈɛrkstad/ (proverb)
molt soroll i poques nous
  situation där folk talar mycket, men inte får mycket gjort

München /mˈɵnʃən/ (n, neut)
Munic

Namibia /nˈɑːmiːbˌiːa/ (n, neut)
Namíbia

Nato /nˈɑːtuː/ (n)
OTAN
  Nordatlantiska fördragsorganisationen

Nauru /nˈɑːʉrˌʉ/ (n, neut)
Nauru
  stat och ö i Oceanien

Neapel /nˈeːapəl/ (n, neut)
Nàpols
  en stad i Italien
  en provins i regionen Kampanien i Italien

Nebraska /nˈɛbraskˌa/ (n, neut)
Nebraska
  en delstat i USA

Nederländerna /nˈeːdərlˌɛndərnˌa/ (n, neut)
Països Baixos, Holanda
  stat i västra Europa

Nederländska Antillerna /nˈeːdərlˌɛndska ˈantɪlˌɛrna/ (n, neut)
Antilles Neerlandeses

Nehemja /nˈeːhəmjˌa/ (n, ut)
Nehemies
  en biblisk person

Nepal /nˈeːpal/ (n, neut)
Nepal

Neptunus /nˈɛptɵnˌʉs/ (n)
Neptú
  den åttonde och mest avlägsna planeten i vårt solsystem, räknat från solen
  en havsgud i romersk mytologi

Nevada /nˈeːvadˌa/ (n, neut)
Nevada

New Delhi /nˈeːv dˈɛlhiː/ (n, ut)
Nova Delhi
  Indiens huvudstad

New England /nˈeːv ˈɛŋland/ (n, neut)
Nova Anglaterra

New Hampshire /nˈeːv hˈampshiːrə/ (n, neut)
New Hampshire
  en delstat i USA

New Jersey /nˈeːv jˈɛʂəˌyː/ (n, neut)
Nova Jersey

New Mexico /nˈeːv mˈɛksiːkˌuː/ (n, neut)
Nou Mèxic
  en delstat i USA

New Orleans /nˈeːv ˌuːrləˈans/ (n)
Nova Orleans
  den största staden i delstaten Louisiana i USA

New York /nˈeːv ˈyːɔrk/ (n, neut)
Nova York
  en kuststad i den ovannämnda delstaten

Newfoundland /nˈɛvfuːˌɵndland/ (n, ut)
Terranova
  ö i västra Atlanten, utanför Kanadas sydöstra kust

Nicaragua /nˈiːkarˌaɡʉˌa/ (n, neut)
Nicaragua

Nice /nˈiːsə/ (n, neut)
Niça

Nicosia /nˈiːkuːsˌiːa/ (n, neut)
Nicòsia
  huvudstad i Cypern

Niger /nˈiːjər/ (n)
Níger
  stat i Afrika mellan Algeriet, Benin, Burkina Faso, Libyen, Mali, Nigeria och Tchad

Nigeria /nˈiːjərˌiːa/ (n, neut)
Nigèria

Niklas /nˈɪklas/ (n, ut)
Nicolau
  ett mansnamn

Nilen /nˈiːlən/ (n, neut)
Nil

Nils /nˈɪls/ (n, ut)
Nicolau
  ett mansnamn; en kortform av Niklas

Niue /nˈiːʉə/ (n, neut)
Niue

Nobelpris /nˈuːbəlprˌiːs/ (n, neut)
Premi Nobel
  internationellt pris som utdelas årligen och tilldelas personer som "gjort mänskligheten den största nytta" inom fysik, kemi, fysiologi eller medicin, litteratur och fredsarbete

Nordafrika /nˈuːrdafrˌiːka/ (n, ut)
Àfrica del Nord
  norra delen av den afrikanska kontinenten

Nordamerika /nˈuːrdamˌɛrɪka/ (n, neut)
Amèrica del Nord
  en (mindre) världsdel omfattande norra halvan av superkontinenten Amerika (och geografiskt sett även Grönland) och med gräns mot Sydamerika genom Panamanäset och, i Alaska längst i nordväst, maritim gräns mot Sibirien

Norden /nˈoːrdən/ (n, neut)
països nòrdics
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Nordirland /nˈuːrdɪrlˌand/ (n, neut)
Irlanda del Nord

Nordkorea /nˈuːrdkuːrəˌa/ (n, neut)
Corea del Nord
  land i Östasien omfattande norra halvan av Koreahalvön och med gräns mot Sydkorea längs den 38:e breddgraden och mot Kina i norr genom mestadels Yalufloden

Nordmakedonien /nˈuːrdmakədˌɔniːən/ (n, neut)
Macedònia del Nord
  stat på Balkanhalvön norr om Grekland och väster om Bulgarien (på svenska tidigare kallad Makedonien)

Nordossetien /nˈuːrdɔsətˌiːən/ (n, neut)
Ossètia del Nord
  en autonom republik i södra Ryssland belägen i norra Kaukasus

Nordsjön /nˈuːrdsxøːn/ (n, neut)
Mar del Nord

Nordön /nˈuːrdøːn/ (n, neut)
Illa del Nord
  den i Nya Zeeland nordliga större ön

Norge /nˈɔrjə/ (n, neut)
Noruega
  en stat i Skandinavien i norra Europa

North Carolina /nˈuːth kˈɑːruːlˌiːna/ (n, neut)
Carolina del Nord
  en delstat i USA

North Dakota /nˈuːth dˈɑːkuːtˌa/ (n, neut)
Dakota del Nord
  en amerikansk delstat

Novosibirsk /nˈuːvuːsˌiːbɪʂk/ (n, neut)
Novosibirsk

Nya Guinea /nˈyːa ɡˈʉiːnəˌa/ (n)
Nova Guinea

Nya Kaledonien /nˈyːa kˈalədˌɔniːən/ (n, neut)
Nova Caledònia

Nya Testamentet /nˈyːa tˈɛstamˌɛntət/ (n)
Nou Testament
  andra och sista delen av Bibeln, även den som skrevs nyligast

Nya Zeeland /nˈyːa sˈeːəlˌand/ (n, neut)
Nova Zelanda

När man talar om trollen så står de i farstun. /nˈɛːr man tˈɑːlar ɔm trˈɔlən sˈoː stˈoːr deː iː fˈaʂtɵn/ (proverb)
Parlant del rei de Roma, entra per la porta.
  sägs när ämnet av en diskussion plötsligt och oväntat framträder mitt under diskussionens gång

Nürnberg /nˈɵrnbərj/ (n, neut)
Nuremberg
  stad i Tyskland

Ob /ˈuːb/ (n, neut)
Obi
  en flod som flyter genom västra Sibirien, Ryssland

Oceanien /ˈuːsəˌaniːən/ (n, neut)
Oceania
  en världsdel

Oden /ˈuːdən/ (n, ut)
Odin
  den äldste, störste och visaste av asagudarna i den fornnordiska mytologin, även de dödas gud, skaldekonstens gud, en av krigsgudarna och runornas skapare.

Ohio /ˈuːhiːˌuː/ (n, neut)
Ohio
  en amerikansk delstat

Oidipus /ˈuːiːdˌiːpʉs/ (n, ut)
Èdip
  man som ovetande dödar sin far Laios och gifter sig med sin mor Iokaste

Oklahoma /ˈɔklahˌuːma/ (n, neut)
Oklahoma
  en amerikansk delstat

Oman /ˈuːman/ (n, neut)
Oman
  stat på Arabiska halvön i sydvästra Asien

Ontario /ˈɔntarˌiːuː/ (n, neut)
Ontàrio

Oregon /ˈuːrəɡˌɔn/ (n, neut)
Oregon
  en amerikansk delstat

Orkneyöarna /ˈɔrknəˌyːøːˌarna/ (n, ut)
Illes Òrcades
  brittisk ögrupp strax norr om det skotska fastlandet

Oslo /ˈɔsluː/ (n, neut)
Oslo
  Norges huvudstad

Ottawa /ˈɔtːavˌa/ (n)
Ottawa
  Kanadas huvudstad

Ouagadougou /ˈuːʉˌaɡadˌuːʉɡˌuːʉ/ (n, neut)
Ouagadougou
  huvudstaden i Burkina Faso

Oxen /ˈuːksən/ (n, neut)
Taure
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Taurus (i genitiv: Tauri), och symbolen ♉

Oxford /ˈɔksfuːrd/ (n, neut)
Oxford
  en stad i södra Englands centrala inland vid floden Themsen

Pakistan /pˈɑːkɪstˌan/ (n, neut)
Pakistan
  stat i södra Asien

Palau /pˈɑːlaˌʉ/ (n, neut)
Palau

Palestina /pˈɑːləstˌiːna/ (n, neut)
Palestina

Panama /pˈɑːnamˌa/ (n, neut)
Panamà
  sydligaste staten i Centralamerika som i norr gränsar till Costa Rica och syd till Colombia

Pangea /pˈaŋəˌa/ (n, neut)
Pangea
  historisk superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften splittrade upp den till dagens kontinenter

Papua Nya Guinea /pˈɑːpʉˌa nˈyːa ɡˈʉiːnəˌa/ (n, neut)
Papua Nova Guinea

Paraguay /pˈɑːraɡˌʉaˌyː/ (n, neut)
Paraguai

Paris /pˈɑːriːs/ (n, ut)
París
  huvudstad i Frankrike

Pascals triangel /pˈaskals trˈiːaŋəl/ (n)
triangle de Tartaglia
  triangulär uppställning av binomialkoefficienter på formen {n \choose k} där n är den aktuella raden och k den aktuella kolumnen; den första raden räknas som rad 0 och den första kolumnen räknas som kolumn 0

Patagonien /pˈɑːtɑːɡˌɔniːən/ (n, neut)
Patagònia
  den sydligaste delen av Sydamerika

Paulus /pˈɑːʉlˌʉs/ (n)
Pau
  en apostel i Nya Testamentet av Bibeln

Pegasus /pˈeːɡasˌʉs/ (n, neut)
Pegàs
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Pegasus (i genitiv: Pegasi)

Peking /pˈeːkɪŋ/ (n, neut)
Pequín
  huvudstaden i landet Kina

Pennsylvania /pˈɛnsylvˌaniːˌa/ (n, neut)
Pennsilvània
  en amerikansk delstat

Per /pˈɛːr/ (n, ut)
Pere
  ett mansnamn; en kortform av Peter

Peru /pˈeːrʉ/ (n, neut)
Perú

Philadelphia /phˈiːladˌɛlphiːˌa/ (n, neut)
Filadèlfia
  den största staden i delstaten Pennsylvania i USA

Phobos /phˈuːbuːs/ (n)
Fobos
  planeten Mars större och inre naturliga satellit (måne)

Pluto /plˈʉtuː/ (n, ut)
Plutó
  en dvärgplanet, en mindre himlakropp utanför den yttersta planeten i solsystemet, vilken tidigare räknades som den nionde planeten räknat från solen
  romersk gud av underjorden

Polen /pˈuːlən/ (n, neut)
Polònia

Polstjärnan /pˈɔlsxərnˌan/ (n, ut)
Estel Polar
  (Alfa Ursae Minoris) är en stjärna som ingår i stjärnbilden Lilla björnen

Polynesien /pˈuːlyːnəsˌiːən/ (n, neut)
Polinèsia
  en etnografisk region i Oceanien som sträcker sig från Nya Zeeland i sydväst, Hawaiiöarna i norr och Påskön i öst

Pommern /pˈɔmərn/ (n, neut)
Pomerània
  ett område vid Östersjöns kust, från början ett hertigdöme, senare region i Preussen, och nu uppdelat mellan Polen och östra Tyskland

Port-au-Prince /pˈuːt ˈɑːʉ prˈɪnsə/ (n, neut)
Port-au-Prince
  huvudstaden i Haiti

Portugal /pˈuːtʉɡˌal/ (n, neut)
Portugal
  ett land i sydvästra Europa

Prag /prˈɑːɡ/ (n, neut)
Praga
  huvudstaden i Tjeckien

Pretoria /prˈeːtuːrˌiːa/ (n, neut)
Pretòria
  huvudstad av Sydafrika

Preussen /prˈeːɵsən/ (n, neut)
Prússia
  hertigdöme vid den baltiska östersjökusten, senare konungarike och till sist en delstat i Tyskland

Provence /prˈuːvənsə/ (n, neut)
Provença

Puerto Rico /pˈʉətˌuː rˈiːkuː/ (n, neut)
Puerto Rico
  ö tillhörande USA i Karibien

Pyongyang /pˈyːɔŋˌyːaŋ/ (n, neut)
Pyongyang

Påskön /pˈoːsxøːn/ (n, ut)
illa de Pasqua
  ö i södra Stilla havet väster om Sydamerika, i den chilenska regionen Valparaíso

QR-kod /kˌʉˈɛr kˈoːd/ (n, ut)
codi QR
  patenterad standard för rutkod avsedd för optisk avläsning (som innehåller en liten mängd data, inte sällan en webblänk)

Qatar /kˈɑːtar/ (n, neut)
Qatar

Quito /kwˈiːtuː/ (n)
Quito
  huvudstad av Ecuador

Québec /kwˈeːbək/ (n, neut)
Quebec

Rabat /rˈabat/ (n, neut)
Rabat

Radler /rˈadlər/ (n)
clara

Reformationen /reːfˈɔrmasxˈuːnən/ (n)
Reforma
  kyrklig omdaning utgående från M. Luther m.fl

Reykjavik /rˈeːyɕˌaviːk/ (n, neut)
Reykjavík

Rhen /rhˈeːn/ (n)
Rin
  en flod i vestra Europa, rinner genom Schweiz, Liechtenstein, Österrike, Tyskland, Frankrike och Nederländerna

Rhenlandet /rhˈɛnlandət/ (n, neut)
Renània
  område väster om floden Rhen i västra Tyskland

Rhode Island /rhˈuːdə ˈɪsland/ (n, neut)
Rhode Island
  en amerikansk delstat

Riga /rˈiːɡa/ (n, neut)
Riga
  Lettlands huvudstad

Riyadh /rˈiːyːˌadh/ (n)
Riad
  huvudstad av Saudiarabien

Robert /rˈuːbət/ (n, ut)
Robert

Rom /rˈɔm/ (n, neut)
Roma
  huvudstad i Italien

Rom byggdes inte på en dag. /rˈɔm bˈyɡdəs ˈɪntɛ poː ɛn dˈɑːɡ/ (proverb)
Roma no es pogué fer en un dia.

Rumänien /rˈʉmɛːnˌiːən/ (n)
Romania

Rut /rˈʉt/ (n, ut)
Rut
  ett kvinnonamn
  en biblisk person

Rwanda /rvˈanda/ (n, neut)
Ruanda, Rwanda
  stat i östra Afrika

Ryssland /rˈysland/ (n, neut)
Rússia
  en stat i östra Europa och norra Asien, formellt omnämd som Ryska federationen

Räven /rˈɛːvən/ (n, neut)
Guineueta
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Vulpecula (i genitiv: Vulpeculae)

Rödluvan /rˈœdlʉvˌan/ (n, ut)
Caputxeta Vermella

Sahara /sˈɑːharˌa/ (n, neut)
Sàhara

Saint Lucia /sˈɑːɪnt lˈʉsɪˌa/ (n, neut)
Saint Lucia

Saint Vincent och Grenadinerna /sˈɑːɪnt vˈɪnsənt ɔk ɡrˌeːnadˈiːnərnˌa/ (n)
Saint Vincent i les Grenadines
  en stat och ögrupp i Västindien

Salomonöarna /sˈɑːluːmˌuːnøːˌarna/ (n, neut)
Illes Salomó
  en stat i västra Stilla havet

Samoa /sˈɑːmuːˌa/ (n, neut)
Samoa
  en stat i södra Stilla havet

Samuel /sˈɑːmʉəl/ (n, ut)
Samuel
  ett mansnamn

San Marino /sˈɑːn mˈɑːriːnˌuː/ (n)
San Marino

Sankt Petersburg /sˈaŋkt pˈeːtəʂbˌɵrj/ (n)
Sant Petersburg
  stad i Ryssland

Sarajevo /sˈɑːrajəvˌuː/ (n, neut)
Sarajevo
  huvudstaden i Bosnien och Hercegovina

Sardinien /sˈardiːnˌiːən/ (n, neut)
Sardenya
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Saturnus /sˈɑːtɵrnˌʉs/ (n, neut)
Saturn
  den sjätte planeten i solsystemet från solen räknat

Saudiarabien /sˈɑːʉdˌiːarˌabiːən/ (n, neut)
Aràbia Saudita

Schlesien /ʃlˈeːsiːən/ (n, neut)
Silèsia
  historisk region i Centraleuropa belägen kring floden Oders övre lopp som idag är politiskt delat av Polen, Tjeckien och Tyskland

Schweiz /ʃvˈeːiːs/ (n, ut)
Suïssa
  land i Centraleuropa, gränsar till Tyskland, Frankrike, Italien, Liechtenstein och Österrike

Sebastian /sˈeːbastˌiːan/ (n, ut)
Sebastià
  ett mansnamn

Senegal /sˈeːnəɡˌal/ (n, neut)
Senegal
  en stat i västra Afrika som gränsar till Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Mali och Mauretanien

Serbien /sˈɛrbiːən/ (n, neut)
Sèrbia

Serbien och Montenegro /sˈɛrbiːən ɔk mˈɔntənˌɛɡruː/ (n, neut)
Sèrbia i Montenegro

Seychellerna /sˈeːyʃˌɛlərnˌa/ (n, neut)
Seychelles
  en stat och ögrupp utanför Afrikas östkust

Sibirien /sˈiːbiːrˌiːən/ (n, neut)
Sibèria
  (område omfattande) asiatiska Ryssland (delen av Ryssland mellan Uralbergen och Berings sund)

Sicilien /sˈiːsɪlˌiːən/ (n, neut)
Sicília
  en ö i Medelhavet som tillhör Italien

Sierra Leone /sˈiːərˌa lˈeːuːnə/ (n, neut)
Sierra Leone
  stat i Västafrika som gränsar till Guinea i norr och Liberia i söder med kust mot Atlanten i väst

Singapore /sˈɪŋapˌuːrə/ (n, neut)
Singapur
  land i Asien, officiellt namn: Republiken Singapore

Själland /sxˈɛland/ (n, neut)
Selàndia

Skandinavien /skˈandiːnˌaviːən/ (n, neut)
Escandinàvia
  ett område, i norra Europa, som utgörs av länderna Danmark, Norge och Sverige

Skandinaviska halvön /skˈandiːnˌavɪskˌa hˈalvøːn/ (n)
Escandinàvia

Skorpionen /skˌuːrpɪˈuːnən/ (n, neut)
Escorpio
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Scorpius (i genitiv: Scorpii) inom astronomin, eller Scorpio inom astrologin, och symbolen ♓

Skottland /skˈɔtland/ (n, neut)
Escòcia

Skytten /sxˈytːən/ (n, ut)
Sagitari
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Sagittarius (i genitiv: Sagittarii), och symbolen ♐

Skåda inte en given häst i munnen. /skˈoːda ˈɪntɛ ɛn jˈiːvən hˈɛst iː mˈɵnən/ (proverb)
A cavall regalat, no li miris el dentat.
  det är ohyfsat att kritiskt syna något som fåtts som gåva

Skåne /skˈoːnə/ (n, neut)
Escània
  ett svenskt landskap i södra Götaland

Skölden /sxˈœldən/ (n, neut)
Escut, l’Escut
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Scutum (i genitiv: Scuti)

Slovakien /slˈoːvakˌiːən/ (n, neut)
Eslovàquia

Slovenien /slˈoːvənˌiːən/ (n, neut)
Eslovènia

Snövit /snˈøːviːt/ (n, ut)
Blancaneu
  huvudpersons namn i en saga nedtecknad av bröderna Grimm

Sofia /sˈuːfiːˌa/ (n)
Sofia
  Bulgariens huvudstad

Somalia /sˈuːmalˌiːa/ (n, neut)
Somàlia

South Carolina /sˈuːɵth kˈɑːruːlˌiːna/ (n, neut)
Carolina del Sud
  en delstat i USA

South Dakota /sˈuːɵth dˈɑːkuːtˌa/ (n, neut)
Dakota del Sud
  en amerikansk delstat

Sovjetunionen /sˈɔvjətˌɵniːˌuːnən/ (n, neut)
Unió Soviètica
  forna union av republiker i Asien och Östeuropa

Spanien /spˈɑːniːən/ (n, neut)
Espanya
  ett land i sydvästra Europa (egennamn)

Spanskamerika /spˈanskamˌɛrɪka/ (n, neut)
Amèrica hispana

Sparta /spˈata/ (n, neut)
Esparta
  en historisk stad i antikens Grekland

Sri Lanka /srˈiː lˈaŋka/ (n)
Sri Lanka
  land i Sydasien, på ön Sri Lanka (1)

Stefan /stˈeːfan/ (n, ut)
Esteve
  ett mansnamn

Stenbocken /stˈɛnbɔkːən/ (n, neut)
Capricorn
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Capricornus (i genitiv: Capricorni), och symbolen ♑

Stilla havet /stˈɪla hˈɑːvət/ (n, neut)
Oceà Pacífic
  världshav med Asien och Oceanien i väster och Nord- och Sydamerika i öster

Stockholm /stˈɔkhɔlm/ (n, neut)
Estocolm
  Sveriges huvudstad

Stockholmssyndrom /stˈɔkhɔlmsˌyndrɔm/ (n, neut)
síndrome d'Estocolm
  psykologiskt tillstånd där en gisslan utvecklar en relation till förövaren

Stora barriärrevet /stˈuːra bˈariːˌɛrəvət/ (n, neut)
Gran Barrera de Corall

Storbritannien /stˈuːrbriːtˌaniːən/ (n, neut)
Gran Bretanya, Regne Unit
  en ö som huvuddelen av staten Storbritannien utgörs av

Strasbourg /strˈasbuːˌɵrj/ (n, ut)
Estrasburg

Sucre /sˈɵkrə/ (n)
Sucre
  huvudstad i Bolivia

Sudan /sˈʉdan/ (n, neut)
Sudan
  stat i nordöstra Afrika

Sudeterna /sˈʉdətˌɛrna/ (n, ut)
Sudets
  bergskedja som ligger i gränsområdet mellan Tjeckien och Polen

Sumatra /sˈʉmatrˌa/ (n, neut)
Sumatra
  ö i Indonesien, belägen med Java i sydost, Malackahalvön i norr, Borneo i öster, och Indiska oceanen i väst

Surinam /sˈʉriːnˌam/ (n, neut)
Surinam

Susanna /sɵsˈana/ (n, ut)
Susanna
  ett kvinnonamn

Svanen /svˈɑːnən/ (n, neut)
Cigne
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Cygnus (i genitiv: Cygni)

Svarta havet /svˈata hˈɑːvət/ (n)
mar Negra
  bihav beläget mellan sydöstra Europa och Mindre Asien

Sverige /svˈɛrjə/ (n, neut)
Suècia
  stat i Skandinavien i norra Europa

Svärdfisken /svˈɛːrdfɪskən/ (n, neut)
Orada
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Dorado (i genitiv: Doradus)

Swaziland /svˈɑːsiːlˌand/ (n, neut)
Swazilàndia

Sydafrika /sˈyːdafrˌiːka/ (n, neut)
Sud-àfrica, Àfrica del Sud

Sydamerika /sˈyːdamˌɛrɪka/ (n, neut)
Amèrica del Sud

Sydkorea /sˈydkuːrəˌa/ (n, neut)
Corea del sud, Corea del Sud
  land i Östasien, gränsar till Nordkorea, officiellt namn: Republiken Korea.

Sydsudan /sˈydsʉdˌan/ (n, neut)
Sudan del Sud
  en östafrikansk stat förklarad självständig från Sudan 2011

Sydtyrolen /sˈydtyːrˌuːlən/ (n)
Tirol del Sud

Syrien /sˈyːriːən/ (n, neut)
Síria
  stat i Mellanöstern

Szczecin /sskseːsˈiːn/ (n, ut)
Szczecin
  stad i Polen

São Tomé och Príncipe /sˈɑːuː tuːmˈeː ɔk prˈɪnsɪpə/ (n, neut)
São Tomé i Príncipe
  en stat utanför Västafrika

Södra fisken /sˈœdra fˈɪskən/ (n, neut)
Peix Austral
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Piscis Austrinus (i genitiv: Piscis Austrini)

Södra korset /sˈœdra kˈɔʂət/ (n, neut)
Creu del Sud
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Crux (i genitiv: Crucis)

Södra kronan /sˈœdra krˈuːnan/ (n, neut)
Corona Austral
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Corona Australis (i genitiv: Coronae Australis)

Södra triangeln /sˈœdra trˈiːaŋˌɛln/ (n, neut)
Triangle Austral
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, med det latinska namnet Triangulum Australe (i genitiv: Trianguli Australis)

Söul /sˈøːʉl/ (n, neut)
Seül

T-cell /tˈeː sˈɛl/ (n, ut)
cèl·lula T
  en sorts lymfocyt i det specifika immunförsvaret, som ytterst specifikt, via sin T-cellsreceptor, kan binda ett väldigt precist antigen när det presenteras på en annan (kropps)cells yta (på en MHC-molekyl), och som antingen är/kan bli en cytotoxisk T-cell (som kan döda t.ex. virusinfekterade celler) eller en T-hjälparcell (som har reglerande funktioner i det specifika immunförsvaret)

T-shirt /tˈeː sxˈɪt/ (n, ut)
samarreta
  kortärmad tröja som, när upphållen rätt, formar ett T

Tadzjikistan /tˈadsjiːkˌɪstan/ (n, neut)
Tadjikistan

Taiwan /tˈɑːiːvˌan/ (n, neut)
Taiwan
  land och ö i Östasien

Tallinn /tˈalɪn/ (n, neut)
Tallinn
  Estlands huvudstad

Tanzania /tˈansanˌiːa/ (n, neut)
Tanzània
  en stat i östra Afrika som gränsar till Kenya och Uganda i norr, Rwanda, Burundi och Kongo-Kinshasa i väster och Zambia, Malawi och Mozambique i söder samt i öster en kust mot Indiska oceanen

Tasmanien /tˈasmanˌiːən/ (n, neut)
Tasmània
  en australisk ö och delstat söder om Australien

Tbilisi /tbˈiːliːsˌiː/ (n, neut)
Tbilissi, Tbilisi
  huvudstad i Georgien

Tchad /tʃˈɑːd/ (n, neut)
Txad

Teheran /tˈeːhərˌan/ (n, neut)
Teheran
  Irans huvudstad

Teneriffa /tˈeːnərˌɪfa/ (n, neut)
Tenerife
  den största ön i ögruppen Kanarieöarna

Tennessee /tˈɛnəsəə/ (n, neut)
Tennessee
  en amerikansk delstat

Texas /tˈɛksas/ (n, neut)
Texas
  en amerikansk delstat

Thailand /thˈɑːiːlˌand/ (n, neut)
Tailàndia

Themsen /thˈɛmsən/ (n)
Tàmesi
  en flod i södra England, och Englands längsta

Thrakien /thrˈɑːkiːən/ (n, neut)
Tràcia
  en historisk och geografisk region på sydöstra Balkanhalvön mellan Svarta havet, Egeiska havet och Marmarasjön.

Tibet /tˈiːbət/ (n, neut)
Tibet
  region i Folkrepubliken Kina, officiellt autonoma regionen Tibet

Tiden läker alla sår. /tˈiːdən lˈɛːkər ˈala sˈoːr/ (proverb)
El temps cura totes les ferides.
  allt går över med tiden

Tigris /tˈɪɡriːs/ (n, ut)
Tigris
  en flod (den östra av flodparet Eufrat och Tigris) som rinner i sydvästra Asien genom dagens Irak

Titan /tˈiːtan/ (n, ut)
Tità
  Saturnus största måne

Tjeckien /ɕˈɛkːiːən/ (n, neut)
Txèquia

Tjeckoslovakien /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌiːən/ (n, neut)
Txecoslovàquia

Tjernobyl /ɕˈɛrnuːbˌyːl/ (n, neut)
Txernòbil

Tjetjenien /ɕˈɛɕənˌiːən/ (n, neut)
Txetxènia
  en autonom delrepublik i sydvästra Ryssland med gräns mot Georgien

Tjuvasjien /ɕˈʉvasxˌiːən/ (n, neut)
Txuvàixia
  en delrepublik i europeiska Ryssland

Togo /tˈuːɡuː/ (n, neut)
Togo

Tokelauöarna /tˈuːkəlˌaʉˌøːarnˌa/ (n, neut)
Tokelau

Tokyo /tˈuːkyːˌuː/ (n, neut)
Tòquio

Tonga /tˈɔŋa/ (n, neut)
Tonga
  en stat i södra Stilla havet

Tourettes syndrom /tˈuːʉrˌɛtːəs sˈyndrɔm/ (n, neut)
síndrome de Tourette

Tranan /trˈɑːnan/ (n, neut)
Grua
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen, med det latinska namnet Grus (i genitiv: Gruis)

Transnistrien /trˈansnɪstrˌiːən/ (n, neut)
Transnístria

Trinidad och Tobago /trˈiːniːdˌad ɔk tˈuːbaɡˌuː/ (n, neut)
Trinitat i Tobago

Tripoli /trˈiːpuːlˌiː/ (n)
Trípoli
  huvudstad av Libyen

Triton /trˈiːtuːn/ (n)
Tritó
  planeten Neptunus största naturliga satellit (måne)

Troja /trˈuːja/ (n, neut)
Troia
  en antik stad i dagens Turkiet

Tunis /tˈɵniːs/ (n)
Tunis
  huvudstad av Tunisien

Tunisien /tˈɵniːsˌiːən/ (n, neut)
Tunísia

Turin /tʉrˈiːn/ (n, neut)
Torí
  en stad i nordvästra Italien

Turkiet /tˈɵrkiːət/ (n, neut)
Turquia
  en stat i Asien och Europa

Turkmenistan /tˈɵrkmənˌɪstan/ (n, neut)
Turkmenistan
  stat i Centralasien

Tuvalu /tˈʉvalˌʉ/ (n, neut)
Tuvalu
  en stat i sydvästra Stilla havet

Tvillingarna /tvˈɪlɪŋˌarna/ (n, neut)
Bessons, Gèminis
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Gemini (i genitiv: Geminorum), och symbolen ♊

Tyska demokratiska republiken /tˈyska dˈeːmɔkrˌɑːtɪskˌa rˈeːpɵblˌiːkən/ (n, neut)
República Democràtica Alemanya

Tyskland /tˈyskland/ (n, neut)
Alemanya, Alemània

Törnrosa /tˈœrnruːsˌa/ (n, ut)
Bella Dorment
  namnet av huvudpersonen i sagan med samman namn

US-amerikansk /ˌʉˈɛs ˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
estatunidenc
  som rör USA; som kommer från eller tillhör staten USA

USA /ˌʉɛsˈɑː/ (n, neut)
EUA
  en stat i Nordamerika; en av världens supermakter

Uganda /ˈʉɡandˌa/ (n, neut)
Uganda

Ukraina /ˈɵkraˌiːna/ (n, neut)
Ucraïna

Ulrik /ˈɵlriːk/ (n, ut)
Ulric

Ungern /ˈɵŋərn/ (n, neut)
Hongria
  en stat i Europa

Uranus /ˈʉranˌʉs/ (n, neut)
Urà
  den sjunde planeten i vårt solsystem, räknat från solen

Uruguay /ˈʉrʉɡˌʉaˌyː/ (n, neut)
Uruguai

Utah /ˈʉtah/ (n, neut)
Utah

Uzbekistan /ˈɵsbəkˌɪstan/ (n, neut)
Uzbekistan

Valletta /vˈalətːˌa/ (n, neut)
La Valletta
  Maltas huvudstad

Vatikanstaten /vˌɑːtiːkˈɑːnstatən/ (n, neut)
Vaticà

Vattumannen /vˈatːʉmˌanən/ (n, neut)
Aquari
  en stjärnbild på himmelsekvatorn, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det vetenskapliga namnet Aquarius (i genitiv: Aquarii), och symbolen ♒

Venedig /vˈeːnədˌɪɡ/ (n, neut)
Venècia
  stad i nordöstra Italien belägen i en lagun vid Adriatiska havet

Venezuela /vˈeːnəsˌʉəlˌa/ (n, neut)
Veneçuela

Venus /vˈeːnʉs/ (n)
Venus
  den romerska gudinnan för fruktsamhet och kärlek
  den andra planeten från solen räknat i vårt solsystem

Vermont /vˈɛrmɔnt/ (n, neut)
Vermont
  en amerikansk delstat

Vietnam /vˈiːətnˌam/ (n, neut)
Vietnam
  stat i sydöstra Asien

Vilhelm /vˈɪlhəlm/ (n, ut)
Guillem
  ett mansnamn, försvenskad stavning av Wilhelm

Vilnius /vˈɪlniːˌʉs/ (n)
Vílnius
  Litauens huvudstad

Vintergatan /vˈɪntərɡˌɑːtan/ (n, ut)
Via Làctia
  den galax i vilken vårt solsystem är beläget, synlig på natthimlen som ett disigt band av vitt ljus

Virginia /vˈɪrjiːnˌiːa/ (n, neut)
Virgínia
  en amerikansk delstat

Vitryssland /vˈɪtryslˌand/ (n, neut)
Bielorússia
  äldre namn på landet Belarus

Väduren /vˈɛːdʉrən/ (n, neut)
Àries
  en stjärnbild på norra stjärnhimlen, och ett av de tolv stjärntecknen inom västerländsk astrologi, med det latinska namnet Aries (i genitiv: Arietis), och symbolen ♈

Vänern /vˈɛːnərn/ (n, neut)
Llac Vänern
  den största insjön i Sverige

Västbanken /vˈɛstbaŋkən/ (n, ut)
Cisjordània
  landområde längs västra stranden (banken) av floden Jordan och Döda havet

Västeuropa /vˈɛstəˌʉruːpˌa/ (n, neut)
Europa Occidental
  västra Europa

Västindien /vˈɛstɪndˌiːən/ (n, neut)
Índies Occidentals
  samlande benämning på öarna öster om Centralamerika

Västsahara /vˈɛstsahˌara/ (n, neut)
Sàhara Occidental

Vågen /vˈoːjən/ (n, neut)
Balança
  en stjärnbild på södra stjärnhimlen

Wales /vˈɑːləs/ (n, neut)
Gal·les, pais de Gal·les

Wallis och Futuna /vˈaliːs ɔk fˈʉtɵnˌa/ (n, neut)
Wallis i Futuna

Warszawa /vˈaʂsavˌa/ (n, neut)
Varsòvia

Washington /vˈashɪŋtˌuːn/ (n, neut)
Washington
  namn på en delstat i USA

West Virginia /vˈɛst vˈɪrjiːnˌiːa/ (n, neut)
Virgínia de l'Oest, Virgínia Occidental
  en amerikansk delstat

Wien /vˈiːən/ (n)
Viena
  huvudstad i Österrike

Wikipedia /vˈiːkiːpədˌiːa/ (n, ut)
Viquipèdia

Wikisource /vˈiːkiːsˌuːɵrsə/ (n, ut)
Viquitexts

Wiktionary /vɪksxˈuːnarˌyː/ (n, ut)
Viccionari, viccionari

Wisconsin /vˌɪskʊnsˈiːn/ (n, neut)
Wisconsin
  en amerikansk delstat

Wisła /vˈɪsla/ (n, ut)
Vístula
  Polens viktigaste och längsta flod

Wyoming /vˈyːuːmˌɪŋ/ (n, neut)
Wyoming
  en amerikansk delstat

Y-kromosom /ˈyː krˈuːmuːsˌɔm/ (n, ut)
cromosoma Y

York /ˈyːɔrk/ (n, neut)
York
  en stad i England

Zagreb /sˈaɡrəb/ (n, neut)
Zagreb
  huvudstaden i Kroatien

Zambia /sˈambiːˌa/ (n, neut)
Zàmbia

Zeus /sˈeːʉs/ (n, ut)
Zeus
  en gud, nämligen gudarnas konung

Zimbabwe /sˈɪmbabvə/ (n, neut)
Zimbabwe, Zimbàbue

abacus /ˈɑːbakˌʉs/ (n, ut)
àbac
  fornromersk räknetavla; kulram

abakus /ˈɑːbɑːkˌʉs/ (n, ut)
àbac

abandon /ˈɑːbandˌɔn/ (n, ut)
abandó
  otvungenhet, ledighet; naturlighet i sitt uppträdande, hängivenhet

abasi /ˈɑːbasˌiː/ (n)
abàsia
  oförmåga att gå, vanligen utan att någon kroppslig sjukdom kunnat påvisas

abazinska /ˈɑːbasˌɪnska/ (n, ut)
abazí
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas i sydvästligaste Ryssland (Karatjajen-Tjerkessien) och nordöstra Turkiet

abbedissa /ˈabədˌɪsa/ (n, ut)
abadessa

abborre /ˈabɔrə/ (n, ut)
perca, perca de riu
  en art (Perca fluviatilis) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten abborre

abbot /ˈabuːt/ (n, ut)
abat

abchazisk /ˈabʃasˌɪsk/ (adj)
abkhaz
  som rör Abchazien eller abchazierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

abchaziska /ˈabʃasˌɪska/ (n, ut)
abkhaz
  nordvästkaukasiskt språk som talas i Abchazien

abdikera /ˈabdiːkərˌa/ (v)
abdicar

abdomen /ˈabduːmən/ (n, neut)
abdomen
  buk
  underliv
  bakkropp hos insekter, kräftdjur och andra leddjur

abduktor /ˈabdɵktˌɔr/ (n, ut)
abductor
  muskel som drar en kroppsdel från kroppens sagittalplan

aberration /ˌɑːbərɑːsxˈuːn/ (n, ut)
aberració
  avvikelse

abessinsk /ˈɑːbəsˌɪnsk/ (adj)
abissini
  som rör Abessinien och dess språk

abietinsyra /ˈɑːbiːətˌɪnsyːrˌa/ (n)
àcid abiètic
  syra som består av kol, väte och syre, (CH₃)₄C15H17COOH

abiogenes /ˈɑːbiːˌuːjənəs/ (n, ut)
abiogènesi
  process genom vilken liv uppstår ur ickelevande materia

ablativ /ˈablatˌiːv/ (n, ut)
ablatiu
  kasus i vissa språk som i första hand markerar rörelse ifrån något (i latin markerar ablativ även substantivets funktion i frasen är som ett medel (instrument; jämför instrumentalis) för den handling som frasen beskriver)

abnorm /abnˈɔrm/ (adj)
anormal
  onormal, mycket långt ifrån att vara normal, onaturlig, felaktig

abnormitet /abnˈɔrmiːtˌeːt/ (n, ut)
anomalia
  medicinsk avvikelse eller missbildning

abolitionism /ˌabuːliːsxˈoːnɪsm/ (n, ut)
abolicionisme
  åsikt att slaveri bör motarbetas

abonnent /ˈabʊnˌɛnt/ (n, ut)
abonat
  en som abonnerar (t.ex. på en tidning el. telefon), prenumerant, kund, köpare, beställare

abonnera /ˈabʊnˌeːra/ (v)
abonar-se
  enligt ett avtal ha tillgång till en viss tjänst eller vara på en kontinuerlig basis

abort /ˈabɔt/ (n, ut)
avortament
  legalt avbrytande av graviditet

abrahamitisk /ˈabrahˌamiːtˌɪsk/ (adj)
abrahàmic

abrupt /ˈabrɵpt/ (adj)
abrupte
  plötslig, oväntad

abscess /ˈabssəs/ (n, ut)
abscés
  lokal ansamling av var

absid /ˈabsiːd/ (n, ut)
absis
  halvrund utbyggnad (spec. på en kyrka)

absint /ˈabsɪnt/ (n, ut)
absenta

abskissa /ˈabsxɪsˌa/ (n, ut)
abscissa
  den första, vanligtvis hörande till den horisontella axeln, koordinaten i ett kartesiskt koordinatsystem

absolut /ˈabsuːlˌʉt/ (adj)
absolut
  som är utan inskränkning, fullständig, fullkomlig

absolut majoritet /ˈabsuːlˌʉt mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
majoria absoluta
  mer än hälften av de möjliga rösterna vid röstningsförfarande, alltså även frånvarande inräknade

absoluta nollpunkten /ˈabsuːlˌʉta nˈɔlpɵŋktən/ (n)
zero absolut
  den lägsta temperatur som går att uppnå; −273,15 &deg;C eller 0 K

absolutism /ˈabsuːlˌʉtɪsm/ (n, ut)
absolutisme
  styrelseskick som innebär en form av envälde

absorbera /absˈɔrbərˌa/ (v)
absorbir
  suga upp, uppsuga, suga in, insuga, suga åt sig, uppta, ta upp, ta åt sig, uppsluka, förtära

absorption /absˈɔrpsxˈuːn/ (n, ut)
absorció
  uppsugning, upptagning

abstrahera /ˈabstrahərˌa/ (v)
abstraure
  bortse från det oväsentliga, utelämna oviktiga detaljer

abstrakt /ˈabstrakt/ (adj)
abstracte
  något som bildats genom abstraktion.

abstrakt algebra /ˈabstrakt ˈaljəbrˌa/ (n)
àlgebra abstracta

abstrakt substantiv /ˈabstrakt sˈɵbstantˌiːv/ (n)
nom abstracte
  ord som tillhör ordklassen abstrakta substantiv;

abstraktion /ˌabstraksxˈuːn/ (n, ut)
abstracció
  tankeskapelse, teoretisk framställning (med de mest väsentliga dragen och utan oviktiga detaljer), svårighetskänslig skapelse, svårbegriplighet, teoretisering, djupsinnighet

absurd /ˈabsɵrd/ (adj)
absurd
  helt orimlig; tokig

absurditet /ˈabsɵrdˌiːteːt/ (n, ut)
absurditat
  orimlighet, omöjlighet, förnuftsvidrighet

abyssal /ˈɑːbysˌal/ (adj)
abissal
  som har med havsdjupen att göra

acceleration /ˌaksəlˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
acceleració
  ökning av hastighet eller fart per tidsenhet; hastighetens tidsderivata

accelerometer /ˈaksələrˌuːmətər/ (n, ut)
acceleròmetre
  en typ av mätgivare som ger ifrån sig en elektrisk signal som på något sätt är proportionell mot den hastighetsförändring givaren utsätts för

accent /ˈaksənt/ (n, ut)
accent
  betoning, intonation
  brytning eller dialekt
  diakritiskt tecken som används i text för att ge anvisningar om hur ett ord uttalas
  kontrast
  överförd betydelse, betoning, tyngdpunkt
  markering av vissa toner för att ange tonvikten (ex. med ett tecken ovanför not i notbilden)

accentuera /ˈaksəntˌʉərˌa/ (v)
accentuar
  tala eller sjunga med betoning
  betona, lägga tonvikten vid; framhäva, framhålla, poängtera, understryka
  förse med accenttecken

acceptans /ˌaksəptˈans/ (n, ut)
acceptació

acceptera /ˈaksəptˌeːra/ (v)
acceptar
  gå med på, ställa sig bakom; finna bra nog

acehnesiska /ˈɑːsəhnəsˌɪska/ (n, ut)
atjeh, axinès
  ett sunda-sulawesiskt språk i den austronesiska språkfamiljen, som talas främst Aceh i Indonesien och i delar av Malaysia

acetat /ˈɑːsətˌat/ (n, neut)
acetat
  anjon av ; salt eller ester av

aceton /ˈɑːsətˌuːn/ (n)
acetona
  ett flyktigt lösningsmedel; den enklaste representanten av gruppen ketoner, systematiskt namn propanon

acetyl /ˈɑːsətˌyːl/ (n, ut)
acetil
  atomgrupp (en s.k. funktionell grupp) med kemisk formel CH₃-(C=O)- som består av en karbonylgrupp bunden till en metylgrupp; karbonylgruppen har sedan ytterligare en bindningsmöjlighet

acetylen /ˈɑːsətˌyːlən/ (n, neut)
acetilè
  trivialnamn för etyn; ett gasformigt kolväte med molekylformel C₂H₂ (ofta använt till svetsning)

acetylklorid /ˈɑːsətˌylkluːrˌiːd/ (n)
clorur d'etanol
  kemisk förening av kol, väte, klor och syre, C₂H₃ClO

acetylkolinesteras /ˈɑːsətˌylkuːlˌiːnəstˌeːras/ (n, neut)
acetilcolinesterasa
  enzym som bland annat finns i den neuromuskulära synapsen och där bryter ner acetylkolin till etansyra och kolin

acetylsalicylsyra /ˈɑːsətˌylsalˌɪsylsˌyːra/ (n, ut)
àcid acetilsalicílic

ack /ˈak/ (interjection)
ai las
  ett utropsord som ofta uttrycker en sorts vemod, sorg eller saknad

acklamation /ˌaklamasxˈuːn/ (n, ut)
aclamació

acklimatisera /ˈakliːmˌatɪsˌeːra/ (v)
aclimatar
  vänja någon eller något vid miljön eller klimatet
  vänja sig vid miljön eller klimatet

acklimatisering /ˈakliːmˌatɪsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
aclimatació
  processen att vänja någon eller något vid en ny miljö eller ett nytt klimat

ackommodera /ˈakːɔmˌuːdeːrˌa/ (v)
acomodar
  anpassa, justera, ta hänsyn till

ackompanjatris /ˈakːɔmpˌanjatrˌiːs/ (n, ut)
acompanyadora
  kvinnlig ackompanjatör

ackompanjatör /ˈakːɔmpˌanjatˌøːr/ (n, ut)
acompanyador, acompanyant
  person som ackompanjerar en solist

ackompanjemang /ˈakːɔmpˌanjəmˌaŋ/ (n, neut)
acompanyament
  musikalisk stöttning till melodistämma

ackompanjera /ˈakːɔmpˌanjərˌa/ (v)
acompanyar
  stötta musikaliskt, beledsaga
  beledsaga, åtfölja

ackord /ˈakːuːrd/ (n, neut)
acord
  ett antal toner som ljuder samtidigt i viss harmoni

ackreditering /ˈakrədˌiːteːrˌɪŋ/ (n, ut)
acreditació
  officiellt tillstånd för en journalist eller diplomat att jobba i ett visst land

ackumulation /ˌakːʉmˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
acumulació
  ansamling av något så att mängden eller halten ökar över tid

ackumulator /ˈakːʉmˌʉlatˌɔr/ (n, ut)
acumulador
  anordning för lagring av elektrisk energi; kemisk spänningskälla som går att ladda om
  särskilt processorregister, litet minnesutrymme för temporär lagring av beräkningsresultat i dator eller liknande; adderare försett med register som minns föregående resultat och kan använda det som operand till nästa beräkning, för att kunna summera (ackumulera flera tal)

ackumulera /ˈakːʉmˌʉleːrˌa/ (v)
acumular
  gradvis, över tid, öka i mängd

ackusativ /ˈakːʉsatˌiːv/ (n)
acusatiu
  ett ord som står i detta kasus

ackusativobjekt /ˈakːʉsatˌiːvɔbjˌɛkt/ (n, neut)
objecte directe
  satsdel som direkt påverkas av predikatet

action /aksxˈuːn/ (n)
acció
  actionfilm (om genren och ibland om enskilda filmer)

actionfilm /aksxˈɔnfɪlm/ (n, ut)
pel·lícula d'acció
  film som innehåller mycket av det som actionfilm-genren kännetecknas av

adamsdräkt /ˈɑːdamsdrˌɛːkt/ (n, ut)
vestit d'Adam
  nakenhet, det nakna skinnet; uppvisande av kroppens anatomi utan kläder

adamsäpple /ˈɑːdamsˌɛplə/ (n, neut)
garganxó
  synlig utbuktning på halsen (i synnerhet hos män) som orsakas av en tydligt framträdande främre del av struphuvudet

adapter /ˈɑːdaptər/ (n, ut)
adaptator
  anordning som gör det möjligt att anpassa en apparat till en annan apparat eller ett eluttag eller liknande, så att dessa kan kopplas samman (alt. anslutas)

addera /ˈadeːrˌa/ (v)
sumar
  utföra en särskild räkneoperation, att öka ett tals värde med ett annat tal; utföra en addition

addition /ˌadiːsxˈuːn/ (n, ut)
addició
  en räkneoperation vars resultat blir en summa; processen att addera två tal

additivitet /ˈadiːtˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
additivitat
  det att vara additiv

adel /ˈadəl/ (n, ut)
noblesa
  samhällsklass med nedärvda privilegier garanterade av staten såsom skattefrihet, rätt till reserverade ämbeten och rätt till anspråk på kronan: adelsman

adenin /ˌadənˈiːn/ (n, neut)
adenina

adenohypofys /ˈadənˌuːhyːpˌuːfyːs/ (n, ut)
adenohipòfisi
  framlob hos hypofys

adenom /ˈadənˌɔm/ (n, neut)
adenoma
  godartad epitelial tumör av celler som bildar körtelstrukturer eller är av sådant ursprung (körtelceller)

adenosintrifosfat /ˈadənˌuːsɪntrˌiːfɔsfˌat/ (n, neut)
trifosfat d'adenosina
  en nukleosidtrifosfat med kvävebasen adenin, sockret ribos och tre fosforgrupper, vilken är cellens huvudsakliga energibärande molekyl

adept /ˈadəpt/ (n, ut)
adepte
  lärjunge i hemlig orden eller liknande
  lärjunge, elev i allmän betydelse, t.ex. i sportsammanhang

adessiv /ˈadəsˌiːv/ (n, ut)
adessiu
  yttre lokalkasus i nomens deklination som betecknar det varpå någonting befinner sig eller sker

adiabatisk /ˈɑːdiːˌabatˌɪsk/ (adj)
adiabàtic

adjektiv /ˈadjəktˌiːv/ (n, neut)
adjectiu
  ord som normalt betecknar en egenskap och som grammatiskt kan fungera som bestämning till ett substantiv eller ett pronomen; en ordklass

adjektivisk /ˈadjəktˌiːvɪsk/ (adj)
adjectival, adjectiu

adjö /ˈadjøː/ (interjection)
adéu, adéu-siau
  avslutande hälsningsfras; hej då

adlig /ˈadlɪɡ/ (adj)
aristocràtic

administrativ /ˈadmiːnˌɪstratˌiːv/ (adj)
administratiu
  som rör administration

administratör /ˈadmiːnˌɪstratˌøːr/ (n, ut)
administrador, administradora
  person som förvaltar eller handhar viss verksamhet eller vissa ärenden för någons räkning, jfr administration

administrera /ˈadmiːnˌɪstreːrˌa/ (v)
administrar
  leda planering och skötsel av någon verksamhet (exempelvis företag, institution eller någon del inom den offentliga sektorn) för denna verksamhets bästa

adoptera /ˈɑːdɔptˌeːra/ (v)
adoptar, afillar

adoption /ˌɑːdɔpsxˈuːn/ (n, ut)
adopció

adoptiv /ˈɑːdɔptˌiːv/ (adj)
adoptiu
  som rör adoption, (om släktskap) som blivit till genom adoption

adrenalin /ˈadrənˌalɪn/ (n, neut)
adrenalina
  en katekolamin som är ett hormon (stresshormon) som insöndras från binjuremärgen (tillsammans med en mindre mängd noradrenalin)

adress /ˈadrəs/ (n, ut)
adreça
  anger läge, position, hänvisning i form av entydig position var någon eller något (företag eller dyl.) kan anträffas eller nås, för besök eller för post
  anger läge, position i form av position för minnescell i ett elektroniskt minne

adressat /ˈadrəsˌat/ (n, ut)
destinatari
  den eller de person(er) som står som mottagare på ett brev eller ett paket

adressera /ˈadrəsˌeːra/ (v)
adreçar
  förse med adress, skriva adress på

advent /ˈadvənt/ (n, neut)
advent
  del av kyrkoåret som börjar första söndagen i advent

adventistisk /ˈadvəntˌɪstɪsk/ (adj)
adventista
  som rör adventismen och adventisterna

adventskalender /ˌadvəntskalˈɛndər/ (n, ut)
calendari d’advent

adverb /ˈadvərb/ (n, neut)
adverbi
  ord som beskriver ett verb, ett adjektiv eller ett annat adverb

adverbiell /ˈadvərbˌiːəl/ (adj)
adverbial
  som avser adverb eller adverbial

advokat /ˈadvuːkˌat/ (n, ut)
advocat
  (titel för) person vars yrke är att genomföra rättsliga processer och juridiska uppdrag åt klienter; för advokat i Sverige gäller dessutom att man är medlem av Sveriges advokatsamfund

adygeiska /ˈɑːdyːɡəˌɪska/ (n, ut)
adigué
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas av totalt omkring 500 000 personer, varav en dryg femtedel är bosatta i Adygeiska republiken i Ryska federationen

aerodynamik /ˈɑːərˌuːdyːnˌamiːk/ (n, ut)
aerodinàmica
  läran om gasers rörelse

aerodynamisk /ˈɑːərˌuːdyːnˌamɪsk/ (adj)
aerodinàmic
  som har att göra med aerodynamik

aerofobi /ˈɑːərˌuːfuːbˌiː/ (n, ut)
aerofòbia

aerologi /ˌɑːəruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
aerologia
  utforskning av atmosfären

aerosol /ˈɑːərˌuːsuːl/ (n, ut)
aerosol
  tätt med småpartiklar i luft eller annan gas (t ex dimma, rök); ett besprutningsmedel mot växtsjukdomar

afar /ˈɑːfar/ (n, ut)
àfar
  ett kushitiskt språk som talas i Etiopien, Eritrea och Djibouti
  (medlem av) en etnisk folkgrupp på omkring en och en halv miljon människor på Afrikas horn och som tillsammans talar språket afariska

afasi /ˈɑːfasˌiː/ (n, ut)
afàsia
  ett tillstånd där en person på grund av en skada i centrala nervsystemet till större eller mindre grad förlorat förmågan att använda eller förstå språk i form av tal eller skrift

affekt /ˈafəkt/ (n, ut)
afecte
  inverkan på sinnet

affekterad /ˈafəktˌeːrad/ (adj)
afectat
  tillgjord, förkonstlad

affisch /ˈafɪʃ/ (n, ut)
cartell
  reklam- eller informationsanslag

affix /ˈafiːks/ (n, neut)
afix
  morfem som ej kan fungera självständigt utan i stället läggs till ett ord för att ändra dess betydelse; icke-lexikalt bundet morfem

affrikata /ˈafriːkatˌa/ (n, ut)
africada
  språkljud som består av en kombination av en klusil ("stoppljud") omedelbart följd av en frikativa ("väsljud").

affär /afˈɛːr/ (n, ut)
negoci
  avtal; speciellt som handlar om att köpa eller sälja något
afer
  politisk händelse, med negativ inverkan för de inblandade

afghan /ˈafɡhan/ (n, ut)
afganès
  relativt stor långhårig hundras

afghansk /ˈafɡhansk/ (adj)
afganès

afoni /ɑːfˈoːniː/ (n)
afonia
  oförmåga att tala på grund av allvarlig heshet, avsaknad av fonation

aforism /ˈɑːfuːrˌɪsm/ (n, ut)
aforisme
  kort citat eller påstående som kan väcka tankar

aforistisk /ˈɑːfuːrˌɪstɪsk/ (adj)
aforístic
  av tänkespråks art, som liknar en aforism

afrikaans /ˌafriːkaˈans/ (n)
Afrikaans, afrikaans
  språk som härstammar från nederländska som framförallt talas i Sydafrika och Namibia av (ättlingar till) de europeiska kolonisatörerna.

afrikan /ˈafriːkˌan/ (n, ut)
africà, africana
  person från Afrika

afrikanitet /ˈafriːkˌaniːtˌeːt/ (n, ut)
africanitat
  egenskap av att tillhöra Afrika

afrikansk /ˌafriːkˈɑːnsk/ (adj)
africà
  som rör Afrika

afroamerikan /ˈafruːˌamərˌɪkan/ (n, ut)
afroamericà

afroamerikansk /ˌafruːˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
afroamericà
  som avser afroamerikaner

afrodisiakum /ˈafruːdˌiːsiːˌakʉm/ (n, neut)
afrodisíac

afrokubansk /ˈafruːkˌʉbansk/ (adj)
afrocubà

afton /ˈaftuːn/ (n, ut)
vigília
  dagen före en helg, exempelvis julafton
vespre
  evenemang som hålls på kvällen

aftonfalk /ˈaftɔnfˌalk/ (n, ut)
xoriguer cama-roig

aftonklänning /ˈaftɔŋklˌɛnɪŋ/ (n, ut)
vestit de nit
  finare fotsid klänning, som bärs på högtidliga evenemang

aftonrodnad /ˈaftɔnrˌɔdnad/ (n, ut)
rojor del capvespre
  de röda nyanser som i skyn kan uppstå i skymningen

aftonstjärna /ˈaftʊnsxˌɛrna/ (n, ut)
estel del vespre
  någon av planeterna Venus eller Merkurius när de syns på kvällshimlen i samband med att solen går ner

agat /ˈɑːɡat/ (n, ut)
àgata

agenda /ˈɑːɡəndˌa/ (n, ut)
agenda
  dagordning, mötesplan, lista över saker som ska tas upp
  schema, tidsplan, upplägg för hur något ska genomföras tidsmässigt
  avsikt eller ambition i ett visst sammanhang

agent /ˈɑːɡənt/ (n, ut)
agent
  ett företag som säljer varor för ett annat företags räkning
  person eller företag som assisterar idrottsmän, författare m.fl. vid kontraktsförhandlingar
  person som i hemlighet arbetar med underrättelseverksamhet
  satsdel som förekommer i passiva satser
  begrepp inom semantiken

agentur /ˈɑːɡəntˌʉr/ (n, ut)
agència
  ett företag som företräder ett annat företags ekonomiska intressen, genom att exempelvis sälja det andra företagets varor, jfr agent

agera /ˈaɡeːrˌa/ (v)
actuar
  handla, verka, utföra en handling
  (om en skådespelare) spela; spela i en roll

ageusi /ˈɑːɡəˌʉsiː/ (n, ut)
agèusia
  total oförmåga att känna någon smak; smakbortfall

agg /ˈaɡ/ (n, neut)
rancor
  stark känsla av illvilja eller fientlighet mot viss person, särskilt den som behandlat en illa

agglomeration /ˌaɡluːmˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
aglomeració
  tät bebyggelse, tätort

aggression /ˌaɡrəsxˈuːn/ (n, ut)
agressió
  fientlig känsla som syftar till att tillfoga någon eller något fysisk skada

aggressiv /ˈaɡrəsˌiːv/ (adj)
agressiu
  angripande, påträngande, utmanande

aggressivitet /ˈaɡrəsˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
agressivitat

agn /ˈaŋn/ (n)
pallús
  skal av frö

agnat /ˈaŋnat/ (n, ut)
agnat
  person som är släkt med några andra via manligt släktskapsled

agnosticism /ˈaŋnɔstˌiːsɪsm/ (n, ut)
agnosticisme

agnostiker /ˈaŋnɔstˌiːkər/ (n, ut)
agnòstic, agnòstica
  person som anser att det inte går att avgöra om det finns någon gud eller ej

agnostisk /ˈaŋnɔstˌɪsk/ (adj)
agnòstic
  om någon som inte tror att det går att bevisa huruvida det existerar någon gud
  om någon som inte tror att det går att få kännedom om de yttersta grunderna för tillvaron

agrar /ˈaɡrar/ (adj)
agrari

agrarisk /ˈaɡrarˌɪsk/ (adj)
agrari
  som har med jordbruk att göra

agronom /ˈaɡruːnˌɔm/ (n, ut)
agrònom
  utbildad lantbrukare / jordbrukare; lantbrukskunnig person som ofta ger råd till och upplyser lantbrukare; person med examen från lantbrukslinje på högskola

agronomi /ˈaɡruːnˌuːmiː/ (n, ut)
agronomia
  lantbruksvetenskap

agronomisk /ˈaɡruːnˌuːmɪsk/ (adj)
agronòmic
  som rör agronomi

aguti /ˈɑːɡʉtˌiː/ (n, ut)
agutí
  däggdjur av släktet Dasyprocta inom familjen guldharar (Dasyproctidae), en sorts gnagare som lever i Sydamerika

aids /ˈɑːɪds/ (n)
sida
  dödlig virussjukdom kännetecknat av starkt nedsatt immunförsvar, orsakad av hivviruset

ailurofobi /ˈɑːiːlˌʉruːfˌuːbiː/ (n, ut)
aelurofòbia, ailurofòbia
  irrationell rädsla för katter

ainu /ˈɑːiːnˌʉ/ (n)
ainu
  ett språk talat av ainufolket, generellt ansett ett isolerat språk som saknar kända kopplingar till andra språk

aioli /ˈɑːiːˌuːliː/ (n)
allioli
  slags sås som liknar majonnäs gjord på vitlök, ägg, citronsaft och olivolja

aj /ˈɑːj/ (interjection)
au
  utrop som används när man har ont

akacia /ˈɑːkasˌɪa/ (n, ut)
acàcia
  planta av någon av de växter som hör till släktet akacior (Acacia) i familjen ärtväxter (Fabaceae)

akademi /ˈɑːkadəmˌiː/ (n, ut)
acadèmia
  samfund för främjande av vetenskap eller konst

akademiker /ˈɑːkadəmˌiːkər/ (n, ut)
acadèmic, acadèmica

akademisk /ˈɑːkadəmˌɪsk/ (adj)
acadèmic
  som tillhör en akademi eller livet vid en akademi t.ex. akademiska lärare, akademisk kvart, akademiska betyg
  teoretisk, abstrakt eller konstruerat

akilleshäl /ˈɑːkɪlˌɛshɛːl/ (n, ut)
taló d'Aquil·les
  svaghet eller sårbarhet i en situation där man i övrigt är stark

akkadiska /ˈakkadˌɪska/ (n, ut)
accadi

akleja /ˈakləjˌa/ (n, ut)
corniol, campaneta blava
  en trädgårdsväxt, Aquilegia vulgaris, som ibland även förekommer förvildad på Skandinaviska halvön, mer frekvent på kontinenten

akne /ˈaknə/ (n, ut)
acne
  hudsjukdom som orsakar finnar, det vill säga inflammation i talgkörtlar

akribi /ˈakriːbˌiː/ (n, ut)
cura

akrobat /ˈakruːbˌat/ (n, ut)
acròbata
  person som genom god uthållighet, styrka, rörlighet och koordinationsförmåga utför avancerade rörelser med kroppen, ofta med hjälp av diverse redskap, ofta på cirkus eller varieté

akrobatik /ˈakruːbˌatiːk/ (n, ut)
acrobàcia
  kroppsliga rörelser, baserade på mycket hög grad av styrka, smidighet, balans, koordination, vighet och samspel; ingår typiskt som en del i gymnastik och cirkusnummer

akrofobi /ˈakruːfˌuːbiː/ (n, ut)
acrofòbia

akromegali /ˈakruːməɡˌaliː/ (n, ut)
acromegàlia
  tillstånd som orsakas av för hög blodkoncentration av tillväxthormon hos en person som slutat växa på längden, vilket resulterar i förstoring av mjuk vävnad och tillväxt av ben i ansikte, händer och fötter

akromion /ˈakruːmˌiːuːn/ (n)
acromi
  triangulärt och avlångt utskott som utgör skulderbladets högsta punkt

akronym /ˈakruːnˌyːm/ (n, ut)
acrònim
  initialförkortning (förkortning bildad genom att använda den första bokstaven i varje ord i uttrycket)

akrostikon /ˌakrɔstɪkˈoːn/ (n, neut)
acròstic

akrylsyra /ˈakrylsˌyːra/ (n)
àcid acrílic
  karboxylsyra med formeln C₂H₃COOH

akt /ˈakt/ (n, ut)
acte
  handling, gärning; numera mest använt i bestämda uttryck typ "en akt av" eller i sammansättningar av typen kärleksakt, skapelseakt, viljeakt
  dokument, urkund ofta av juridisk karaktär, typ aktstycke
  en del av en pjäs eller föreställning, skild från resten med en paus; även i överförd betydelse

akterstäv /ˈaktəʂtˌɛːv/ (n, ut)
codast
  bakre del av en båt eller ett fartyg; kölens fortsättning bakåt

aktie /ˈaktiːə/ (n, ut)
acció
  ägarandel i aktiebolag

aktieägare /ˈaktiːəˌɛːɡarə/ (n, ut)
accionista, accionari
  någon som innehar aktier i ett företag

aktin /aktˈiːn/ (n, neut)
actina
  klotformat protein som i celler bildar aktinfilament som medger mekanisk hållfasthet och rörelseförmåga i celler i allmänhet och muskelkontraktion i muskelceller i synnerhet (tillsammans med motorproteinet myosin)

aktinium /ˈaktiːnˌiːʉm/ (n, neut)
actini

aktionspotential /aksxˈʊnspuːtˌɛntiːˌal/ (n, ut)
potencial d'acció
  tillfällig kraftig förändring av en cells membranpotential (lokalt) mot ett positivt värde (och inom kort tillbaka nedåt igen) vilken uppkommer när membranpotentialen ökats till ett tröskelvärde varefter spänningskänsliga jonkanaler öppnats

aktiv /ˈaktiːv/ (adj)
actiu
  (i hög grad) verksam, driftig, energisk, handlingskraftig, engagerad; ordet har många olika betydelsenyanser beroende på sammanhang
  verksam; sysselsatt inom en viss verksamhet

aktivera /ˈaktiːvərˌa/ (v)
activar
  bli eller göra något redo för användning; göra så att något börjar ske; sätta i funktion, göra aktiv
  sätta någon i (ökad) kroppslig och mental verksamhet, motivera någon till att bli mera verksam
  öka sin egen aktivitet, göra mer
  få att reagera
  bokföra utgifter som en tillgång i balansräkningen

aktivism /ˈaktiːvˌɪsm/ (n, ut)
activisme
  åsiktsriktning som förordar direkta politiska aktioner

aktivist /ˈaktiːvˌɪst/ (n, ut)
activista
  medlem i politisk eller religiös rörelse/organisation, som aktivt propagerar för rörelsen, ofta även inriktade på direkta politiska aktioner

aktivitet /ˈaktiːvˌiːteːt/ (n, ut)
activitat
  sysselsättning, handling, verksamhet
  tillståndet att vara aktiv, i rörelse
  mått för hur aktivt ett radioaktivt ämne är
  den reaktiva substansmängden vid en reaktion

aktivitetsfält /ˈaktiːvˌiːteːtsfˌɛlt/ (n, neut)
barra de tasques

aktivt /ˈaktɪvt/ (adv)
activament
  ; på ett aktivt sätt, i aktiv form

aktualisera /ˈaktʉˌaliːsˌeːra/ (v)
actualitzar
  göra något aktuellt, göra något relevant, sätta något på dagordningen
  förnya, uppdatera

aktualitet /ˈaktʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
actualitat
  nyheter i mycket vid bemärkelse, det som är nytt
  giltighet, betydelse, relevans i nutid (ögonblicket/månaden/året/vår livstid)
  realitet, verklighet

aktuarie /ˈaktʉˌariːə/ (n, ut)
actuari
  (förr) tjänstetitel för vissa befattningshavare med statistiskt betonade arbetsuppgifter

aktuell /ˈaktʉˌɛl/ (adj)
actual
  som relaterar till eller tilldrar sig i nuet; som relaterar till något som nyss skett eller som sker just nu
  angelägen
  möjlig, på tal

aktör /ˈaktøːr/ (n, ut)
actor
  skådespelare; person som medvetet uppträder som sig själv eller en annan person och agerar enligt ett skrivet eller improviserat manus, ofta inför publik, exempelvis på en teater eller i en film

akupunktur /ˈɑːkʉpɵŋktˌʉr/ (n, ut)
acupuntura
  en kinesisk metod för sjukdomsbehandling (instick av nålar på vissa ställen av kroppen)

akustik /ˈɑːkɵstˌiːk/ (n, ut)
acústica
  läran om ljud, framförallt hur ljud sprider sig i ett rum
  kvalitativ egenskap hos ett rum, som anger hur ljud i rummet sprids

akustisk /ˈɑːkɵstˌɪsk/ (adj)
acústic
  som avser akustik
  som avser ljud eller instrument som ej är elektriskt förstärkt eller behandlat

akut accent /ˈɑːkʉt ˈaksənt/ (n)
accent agut
  accenttecknet ´ t.ex. i tecknet é i ordet idé

akutmottagning /ˌɑːkɵtmˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
sala d'urgències
  läkarmottagning för plötsligt insjuknade

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (adj)
aiguamarina
  som har en färg skiftande mellan svagt blå och grönt

akvamarin /ˌakvamarˈiːn/ (n, ut)
aiguamarina
  ett slags grönblåskiftande ädelsten, transparent variant av beryll med svagt blå eller grönblå färg

akvarell /ˈakvarˌɛl/ (n, ut)
aquarel·la
  målning utförd i, ofta inte täckande, vattenfärg

akvarellmålare /ˈakvarˌɛlmoːlˌarə/ (n, ut)
aquarel·lista
  konstnär som målar i akvarell

akvarium /ˈakvarˌiːʉm/ (n, neut)
aquari, aquàrium
  vattenbehållare, vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast, oftast avsedd att hysa levande fiskar, kräftdjur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja akvariefiskar med mera.

akvatisk /ˈakvatˌɪsk/ (adj)
aquàtic

akvavit /ˈakvavˌiːt/ (n)
akvavit

akvedukt /ˈakvədˌɵkt/ (n, ut)
aqüeducte
  byggnadskonstruktion för att leda vatten över en dalgång; bro som bär en vattenled

al /ˈɑːl/ (n, ut)
vern
  tidigt blommande hängeträd eller buske inom alsläktet (Alnus) i familjen björkväxter

al dente /ˈɑːl dˌɛntɛ/ (adj)
al dente
  fast med lagom tuggmotstånd (används om pasta som fått koka lagom)

alabaster /ˈɑːlabˌastər/ (n, ut)
alabastre

alanin /ˌɑːlanˈiːn/ (n, neut)
alanina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ala, A, 2-aminopropansyra)

alarm /ˈɑːlarm/ (n, neut)
alarma
  signal eller kallelse att möta viss fara

alarmera /ˈɑːlarmˌeːra/ (v)
alarmar
  ge signal, slå alarm

alarmerande /ˈɑːlarmˌeːrandə/ (adj)
alarmant
  ; som vållar oro.

alban /ˈalban/ (n, ut)
albanès
  man från Albanien

albansk /ˈalbansk/ (adj)
albanès

albanska /ˈalbanskˌa/ (n, ut)
albanès
  språk som framförallt talas i Albanien och i Kosovo

albatross /ˈalbatrˌɔs/ (n, ut)
albatros
  individ inom familjen stormfåglar (Diomedeidae)
  resultat på ett hål tre slag mindre än hålets par.

albinism /ˈalbiːnˌɪsm/ (n, ut)
albinisme
  medfödd total avsaknad på färgpigment (melanin) i huden hos människor och djur, avsaknad av melanin hos växter

albino /ˈalbiːnˌuː/ (n, ut)
albí
  person eller djur med albinism

albit /ˈalbiːt/ (n, ut)
albita
  ett slags vitt fältspatmineral

album /ˈalbʉm/ (n, neut)
àlbum
  bok med tomma blad eller pärm med blad speciellt framställd för att fyllas med fotografier, frimärken, poesi, autografer eller dylikt.
  beteckning för samling av musik på godtyckligt media

albumin /ˌalbʉmˈiːn/ (n, neut)
albúmina
  enkelt protein, ett enkelt äggviteämne

albuminuri /ˈalbʉmˌiːnʉrˌiː/ (n, ut)
albuminuria
  (onormal) förekomst av albumin i urinen

aldehyd /ˈaldəhˌyːd/ (n, ut)
aldehid

aldosteron /ˈaldɔstərˌuːn/ (n, neut)
aldosterona
  ett steroidhormon, den viktigaste mineralkortikoiden som produceras i zona glomerulosa i binjurebarken, och som ökar njurarnas reabsorption av natrium och vatten och utsöndring av kalium, och vars insöndring stimuleras av hög extracellulär kaliumkoncentration och av hormonet angiotensin II

aldrig /ˈaldrɪɡ/ (adv)
mai

alef /ˈɑːləf/ (n)
àlef
  den första bokstaven i det hebreiska alfabetet: א

alemanniska /ˈɑːləmˌanɪskˌa/ (n, ut)
alamànic
  ett germanskt språk, nära besläktat med tyska, som talas i vissa delar av Södra Tyskland, Alsace (Frankrike), Vorarlberg (Österrike), Schweiz och Liechtenstein

alexi /ˈɑːləksˌiː/ (n, ut)
alèxia
  förvärvad störning av läsförmågan

alfa /ˈalfa/ (n, neut)
alfa
  namn på den grekiska bokstaven alpha, Α (gement: α)

alfa-linolensyra /ˈalfa lˈiːnuːlˌɛnsyːrˌa/ (n)
àcid alfa-linolènic
  essentiell fettsyra som består av kol, väte och syre med formeln C18H30O₂

alfabet /ˈalfabət/ (n, neut)
alfabet, abecedari
  uppräkning av de skrivtecken, där varje tecken motsvarar ett ljud (fonem), som används för att skriva vissa språk

alfabetisera /ˈalfabətˌɪseːrˌa/ (v)
alfabetitzar
  ordna efter bokstavsordning

alfabetisk /ˈalfabətˌɪsk/ (adj)
alfabètic
  som följer ett språks alfabet

alfabetiskt /ˈalfabətˌɪskt/ (adv)
alfabèticament
  ; på ett alfabetiskt sätt

alfanumerisk /ˈalfanˌʉmərˌɪsk/ (adj)
alfanumèric

alfastråle /ˈalfastrˌoːlə/ (n, ut)
raig alfa
  en sorts radioaktiva strålar

alfågel /ˈalfoːjəl/ (n, ut)
ànec glacial

alförrädare /alfˈœrɛːdˌarə/ (n, ut)
èider de Steller

alg /ˈalj/ (n, ut)
alga

algebra /ˈaljəbrˌa/ (n, ut)
àlgebra
  studiet av algebror i allmänhet

algebraiker /ˈaljəbrˌaiːkər/ (n, ut)
algebrista

algebraisk /ˈaljəbrˌaɪsk/ (adj)
algebraic, algèbric

algerier /ˈaljərˌiːər/ (n, ut)
algerià

algerisk /ˈaljərˌɪsk/ (adj)
algerià
  som rör Algeriet

algofobi /ˈalɡuːfˌuːbiː/ (n, ut)
algofòbia

algoritm /ˈalɡʊrˌɪtm/ (n, ut)
algorisme
  begränsad och väldefinierad uppsättning instruktioner för att lösa en uppgift, ofta i flera steg, och ofta i beräkningssyfte; systematisk procedur utformad för att lösa ett visst problem

algoritmisk /ˈalɡʊrˌɪtmɪsk/ (adj)
algorítmic

alibi /ˈɑːliːbˌiː/ (n, neut)
coartada
  bevis/försvar som en person misstänkt för brott kan framlägga som styrker att hen befann sig någon annanstans än vid brottsplatsen när brottet förövades

alimentär /ˌɑːliːməntˈɛːr/ (adj)
alimentari
  som har samband med föda, som har med maten att göra

alkalinitet /ˈalkalˌiːniːtˌeːt/ (n)
alcalinitat
  mått på vattnets förmåga att motstå försurning

alkalisk /ˈalkalˌɪsk/ (adj)
alcalí
  basisk; med ett pH högre än 7

alkan /ˈalkan/ (n, ut)
alcà

alkemi /ˈalkəmˌiː/ (n, ut)
alquímia
  tankesystem (filosofi) innehållande idéer om ett urämne, "de vises sten", som alla andra ämnen skapades ifrån och tillämpning i vilken försök att framställa guld och ett livselixir ingår

alkemisk /ˈalkəmˌɪsk/ (adj)
alquímic
  det som angår alkemi

alkemist /ˈalkəmˌɪst/ (n, ut)
alquimista
  den som ägnar sig åt alkemi

alken /ˈalkən/ (n, ut)
alquè

alkohol /ˈalkʊhˌoːl/ (n, ut)
alcohol
  ett ämne tillhörande den kemiska gruppen alkoholer, som innehåller hydroxylgruppen -OH
  alkoholen (1.) etanol, vilken förekommer i många drycker, är beroendeframkallande och kan ge allvarliga skador på lever och njurar

alkoholdryck /ˈalkʊhˌoːldryk/ (n, ut)
beguda alcohòlica
  dryck som innehåller alkohol

alkoholhaltig /ˈalkʊhˌoːlhaltˌɪɡ/ (adj)
alcohòlic
  som innehåller alkohol

alkoholism /ˈalkʊhˌoːlɪsm/ (n, ut)
alcoholisme

alkoholist /ˈalkʊhˌoːlɪst/ (n, ut)
alcohòlic
  person som är beroende av alkohol

alkov /ˈalkuːv/ (n, ut)
alcova
  avgränsad del av ett rum i form av en nisch avsedd för sängplats; mindre rum utan fönster; nisch där fönstret är placerat (fönsteralkov)

alkyn /ˈalkyːn/ (n, ut)
alquí

all /ˈal/ (pronoun)
tot, totes, tots

alla /ˈala/ (pronoun)
tots

alla hjärtans dag /ˈala jətˈans dˈɑːɡ/ (n)
dia de Sant Valentí
  årlig högtidsdag för romantik och kärlek som firas 14 februari (helgonet Sankt Valentins dag) med bland annat utbyte av gåvor och kort

allativ /ˈalatˌiːv/ (n, ut)
al·latiu
  yttre lokalkasus i nomens deklination som betecknar rörelsen mot den plats eller yta till vilken någonting förs eller lägges på

alldaglig /ˈaldɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
diari
  vardaglig, helt vanlig, slätstruken

allegori /ˈaləɡˌʊriː/ (n, ut)
al·legoria
  metafor, bild, en framställning av någon/något i form av en bildlig metafor, t.ex en flicka beskrivs som en ros, döden som en man med lie

allegorisk /ˈaləɡˌʊrɪsk/ (adj)
al·legòric
  framställd i formen av en allegori

allel /ˈaləl/ (n, ut)
al·lel

allemande /ˈaləmˌandə/ (n)
alemanya
  en slags medeltida dans från Tyskland

allena /ˈalənˌa/ (adj)
sol
  ensam, solo

allergi /ˈalərjˌiː/ (n, ut)
al·lèrgia
  det att en person inte tål ett visst, i vanliga fall, ofarligt ämne (i normala mängder), på grund av immunförsvarets reaktion; överkänslighet för ett ämne

allergisk /ˈalərjˌɪsk/ (adj)
al·lèrgic
  ha en allergi mot visst ämne; överkänslig
  (kraftig) aversion mot någon/något

allergologi /ˌalərɡuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
al·lergologia
  läran om de allergiska sjukdomarna, deras förekomst, orsaker och behandling

allestädesnärvaro /ˈaləstˌɛːdəsnˌɛrvarˌuː/ (n, ut)
omnipresència
  närvaro i alla ting, överallt

allians /ˌaliːˈans/ (n, ut)
aliança
  förbund, koalition, union; kan ingås mellan stora enheter som grupper av länder, länder, företag, partier, till små grupper av människor
  förbund, giftermål

allierad /ˈaliːərˌad/ (adj)
aliat
  ; som allierats

allierad /ˈaliːərˌad/ (n, ut)
aliat
  någon som man har allierat sig med

alligator /ˈaliːɡˌatɔr/ (n, ut)
aŀligàtor, al·ligàtor
  kräldjur av släktet Alligator tillhörande ordningen krokodildjur, som endast förekommer i Amerika och Kina

allihop /ˈaliːhˌuːp/ (pronoun)
tothom
  alla i viss grupp

allitteration /ˌalɪtːˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
al·literació
  typ av rim där på varandra följande ord inleds med samma bokstav; rim där närstående ord, ofta de betonade, börjar på samma konsonant eller likljudande konsonant, eller på vokal

allitterera /ˈalɪtːərˌeːra/ (v)
al·literar

allmosa /ˈalmuːsˌa/ (n, ut)
almoina
  gåva till nödlidande eller hjälpbehövande

allmänhet /ˈalmənhˌeːt/ (n, ut)
col·lectiu
  vanliga människor; de flesta människor; generellt för hela befolkningen
  för det mesta; det generella fallet, när inga särskilda undantag gäller

allmänning /ˈalmənˌɪŋ/ (n, ut)
comunal
  område som inte omfattas av privat äganderätt utan kan utnyttjas av envar, alla lokala invånare eller alla som tillhör det kollektiv (den samfällighet) som förvaltar allmänningen

allmännyttig /ˈalmənˌytːɪɡ/ (adj)
sense ànim de lucre
  som är till nytta för samhället
  kommunal

allmänt val /ˈalmənt vˈɑːl/ (n)
elecció general
  val där den röstberättigade allmänheten kan rösta fram sina företrädare till en direktvald, offentlig, beslutande församling (till exempel parlamentet eller kommunfullmäktige)

allod /ˈaluːd/ (n, neut)
alou
  fri egendom, fast egendom med full äganderätt

allofon /ˌaluːfˈoːn/ (n, ut)
al·lòfon

allopati /ˈaluːpˌatiː/ (n, ut)
al·lopatia
  vanlig läkekonst

allsmäktig /ˈalsməktˌɪɡ/ (adj)
omnipotent

alltid /ˈaltiːd/ (adv)
sempre, tothora
  vid varje tillfälle; ständigt
sempre
  i alla fall, trots något som sagts tidigare

allusion /ˌalʉsxˈuːn/ (n, ut)
al·lusió
  begrepp när man i ett konstnärligt verk syftar på någonting annat, utanför verket

allvar /ˈallvɑːr/ (n, neut)
serietat
  något som är seriöst och viktigt

allvarlig /ˈallvɑːrlˌɪɡ/ (adj)
seriós
  som inte skämtar; inte skämtsam
  seriös; som inte är att skämta om; som är på allvar
  svår

allvetande /ˈalveːtˌandə/ (adj)
omniscient

allätare /ˈalɛːtˌarə/ (n, ut)
omnívor

allé /alˈeː/ (n, ut)
avinguda
  en väg med en rad planterade träd på vardera sidan

alm /ˈalm/ (n, ut)
om, olm, orm
  exemplar, underart eller trädslag i släktet almar

almanacka /ˈalmanˌakːa/ (n, ut)
almanac

almsjuka /ˈalmsxʉkˌa/ (n, ut)
malaltia holandesa de l'om
  svampsjukdom som angriper trädet alm

aln /ˈaln/ (n, ut)
alna
  ett gammalt längdmått, vilket varierade i längd mellan områden

alnöit /ˈalnøːˌiːt/ (n, ut)
alnöita
  en mörkt färgad, tät porfyrisk vulkanisk gångbergart med centimeterstora strökorn av glänsande svarta glimmerflak (biotit); stycke av denna bergart

alpacka /ˈalpakːˌa/ (n, ut)
alpaca
  en art (Vicugna pacos) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten alpacka

alpin /alpˈiːn/ (adj)
alpí
  som avser Alperna

alpjärnsparv /ˈalpjərnspˌarv/ (n, ut)
cercavores
  en art (Prunella collaris) inom fågelfamiljen järnsparvar (Prunellidae); individ av arten alpjärnsparv

alpkaja /ˈalpkajˌa/ (n, ut)
gralla de bec groc
  en art (Pyrrhocorax graculus) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten alpkaja

altare /ˈaltarə/ (n, neut)
altar
  bordsliknade upphöjning för religiösa kulthandlingar

alter ego /ˈaltər ˈeːɡuː/ (n)
alter ego

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (adj)
alternatiu
  som är en av flera valmöjligheter
  som inte är den tidigare nämnda möjligheten; en annan

alternativ /ˈaltərnatˌiːv/ (n, neut)
alternatiu
  en av två eller flera valmöjligheter

alternativmedicin /ˌaltərnatˌɪvmədiːsˈiːn/ (n, ut)
medicina alternativa
  samlingsbegrepp för behandlingar av åkommor, sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättningar som inte har prövats vetenskapligt enligt de regler som gäller behandlingar i den etablerade hälso- och sjukvården, eller som har prövats vetenskapligt och fastslagits vara overksamma

alternera /ˈaltərnˌeːra/ (v)
alternar
  växla mellan

altitud /ˈaltiːtˌʉd/ (n, ut)
altitud
  en himlakropps höjd över horisonten angiven i grader

altruism /ˈaltrʉˌɪsm/ (n, ut)
altruisme
  osjälviskhet, det att sätta andras intressen framför sina egna, att vara oegennyttig
  doktrin inom etiken, formulerad av den franske filosofen Auguste Comte (1798 -1857)

altruist /ˈaltrʉˌɪst/ (n, ut)
altruista
  person som kännetecknas av altruism, person som praktiserar altruism

altruistisk /ˈaltrʉˌɪstɪsk/ (adj)
altruista
  osjälvisk, oegennyttig

aluminium /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
alumini

aluminiumbromid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
bromur d'alumini
  kemisk förening av aluminium och brom

aluminiumgryta /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmɡryːtˌa/ (n, ut)
olla d'alumini
  gryta tillverkad helt eller delvis av aluminium

aluminiumklorid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
clorur d'alumini
  kemisk förening av aluminium och klor, AlCl₃

aluminiumnitrat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
nitrat d'alumini
  kemisk förening av aluminium, kväve och syre, Al(NO₃)₃

aluminiumoxid /ˈɑːlʉmˌiːniːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid d'alumini
  kemisk förening av aluminium och syre, Al₂O₃

aluminiumsulfat /ˈɑːlʉmˌiːniːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat d'alumini
  förening av aluminium och svavelsyra

alun /ˈɑːlɵn/ (n)
alum
  ett aluminiumsalt använt bl a som blodstillande medel

alv /ˈalv/ (n, ut)
elf
  övernaturligt väsen i folktro och i fornnordisk religion
subsòl
  lager närmast under matjorden

alveol /ˈalvəˌuːl/ (n, ut)
alvèol

alveolar /ˈalvəˌuːlar/ (adj)
alveolar
  som utgör en alveolar

amalgam /ˈɑːmalɡˌam/ (n, neut)
amalgama

amaryllis /ˈɑːmarˌyliːs/ (n, ut)
amaril·lis
  hybrid i familjen amaryllisväxter

amason /ˈɑːmasˌuːn/ (n, ut)
amazona
  fysiskt stark och krigisk kvinna

amatör /ˈɑːmatˌøːr/ (n, ut)
aficionat

ambassad /ˈambasˌad/ (n, ut)
embaixada, ambaixada

ambassadör /ˈambasˌadøːr/ (n, ut)
ambaixador
  statens sändebud som är chef för en ambassad

ambition /ˌambiːsxˈuːn/ (n, ut)
ambició

ambitiös /ˈambiːtˌiːøːs/ (adj)
ambiciós

ambivalens /ˈambiːvˌaləns/ (n, ut)
ambivalència
  känsla när man delas mellan två motstridiga känslor

ambra /ˈambra/ (n, ut)
ambre gris
  vaxliknande ämne som bland annat används i parfymer

ambrosia /ˈambruːsˌiːa/ (n, ut)
ambrosia
  gudarnas föda i grekisk och romersk mytologi som gav evigt liv

ambulans /ˌambʉlˈans/ (n, ut)
ambulància

amen /ˈɑːmən/ (interjection)
amén
  ord som av anhängare av abrahamitiska religioner används efter att man har bett en bön

amenorré /ˌɑːmənɔrˈeː/ (n, ut)
amenorrea
  utebliven menstruation hos kvinna i fertil ålder, antingen hos en kvinna som aldrig haft menstruation tidigare (primär amenorré) eller hos en kvinna som tidigare haft regelbundna menstruationer som upphört (sekundär amenorré)

americium /ˈɑːmərˌiːsɪˌʉm/ (n, neut)
americi

amerikanisera /ˈamərˌɪkanˌiːseːrˌa/ (v)
americanitzar
  göra amerikansk

amerikanisering /ˈamərˌɪkanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
americanització
  det att amerikanisera

amerikansk /ˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
americà, estatunidenc
  som rör den amerikanska kontinenten

amerikansk bläsand /ˌamərɪkˈɑːnsk blˈɛːsand/ (n)
ànec xiulador americà

amerikansk engelska /ˌamərɪkˈɑːnsk ˈɛŋəlskˌa/ (n)
angloamericà

amerikansk fotboll /ˌamərɪkˈɑːnsk fˈuːtbɔl/ (n)
futbol americà
  en bollsport mellan två lag som utvecklats ur fotboll och rugby

amerikansk sekvoja /ˌamərɪkˈɑːnsk səkvˈuːja/ (n)
sequoia costanera
  ett trädslag (Sequoia sempervirens) i sekvojasläktet (Sequoia); exemplar av detta trädslag

amerikanska /ˌamərɪkˈɑːnska/ (n, ut)
americà
  den variant av det engelska språket som talas i USA

ametist /ˈɑːmətˌɪst/ (n, ut)
ametista
  en violett eller purpurfärgad mineral och ädelsten av som egentligen är en variant av kvarts

amfetamin /ˌamfətamˈiːn/ (n, neut)
amfetamina
  syntetiskt centralstimulerande medel, en vanlig narkotikaklassad drog

amfibie /ˈamfiːbˌiːə/ (n, ut)
amfibi
  en klass av ryggradsdjur, groddjur, vetenskapligt namn: Amphibia
  fordon som kan användas både på land och vatten, ofta använt som förled i sammansatta ord, typ amfibieplan
  om något (allmänt) som kan befinna sig både på land och vatten

amfibisk /ˈamfiːbˌɪsk/ (adj)
amfibi
  som kan leva både på land och i vatten

amfiteater /ˈamfiːtəˌatər/ (n, ut)
amfiteatre
  byggnadskonstruktion med den klassiska amfiteatern och teatern som förebild, eventuellt infogad i ett helt hus, används ex. för skådespel och undervisning

amfolyt /ˈamfuːlˌyːt/ (n, ut)
amfòlit
  amfotär elektrolyt; ämne som har förmågan att både uppta och avge protoner

amfora /ˈamfuːrˌa/ (n, ut)
àmfora
  antikt vasformat kärl med hög smal hals och två vertikala handtag, vanligen av lera men ibland av metall; användes till förvaring av olja och vin mm

amhariska /ˈamharˌɪska/ (n, ut)
amhàric

amid /ˈɑːmiːd/ (n, ut)
amida

amin /ɑːmˈiːn/ (n, ut)
amina

aminosyra /ˈɑːmiːnˌuːsyːrˌa/ (n, ut)
aminoàcid
  ämne som både är en karboxylsyra och en amin

amiral /ˈɑːmiːrˌal/ (n, ut)
almirall
  högsta militära graden i ett lands flotta
  en fjärilsart, Vanessa atalanta

amiralitet /ˈɑːmiːrˌaliːtˌeːt/ (n, neut)
almirallat
  i vissa länder (ej i Sverige) högsta sjömilitära myndigheten

amma /ˈama/ (n, ut)
dida, nodrissa
  kvinna, vars arbete är att ge bröstmjölk åt någon annans barn

ammoniak /amˈoːniːˌak/ (n, ut)
amoníac

ammonium /amˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
amoni

ammoniumklorid /amˈoːniːˌɵmkluːrˌiːd/ (n, ut)
clorur d'amoni
  salt av ammoniak och saltsyra, med summaformeln NH₄Cl, som ofta används till att smaksätta godis

ammoniumsulfat /amˈoːniːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat amònic, sulfat d’amoni
  kemisk förening av kväve, väte, svavel och syre

ammunition /ˌamɵniːsxˈuːn/ (n, ut)
munició
  samlingsnamn för rörliga föremål (som kan innehålla sprängämne eller inte) för engångsbruk avsedda att rikta energi mot ett objekt med syfte att oskadliggöra det

amnesi /ˈamnəsˌiː/ (n, ut)
amnèsia
  minnesförlust

amnesti /ˈamnəstˌiː/ (n, ut)
amnistia
  hel eller delvis eftergift för åtal eller straff, benådning; ofta i politiskt färgade sammanhang; beslut fattas av högsta statsledningen utan att någon begäran först måste lämnas in

amning /ˈamnɪŋ/ (n, ut)
alletament

amoralisk /ˈɑːmuːrˌalɪsk/ (adj)
amoral
  som saknar moral; som är oberörd av eller utanför moralbegrepp

amorf /ˈɑːmuːrf/ (adj)
amorf
  formlös; som saknar bestämd form; som saknar bestämd struktur
  karakteristik av ämne som saknar kristallers ordnade inre struktur

amortera /ˈɑːmuːtˌeːra/ (v)
amortitzar

ampere /ˈampərə/ (n, ut)
ampere
  SI-enheten för elektrisk ström, betecknas "A"; den strömstyrka som enheten ampere ovan motsvarar

amperemeter /ˈampərəmətər/ (n, ut)
amperímetre
  ett mätinstrument för elektrisk ström

amplitud /ˈampliːtˌʉd/ (n, ut)
amplitud
  (den positiva) avvikelsen relativt en definierad referenspunkt/-linje hos någon variabel kvantitet; variationen kan vara av godtycklig typ: periodisk, icke-periodisk, i rum eller tid; se Wikipedia för olika sätt att definiera avvikelsen: momentant, medelvärde, topp-till-topp osv.
  mätvärde hos instrument som mäter en variabel kvantitet av något slag

amplitudmodulering /ˈampliːtˌɵdmuːdˌʉleːrˌɪŋ/ (n, ut)
amplitud modulada
  en metod att överföra analog signal genom att denna knytas till en signal med högre frekvens varvid variation av bärsignalens amplitud återspeglar den transporterade signalen; en enklare metod för radiosändning

ampull /ˈampɵl/ (n, ut)
ampolla
  liten tillsmält glasbehållare (t ex för att bevara läkemedel sterila)

amputation /ˌampʉtasxˈuːn/ (n, ut)
amputació
  avlägsnandet av en extremitet från kroppen genom ett kirurgiskt ingrepp

amputera /ˈampʉtˌeːra/ (v)
amputar
  avlägsna en extremitet från kroppen genom ett kirurgiskt ingrepp

amulett /ˈɑːmʉlˌɛt/ (n, ut)
amulet
  föremål som genom magi antas ge skydd

amylas /ˈɑːmyːlˌas/ (n, ut)
amilasa

amylnitrit /ˈɑːmylnˌɪtriːt/ (n)
nitrit d'amil
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

amylopektin /ˌɑːmyːlˌuːpəktˈiːn/ (n, neut)
amilopectina
  polysackarid som består av en grenad kedja av glukosrester bundna via α-(1,4)-glykosidbindningar och α-(1,6)-glykosidbindningar vid fögreningarna (ungefär var 30:e glukosrest)

amylos /ˈɑːmyːlˌuːs/ (n)
amilosa
  polysackarid som utgörs av en lång ogrenad kedja av glukosrester bundna via α-1,4-glykosidbindningar

amöba /ˈɑːmøːbˌa/ (n, ut)
ameba
  en sorts encellig organism

ana /ˈɑːna/ (v)
sospitar

anabaptism /ˈɑːnabˌaptɪsm/ (n, ut)
anabaptisme
  protestantisk rörelse under reformationen som bland annat utövade vuxendop

anabaptist /ˈɑːnabˌaptɪst/ (n, ut)
anabaptista
  anhängare av en protestantisk rörelse under reformationen som bland annat utövade vuxendop

anabol /ˈɑːnabˌuːl/ (adj)
anabòlic
  som rör anabolism

anabolism /ˈɑːnabˌuːlɪsm/ (n, ut)
anabolisme
  den del av ämnesomsättningen som står för att bygga upp komplexa ämnen ur enklare

anaerob /ˈɑːnaərˌuːb/ (adj)
anaerobi

anafor /ˈɑːnafˌuːr/ (n, ut)
anàfora
  stilfigur där talaren upprepar ett eller flera ord i början av flera meningar eller satser för att skapa en stilistisk eller retorisk effekt

anagram /ˈɑːnaɡrˌam/ (n, neut)
anagrama

anakonda /ˈɑːnakˌɔnda/ (n, ut)
anaconda
  ett släkte (Eunectes) i familjen boaormar (Boidae) med fyra arter som lever i och runt floder i Sydamerika; individ av dessa ormar

anakronism /ˈɑːnakrˌuːnɪsm/ (n, ut)
anacronisme
  otidsenlighet; en företeelse i en fiktiv berättelse som är tagen från en annan tidsperiod, vanligen en senare

anal /ɑːnˈɑːl/ (adj)
anal
  som rör ändtarmsöppningen

analfabet /ˈɑːnalfˌabət/ (n, ut)
analfabet

analfabetism /ˈɑːnalfˌabətˌɪsm/ (n, ut)
analfabetisme

analgetika /ˈɑːnaljətˌiːka/ (n)
analgèsic
  samlande benämning på smärtstillande läkemedel

analgetikum /ˈɑːnaljətˌiːkʉm/ (n, neut)
analgèsic
  läkemedel som lindrar smärta

analog /ˌɑːnalˈoːɡ/ (adj)
anàleg
  likformig; som är /uppbyggt/ på samma eller motsvarande sätt som något annat
  som bygger på information som anges med kontinuerliga värden, vilket bl a gör att kopiering ger upphov till små fel; som inte rör datorer

analogi /ˌɑːnalˈoːɡiː/ (n, ut)
analogia

analplugg /ˈɑːnalplˌɵɡ/ (n, ut)
tap anal

analsex /ˈɑːnalsˌɛks/ (n, neut)
sexe anal
  sexuell aktivitet där anal och/eller rektum stimuleras med fingrar, penis, läppar eller annat föremål, vanligen avsett penetration av anus

analys /ˈanalˌyːs/ (n, ut)
anàlisi, anàlisi matemàtica
  mycket noggrann undersökning av något, sönderdelning av en helhet i sina beståndsdelar

analysera /ˈanalˌyːseːrˌa/ (v)
analitzar

analytisk /ˈanalˌyːtɪsk/ (adj)
analític

anamma /ˈɑːnamˌa/ (v)
adoptar
  ta till sig och därefter leva efter

anamnes /ˈɑːnamnəs/ (n, ut)
anamnesi
  en sjukdoms förhistoria (enligt patientens egen redogörelse)

ananas /ˈɑːnanˌas/ (n, ut)
pinya, ananàs
  en växt i familjen Bromeliaceae, ananasväxter
  frukten från ovanstående växt

anapest /ˈɑːnapˌɛst/ (n, ut)
anapest
  versfot som består av två svagt betonade stavelser framför en starkt betonad (som i ordet anapest)

anarki /ˈɑːnarkˌiː/ (n, ut)
anarquia

anarkism /ˈɑːnarkˌɪsm/ (n, ut)
anarquisme

anarkist /ˈɑːnarkˌɪst/ (n, ut)
anarquista

anarkistisk /ˈɑːnarkˌɪstɪsk/ (adj)
anàrquic
  som inte inordnar sig under lagar, som inte har några lagar, laglös

anarkokommunism /ˌɑːnarkˈuːkɔmˈʉnɪsm/ (n, ut)
anarcocomunisme

anarkosyndikalism /ˈɑːnarkˌuːsyndˌiːkalˌɪsm/ (n, ut)
anarcosindicalisme
  gren av anarkismen som fokuserar på den fackliga kampen

anatas /ˈɑːnatˌas/ (n, ut)
anatasa
  en kristallform av titandioxid som har tetragonal kristallstruktur och oktaedrisk habitus

anatom /ˈɑːnatˌɔm/ (n, ut)
anatomista
  forskare i anatomi

anatomi /ˈɑːnatˌuːmiː/ (n, ut)
anatomia
  del av vetenskapen biologi som studerar hur organismer är uppbyggda av olika vävnader och organ

anatomisk /ˈɑːnatˌuːmɪsk/ (adj)
anatòmic
  som rör eller avser anatomi

ancien régime /ˈansɪən rˈeːjiːmə/ (n)
antic règim
  franska politiska och sociala samhällssystem som utvecklades under den franska monarkin från slutet av medeltiden och som försvann i och med revolutionen 1789

and /ˈand/ (n, ut)
ànec
  en sjöfågel ur underfamiljen andfåglar (Anatinae)

anda /ˈanda/ (n, ut)
alè
  (underförstått) inneboende mening eller innebörd; andemening

andalusier /ˈandalˌʉsiːər/ (n, ut)
andalús
  person från den spanska regionen Andalusien

andalusisk /ˈandalˌʉsɪsk/ (adj)
andalusí, andalús
  som rör Andalusien

andalusisk arabiska /ˈandalˌʉsɪsk ˈɑːrabˌɪska/ (n)
àrab andalusí
  en historisk variant av arabiska som talades på iberiska halvön i Al-Andalus mellan 800-talet fram till 1600-talet

andalusit /ˈandalˌʉsɪt/ (n, ut)
andalusita
  aluminiumsilikatmineral med den kemiska sammansättningen Al₂SiO₅, som förekommer i flera olika färger (bland annat brunt, grönt, rosa, lila och rött)

andas /ˈandas/ (v)
respirar
  föra luft ut ur, och in i, lungorna

andas in /ˈandas ˈɪn/ (v)
inhalar
  dra in luft i lungorna

andas ut /ˈandas ˈʉt/ (v)
expirar
  blåsa ut luft ur lungorna

ande /ˈandə/ (n, ut)
esperit
  övernaturligt, okroppsligt, personligt väsen

andesit /ˈandəsˌɪt/ (n, ut)
andesita
  en gråsvart till svart, tät, tämligen basisk silikatbergart som uppkommit genom stelning av lava på eller nära jordytan, eller genom förhårdning av vulkanisk aska; stycke av denna bergart

andinsk /ˈandɪnsk/ (adj)
andí

andlig /ˈandlɪɡ/ (adj)
espiritual
  som hör till anden, till andelivet, religiös

andning /ˈandnɪŋ/ (n, ut)
respiració

andorran /ˈandɔrˌan/ (n, ut)
andorrà
  person från eller invånare i Andorra, särskilt man

andra /ˈandra/ (pronoun)
altres
  bestämd form singular av annan

andra person /ˈandra pˈɛʂuːn/ (n)
segona persona

andra världskriget /ˈandra vˈɛːrdskrɪɡət/ (n)
Segona Guerra Mundial

andreaskors /ˈandrəˌaskɔʂ/ (n, neut)
creu de Sant Andreu, creu de Sant Vicenç, creu de Santa Eulàlia, sautor
  kors med snedställda armar

andrepilot /ˈandrəpˌiːluːt/ (n, ut)
copilot
  den andra piloten som sitter till höger sida i cockpit

androcentrism /ˈandruːsˌɛntrɪsm/ (n, ut)
androcentrisme
  det att systematiskt sätta det manliga i centrum och låta det utgöra en norm, vilket gör att det kvinnliga hamnar utanför normen och blir något avvikande och annorlunda

androgen /ˈandroːɡˌɛn/ (n, ut)
androgen
  hormon tillhörande familjen av manliga könshormoner (vara alla naturliga är steroidhormoner), som bland annat inkluderar testosteron och dihydrotestosteron, och som främst produceras i testiklar och i zona reticularis i binjurebarken

androgyn /ˈandruːjˌyːn/ (adj)
androgin
  som har både manliga och kvinnliga karakteristika

android /ˈandruːˌiːd/ (n, ut)
androide

andrum /ˈandrɵːm/ (n, neut)
respir
  frist, uppskov, extra tid (att tänka, att betala)

anekdot /ˈɑːnəkdˌuːt/ (n, ut)
anècdota
  kortare, ofta humoristisk, redogörelse av en händelse, vanligen med någon form av slutpoäng

anekdotisk /ˈɑːnəkdˌuːtɪsk/ (adj)
anecdòtic

anemi /ˈɑːnəmˌiː/ (n, ut)
anèmia
  tillstånd där blodets förmåga att ta upp och transportera syre är nedsatt på grund av brist på fungerande röda blodkroppar

anemisk /ˈɑːnəmˌɪsk/ (adj)
anèmic
  som lider av anemi (blodbrist)

anemometer /ˈɑːnəmˌuːmətər/ (n, ut)
anemòmetre
  mätare av vindstyrkan

anestesi /ˈɑːnəstəsˌiː/ (n, ut)
anestèsia
  oförmåga att uppfatta känselintryck; bedövning

anestesiologi /ˌɑːnəstəsˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
anestesiologia
  läran om bedövning (om anestesi)

anfalla /ˈanfalˌa/ (v)
atacar
  gå till anfall, angripa, attackera, överfalla

anfallare /ˈanfalˌarə/ (n, ut)
davanter

anfang /ˈanfaŋ/ (n, ut)
caplletra

ange /ˈanjeː/ (v)
declarar
  lämna information om något förhållande
  lämna information om brottsling till polisen, utpeka, svika, bedra

angelägenhet /ˈaŋəlˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n, ut)
consternació
  (aktuellt) ärende som berör någon

angiotensin /ˌaŋiːˌuːtənsˈiːn/ (n, neut)
angiotensina
  angiotensin I, angiotensin II eller besläktad förening

angivare /ˈaŋiːvˌarə/ (n, ut)
delator

anglicism /ˈaŋlɪsˌɪsm/ (n, ut)
anglicisme
  engelskt ord eller uttryck när det används i ett annat språk, särskilt när det inte är allmänt accepterat

angloamerikansk /ˌaŋluːˌamərɪkˈɑːnsk/ (adj)
angloamericà
  som rör Storbritannien eller USA eller båda

anglofil /ˈaŋluːfˌiːl/ (adj)
anglòfil
  att ha stort intresse för England och den engelska kulturen

anglofil /ˈaŋluːfˌiːl/ (n, ut)
anglòfil
  person som inte är engelsk, men som har stort intresse för England och den engelska kulturen

anglosaxare /ˈaŋluːsˌaksarə/ (n, ut)
anglosaxona, anglosaxó
  germanska folkstammar som under folkvandringstiden slog sig ned i Britannien

anglosaxiska /ˈaŋluːsˌaksɪskˌa/ (n, ut)
anglosaxó
  annat namn på fornengelska

angripare /ˈaŋriːpˌarə/ (n, ut)
agressor
  någon eller något som utför ett angrepp, d.v.s. en person eller liknande som (med våld) attackerar någon, några eller något

angå /ˈaŋoː/ (v)
concernir
  vara relevant för eller beroende av; ha att göra med; gälla; röra; beröra; vara någons eller någots sak

anhedoni /ˈanhədˌɔniː/ (n)
anhedonisme
  oförmåga att känna glädje

anhopning /ˈanhɔpnˌɪŋ/ (n, ut)
acumulació
  det att anhopas
  det som anhopas, ansamling, hög, bunt

anhydrit /ˈanhydrˌiːt/ (n, ut)
anhidrita
  ett bergartsbildande mineral

anhängare /ˈanhəŋˌarə/ (n, ut)
adherent

anilin /ˌɑːniːlˈiːn/ (n)
anilina
  kemisk förening som bl a används vid färgframställning

animalisk /ˈɑːniːmˌalɪsk/ (adj)
animal

animation /ˌɑːniːmasxˈuːn/ (n, ut)
animació
  framställning av tecknad film

animera /ˈɑːniːmˌeːra/ (v)
animar
  liva, egga, sporra, uppmuntra

animism /ˈɑːniːmˌɪsm/ (n, ut)
animisme
  tron att allting i naturen har en själ

animistisk /ˈɑːniːmˌɪstɪsk/ (adj)
animista
  som rör animism; som utgår från att allt i naturen har en själ

aningslöshet /ˌɑːnɪŋslˈœsheːt/ (n, ut)
innocència
  det att vara aningslös

anis /ˈɑːniːs/ (n, ut)
anís
  en art (Pimpinella anisum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ eller grupp individer av arten anis
  krydda bestående av fröna från växten anis, ofta använd som brödkrydda

anisotropi /ˈɑːniːsˌɔtruːpˌiː/ (n, ut)
anisotropia
  det att ha olika egenskaper i olika riktningar, det att vara anisotrop

anjon /ˈanjuːn/ (n, ut)
anió
  negativt laddad jon

anka /ˈaŋka/ (n, ut)
ànec
  domesticerad and

ankare /ˈaŋkarə/ (n, neut)
àncora
  lämpligt format tungt föremål som kan släppas ner till bottnen, med långt rep eller kedja fastsatt i båt eller fartyg, avsett att hindra farkosten att driva iväg
  anordning för att hålla ihop olika byggnadsdelar

ankel /ˈaŋkəl/ (n, ut)
turmell
  vrist, fotknöl

anklagare /ˈaŋklɑːɡˌarə/ (n, ut)
acusador
  person som anklagar

anklagelse /ˈaŋklɑːɡˌɛlsə/ (n, ut)
acusació
  påstående att någon är skyldig till ett brott eller något annat klandervärt

ankomst /ˈaŋkɔmst/ (n, ut)
arribada

anlägga /ˈanləɡˌa/ (v)
establir
  skapa något som sedan ska fortsätta utvecklas delvis av egen kraft

anmäla /ˈanmɛːlˌa/ (v)
anunciar
  /formellt/ göra någon (t.ex. en förening) medveten om ens egen avsikt att deltaga i av föreningen arrangerad tillställning

anmärkningsvärd /ˈanmərknˌɪŋsvɛːrd/ (adj)
remarcable

annan /ˈanan/ (pronoun)
altre, diferent

annandag påsk /ˈanandˌɑːɡ pˈoːsk/ (n)
dilluns de Pasqua

annars /ˈanaʂ/ (adv)
altrament
  i andra fall; i övrigt
  förresten; anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga

annektera /ˈanəktˌeːra/ (v)
annexar
  orättmätigt ta en del av en annan stats område i besittning

annihilera /ˈaniːhˌiːleːrˌa/ (v)
anihilar
  tillintetgöra, förinta

anno dazumal /ˈanuː dˈɑːsʉmˌal/ (n)
any de la picor
  tid för länge sedan

annons /ˈanɔns/ (n, ut)
anunci

annorlunda /ˈanuːrlˌɵnda/ (adv)
altrament

annullera /ˈanɵlˌeːra/ (v)
anul·lar

anod /ˈɑːnuːd/ (n, ut)
ànode
  positivt laddad elektrod

anonym /ˈɑːnuːnˌyːm/ (adj)
anònim

anonymisera /ˈɑːnuːnˌyːmiːsˌeːra/ (v)
anonimitzar
  utföra eller lagra på ett sätt som bevarar anonymitet

anonymitet /ˈɑːnuːnˌyːmiːtˌeːt/ (n, ut)
anonimat
  det att vara anonym

anonymt /ˈɑːnuːnˌymt/ (adv)
anònimament
  ; utan att tillkännage sin identitet

anorak /ˈɑːnuːrˌak/ (n, ut)
anorac
  tunn, vindtät jacka med kapuschong som saknar knäppning och i stället trädes över huvudet

anordna /ˈɑːnuːrdnˌa/ (v)
organitzar

anorektiker /ˈɑːnuːrˌɛktiːkər/ (n, ut)
anorèctic
  person som lider av anorexi (möjligen som ett symptom på sjukdomen anorexia nervosa)

anorektisk /ˈɑːnuːrˌɛktɪsk/ (adj)
anorèctic
  som lider av anorexi

anorexi /ˈɑːnuːrˌɛksiː/ (n, ut)
anorèxia
  aptitlöshet

anosmi /ˈɑːnɔsmˌiː/ (n, ut)
anòsmia
  avsaknad av luktsinne; oförmåga att förnimma en eller flera dofter

anoxi /ˈɑːnuːksˌiː/ (n, ut)
anòxia
  total avsaknad av syre; total syrebrist

anpassa /ˈanpasˌa/ (v)
adaptar
  förändra något till ett läge som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden
  förändra sig till något som bättre passar förutsättningarna eller omvärlden

anpassningsbar /ˈanpasnˌɪŋsbɑːr/ (adj)
adaptable

anpassningsförmåga /ˌanpasnɪŋsfˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
adaptabilitat
  en biologisk livsforms förmåga att anpassa sig till en ny eller förändrad miljö; ett djurs, en människas eller en organisations förmåga att anpassa sig till nya (livs)villkor, omständigheter eller krav

ansikte /ˈansiːktˌɛ/ (n, neut)
cara
  framsidan av en människas huvud, från ögonbrynen och nedåt, eller föremål som ska avbilda detta

ansiktsigenkänning /ˈansɪktsˌiːjəŋɕˌɛnɪŋ/ (n, ut)
reconeixement facial
  igenkänning (identifiering) av människor genom datoranalys av bilder av deras ansikten

anslagstavla /ˈanslɑːɡstˌavla/ (n, ut)
taulell d’anuncis
  tavla (en platt skiva, oftast rektangulär, ofta med ram, ofta uppsatt på en vägg, inte sällan med en yta i kork, tyg eller, utomhus, trä) på vilken man (på något sätt) kan fästa papper, lappar, kort och liknande (typiskt genom att nåla fast dem i korken eller häfta fast dem i träet) så att de blir synliga för alla som ser tavlan, t.ex. med meddelanden eller viktig information

ansluta /ˈanslʉtˌa/ (v)
connectar

anslutning /ˈanslʉtnˌɪŋ/ (n, ut)
connexió
  förbindelse

anspråk /ˈansproːk/ (n, neut)
pretensió

anstiftan /ˈanstɪftˌan/ (n, ut)
instigació
  handling som leder till att ett brott utförs

ansträngning /ˈanstrəŋnˌɪŋ/ (n, ut)
esforç

anställa /ˈanstəlˌa/ (v)
contractar

anställd /ˈanstəld/ (n)
empleada

anställningsintervju /ˈanstəlnˌɪŋsɪntˌɛrvjʉ/ (n, ut)
entrevista de feina
  möte mellan en arbetsgivare och någon som sökt jobb där, i syfte att ta reda på om arbetssökanden skulle passa på arbetsplatsen

anständighet /ˈanstəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
decència
  egenskapen att vara anständig, förmågan att hålla sig inom ramarna för det acceptabla

ansvar /ˈansvɑːr/ (n, neut)
responsabilitat
  (juridisk eller moralisk) förpliktelse att se till att något (speciellt) går i uppfyllelse samt skyldighet att stå till svars och ta vissa konsekvenser om så icke sker

ansvarig /ˈansvɑːrˌɪɡ/ (adj)
responsable

ansvaring /ˈansvɑːrˌɪŋ/ (n, ut)
responsable
  person som ikläder sig eller ställs till ansvar, ansvarig utgivare, målvakt, syndabock

ansvarslöshet /ˌansvɑːʂlˈœsheːt/ (n, ut)
irresponsabilitat
  det att vara ansvarslös

ansökan /ˈansøːkˌan/ (n, ut)
sol·licitud
  det att ansöka; det att (formellt) begära (något); det att begära inträde i verksamhet
  ansökningshandling, ansökningsblankett

anta /ˈanta/ (v)
asumir, soposar
  utgå från något; mentalt under en viss tid bestämma sig för att något är sant, kanske för att komma fram till en hypotes
creure, suposar
  tro
acceptar
  acceptera ett erbjudande eller ett förslag samt ställa sig bakom detta; (i schack) acceptera ett offer genom att slå den erbjudna pjäsen

antagande /ˈantɑːɡˌandə/ (n, neut)
suposició

antagligen /ˈantɑːɡlˌɪɡən/ (adv)
probablement

antagonist /ˈantɑːɡˌɔnɪst/ (n, ut)
antagonista
  person i motsats- eller konkurrensförhållande till den person eller den rollfigur som betraktas som huvudperson eller hjälte

antal /antˈɑːl/ (n, neut)
nombre

antarktisk /ˈantarktˌɪsk/ (adj)
antàrtic
  som rör Antarktis

antasta /ˈantastˌa/ (v)
assetjar
  angripa, ge sig på, ofreda, besvära

antediluviansk /ˈantədˌiːlʉvˌiːansk/ (adj)
antediluvià
  från tiden före syndafloden; urtida, uråldrig, urmodig, hopplöst föråldrad

antenn /ˈantən/ (n, ut)
antena
  leddjurens känselspröt
  tråd, spole, metallstruktur eller annan anordning för uppfångande eller utsändande av radiovågor

anti- /ˈantiː/ (affix)
anti-
  anger en motverkande effekt (bekämpande verkan) eller en motstridig hållning

antibiotikum /ˈantiːbˌiːuːtˌiːkʉm/ (n, neut)
antibiòtic
  läkemedel som är verksamt mot bakterier

antidemokratisk /ˈantiːdəmˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
antidemocràtic
  som (kännetecknas av idéer som) anses strida mot grundläggande principer i ett demokratiskt samhälle; som går stick i stäv med demokratins principer

antifascist /ˈantiːfˌassɪst/ (n, ut)
antifeixista
  person som försöker bekämpa fascismen och nazismen

antifascistisk /ˈantiːfˌassɪstˌɪsk/ (adj)
antifeixista
  som har att göra med antifascism

antigen /ˈantiːjən/ (n, neut)
antigen
  (den) molekyl, eller del av molekyl, som mycket specifikt kan binda till ett immunoglobulin eller en T-cellsreceptor och därmed initiera ett specifikt immunsvar (i det specifika immunförsvaret)

antihjälte /ˈantɪjˌɛːltə/ (n, ut)
antiheroi
  huvudperson i en berättelse som beter sig moraliskt förkastligt och olikt andra hjältar

antik /ˈantiːk/ (n, ut)
antiguitat
  en tidsepok från cirka år 3000 f.Kr. till cirka år 500 e.Kr.

antiklerikal /ˈantɪklərˌiːkal/ (adj)
anticlerical

antikropp /ˈantɪkrˌɔp/ (n, ut)
anticòs
  immunoglobulin som utsöndras från en effektor-B-cell (plasmacell) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop) som en del av det specifika immunförsvaret, vilket leder till opsonisering av patogener, komplementaktivering och neutralisering av patogener och toxiner

antikvariat /ˈantɪkvˌariːˌat/ (n, neut)
llibreria d'ocasió
  bokhandel som säljer (och köper) begagnade böcker

antikvark /ˈantɪkvˌark/ (n, ut)
antiquark

antikvitet /ˈantɪkvˌiːteːt/ (n, ut)
antiguitat

antilop /ˈantiːlˌuːp/ (n, ut)
antílop

antimateria /ˈantiːmˌatərˌiːa/ (n, ut)
antimatèria
  materia uppbyggd av antipartiklar

antimilitarism /ˈantiːmˌiːliːtˌarɪsm/ (n, ut)
antimilitarisme
  motstånd mot militarism

antimon /ˈantiːmˌuːn/ (n, neut)
antimoni

antingen /ˈantɪŋən/ (conjunction)
o bé
  introducerar det första av två alternativ
  introducerar ett av två alternativ vilka dock är likgiltiga

antioxidant /ˈantiːˌuːksiːdˌant/ (n, ut)
antioxidant

antiparallell /ˈantiːpˌaralˌɛl/ (adj)
antiparal·lel

antipartikel /ˈantiːpˌatiːkəl/ (n, ut)
antipartícula
  partikel motsvarande en "normal" partikel fast med motsatt laddning; bygger upp antimateria

antipod /ˈantiːpˌuːd/ (n, ut)
antípoda

antirasism /ˈantiːrˌasɪsm/ (n, ut)
antiracisme
  fientlighet mot rasism, policy av att motverka rasism

antisemit /ˈantɪsəmˌiːt/ (n, ut)
antisemita
  judehatare

antisemitisk /ˈantɪsəmˌiːtɪsk/ (adj)
antisemita
  som rör antisemitism, som stöder antisemitism

antisemitism /ˈantɪsəmˌiːtɪsm/ (n, ut)
antisemitisme
  hat eller fientlighet mot judar baserat oftast på dess religion (judendom) eller ras

antiseptisk /ˈantɪsəptˌɪsk/ (adj)
antisèptic
  bakteriedödande

antites /ˈantiːtəs/ (n, ut)
antítesi
  påstående som motbevisas

antonym /ˈantuːnˌyːm/ (n, ut)
antònim

antonymi /ˈantuːnˌyːmiː/ (n, ut)
antonímia

antracit /ˈantrasˌɪt/ (n, ut)
antracita
  en sorts glansigt stenkol med hög kolhalt

antropocen /ˈantruːpˌuːsən/ (n, ut)
antropocè
  den nuvarande geologiska epoken, då mänsklig aktivitet kraftigt påverkar den jordens geologi och ekosystem

antropocentrisk /ˈantruːpˌuːsəntrˌɪsk/ (adj)
antropocèntric
  som sätter människan i centrum

antropocentrism /ˈantruːpˌuːsəntrˌɪsm/ (n, ut)
antropocentrisme
  normsystem där människan (eller mänskligheten) står i centrum

antropofag /ˈantruːpˌuːfaɡ/ (n, ut)
antropòfag
  organism som äter människokött

antropolog /ˌantruːpuːlˈoːɡ/ (n, ut)
antropòleg, antropòloga
  forskare i antropologi

antropologi /ˌantruːpuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
antropologia
  läran om människan; vetenskapen om människan eller människosläktet

antropologisk /ˌantruːpuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
antropològic
  som rör antropologi

antropomorf /ˈantruːpˌuːmuːrf/ (adj)
antropomorf
  människoliknande

antropomorfism /ˈantruːpˌuːmuːrfˌɪsm/ (n, ut)
antropomorfisme
  förmänskligande; uppfattningen att t ex det gudomliga har mänsklig gestalt eller mänskliga egenskaper

antyda /antˈyːda/ (v)
insinuar
  (utan onödig uppmärksamhet) låta förstå, låta påskina

anuri /ˈɑːnʉrˌiː/ (n, ut)
anúria
  ingen (eller nästan ingen) urinproduktion

anus /ˈɑːnʉs/ (n, neut)
anus
  ändtarmens öppning mot kroppens utsida varigenom avföring lämnar kroppen

använda /ˈanvəndˌa/ (v)
utilitzar

användare /ˈanvəndˌarə/ (n, ut)
usuari
  person eller föremål som använder något

användargränssnitt /ˈanvəndˌarɡrənsnˌɪt/ (n, neut)
interfície d'usuari
  (det) gränssnitt som en dator eller mjukvara uppvisar mot användaren, och som denne använder för att mata in kommandon och läsa av utdata

användarnamn /ˈanvəndˌarnamn/ (n, neut)
nom d'usuari
  pseudonym som ofta används i datorsammanhang för att logga in på ett nätverk eller använda som smeknamn för att slippa avslöja sin riktiga identitet

aorist /ˈɑːuːrˌɪst/ (n, ut)
aorist
  tempus (i grekiska, sanskrit och vissa andra språk) som betecknar dåtid, verb i detta tempus

aorta /ˈɑːuːtˌa/ (n, ut)
aorta

apa /ˈɑːpa/ (n, ut)
mico, simi
  vardaglig beteckning på djur ur ordningen primater, Primates

apache /ˈɑːpaʃə/ (n, ut)
apatxe
  person tillhörande ett av Nordamerikas urfolk (en indianstam)

apartheid /ˈɑːpathəˌiːd/ (n)
apartheid

apati /ˈɑːpatˌiː/ (n, ut)
apatia
  sjuklig håglöshet, handlingsförlamning, orkeslöshet, depression

apatisk /ˈɑːpatˌɪsk/ (adj)
apàtic

apatit /ˈɑːpatˌiːt/ (n, ut)
apatita
  mineral bestående av kalciumfosfat samt antingen kalciumfluorid eller kalciumklorid

apelsin /ˌɑːpəlsˈiːn/ (n, ut)
taronja
  söt orangefärgad citrusfrukt (Citrus sinensis)

apelsinjuice /ˈɑːpəlsˌɪnjʉˌiːsə/ (n, ut)
suc de taronja
  juice gjord av apelsiner

apelsinträd /ˈɑːpəlsˌɪntrɛːd/ (n, neut)
taronger

aperitif /ˈɑːpərˌiːtiːf/ (n, ut)
aperitiu
  aptitretande dryck före måltid

aphelium /ˈaphəlˌiːʉm/ (n)
afeli

apkoppor /ˈapkɔpˌuːr/ (n, ut)
verola del mico, pigota de la mona
  en ovanlig sjukdom som orsakas av infektion med apkoppsvirus, främst förekommande i västra och centrala Afrika

apné /apnˈeː/ (n)
apnea

apogeum /ˈɑːpuːjəˌʉm/ (n)
apogeu

apokalyps /ˈɑːpuːkˌalyps/ (n, ut)
apocalipsi
  (egentligen avslöjande) uppenbarelse om framtiden

apokalyptisk /ˈɑːpuːkˌalyptˌɪsk/ (adj)
apocalíptic
  som har att göra med apokalyps, ofta med en bildlig uppenbarelse om en framtida undergång

apokope /ˈɑːpuːkˌuːpə/ (n, ut)
apòcope
  bortfall av ljud i slutet av ett ord

apokopera /ˈɑːpuːkˌuːpərˌa/ (v)
apocopar
  falla bort i slutet av ett ord

apokryf /ˈɑːpɔkrˌyːf/ (n, ut)
apòcrif
  (egentligen undangömd) biblisk skrift som inte blivit allmänt erkänd som äkta (och därför inte finns med i de vanliga biblarna)

apokryfisk /ˈɑːpɔkrˌyːfɪsk/ (adj)
apòcrif
  icke erkänd som biblisk urkund

apollinsk /ˈɑːpɔlˌɪnsk/ (adj)
apol·lini
  som hör samman med Apollon (guden för musik, medicin, poesi och solljus i den forngrekiska mytologin)

apologet /ˌɑːpuːlˈoːɡət/ (n, ut)
apologista
  försvarare, kristendomsförsvarare; person som ivrigt försvarar kristendomen

apologetik /ˌɑːpuːlˈoːjətˌiːk/ (n, ut)
apologètica
  vetenskapen om argumenten för och emot kristendomen

apologetisk /ˌɑːpuːlˈoːjətˌɪsk/ (adj)
apologètic
  som beter sig försvarande av (i första hand) den kristna läran

apoplektisk /ˈɑːpɔplˌɛktɪsk/ (adj)
apoplèctic
  slagartad, som lätt kan få slag

apoplexi /ˈɑːpɔplˌɛksiː/ (n, ut)
apoplexia

apoptos /ˈɑːpɔptˌuːs/ (n, ut)
apoptosi
  programmerad celldöd som en del av en organisms naturliga tillväxt och utveckling

apostel /ˈɑːpɔstəl/ (n, ut)
apòstol

apostolisk /ˈɑːpɔstˌuːlɪsk/ (adj)
apostòlic
  som hänför sig till apostlarna eller deras tid; apostoliska fäder: de äldsta kyrkofäderna (före tiden omkring år 150 e.Kr.)

apostrof /ˈɑːpɔstrˌuːf/ (n, ut)
apòstrof, apòstrofe
  skrivtecknet ', utelämningstecken

apostrofera /ˈɑːpɔstrˌuːfeːrˌa/ (v)
apostrofar
  utmanande tilltala

apotek /ˈɑːpuːtək/ (n, neut)
farmàcia
  butik i vilken läkemedel säljes

apotekare /ˈɑːpuːtəkˌarə/ (n, ut)
farmacèutic
  person anställd på apotek, farmaceut; person med utbildning i farmaci

appellativ /ˈapəlˌatiːv/ (n, neut)
nom comú
  en grupp substantiv som benämner ting med ett namn gemensamt för alla av dess slag (t. ex. bok, berg, sjö – i motsats till specificerade egennamn: Harry Potter och de vises sten, Kebnekajse och Vättern)

appendektomi /ˈapəndˌɛktuːmˌiː/ (n)
apendicectomia
  operation varvid blindtarmens maskformiga bihang (appendix vermiformis) tas bort

appendicit /ˈapəndˌiːsɪt/ (n, ut)
apendicitis
  blindtarmsinflammation

applikation /ˌaplɪkasxˈuːn/ (n, ut)
aplicació
  tillämpning
  ett datorprogram

applåd /ˈaploːd/ (n, ut)
aplaudiment
  hyllning till något genom att klappa händerna; bifall

applådera /ˈaploːdˌeːra/ (v)
aplaudir
  ge applåder, klappa (i) händerna

apposition /ˌapuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
aposició
  en sorts bestämning till substantiv

aprikos /ˈapriːkˌuːs/ (n, ut)
albercoc, albercoquer
  en frukt av släktet Prunus med gul till orange färg, mjuk yta och hård kärna
  en färg som liknar aprikosfruktens färg
albercoquer, albercoc
  en art (Prunus armeniaca) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae) som bär ovan nämnda frukt

april /ˈapriːl/ (n, ut)
abril
  årets fjärde (4.) månad

apropå /ˈapruːpˌoː/ (preposition)
a propòsit
  på tal om

aptit /ˈaptiːt/ (n, ut)
apetit
  matlust

ar /ˈar/ (n)
àrea
  ett ytmått som motsvarar 100 m²

ara /ˈɑːra/ (n, ut)
guacamai

arab /ˈɑːrab/ (n, ut)
àrab
  person tillhörande folk som talar arabiska

arabesk /ˈɑːrabəsk/ (n, ut)
arabesc
  invecklat ornament av blad och rankor som har sitt ursprung i islamsk konst och arkitektur
  utsmyckning (t.ex. genom tillägg av toner) av melodi eller fras, speciellt för piano

arabisk /ˈɑːrabˌɪsk/ (adj)
aràbic
  som rör arabvärlden eller den arabiska kulturen

arabisk siffra /ˈɑːrabˌɪsk sˈɪfra/ (n)
xifra aràbiga

arabiska /ˈɑːrabˌɪska/ (n, ut)
Àrab
àrab, Àrab
  språk som främst brukas i arabvärlden och inom religionen islam

aragonska /ˈɑːraɡˌɔnska/ (n, ut)
aragonès
  ett iberoromanskt språk som talas främst i den spanska regionen Aragonien

arakidonsyra /ˈɑːrakˌiːdɔnsˌyːra/ (n, ut)
àcid araquidònic
  en fettsyra som bland annat ingår i fosfolipider i cellmembran och som används i kroppens syntes av en del signalmolekyler

arameisk /ˈɑːraməˌɪsk/ (adj)
arameu
  som rör araméerna eller det arameiska språket

arameiska /ˈɑːraməˌɪska/ (n, ut)
arameu

aranesiska /ˈɑːranəsˌɪska/ (n, ut)
aranès
  en variant av gaskonska dialekten av occitanska med knappt 5000 talare i dalen Val d'Aran i nordvästligaste delen av Katalonien (och ett av Spaniens officiella minoritetsspråk)

arbeta /ˈarbeːtˌa/ (v)
treballar
  utföra en handling genom att använda sina krafter för att uppnå något resultat av nytta för sig själv eller andra
  utföra uppgift förknippad med löneuppbringande tjänst
  vara anställd

arbetare /ˈarbeːtˌarə/ (n, ut)
obrer, obrera

arbetarfamilj /ˌarbeːtˌarfamˈɪlj/ (n, ut)
família obrera
  familj som tillhör arbetarklassen

arbetarrörelse /ˈarbeːtˌarøːrˌɛlsə/ (n, ut)
moviment obrer

arbete /ˈarbeːtə/ (n, neut)
treball
  en fysikalisk storhet som ofta mäts i SI-enheten joule; förbrukad energi, produkt av kraft och sträcka
treball, feina
  sysselsättning som kräver ansträngning och medför förväntan om resultat

arbetsdag /ˈarbeːtsdˌɑːɡ/ (n, ut)
dia de treball
  dag då man arbetar

arbetsförmedling /ˌarbeːtsfˈœrmˈeːdlɪŋ/ (n, ut)
oficina de treball

arbetsgivare /ˈarbeːtsjˌiːvarə/ (n, ut)
empresari

arbetskraft /ˈarbeːtskrˌaft/ (n, ut)
mà d'obra
  arbetsföra personer i en viss befolkning
  tjänst som en anställd säljer till en arbetsgivare på en arbetsmarknad

arbetsläger /ˈarbeːtslˌɛːɡər/ (n, neut)
camp de treball forçat
  fångläger med tvångsarbete för fångarna

arbetslös /ˈarbeːtslˌøːs/ (adj)
aturat
  som saknar och därför oftast söker (betalat) arbete

arbetslös /ˈarbeːtslˌøːs/ (n)
aturat
  person som saknar arbete

arbetslöshet /ˌarbeːtslˈœsheːt/ (n, ut)
atur, manca de treball
  förhållande för personer som vill och kan jobba men saknar anställning
  statistiskt mått på andelen personer som vill arbeta men saknar anställning

arbetsminne /ˈarbeːtsmˌɪnə/ (n, neut)
memòria principal

arbetsstation /ˌarbeːtstasxˈuːn/ (n, ut)
estació de treball
  /kraftfull/ stationär mikrodator (skrivbordsdator) /avsedd för krävande vetenskapligt eller tekniskt arbete och en användare åt gången/

arbetsterapi /ˈarbeːtstˌeːrapˌiː/ (n, ut)
ergoteràpia
  sysselsättning med lämpligt arbete (t ex slöjd eller vävnad) för kroniskt sjuka personer

arbetstillstånd /ˈarbeːtstˌɪlstoːnd/ (n, neut)
permís de treball
  tillstånd att arbeta där man inte bor

arborist /ˈarbuːrˌɪst/ (n, ut)
arboricultor, -ora
  person som har trädvård som yrke

argentinare /ˈarjəntˌiːnarə/ (n, ut)
argentí
  man från Argentina

argentinsk /ˈarjəntˌɪnsk/ (adj)
argentí
  som rör Argentina

arginin /ˌarjiːnˈiːn/ (n, neut)
arginina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Arg, R)

argon /ˈarɡɔn/ (n, neut)
argó

argument /ˈarɡʉmˌɛnt/ (n, neut)
argument
  bit information (skäl) som används för att motivera/styrka en slutsats

argumentation /ˌarɡʉmˌɛntasxˈuːn/ (n, ut)
argumentació

arianism /ˈɑːriːˌanɪsm/ (n, ut)
arrianisme
  en riktning inom den tidiga kristendomen (som bl a ifrågasatte Kristi gudom)

arisk /ˈɑːrɪsk/ (adj)
ari
  som härstammar från arier

aristokrat /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːt/ (n, ut)
aristòcrata
  person som socialt står mycket högt (och är medveten om detta); högdragen herre

aristokrati /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
aristocràcia
  de högsta i samhället; högadel

aristokratisk /ˈɑːrɪstˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
aristocràtic

aritmetik /ˈɑːrɪtmətˌiːk/ (n, ut)
aritmètica

aritmetisk /ˈɑːrɪtmətˌɪsk/ (adj)
aritmètic

ark /ˈark/ (n)
arca
  husliknande flatbottnat fartyg
  skrin, kista

arkad /ˈarkad/ (n, ut)
arcada
  rad av valvbågar uppburna av kolonner eller pelare

arkaisk /ˈarkaˌɪsk/ (adj)
arcaic
  som har arkaismer (äldre språkdrag som bevarats i vissa uttryck eller dialekter, men som har försvunnit i språket i övrigt)
  som har abstrakt gammalmodighet eller fornåldrighet; som bär prägel av en tidig period eller en begynnande, primitiv kultur; även fornåldrig, ålderdomlig
  inte längre bruklig eller använd, gammaldags, ålderdomlig

arkebusera /ˈarkəbˌʉseːrˌa/ (v)
afusellar

arkeikum /ˈarkəˌiːkʉm/ (n, ut)
arqueà
  den näst äldsta geologiska eonen (efter hadeikum) som sträcker sig från 4,0 miljarder år sedan till 2,5 miljarder år sedan

arkeisk /ˈarkəˌɪsk/ (adj)
arqueà
  som rör eller tillhör eonen arkeikum

arkeobotanik /ˈarkəˌuːbuːtˌaniːk/ (n, ut)
arqueobotànica, paleoetnobotànica
  studiet av arkeologiska lämningar av växter

arkeolog /ˌarkəuːlˈoːɡ/ (n, ut)
arqueòleg, arqueòloga
  person som ägnar sig yrkesmässigt åt arkeologi

arkeologi /ˌarkəuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
arqueologia

arkeologisk /ˌarkəuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
arqueològic
  rörande arkeologi

arketyp /ˈarkətˌyːp/ (n, ut)
arquetip
  urtyp för något

arkitekt /ˈarkiːtˌɛkt/ (n, ut)
arquitecte

arkitektonisk /ˌarkiːtəktˈoːnɪsk/ (adj)
arquitectònic
  som rör eller avser arkitektur

arkitektur /ˈarkiːtˌɛktʉr/ (n, ut)
arquitectura
  konsten och vetenskapen att formge och planera byggnader och rum
  sätt hur en enskild byggnad är utförd, särskilt rörande utssende och struktur

arkitrav /ˈarkɪtrˌav/ (n, ut)
arquitrau
  tvärbjälke som vilar på en rad pelare (särskilt i grekiskt tempel)

arkiv /ˈarkiːv/ (n, neut)
arxiu
  samling dokument, ofta som inte aktivt används

arkivarie /ˈarkiːvˌariːə/ (n, ut)
arxiver
  titel för vissa arkivtjänstemän

arkivera /ˈarkiːvərˌa/ (v)
arxivar
  flytta skriftligt material (dokument, information) i en eller annan form från ett aktivt tillstånd till ett mindre aktivt tillstånd; skapa ett arkiv, som ofta sparas för referens

arkivering /ˈarkiːvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
arxivament
  företeelsen, processen eller aktiviteten att arkivera något (vanligen någon form av dokument)

arkosaurie /ˈarkuːsˌaʉrˌiːə/ (n, ut)
arcosaure
  någon av de arter bland kräldjuren som förs under kladen härskarödlor (Archosauria), däribland de utdöda dinosaurierna, svanödlor, flygödlor och fisködlor och dagens krokodildjur

arktisk /ˈarktɪsk/ (adj)
àrtic
  som hör samman med nordpolen

arm /ˈarm/ (n, ut)
braç
  lång och smal del av ett föremål som skjuter ut från en central kropp

armband /ˈarmband/ (n, neut)
braçalet
  smycke som bärs på handleden

armbandsur /ˈarmbandsˌʉr/ (n, neut)
rellotge de polsera

armbindel /ˈarmbɪndəl/ (n, ut)
cabestrell
  remsa eller band som lindas om någons arm

armborst /ˈarmbɔʂt/ (n, neut)
ballesta
  slags skjutvapen som avfyrar pilar, kraftig pilbåge med spännanordning

armbrott /ˈarmbrɔt/ (n, neut)
fractura del braç
  brott på ben i arm

armbrytning /ˈarmbrytnˌɪŋ/ (n, ut)
torcebraç
  det att bryta arm

armbåge /ˈarmboːjə/ (n, ut)
colze
  den anatomiska region i människans kropp som förenar överarmen med underarmen och omfattar armbågsleden och armvecksgropen; konturen kring utskjutande benutskottet på armbågsbenet mellan överarmen och underarmen

armbågsben /ˈarmboːɡsbən/ (n, neut)
cúbit
  ulna, det största benet i underarmen

armenier /ˈarmənˌiːər/ (n, ut)
armeni

armenisk /ˈarmənˌɪsk/ (adj)
armeni

armeniska /ˈarmənˌɪska/ (n, ut)
armeni
  språk som framförallt talas i Armenien

armering /ˈarmeːrˌɪŋ/ (n, ut)
armadura
  förstärkning av betong

armhävning /ˈarmhəvnˌɪŋ/ (n, ut)
flexió
  gymnastisk övning för att stärka överkroppens muskelstyrka, genom att låta kroppsvikten fördelas mellan tår och händer och därifrån med armarna pressa upp kroppen från marken

armhåla /ˈarmhoːlˌa/ (n, ut)
aixella, axil·la
  utrymme direkt under axelleden, mellan överarmen och axeln, där det finns många svettkörtlar och hårsäckar

armstöd /ˈarmstøːd/ (n, neut)
reposabraços

armé /armˈeː/ (n, ut)
exèrcit

aromaterapi /ˈɑːruːmˌateːrˌapiː/ (n, ut)
aromateràpia
  användandet av utvalda dofter i krämer och ångor för att påverka humöret eller för en hälsofrämjande effekt

aromaticitet /ˈɑːruːmˌɑːtiːsˌɪteːt/ (n, ut)
aromaticitat
  egenskap hos vissa kemiska föreningar, däribland aromatiska kolväten

aronia /ɑːrˈoːniːˌa/ (n, ut)
aronia
  individ av de arter som ingår i aroniasläktet (Aronia) i familjen rosväxter (Rosaceae)

arrangera /ˈaraŋˌeːra/ (v)
arrenjar

arrende /ˈarəndə/ (n, neut)
arrendament

arrestera /ˈarəstˌeːra/ (v)
arrestar

arrogant /ˈaruːɡˌant/ (adj)
arrogant
  som upplevs (alltför) otrevlig; intresserad av sig själv och ointresserad av andra individer och deras ståndpunkter, ibland rent överlägsen och föraktande andra individer eller deras ståndpunkter

arsenal /ˌaʂənˈɑːl/ (n, ut)
arsenal
  vapen- och ammunitionsförråd; förråd av t ex kunskaper eller argument

arsenik /ˈaʂənˌiːk/ (n, ut)
arsènic

arseniksyra /ˈaʂənˌɪksyːrˌa/ (n)
àcid arsènic
  giftig syra som består av väte, arsenik och syre, med den kemiska formeln H₃AsO₄

art /ˈɑːt/ (n, ut)
espècie
  uppsättning av väsentliga egenskaper
  grupp av individer, föremål eller begrepp vilka på grund av gemensamma väsentliga egenskaper sammanfattas till ett begrepp
  en nivå inom den biologiska och geologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer och stenar

artefakt /atˈeːfakt/ (n, ut)
artefacte
  konstprodukt
  av människohand format föremål

arteriell /atˈeːriːˌɛl/ (adj)
arterial
  som har med artärer att göra

artificiell intelligens /atˈiːfiːsˌɪəl ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n, ut)
intel·ligència artificial
  av datorer uppvisad intelligens

artikel /atˈiːkəl/ (n, ut)
article
  (kortare) text i ett ämne (i t ex en tidning eller tidskrift) eller beskrivningen av ett uppslagsord (i t ex ett uppslagsverk)
  ord eller del i ett ord (suffix) som markerar bestämd eller obestämd form av ett substantiv
  föremål som är utbjudet till försäljning (och som oftast förekommer i flera, likadana exemplar)

artikulation /atˌiːkʉlasxˈuːn/ (n, ut)
articulació
  frambringande av språkljud; (tydligt) uttal

artilleri /atˈɪlərˌiː/ (n, neut)
artilleria
  samlingsnamn för tyngre eldvapen såsom kanoner och haubits
  militär truppstyrka som nyttjar dylika vapen

artillerist /atˈɪlərˌɪst/ (n, ut)
artiller
  person som tjänstgör vid artilleriet

artist /atˈɪst/ (n, ut)
artista
  person som inför publik framför ett konstnärligt verk, vanligen musik

artistisk /atˈɪstɪsk/ (adj)
artístic

artrikedom /atrˈiːkədˌɔm/ (n, ut)
biodiversitat
  det att ett stort antal arter av biologiskt liv förekommer (på en viss plats); antalet arter av biologiskt liv som förekommer (på en viss plats)

artär /atˈɛːr/ (n, ut)
artèria
  blodkärl som transporterar blod bort från hjärtat

arumänska /ˈɑːrʉmˌɛnska/ (n, ut)
aromanès
  ett romanskt språk som utvecklats ur vulgärlatin och rumänska, som talas av ungefär 40 000 arumäner i Makedonien, norra Grekland och östra Albanien

arv /ˈarv/ (n, neut)
herència

arvinge /ˈarvɪŋə/ (n, ut)
hereu

arvsskatt /ˈarvskat/ (n, ut)
impost sobre l'herència
  skatt som en arvtagare måste betala om arvets värde överstiger en visst gräns

arvsynd /ˈarvsynd/ (n, ut)
pecat original
  uppfattningen inom kristen teologi att människan är benägen att begå synd redan från födseln, som resultat av Adams olydnad

arvtagerska /ˈarvtɑːɡˌɛʂka/ (n, ut)
hereva
  kvinnlig arvtagare

as /ˈas/ (n)
carronya
  dött, avlidet djur

asbest /ˈasbəst/ (n, ut)
asbest

asexualitet /ˈɑːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n, ut)
asexualitat
  frånvaron av sexuell attraktion till andra, brist på intresse för kön eller avsaknad av en önskan om det

asexuell /ˈɑːsəksˌʉəl/ (adj)
asexual

asfalt /ˈasfalt/ (n, ut)
asfalt
  jordbeck, ett kolvätehaltigt ämne

asfaltera /ˈasfaltˌeːra/ (v)
asfaltar
  belägga med asfalt

asfyxi /ˈasfyːksˌiː/ (n, ut)
asfíxia

asiat /ˈɑːsiːˌat/ (n, ut)
asiàtic
  person från Asien

asiatisk /ˈɑːsiːˌatɪsk/ (adj)
asiàtic

asiatiska /ˈɑːsiːˌatɪskˌa/ (n, ut)
asiàtica
  kvinna från Asien

ask /ˈask/ (n, ut)
freixe
  ett trädslag (Fraxinus excelsior) i familjen syrenväxter; exemplar av detta träd

aska /ˈaska/ (n, ut)
cendra

askes /ˈasxəs/ (n, ut)
ascesi
  försakelse av religiösa eller moraliska skäl, sträng avhållsamhet från alla njutningar

asket /ˈaskət/ (n, ut)
asceta
  person som lever mycket enkelt och med sträng disciplin och självbehärsking med avhållsamhet från nöjen (såsom sex och spritdrycker)

asketisk /ˈasxətˌɪsk/ (adj)
ascètic
  som helt avstår från njutningar och som bara nätt och jämnt tillfredsställer livsbehoven
  mycket sparsam med uttrycksmedel

askfat /ˈaskfat/ (n, neut)
cendrer

askonsdag /ˈaskɔnsdˌɑːɡ/ (n, ut)
dimecres de cendra, Dimecres de cendra
  dagen efter fettisdagen, första dagen i fastan

askorbinsyra /ˈaskuːrbˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid ascòrbic
  ett vattenlösligt vitamin (vitamin C) som bland annat behövs för människans kollagensyntes

asp /ˈasp/ (n, ut)
trèmol
  en art (Populus tremula) inom växtfamiljen videväxter (Salicaceae); individ av arten asp

asparagin /ˌaspɑːraɡˈiːn/ (n, neut)
asparagina

asparaginsyra /ˈaspɑːrˌaɡɪnsˌyːra/ (n, ut)
àcid aspàrtic
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Asp, D)

aspekt /ˈaspəkt/ (n, ut)
aspecte
  sätt att betrakta eller analysera något (i ett visst avseende)

aspiration /ˌaspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
aspiració
  förhoppning eller strävan (ofta i plural)
  språkljud som utgörs av ett utandningsljud (före eller) efter en konsonant
  inandning

aspirera /ˈaspiːrˌeːra/ (v)
aspirar
  eftersträva, göra anspråk på
  uttala språkljud med efterföljande luftstöt

assamesiska /ˈasaməsˌɪska/ (n, ut)
assamès

assegaj /ˈasəɡˌaj/ (n, ut)
atzagaia
  ett afrikanskt kastspjut (vanligen med träskaft och järnspets) som användes av bantufolk, bland annat av zulukrigare i kriget mot britterna 1879

associativ /ˈasʊsˌɪatˌiːv/ (adj)
associatiu, associativa
  sådan att identiteten (a⋅b)⋅c&nbsp;=&nbsp;a⋅(b⋅c) gäller
  minne eller dyl. adresserbart på andra sätt än genom ett heltal
  som gör liknelser, som associerar

associera /ˈasʊsˌɪərˌa/ (v)
associar

assonans /ˌasɔnˈans/ (n, ut)
assonància
  halvrim, inrim

assyrisk /ˈasyːrˌɪsk/ (adj)
assiri
  som rör Assyrien

astat /ˈastat/ (n, neut)
àstat

astenosfär /ˈastənˌɔsfɛːr/ (n, ut)
astenosfera

aster /ˈastər/ (n, ut)
àster
  växt i släktet astrar (vetenskapligt namn: Aster)

asterisk /ˈastərˌɪsk/ (n, ut)
asterisc
  benämning på tecknet *

asteroid /ˈastərˌuːiːd/ (n, ut)
asteroide, planetoide

asteroidbälte /ˈastərˌuːɪdbˌɛːltə/ (n, neut)
cinturó d'asteroides

astigmatism /ˈastɪɡmˌatɪsm/ (n, ut)
astigmatisme
  brytningsfel hos linser (t ex ögats optiska system) vilket gör att en bild blir oklar

astma /ˈastma/ (n, ut)
asma
  andnöd, försvårad andning till följd av t ex kramp i luftrören

astmatiker /ˈastmatˌiːkər/ (n, ut)
asmàtic
  person som lider av sjukdomen astma

astrobiologi /ˌastruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
astrobiologia
  vetenskapen om (biologiskt) liv i universum, speciellt utanför jorden

astrocyt /ˈastruːsˌyːt/ (n, ut)
astròcit
  typ av stjärnformad gliacell

astrofysik /ˈastruːfˌyːsiːk/ (n, ut)
astrofísica
  astronomi med fysikens metoder; världsrymdens och stjärnornas fysik

astrofysiker /ˈastruːfˌyːsiːkər/ (n, ut)
astrofísic
  vetenskapsman som ägnar sig åt astrofysik

astrolog /ˌastruːlˈoːɡ/ (n, ut)
astròleg

astrologi /ˌastruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
astrologia
  konsten att finna samband mellan himlakroppars placering och händelser i människors liv, stjärntydningsläran

astrologisk /ˌastruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
astrològic
  som har med astrologi att göra

astronaut /ˈastruːnˌaʉt/ (n, ut)
astronauta
  person som är utbildad för och ska genomföra, eller redan har genomfört, en resa utanför jordens atmosfär, i synnerhet om resan skett inom USAs och Europas rymdprogram

astronom /ˈastruːnˌɔm/ (n, ut)
astrònom, astrònoma
  person med expertkunskap inom astronomi

astronomi /ˈastruːnˌuːmiː/ (n, ut)
astronomia
  vetenskapen om himlakroppar och den strålning som objekt i universum avger

astronomisk /ˈastruːnˌuːmɪsk/ (adj)
astronòmic

astronomisk enhet /ˈastruːnˌuːmɪsk ˈeːnheːt/ (n)
unitat astronòmica

asturisk /ˈastʉrˌɪsk/ (adj)
asturiana
  som rör Asturien eller det asturiska språket

asturiska /ˈastʉrˌɪska/ (n, ut)
asturià, bable
  ett romanskt språk som talas i Asturien i Spanien

asylrätt /ˈɑːsylrˌɛt/ (n, ut)
dret d'asil
  rätt för politiska flyktingar att få en fristad i främmande land

asylsökande /ˈɑːsylsˌøːkandə/ (n, ut)
[[sol·licitant]] d'asil
  person som söker asyl

asymmetri /ˈɑːsymˌɛtriː/ (n, ut)
asimetria

asymmetrisk /ˈɑːsymˌɛtrɪsk/ (adj)
asimètric
  inte symmetrisk

asymptot /ˈɑːsymptˌuːt/ (n, ut)
asímptota
  rät linje vars avstånd till en kurva närmar sig noll då något av koordinatvärdena går mot oändligheten

asymptotisk /ˈɑːsymptˌuːtɪsk/ (adj)
asimptòtic

asymtomatisk /ˈɑːsymtˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
asimptomàtic
  som inte ger några märkbara symtom

asätare /ˈɑːsɛːtˌarə/ (n, ut)
carronyaire

atavism /ˈɑːtavˌɪsm/ (n, ut)
atavisme
  återuppträdande av organ eller egenskaper som varit försvunna hos de närmast föregående släktleden

ateism /ˈɑːtəˌɪsm/ (n, ut)
ateisme
  åskådning som uttryckligen förnekar existensen av gudar
  åskådning som inte tar ställning till gudars existens; avsaknad av tro på huruvida gudar existerar

ateist /ˈɑːtəˌɪst/ (n, ut)
ateista, ateu

ateistisk /ˈɑːtəˌɪstɪsk/ (adj)
ateu, ateístic

atlantisk /ˈatlantˌɪsk/ (adj)
atlàntic
  som rör Atlanten eller ha med Atlantpakten att göra

atlet /ˈatlət/ (n, ut)
atleta
  person med kraftiga och vältränade muskler, person med stor kroppsstyrka
  idrottare som deltar i tävlingar

atletisk /ˈatlətˌɪsk/ (adj)
atlètic
  kraftigt byggd, muskulös

atletiskt /ˈatlətˌɪskt/ (adv)
atlèticament
  avledning till adjektivet atletisk

atmosfär /ˈatmɔsfˌɛːr/ (n, ut)
atmosfera
  det gasfyllda område som eventuellt omger en himlakropp (vanl. en planet)
  stämning, känsloläge
  föråldrad enhet för tryck, lika med atmosfärtrycket vid jordytan, 101,325 kPa

atmosfärisk /ˈatmɔsfˌɛːrɪsk/ (adj)
atmosfèric
  som rör atmosfären

atoll /ˈɑːtɔl/ (n, ut)
atol
  ringformigt korallrev som omger en grund sjö

atolli /ˈɑːtɔlˌiː/ (n, ut)
atole
  en dryck gjord på majsmjöl

atom /ˈɑːtɔm/ (n, ut)
àtom
  element i en partiellt ordnad mängd som täcker 0

atomavfall /ˈɑːtuːmˌavfal/ (n, neut)
residus radioactius
  radio­aktivt, ut­bränt kärn­bränsle

atombomb /ˈɑːtɔmbˌɔmb/ (n, ut)
bomba atòmica

atomisera /ˈɑːtuːmˌiːseːrˌa/ (v)
atomitzar
  göra till atomer

atomkärna /ˈɑːtɔmkˌɛrna/ (n, ut)
nucli atòmic

atommassa /ˈɑːtɔmˌasa/ (n, ut)
massa atòmica

atommassenhet /ˈɑːtɔmˌaseːnhˌeːt/ (n, ut)
unitat de massa atòmica

atommodell /ˌɑːtɔmɔdˈɛll/ (n, ut)
model de l'àtom
  specifik teori om hur atomer är uppbyggda

atomnummer /ˈɑːtɔmnˌɵmər/ (n, neut)
nombre atòmic

atomur /ˈɑːtuːmˌʉr/ (n)
rellotge atòmic
  ur som styrs av svängningarna hos en viss atomisotop

atomär /ˈɑːtuːmˌɛːr/ (adj)
atòmic

atonalitet /ˈɑːtuːnˌalɪtˌeːt/ (n, ut)
atonalitat
  det att vara atonal

atrofi /ˈatruːfˌiː/ (n, ut)
atròfia
  förtvining (av kroppens vävnader)

atrofiera /ˈatruːfˌiːərˌa/ (v)
atrofiar-se

atropin /ˌatruːpˈiːn/ (n, neut)
atropina
  ett antikolinergt läkemedel (bl.a. vid vissa ögonsjukdomar)

att /ˈat/ (conjunction)
que

attaché /ˌatːaʃˈeː/ (n, ut)
agregat
  medarbetare bl a vid diplomatisk beskickning

attack /ˈatːak/ (n, ut)
atac
  plötslig offensiv åtgärd för att (fysiskt) försöka (och eventuellt lyckas) skada eller förstöra någon eller något
  intellektuell attack (1.) i form av häftig kritik eller dylikt

attackera /ˈatːakːərˌa/ (v)
atacar

attisk /ˈatːɪsk/ (adj)
átic
  som rör grekiska staden Aten eller mer korrekt om landskapet Attika, där staden ligger

attraktiv /ˈatraktˌiːv/ (adj)
atractiu

attribut /ˈatriːbˌʉt/ (n, neut)
atribut
  egenskap som beskriver något

attributiv /ˈatriːbˌʉtiːv/ (adj)
atributiu
  som beskriver, som hör till något

atypisk /ˈɑːtyːpˌɪsk/ (adj)
atípic

aubergine /ˈɔbərjˌiːnə/ (n, ut)
albergínia
  växtart (lat. Solanum melongena) som tillhör familjen potatisväxter
  frukt från auberginen (1.)

audiens /ˈɔdiːəns/ (n, ut)
audiència
  (egentligen åhörande) högtidligt besök (företräde) hos en furste eller annan högt uppsatt person

audiovisuell /ˈɔdiːˌuːviːsˌʉəl/ (adj)
audiovisual

auditorium /ˈɔdiːtˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
auditori
  stort rum för föreläsningar; föreläsningssal, lärosal, hörsal, aula
  publik, församling, åhörarskara, åhörarkrets, åhörare

augmentativ /ˈɔɡməntatˌiːv/ (n, neut)
augmentatiu

augur /ˈɔɡʉr/ (n, ut)
àugur

augusti /ˈɔɡɵstˌiː/ (n, ut)
agost
  årets åttonde (8.) månad

auktion /ɔksxˈuːn/ (n, ut)
subhasta

auktorisera /ˈɔktuːrˌiːseːrˌa/ (v)
autoritzar

auktoritet /ˈɔktuːrˌiːteːt/ (n, ut)
autoritat
  person med anseende för viss sakkunskap
  förmåga att på ett otvunget sätt kunna övertyga och övertala andra att göra som man själv vill

auktoritär /ˌɔktuːriːtˈɛːr/ (adj)
autoritari

aulos /ˈɔluːs/ (n, ut)
aulos
  antikt träblåsinstrument, ofta av oboetyp

australier /ˈɔstralˌiːər/ (n, ut)
australià
  man från Australien

australisk /ˈɔstralˌɪsk/ (adj)
australià
  som rör Australien

autenticitet /ˈɔtəntˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
autenticitat
  äkthet; egenskapen att vara autentisk

autentisering /ˈɔtəntˌɪseːrˌɪŋ/ (n, ut)
autenticació
  kontroll av uppgiven identitet, till exempel vid inloggning, vid kommunikation mellan två system eller vid utväxling av meddelanden mellan användare

autentisk /ˈɔtəntˌɪsk/ (adj)
autèntic
  som sanningsenligt återger verkligheten; som verkligen är det eller så som det förefaller

autism /ˈɔtɪsm/ (n, ut)
autisme
  tillstånd eller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning som kan kännetecknas av till exempel försjunkenhet i den egna världen, känslomässig isolering från omgivningen och en oförmåga att förstå andra och göra sig förstådd

autist /ˈɔtɪst/ (n, ut)
autista
  person som har autism

autodidakt /ˈaʉtˌuːdiːdˌakt/ (n, ut)
autodidacte
  självlärd, person som på egen hand skaffat sig kunskaper

autograf /ˈaʉtˌɔɡraf/ (n, ut)
autògraf
  egenhändig namnteckning

autoimmun /ˈaʉtˌuːɪmˌɵn/ (adj)
autoimmune
  som rör eller tillämpar autoimmunitet

autokrati /ˈaʉtˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
autocràcia
  statsskick där både den verkställande och den lagstiftande makten ligger hos en och samma enskild person

autokton /ˈaʉtˌɔktuːn/ (adj)
autòcton
  ursprunglig

automat /ˈaʉtˌuːmɑːt/ (n, ut)
autòmat
  maskin som utför vissa arbetssteg av sig själv enligt ett i förväg uppgjort program
  vanligen på allmän plats placerad dator eller maskin som personer kan använda för enklare rutintjänster

automatisera /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪseːrˌa/ (v)
automatitzar
  göra att något sker automatiskt eller maskinellt
  ersätta personer med maskiner för att göra en viss uppgift

automatisering /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪseːrˌɪŋ/ (n, ut)
automatització
  det att automatisera

automatisk /ˈaʉtˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
automàtic
  som sker, eller gör något av sig själv, utan inverkan av människa eller annan levande varelse

autonom /ˈaʉtˌuːnɔm/ (adj)
autònom
  delvis självständig, självbestämmande och/eller självstyrande

autonoma nervsystemet /ˈaʉtˌuːnuːmˌa nˈɛrvsystˌeːmət/ (n)
sistema nerviós autònom
  en del av det perifera nervsystemet som sköter många undermedvetna funktioner i kroppen via påverkan på (bl.a.) körtlar, glatt muskulatur och hjärta

autonomi /ˈaʉtˌuːnuːmˌiː/ (n, ut)
autonomia
  visst självstyre för region eller provins inom en stat

autotomi /ˈaʉtˌuːtuːmˌiː/ (n, ut)
autotomia

av /ˈɑːv/ (preposition)
de
  för att specificera material, beståndsdelar e.d.
  för att ange tillhörighet i en grupp

av och an /ɑːv ɔk ˈɑːn/ (adv)
ençà i enllà
  fram och tillbaka, hit och dit; ständigt rörande, ofta med en orolig antydan

avancera /ˈavansˌeːra/ (v)
avançar

avantgarde /ˈavantɡˌardə/ (n, neut)
avantguarda
  trupp som går före huvudtruppen
  pionjärer eller föregångare inom olika konstriktningar; de som bryter mot den gängse normen

avantgardism /ˈavantɡˌardɪsm/ (n, ut)
avantguardisme
  riktning (inom konst, teater m m) som experimenterar med nya uttrycksformer och nya synsätt

avatar /ˈavatˌar/ (n, ut)
avatar
  förkroppsligande av en gudom, i synnerhet Vishnu
  digital bild eller skepnad som representerar en användare i exempelvis ett diskussionsforum på Internet eller i datorspel

avbetalning /ˌɑːvbətˈɑːlnɪŋ/ (n, ut)
pagament a termes
  amortering

avbildning /ˈɑːvbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
il·lustració
  bild eller kopia som återger en annan bild
  funktion

avbryta /ˈɑːvbryːtˌa/ (v)
interrompre
  börja tala när en annan talar, så att denna svårligen kan fortsätta

avdela /ˈɑːvdəlˌa/ (v)
designar
  dela, uppdela, indela, fördela

avdelning /ˈɑːvdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
part
  gradering
  del av större enhet

avdrag /ˈɑːvdraɡ/ (n, neut)
deducció

avdunstning /ˈɑːvdɵnstnˌɪŋ/ (n, ut)
evaporació
  det att avdunsta

avenbok /ˈɑːvənbˌuːk/ (n, ut)
carpí
  (exemplar av) trädslaget släktet Carpinus och/eller arten Carpinus betulus

aveny /ˈɑːvənˌyː/ (n, ut)
avinguda
  bred trädplanterad gata

aversion /ˌɑːvərsxˈuːn/ (n, ut)
aversió
  motvilja

avestisk /ˈɑːvəstˌɪsk/ (adj)
avèstic
  som rör fornspråket avestiska

avfallskvarn /ˈavfalskvˌɑːrn/ (n, ut)
trituradora d'escombraries
  apparat under diskbänken, som mal ner köksavfall till avlopp

avfatta /ˈavfatːˌa/ (v)
redactar
  författa en text

avfolkning /ˈavfɔlknˌɪŋ/ (n, ut)
despoblació
  folkminskning, det att (en bygd) avfolkas

avfrosta /ˈavfrɔstˌa/ (v)
descongelar
  avlägsna is och frost från kylskåp och frys för att dessa vitvaror skall kunna fungera normalt

avföring /ˈavføːrˌɪŋ/ (n, ut)
defecació, deposició, evacuació rectal

avgasrör /ˈɑːvɡasrˌøːr/ (n, neut)
tub d'escapament
  rör som leder avgaserna bort från en förbränningsmotor

avge /ɑːvjˈeː/ (v)
emetre

avgifta /ˈɑːvjɪftˌa/ (v)
desintoxicar
  avlägsna gift från något eller någon; göra giftfri

avglans /ɑːvɡlˈans/ (n, ut)
reflex
  återsken, reflex, spegelbild, återstod, avbild, projektion

avgrund /ˈɑːvɡrɵnd/ (n, ut)
abisme
  mycket stort, snarast omätligt, djup (i nedåtgående riktning), bottenlös klyfta
  underjord, dödsrike, helvete

avgränsa /ˈɑːvɡrənsˌa/ (v)
delimitar
  sätta gränser för något område, antingen konkret eller abstrakt

avgränsning /ˈɑːvɡrənsnˌɪŋ/ (n, ut)
delimitació

avgud /ˈɑːvɡʉd/ (n, ut)
ídol
  (bild av) främmande eller hednisk gud

avgudadyrkare /ˈɑːvɡʉdˌadyrkˌarə/ (n, ut)
idòlatra
  person som utför någon form av avgudadyrkan

avgudisk /ˈɑːvɡʉdˌɪsk/ (adj)
idòlatra
  som dyrkar en eller flera avgudar

avgå /ˈɑːvɡoː/ (v)
sortir d'una organització
  lämna en förtroendepost i en organisation

avgång /ˈɑːvɡɔŋ/ (n, ut)
dimissió
  det att ett fordon /som transporterar många passagerare/ påbörjar en resa
  det att någon avgår från en post; det att någon säger upp sig

avgöra /ˈɑːvjøːrˌa/ (v)
decidir

avgörande /ˈɑːvjøːrˌandə/ (adj)
crucial

avhandla /ˈavhandlˌa/ (v)
tractar
  behandla eller utreda /genom dryftning/

avhandling /ˈavhandlˌɪŋ/ (n, ut)
assaig

avhållsamhet /ˈavhɔlsˌamheːt/ (n, ut)
abstinència

aviatör /ˈɑːviːˌatøːr/ (n, ut)
aviador
  flygare

avkastning /ˈavkastnˌɪŋ/ (n, ut)
rendiment

avkriminalisera /ˈavkriːmˌiːnalˌɪseːrˌa/ (v)
despenalitzar
  tillåta något som tidigare varit straffbart

avkriminalisering /ˈavkriːmˌiːnalˌɪseːrˌɪŋ/ (n, ut)
descriminalització
  det att avkriminalisera något

avkylning /ˈavkylnˌɪŋ/ (n, ut)
refredament
  sänkning av temperatur
  sänkning av aktivitetsnivå eller liknande (i en viss ekonomi, på en viss marknad etc.)

avlasta /ˈavlastˌa/ (v)
desllastar
  minska lasten (belastningen, bördan) för något

avlat /ˈavlat/ (n, ut)
indulgència
  av kyrkan meddelad efterskänkandet av botgöring (de timliga straffen) för begångna synder, som kan vinnas genom vissa av kyrkan bestämda handlingar

avlatsbrev /ˈavlatsbrˌeːv/ (n, neut)
buttla d'indulgències
  dokument som innehåller en försäkran om avlat

avleda /ˈavleːdˌa/ (v)
derivar
  bilda avledning

avledning /ˈavleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
derivació
  ord som bildats genom att man på ett annat ord tillagt ett eller flera affix; emellertid räknas inte grammatiska böjningar av ord som avledningar

avljud /avjˈʉd/ (n, neut)
apofonía

avloppssystem /ˈavlɔpsystˌeːm/ (n, neut)
canalisació
  system för att avleda och ta hand om avloppsvatten

avlossa /ˈavlɔsˌa/ (v)
descarregar
  skjuta, avfyra (skott, eldvapen)
  lossa, lasta av, lasta ur

avlägga /ˈavləɡˌa/ (v)
examinar-se
  ge (ett löfte eller en ed), avge

avlägsna /ˈavləɡsnˌa/ (v)
allunyar
  förflytta något längre bort från

avlång /ˈavlɔŋ/ (adj)
oblong

avlösa /ˈavløːsˌa/ (v)
rellevar
  det att efterträda, att ersätta, att ta över ansvaret.

avnazifiering /ˈavnasˌiːfiːˌeːrɪŋ/ (n, ut)
desnazificació
  åtgärder för att befria ett samhälle från nazistisk ideologi (inom kultur, media, rättssystem och politiken)

avokado /ˈɑːvuːkˌaduː/ (n, ut)
alvocater
  en art (Persea americana) inom växtfamiljen lagerväxter (Lauraceae); individ av arten avokado
alvocat, alvocater
  päronformad frukt från växten avokado (1)

avpolitisera /ˈavpuːlˌiːtɪsˌeːra/ (v)
despolititzar
  göra mindre politisk, minska någots politiska prägel

avreagera /ˈavrəˌaɡeːrˌa/ (v)
calmar-se
  (reflexivt, avreagera sig) ge fritt utlopp åt känslor som har varit undanträngda

avresa /ˈavrəsˌa/ (n, ut)
marxa
  start av en resa

avrundning /ˈavrɵndnˌɪŋ/ (n, ut)
arrodoniment

avrunkning /ˈavrɵŋknˌɪŋ/ (n, ut)
palla
  handlingen att sexuellt stimulera en annan persons penis, oftast tills han får ejakulation

avrätta /ˈavrətːˌa/ (v)
executar

avrättning /ˈavrətnˌɪŋ/ (n, ut)
execució
  det att döda en individ som dömts till dödsstraff
  mord under "avrättningsliknande former"

avsaltning /ˈɑːvsaltnˌɪŋ/ (n, ut)
dessalinització
  borttagning av mineralsalter från havsvatten

avsats /ˈɑːvsats/ (n, ut)
replà
  platå på en trappa, där trappan ändrar riktningen

avsides /ˈɑːvsiːdəs/ (adv)
fora de
  åt sidan

avsikt /ˈɑːvsɪkt/ (n, ut)
fi
  plan, det att ha bestämt sig för att göra en viss sak
intenció
  mening, avsedd konsekvens av en viss handling

avskaffa /ˈɑːvskafˌa/ (v)
abolir

avsked /ˈɑːvsxəd/ (n, neut)
comiat
  stund varefter man går skilda vägar
  uppsägning från tjänst

avskild /ˈɑːvsxɪld/ (adj)
retirat
  isolerad från omgivningen (och därigenom t.ex. ostörd eller ensam)

avskrift /ˈɑːvskrɪft/ (n, ut)
transcripció
  skriven text som är en kopia av en annan text

avskräcka /ˈɑːvskrəkːˌa/ (v)
intimidar
  genom skrämsel eller information försöka få en annan part att inte utföra en viss aktivitet

avsky /ˈɑːvsxyː/ (n, ut)
aversió

avskyvärd /ˈɑːvsxyːvˌɛːrd/ (adj)
abominable

avskärma /ɑːvsxˈɛrma/ (v)
mantenir lluny agents perjudicials
  isolera (med skärm)

avsluta /ˈɑːvslʉtˌa/ (v)
acabar

avslöja /ˈɑːvsløːjˌa/ (v)
revelar

avslöjande /ˈɑːvsløːjˌandə/ (n, neut)
revelació

avspark /ˈɑːvspark/ (n, ut)
seqüència d'obertura d'un esdeveniment

avspisa /ˈɑːvspiːsˌa/ (v)
desempallegar-se d'algú
  avfärda någon lättvindigt

avstalinisering /ˈɑːvstalˌiːniːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
desestalinizació
  lättandet av Stalins förtryck och personkult, inlett av Chrusjtjov

avsugning /ˈɑːvsɵŋnˌɪŋ/ (n, ut)
francès
  benämning på fellatio, akt av sexuell karaktär varvid mannens penis stimuleras oralt till utlösning

avsvimmad /ˈɑːvsvɪmˌad/ (adj)
subconscient
  perfektparticip av avsvimma

avsända /ˈɑːvsəndˌa/ (v)
enviar
  skicka iväg ett brev eller paket

avsändare /ˈɑːvsəndˌarə/ (n, ut)
emissor
  någon som sänder något till en eller flera mottagare genom ett medium, via post, e-post, radio eller dylikt; begreppet kan även användas i överförd betydelse, ung. upphovsman

avsättning /ˈɑːvsətnˌɪŋ/ (n, ut)
derrocament
  det att någon avsätts, d.v.s. det att någon /mot sin vilja/ får lämna sitt ämbete

avsöndra /ɑːvsˈœndra/ (v)
secretar
  avge ifrån sig

avtal /ˈɑːvtɑːl/ (n, neut)
acord

avtryck /ˈavtryk/ (n, neut)
petjada
  fysiskt spår av något (oftast i ett mjukare material)
  omtryck; kopia

avtryckare /ˈavtrykːˌarə/ (n, ut)
disparador
  mekanism på skjutvapen som skottet avlossas med

avund /ˈɑːvɵnd/ (n, ut)
enveja

avundas /ˈɑːvɵndˌas/ (v)
envejar
  känna olust eller hat mot någon för dennes lycka eller egendom och vilja ha de fördelarna själv

avundsjuk /ˈɑːvɵndsxˌʉk/ (adj)
gelós
  som mår dåligt eller är arg eftersom någon annan har eller får göra någonting man själv önskar och ej kan få

avundsvärd /ˈɑːvɵndsvˌɛːrd/ (adj)
envejable
  värd avund, som man önskar för sig själv

avundsvärt /ˈɑːvɵndsvˌɛt/ (adv)
envejablement
  på ett sätt som är värt avund;

avvikare /ˈaviːkarə/ (n, ut)
desviacionista
  person med avvikande beteende

avvikelse /ˈaviːkˌɛlsə/ (n, ut)
desviació
  skillnad mellan önskat eller väntat tillstånd eller värde och det faktiska eller observerade tillståndet eller värdet

avväga /ˈavɛːɡˌa/ (v)
ponderar
  väga saker mot varandra

avvänja /ˈavənjˌa/ (v)
desacostumar
  få att överge visst beteende

avvärja /ˈavərjˌa/ (v)
prevenir
  hålla på avstånd
  förhindra att äga rum

avyttra /ˈɑːvytrˌa/ (v)
alienar
  göra sig av med, sälja

ax /ˈaks/ (n, neut)
espiga
  en blomsterställning där blommorna sitter, utan skaft, direkt på en ogrenad stjälk, vanligt hos gräs

axel /ˈaksəl/ (n, ut)
espatlla
  en kroppsdel; ovan- och yttersidan av armens fäste i torson
eix
  hjulaxel; stångliknande maskindel som hjul (eller något annat) roterar runt
  tänkt mittlinje kring vilken något roterar eller (symmetriskt) grupperar sig
  koordinataxel; rät linje utifrån vilken man definierar koordinater

axelklaff /ˈaksəlklˌaf/ (n, ut)
musclera
  tygdel placerad över axelsömmen

axelryckning /ˈaksəlrˌyknɪŋ/ (n, ut)
encongiment d'espatlles
  uttryck för att man inte bryr sig

axiom /ˈaksiːˌɔm/ (n, neut)
axioma
  fundamental sats som ej kan bevisas, utan antages sann och fungerar som utgångspunkt för vidare satser
  något som antages vara sant utan "bevis", ofta något som anses som självklart

axiomatisk /ˈaksiːˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
axiomàtic
  som rör eller avser axiom

axon /ˈaksuːn/ (n, neut)
axó
  långt (ibland över en meter) utskott från en nervcells cellkropp, längs vilket en aktionspotential kan färdas, från axonhalsen fram till axonets ände, där nervcellen bildar en synaps antingen med annan nervcell eller med en effektorcell (t.ex. en muskelcell)

ayahuasca /ˈɑːyːˌahʉˌaska/ (n, ut)
aiauasca, ayahuasca
  en växtart (Banisteriopsis caapi) inom familjen malpigiaväxter (Malpighiaceae); exemplar av denna planta
  psykoaktiv dekokt på denna växt (1)

ayatolla /ˈɑːyːˌatɔlˌa/ (n, ut)
aiatol·là
  shiamuslimsk titel på den högste ledaren

aymara /ˈɑːyːmˌara/ (n, ut)
aimara
  ett sydamerikanskt språk som talas av ättlingar till ursprungsbefolkningen i delar av Bolivia, Chile och Peru
  ett indianfolk som uppskattas bestå av 2–3 miljoner individer, vilka utgör en väsentlig del av Bolivias befolkning

azalea /ˈɑːsaləˌa/ (n, ut)
azalea
  växtarter inom det historiska släktet Azalea (som nu ingår i släktet rhododendron) i familjen ljungväxter; individ av dessa arter

azerbajdzjansk /ˈɑːsərbˌajdsjansk/ (adj)
azerbaidjanès

azerisk /ˈɑːsərˌɪsk/ (adj)
àzeri

azimut /ˈɑːsiːmˌʉt/ (n, ut)
azimut

azotemi /ˈɑːsuːtəmˌiː/ (n)
azotèmia
  tillstånd där kvävehalten i blodet är förhöjd

aztek /ˈastək/ (n, ut)
asteca
  person tillhörande indianfolket aztekerna som mellan 1300-talet och 1500-talet bebodde nuvarande Mexikos höglandsområden

aztekisk /ˈastəkˌɪsk/ (adj)
asteca
  som rör indianfolket aztekerna

azurit /ˈɑːsʉrˌiːt/ (n, ut)
atzurita
  ett karbonatmineral med blå färg; Cu₃(CO₃)₂(OH)₂

b-förtecken /bˈeː fˈœtəkːən/ (n, neut)
bemoll
  tecknet ♭, ett förtecken i notskrift som anger att efterföljande toner skall sänkas ett halvt tonsteg

babian /bˈabiːˌan/ (n, ut)
babuí

babord /bˈabuːrd/ (n)
babord
  (sett framåt från aktern) vänster sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

babylonier /bˈabyːlˌɔniːər/ (n, ut)
babiloni
  person från Babylonien

babylonisk /bˈabyːlˌɔnɪsk/ (adj)
babilònic
  hörande till staden Babylon, Babel eller landet Babylonien; tvåflodslandet eller Mesopotamien i dagens Irak men på gammaltestamentlig tid

bacill /bˈasɪl/ (n, ut)
bacil
  stavformig bakterie

back /bˈak/ (n, ut)
castell de proa
  främre delen av fördäck (vanligtvis för om masten)

backa /bˈakːa/ (v)
retrògrad
  röra sig eller framföra ett färdmedel i riktningen (rakt motsatt färdriktningen) man har ryggen (bakåt)

backanal /bˌakːanˈɑːl/ (n, ut)
bacanal
  vild fest med mycket alkohol

backanalisk /bˈakːanˌalɪsk/ (adj)
bacanal
  rusig, vild

backgammon /bˈakɡamˌuːn/ (n)
backgammon
  ett brädspel för två personer

backljus /bakjˈʉs/ (n, neut)
llum de marxa enrere
  lykta med vitt sken baktill, oftast en på varje sida, på bil eller liknande fordon, vilken lyser när backväxeln är i, vilket lyser upp vägen bakom fordonet och upplyser andra trafikanter om att fordonet är redo att eller håller på att backa

backsippa /bˈaksɪpˌa/ (n, ut)
flor de pasqua
  en växtart (Pulsatilla vulgaris) i familjen ranunkelväxter (Ranunculaceae); exemplar av denna art

backspegel /bˈakspeːɡˌɛl/ (n, ut)
mirall del costat

backsvala /bˈaksvalˌa/ (n, ut)
culblanc de ribera

bacon /bˈakuːn/ (n)
bacó
  rökt sidfläsk, vanligen skuret i tunna skivor

bad /bˈad/ (n, neut)
bany

bada /bˈada/ (v)
banyar
  (vanligen frivilligt) befinna sig omgiven av vatten (normalt i ett badkar, en simbassäng eller en naturlig vattenansamling, t.ex. sjö eller hav), ofta i rengörings- eller njutningssyfte; (vanligen frivilligt) vara omgiven av något annat flytande ämne, eller en större samling av till storleken mindre, fasta ämnen, såsom bollar i ett bollhav för barn

badbyxor /bˈadbyːksˌuːr/ (n, ut)
banyador
  klädesplagg för man som liknar vanliga kalsonger (underbyxor) fast är avsett att användas när personen badar i vatten

badhandduk /bˈadhandˌʉk/ (n, ut)
tovallola de bany
  större handduk som ska kunna torka hela kroppen

badkar /bˈadkar/ (n, neut)
banyera

badminton /bˈadmɪntˌuːn/ (n, ut)
bàdminton
  racketsport som spelas med en fjäderboll över ett nät

badmintonspelare /bˈadmɪntˌʊnspeːlˌarə/ (n, ut)
jugador de bàdminton
  person som spelar badminton

badmössa /badmˈœsa/ (n, ut)
casquet de bany
  mössa som bärs vid bad eller framförallt simning för att minimera vattenmotstånd

badrock /bˈadrɔk/ (n, ut)
barnús

badrum /bˈadrɵːm/ (n, neut)
bany, cambra de bany

badstrand /bˈadstrand/ (n, ut)
platja de bany
  strand som lämpar sig att bada vid

badvakt /bˈadvakt/ (n, ut)
socorrista

bagage /bˈaɡaɡə/ (n, neut)
equipatge
  väskor och resväskor som innehåller de tillhörigheter någon har med sig under en resa

bagare /bˈaɡarə/ (n, ut)
flequer, forner
  person som yrkesmässigt bakar matbröd och liknande

bagatellisera /bˈaɡatˌɛliːsˌeːra/ (v)
trivialitzar

bageri /bˈaɡərˌiː/ (n, neut)
fleca, forn
  plats där man bakar (och säljer) bröd, kakor och bakelser m.m.

bagerska /bˈaɡəʂkˌa/ (n, ut)
flequera

baguette /bˈaɡʉˌɛtːə/ (n, ut)
baguet
  ett franskt matbröd med krispig yta och avlång form

bahamansk /bˈahamˌansk/ (adj)
bahamià
  som rör Bahamas eller dess folk

bajonett /bˈajuːnˌɛt/ (n, ut)
baioneta
  stickvapen som kan fästas vid en gevärsmynning

bajonettstyng /bˈajuːnˌɛtstyŋ/ (n, neut)
baionetada
  skada i form av ett styng från en bajonett

bajsa /bˈajsa/ (v)
cagar
  göra sig av med avföring

bajskorv /bˈajskɔrv/ (n, ut)
cagarro
  korvformad massa av avföring, d.v.s. vanligtvis illaluktande restprodukter som har sitt utlopp i ändtarmen

baka /bˈɑːka/ (v)
fornejar
  tillverka bröd och kakor
  tillaga något i ugn utan att det steker i fett

bakaxel /bˈɑːkaksəl/ (n, ut)
eix posterior
  bakre axel på ett fordon

bakelit /bˈɑːkəlˌiːt/ (n, ut)
baquelita
  en sorts plast (använd bl a som isoleringsmaterial)

bakform /bɑːkfˈɔrm/ (n, ut)
motlle
  form för bakning av kakor

bakgrund /bˈɑːkɡrɵnd/ (n, ut)
antecedents
  den del av ett visuellt medium som är längre bort från åskådarens synvinkel

bakgård /bˈɑːkɡoːrd/ (n, ut)
pati interior
  del av gård (tomt) som inte syns från gatan utan ligger bakom huset
  undanskymd men bekant plats

bakhuvud /bˈɑːkhʉvˌʉd/ (n, neut)
occípit
  baksidan av huvudet

bakifrån /bˈɑːkɪfrˌoːn/ (adv)
des del darrere
  i riktning mot en person, så att rörelsen först träffar på personens rygg; i riktning mot ett föremål eller en byggnad, så att rörelsen först träffar på baksidan; från ryggsidan; från baksidan

bakljus /bɑːkjˈʉs/ (n, neut)
llum del darrere
  lykta som sitter på ett motordrivet fordon baktill, på varje sida av fordonet (utom på tvåhjuliga fordon som ej behöver två), och i regel visar rött sken bakåt (till skillnad från ljuset framåt som i regel visar vitt eller gult sken) och informerar andra trafikanter om fordonets färdriktning

bakom /bˈɑːkɔm/ (preposition)
darrere
  placerad på motsatt sida av ett objekt i förhållande till betraktaren
  placerad på motsatt sida av ett objekts framsida eller front

bakom kulisserna /bˈɑːkɔm kˈʉlɪsˌɛrna/ (adv)
entre bastidors
  i det fördolda, i hemlighet

bakplåt /bˈɑːkploːt/ (n, ut)
enfornar
  plåtskiva som bakverk ligger på under gräddning och eventuellt även under efterföljande avsvalnande (bakplåten har som regel stabiliserande kantbockningar och/eller kantomslag samt s.k. bombering, även andra pressformningar och hålstansningar kan förekomma på en bakplåt)

bakslag /bˈɑːkslɑːɡ/ (n, neut)
contratemps
  oväntad händelse eller oväntat resultat som försvårar eller förhindrar ett projekt eller arbetet med att nå ett givet mål; motgång, negativ händelse /för någon/

baksmälla /bˈɑːksməlˌa/ (n, ut)
ressaca
  negativa konsekvenser av berusning dagen efter, innebärande ångest, illamående och/eller huvudvärk

bakterie /bˈaktərˌiːə/ (n, ut)
bacteri
  prokaryot (utan cellkärna) encellig organism som utgör en av tre domäner

bakteriell /bˈaktərˌiːəl/ (adj)
bacterià
  som innehåller, angår eller orsakas av bakterier

bakteriofag /bˈaktərˌiːuːfˌaɡ/ (n)
bacteriòfag
  virus som infekterar bakterier

bakteriolog /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
bacteriòleg
  forskare som studerar bakterier

bakteriologi /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
bacteriologia
  vetenskapen om bakterierna och deras verksamhet (särskilt från medicinsk synpunkt)

bakteriologisk /bˌaktərˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
bacteriològic
  rörande bakteriologi

bal /bˈal/ (n, ut)
ball
  högtidlig fest med dans

balalajka /bˈalalˌajka/ (n, ut)
balalaica
  ryskt stränginstrument med trekantig resonanskropp och tre strängar

balanit /bˈalanˌiːt/ (n, ut)
balanitis
  inflammation (infektion) på ollonet och eventuellt förhuden

balansera /bˈalansˌeːra/ (v)
compensar
  hålla balansen
  utjämna ojämn fördelning av massan på roterande hjul

baldakin /bˌaldakˈiːn/ (n, ut)
baldaquí
  litet tak över ingången på till exempel ett hotell

balearisk lira /bˈaləˌarɪsk lˈiːra/ (n)
baldriga balear

balett /bˈalət/ (n, ut)
ballet
  ett slags dansform anpassad för scen

balinesisk /bˈaliːnəsˌɪsk/ (adj)
balinès
  som rör den indonesiska ön Bali eller dess folk balineser

balinesiska /bˈaliːnəsˌɪska/ (n, ut)
balinès
  ett austronesiskt språk med cirka 3,9 miljoner talare främst på öarna Bali, Lombok och Java i Indonesien

balk /bˈalk/ (n, ut)
banda
  långsträckt, eventuellt bärande byggnadselement, bjälke
  lag(samling) av särskild vikt; ursprungligen en avdelning eller ett större kapitel av en större lag eller lagbok
  diagonal linje över vapnet

balkanisera /bˈalkanˌiːseːrˌa/ (v)
balcanitzar
  uppdela en stat till flera mindre stater

balkanisering /bˈalkanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
balcanització
  process varigenom ett samhälle fragmenteras, eller sönderdelas, i flera separat fungerande samhällen

balkong /bˈalkɔŋ/ (n, ut)
balcó

ballad /bˈalad/ (n, ut)
balada
  sång med berättande text
  lugn sång eller visa

ballistik /bˈalɪstˌiːk/ (n, ut)
balística

ballistisk /bˈalɪstˌɪsk/ (adj)
balístic
  som rör ballistik
  som en kanonkula, som en kastad kropp eller avfyrad projektil utan egen motor

ballong /bˈalɔŋ/ (n, ut)
globus
  ofta någorlunda rund "påse" i mycket flexibelt material som innehåller luft eller annan gas, använd för lek eller för dekoration, ofta i samband med någon festlighet
  luftfarkost styrd av vinden, med stort, starkt och lätt tyg fyllt med lätt gas, särskilt för transport av människor

balsam /bˈalsam/ (n, neut)
bàlsam
  en sorts välluktande växtsaft

balsamera /bˈalsamˌeːra/ (v)
embalsamar

balsamvinäger /bˈalsamvˌiːnɛːjər/ (n, ut)
vinagre balsàmic
  vinäger med en mild och söt smak

baltisk /bˈaltɪsk/ (adj)
bàltic

baluchiska /bˈalɵʃˌɪska/ (n, ut)
balutxi
  ett indoariskt språk som talas främst i regionen Baluchistan uppdelat mellan länderna Pakistan, Iran, och Afghanistan

baluster /bˈalɵstər/ (n, ut)
balustre
  kraftig pelare i en balustrad

balustrad /bˈalɵstrˌad/ (n, ut)
balustrada
  räckverk, räcke med pelare vid balkonger, trappor o dyl

bambara /bˈambɑːrˌa/ (n, ut)
bambara
  ett språk bland mandespråken som talas i Mali samt till mindre del i Burkina Faso och Senegal

bambu /bˈambʉ/ (n, ut)
bambú
  grupp (underfamiljen "Bambusoideae") av höga gräs med vedartad stam, som växer i tropikerna
  träliknande material, som utgör stjälkarna av gräs i underfamiljen "Bambusoideae"

bana /bˈana/ (n, ut)
camí
  väg som någon eller något färdas (på), både konkret och bildligt
  område där en sport eller annan tävling äger rum

banal /banˈɑːl/ (adj)
banal

banalisera /bˈanalˌɪseːrˌa/ (v)
banalitzar
  göra banal eller banalare

banalitet /bˈanalˌɪteːt/ (n, ut)
banalitat
  något banalt

banan /bˈanan/ (n, ut)
banana, plàtan
  en långsmal lätt böjd frukt med tjockt oätligt gult skal, botaniskt egentligen ett bär

bananbröd /bˈananbrˌøːd/ (n, neut)
pa de plàtan
  sött bröd som innehåller banan

banankontakt /bˈanaŋkˌɔntakt/ (n, ut)
plàtan connector
  kontakt med enkel stickpropp

bananrepublik /bˈananrəpˌɵbliːk/ (n, ut)
república bananera
  ekonomiskt och politiskt outvecklat land med ensidig produktion, beroende av en eller ett fåtal exportgrödor och därmed av företag eller stater som kontrollerar handeln med dem

bananskal /bˈananskˌal/ (n, neut)
pela de plàtan

band /bˈand/ (n, neut)
banda
  smal och lång remsa, rem eller snöre
  grupp, gäng, liga, sammanslutning (av kriminella)
  musikgrupp eller orkester
volum
  del i bokserie; bokband, volym
cinta mètrica
  inspelningsmedium, magnetband

banderoll /bˈandərˌɔl/ (n, ut)
banderola
  band (oftast av textil eller papper) med slagord eller annan kortare text, bandformat plakat

bandit /bˈandiːt/ (n, ut)
bandit
  (egentligen bannlyst) bov, förbrytare

bandkniv /bˈandkniːv/ (n, ut)
cutxef
  kniv med två handtag, använd bland annat av tunnbindare

bandoneon /bˈandɔnəˌuːn/ (n, ut)
bandoneó
  en fyrkantig variant av dragspel utvecklat i Tyskland i mitten av 1800-talet

bandspelare /bˈandspeːlˌarə/ (n, ut)
magnetòfon
  apparat för inspelning och återgivning (av ljud, data, video) på magnetband

bandura /bˈandʉrˌa/ (n, ut)
bandura
  ett ukrainskt stränginstrument med sju strängar

baner /bˈanər/ (n, neut)
banderola
  vapenflagga eller mindre sorts buren fana på en stång som representerar någon viss person eller militärt förband och används som tecken vid en samling människor

banjo /bˈanjuː/ (n, ut)
banjo

bank /bˈaŋk/ (n)
banc, banca
  inrättning som (framför allt) ägnar sig åt att låna in och låna ut pengar
  kontor eller byggnad i vilken ovanstående inrättning har sitt säte
  lager där något samlas i stor mängd
banc
  brädd, grus- eller sandrygg i vatten
  sjok av dimma eller moln

bankett /bˈaŋkət/ (n, ut)
banquet
  festlig formell måltid

bankir /bˈaŋkiːr/ (n, ut)
banquer

bankkonto /bˈaŋkkɔntˌuː/ (n, neut)
compte bancari
  konto hos en bank

bankkort /bˈaŋkkɔt/ (n, neut)
targeta bancària
  kontokort direkt kopplat till en innehavares bankkonto

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (adj)
arruïnat
  som har gått i konkurs

bankrutt /bˈaŋkrɵt/ (n, ut)
bancarrota
  konkurs, cession

banta /bˈanta/ (v)
simplificar
  medelst olika åtgärder försöka gå ned i vikt

bantamvikt /bˈantamvˌɪkt/ (n, ut)
pes gall
  den näst lägsta viktklassen i boxning och brottning

bantu /bˈantʉ/ (n, ut)
bantu
  även om person tillhörande denna grupp

bar /bˈɑːr/ (n, ut)
bar
  enhet för tryck vilken används huvudsakligen inom meterologin och högtryckshydrauliken; 1 bar = 100 kPa = 100000 N/m²
  plats för utskänkning av alkoholhaltiga drycker

bara /bˈɑːra/ (adv)
només
  endast, blott, varken mer eller mindre än (något)

barbadisk /bˈɑːrbadˌɪsk/ (adj)
barbadià

barbar /bˈɑːrbɑːr/ (n, ut)
bàrbar

barbari /bˈɑːrbɑːrˌiː/ (n, neut)
barbárie
  råhet; okunnighet

bard /bˈɑːrd/ (n, ut)
bard
  keltisk skald och sångare

barfota /bˈɑːrfuːtˌa/ (adj)
descalç
  som saknar fotbeklädnad

barium /bˈɑːriːˌʉm/ (n, neut)
bari

bariumacetat /bˈɑːriːˌʉmasˌɛtat/ (n)
acetat de bari
  kemisk förening av kol, väte, barium och syre

bariumbromid /bˈɑːriːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
bromur de bari
  kemisk förening av brom och barium, BaBr₂

bariumhydroxid /bˈɑːriːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
hidròxid de bari
  kemisk förening av barium, väte och syre

bariumjodat /bˈɑːriːˌɵmjuːdˌat/ (n)
iodat de bari
  kemisk förening av barium, jod och syre, Ba(IO₃)₂

bariumkarbonat /bˈɑːriːˌɵmkarbˌuːnat/ (n)
carbonat de bari
  kemisk förening av barium, kol och syre

bariumklorid /bˈɑːriːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
clorur de bari
  kemisk förening av barium och klor, BaCl₂

bariumnitrat /bˈɑːriːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
nitrat de bari
  kemisk förening av barium, kväve och syre

bariumoxid /bˈɑːriːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid de bari
  kemisk förening av barium och syre

bariumsulfat /bˈɑːriːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat de bari
  kemisk förening av barium, svavel och syre, BaSO₄

bariumsulfid /bˈɑːriːˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
sulfur de bari
  kemisk förening av barium och svavel

bark /bˈɑːrk/ (n, ut)
escorça
  yttre skikt på stammar, rötter och grenar hos träd och buskar

barmhärtig /bˈɑːrmhətˌɪɡ/ (adj)
misericordiós
  som visar medkänsla och medlidande genom handling

barmhärtighet /bˈɑːrmhətˌɪɡheːt/ (n, ut)
misericòrdia
  det att bespara någon lidande eller obehag genom handling; uppträdande som visar medkänsla, medlidande, sympati och förståelse

barn /bˈɑːrn/ (n, neut)
nen, nena
  minderårig människa; människa under 13 år eller under 18 år (det finns olika definitioner); människa tillhörande lägsta ålderskategorin (till skillnad från t ex ungdom, tonåring, vuxen, äldre) (ibland även om djur)
  avkomling till förälder oavsett ålder

barnbarn /bˈɑːrnbɑːrn/ (n, neut)
nét, néta

barnbarnsbarn /bˈɑːrnbɑːrnsbˌɑːrn/ (n, neut)
besnét
  ens barnbarns barn

barnbarnsbarnbarn /bˈɑːrnbɑːrnsbˌɑːrnbɑːrn/ (n, neut)
rebesneta, rebesnét
  barn som är tre generationer nedstigande led från referenten

barndom /bˈɑːrndɔm/ (n, ut)
infància, infantesa
  första skedet av en utveckling

barnhem /bˈɑːrnhəm/ (n, neut)
orfenat

barnläkare /bˈɑːrnlɛːkˌarə/ (n, ut)
pediatre
  läkare som specialiserat sig på barn (och sjukdomar typiska hos barn)

barnlös /bˈɑːrnløːs/ (adj)
sense fills
  som är utan barn

barnmorska /bˈɑːrnmɔʂkˌa/ (n, ut)
llevadora
  sjukvårdsutbildad person som hjälper till vid förlossning

barnpornografi /bˈɑːrnpuːrnˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
pornografia infantil

barnslighet /bˈɑːrnslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
criaturada
  det att vara barnslig
  barnslig handling

barnstol /bˈɑːrnstuːl/ (n, ut)
trona
  stol som i form och storlek är avsedd för barn

barnvagn /bˈɑːrnvaŋn/ (n, ut)
cotxet
  handdriven vagn som skjuts framför föraren avsedd att transportera (späd-) barn

barnvakt /bˈɑːrnvakt/ (n, ut)
cangur
  person som under en kortare tid tar hand om andra barn än sina egna

barock /barˈɔk/ (n, ut)
barroc
  historisk och konstnärlig period i Västeuropa från sent 1500-tal till tidigt 1700-tal som kännetecknas av prålig, fyllig och överdådig estetik

barometer /bˈɑːruːmətər/ (n, ut)
baròmetre
  instrument som mäter lufttryck

baron /bˈɑːruːn/ (n, ut)
baró
  en adelstitel

baronessa /bˈɑːruːnˌɛsa/ (n, ut)
baronessa
  maka till en baron (särskilt om utländska förhållanden)

barr /bˈar/ (n)
brot, agulla
  små långsmala hårda spetsiga blad från barrväxter

barrträd /bˈartrɛːd/ (n, neut)
conífera

barstol /bˈɑːʂtuːl/ (n, ut)
tamboret
  stol med högresta ben som står vid bardisk

bartender /bˈɑːtəndər/ (n, ut)
bàrman

baryon /bˈɑːryːˌuːn/ (n, ut)
barió

baryton /bˈɑːryːtˌuːn/ (n, ut)
baríton
  en sångstämma för män mellan bas och tenor
  ett blåsinstrument

bas /bˈas/ (n, ut)
baix
  sångare som sjunger basstämma
basament
  något man utgår ifrån eller använder som grund
  tal som upphöjs i en potens; exempelvis 2 i 210 = 1024
  tal som ligger till grund för ett positionssystem
  den anslutning på en transistor som styr transistorns arbete
  stödjepunkt; plats där personal, utrustning och/eller stridsledning finns
base
  kemiskt ämne som upptar vätejoner
  ett ämne som, eventuellt i vattenlösning, har ett pH-värde över 7
  uppsättning vektorer sådana att varje element i ett givet vektorrum kan skrivas som en mängd/summa av elementen

basalt /bˈasalt/ (n, ut)
basalt
  en sorts vulkanisk bergart

basar /bˈasar/ (n, ut)
basar
  österländsk marknadsplats; butik med allehanda varor; byggnad med butiker
  tillfällig försäljning för välgörande ändamål

baseboll /bˈasəbˌɔl/ (n, ut)
beisbol

basidium /bˈasiːdˌiːʉm/ (n, neut)
basidi

basilika /bˈasiːlˌiːka/ (n, ut)
alfàbega, alfàbrega
  växt vars blad används som krydda
basílica
  slags kyrkobyggnad

basist /bˈasɪst/ (n, ut)
baixista

basjkiriska /bˈasxkiːrˌɪska/ (n, ut)
baixkir
  ett nordvästligt turkspråk, nära besläktat med tatariskan, talat i huvudsak av basjkirer, främst i Basjkirien i Ryssland, men även i Kazakstan och Uzbekistan

basker /bˈasxər/ (n, ut)
boina
  en platt och oftast rund sorts mössa i filt utan skärm

basket /bˈaskət/ (n, ut)
basquetbol
  en lagsport som går ut på att kasta en boll genom en högt placerad korg och därmed erhålla poäng

basketboll /bˈasxətbˌɔl/ (n, ut)
basquetbol, bàsquet
  boll som används för att spela basket
  basket; bollsport som går ut på att kasta en basketboll (1) genom en basketkorg

basketspelare /bˈasxətspˌeːlarə/ (n, ut)
basquetbolista
  person som spelar basket

baskisk /bˈasxɪsk/ (adj)
basc
  som har med Baskien, basker eller språket baskiska att göra

baskiska /bˈasxɪskˌa/ (n, ut)
basc, èuscar
  språk som talas i regionen Baskien i Spanien och Frankrike

basmatiris /bˈasmatˌiːriːs/ (n, neut)
arròs basmati

bastion /bˈastiːˌuːn/ (n, ut)
baluard
  försvarsverk som är en framskjuten del av fästningsvallen på äldre befästningar

bastu /bˈastʉ/ (n, ut)
sauna
  varmt ångbad
  rum eller byggnad där dylikt ångbad äger rum

basun /bˈasɵn/ (n, ut)
trombó
  ett slags bleckblåsinstrument

bataljon /bˈatɑːljˌuːn/ (n, ut)
batalló
  bataljon är en militär underavdelning till en brigad eller ett regemente

batist /bˈatɪst/ (n, ut)
batista
  en sorts fint linne- eller bomullstyg

batteri /bˈatːərˌiː/ (n, neut)
bateria, pila
  anordning som producerar elektricitet genom kemiska reaktioner
  grupp av kanoner
  två (eller flera) pjäser på samma kolumn eller diagonal
  överfört grupp av likadana objekt
  uppsättning av trummor
  (finlandssvenska) radiator; värmeelement

bauxit /bˈaʉksˌiːt/ (n, ut)
bauxita
  ett mineral för aluminiumframställning m.m.

bayerska /bˈayːˌɛʂka/ (n, ut)
bavarès
  tysk dialekt som främst talas i Österrike, samt i delstaterna Bayern (Tyskland) och Sydtyrolen (Italien)

bazooka /bˈasuːˌuːka/ (n, ut)
bazuca
  amerikanskt raketgevär mot pansar (stridsvagnar m. m.)

be /bˈeː/ (v)
pregar, resar, orar
  framföra bön; rikta sig till gudom i bön

beachvolleyboll /bˈeːaʃvˌɔləˌyːbɔl/ (n, ut)
vòlei platja, voleibol de platja
  variant av sporten volleyboll som spelas på sand
vòlei platja
  boll för denna sport

beakta /bˈeːaktˌa/ (v)
tenir en compte
  vara medveten om och ta hänsyn till; ta med i beräkningen

bearbeta /bˈeːarbˌeːta/ (v)
afaiçonar, treballar

bearbetning /bˈeːarbˌeːtnɪŋ/ (n, ut)
edició
  det att bearbeta något

bearnaisesås /bˈeːarnˌaiːsəsˌoːs/ (n, ut)
salsa bearnesa
  en sås baserad på äggulor och smör, smaksatt med vinäger, vitt vin, dragon och persilja

beboelig /bˈeːbuːəlˌɪɡ/ (adj)
habitable

bebygga /bˈeːbyɡˌa/ (v)
construir
  uppföra byggnader på mark, bygga hus på tomt

bebyggelse /bˈeːbyɡˌɛlsə/ (n, ut)
urbanització
  markområde bebyggt med en samling av (oftast ett större antal) uppförda byggnader

beck /bˈɛk/ (n, neut)
pega
  det som blir över när tjära destilleras; segflytande mörk massa

beckkol /bˈɛkkuːl/ (n)
atzabeja, gaieta
  ett svart, glänsande mineral som är en varietet av stenkol eller brunkol

becquerel /bˈɛkkwərəl/ (n)
becquerel

bedragare /bˈɛdrɑːɡˌarə/ (n, ut)
defraudador

bedrövelse /bˈɛdrøːvˌɛlsə/ (n, ut)
tristesa
  bedrövligt tillstånd

beduin /bˌeːdʉˈiːn/ (n, ut)
beduí

bedyra /bˈeːdyːrˌa/ (v)
asseverar
  försäkra; lova

bedöma /bˈeːdøːmˌa/ (v)
jutjar
  utgående från kända fakta försöka komma fram till ett korrekt påstående (t.ex. om en lämplig handling) eller en korrekt värdering; göra en bedömning

bedöva /bˈeːdøːvˌa/ (v)
anestesiar
  minska nivå av (fysisk) känsel eller medvetande

befalla /bəfˈala/ (v)
manar
  ge order om

befolkning /bəfˈɔlknɪŋ/ (n, ut)
població

befolkningspyramid /bəfˈɔlknɪŋspˌyːramˌiːd/ (n, ut)
piràmide de població
  stapeldiagram (ofta i pyramidform) över en befolknings fördelning på ålder (uppåt) och kön

befolkningstäthet /bəfˈɔlknɪŋstˌɛtheːt/ (n, ut)
densitat de població
  antal (boende) människor per ytenhet i ett definierat geografiskt område (såsom en stad eller jordens yta)

befolkningsutveckling /bəfˈɔlknɪŋsˌʉtvəklˌɪŋ/ (n, ut)
desenvolupament de la població
  variation av befolkning i en stad eller ett land inom en tidsperiod

befordra /bəfˈuːrdra/ (v)
ascendir, promoure
  ge en medlem eller anställd högre rang, tjänstetitel eller status

befordringsavgift /bəfˈuːrdrɪŋsˌɑːvjɪft/ (n, ut)
tarifa de transport
  pengar som måste betalas för att något transporteras

befriare /bəfrˈiːarə/ (n, ut)
alliberador
  den eller det som befriar

befrukta /bəfrˈɵkta/ (v)
fecundar
  ge möjlighet att utvecklas till ny individ

befruktning /bəfrˈɵktnɪŋ/ (n, ut)
fecundació

befälhavare /bəfˈɛlhavˌarə/ (n, ut)
comandant
  militär som är chef för en enhet eller liknande

befästa /bəfˈɛsta/ (v)
fortificar
  förstärka någots sammanhang, stadighet, hållbarhet eller motståndskraft, göra (mer) stabil
  anlägga försvarsanläggning för (något man vill skydda mot ett militärt angrepp)

begagnad /bəɡˈaŋnad/ (adj)
segona mà
  ; som är använd; som har används tidigare

begrava /bˈɛɡrɑːvˌa/ (v)
enterrar
  gräva ner i jorden, särskilt om döda människor och djur
  täcka över något med jord, snö etc.

begravning /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋ/ (n, ut)
funeral, enterrament
  (ofta religiös) ceremoni i anslutning till en människas bortgång
enterrament
  det att gräva ner en död människa eller dött djur i jorden, det att begrava

begravningsbyrå /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsbyːrˌoː/ (n, ut)
funerària
  företag som erbjuder anhöriga tjänster och rådgivning i praktiska frågor, bland annat beträffande begravningsceremonin, efter en närstående persons bortgång

begravningsentreprenör /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsəntrˌɛprənˌøːr/ (n, ut)
director de pompes fúnebres
  person som arbetar på en begravningsbyrå

begravningsmarsch /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsmaʂʃ/ (n, ut)
marxa fúnebre
  långsam sorts marsch avsedd att spelas vid begravningar

begravningsplats /bˈɛɡrɑːvnˌɪŋsplats/ (n, ut)
cementiri
  (oftast offentligt och inhägnat) område med (många) gravar

begrepp /bəɡrˈɛp/ (n, neut)
concepte
  förmåga att begripa
  (informellt) ord eller term

begriplig /bəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
intel·ligible

begränsa /bəɡrˈɛnsa/ (v)
limitar
  sätta gränser, komma med inskränkningar

begränsad /bəɡrˈɛnsad/ (adj)
limitat

begära /bəjˈɛːra/ (v)
exigir
  anhålla om, kräva

begå /bəɡˈoː/ (v)
cometre
  utföra och därmed göra sig skyldig till viss gärning
  fira viss högtid

begåvad /bəɡˈoːvad/ (adj)
talentós

begåvning /bəɡˈoːvnɪŋ/ (n, ut)
do

behaga /bəhˈɑːɡa/ (v)
agradar
  ge välmående och tillfredsställelse, göra någon nöjd

behandla /bəhˈandla/ (v)
tractar
  ta hand om en patients sjukdom eller skada
  bete sig /mot någon/
  hantera

behandling /bəhˈandlɪŋ/ (n, ut)
tractament
  hantering av en sak, t.ex. i domstol
  terapi, vård

behaviorism /bəhˈɑːviːˌuːrɪsm/ (n)
conductisme
  psykologisk riktning som endast utforskar beteendet (inte medvetandet)

behov /bəhˈuːv/ (n, neut)
necessitat
  det att behöva något, särskilt att viss brist försvinner eller att den inte uppstår

behå /bəhˈoː/ (n, ut)
sostenidor
  klädesplagg som håller upp brösten på en kvinna

behållare /bəhˈɔlarə/ (n, ut)
recipient

behöva /bəhˈøːva/ (v)
necessitar
  inte kunna utföra en viss aktivitet utan något som framgår av sammanhanget; ha ett behov

behövande /bəhˈøːvandə/ (n)
freturós
  det att behöva; om en person är fattig och kan inte uppfylla sitt uppehälle

beige /bˈeːiːjə/ (adj)
beix
  som har en (något obestämd) grågul färg, färgen beige

bekant /bəkˈant/ (adj)
familiar
  som man känner till

bekant /bəkˈant/ (n, ut)
conegut

bekantskapskrets /bəkˈantskɑːpskrˌɛts/ (n, ut)
cercle de coneguts
  den mängd personer som en given person är /väl/ bekant med

beklaga /bəklˈɑːɡa/ (v)
lamentar
  säga att man är ledsen för något
deplorar
  säga att man inte är nöjd med något

beklagansvärd /bəklˈɑːɡansvˌɛːrd/ (adj)
lamentable
  som man rimligtvis kan beklaga; olycklig /omständighet/; tråkig, sorglig

bekräfta /bəkrˈɛfta/ (v)
confirmar

bekräftelse /bəkrˈɛftəlsə/ (n, ut)
confirmació

bekväm /bəkvˈɛːm/ (adj)
confortable
  med en tilltalande (fysisk) känsla

bekvämlighet /bəkvˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
conveniència
  tekniska och organisatoriska lösningar som gör livet enklare och minskar behov av egen insats

bekymmer /bəkˈymər/ (n, neut)
preocupació
  anledning till oro

bekämpningsmedel /bəkˈɛmpnɪŋsmˌeːdəl/ (n, neut)
plaguicida
  medel (gift) för bekämpning (av skadeinsekter)

bekännelse /bəɕˈɛnəlsə/ (n, ut)
confessió

belagd /bəlˈɑːɡd/ (adj)
enrogallada (Stimme)
  perfektparticip av belägga

belarusier /bəlˈɑːrʉsˌiːər/ (n, ut)
bielorús, belarús, belarussa, bielorussa
  person från Belarus

belgier /bəljˈiːər/ (n, ut)
belga
  person från Belgien

belgisk /bəljˈɪsk/ (adj)
belga

belgiska /bəljˈɪska/ (n, ut)
belga
  Kvinna från Belgien

belladonna /bəlˈɑːdɔnˌa/ (n, ut)
belladona
  en medicinalväxt (som innehåller det pupillvidgande giftet atropin samt hyoscyamin)

belopp /bəlˈɔp/ (n, neut)
import
  summa pengar

belysning /bəlˈysnɪŋ/ (n, ut)
il·luminació
  anordning som belyser något, anordning vars syfte är att avge ljus

belägen /bəlˈɛːɡən/ (adj)
situat

belägg /bəlˈɛɡ/ (n, neut)
evidència
  bevisande citat

belägra /bəlˈɛɡra/ (v)
assetjar
  inta och sedan stanna kvar ("sätta läger i"), ha under belägring

belägring /bəlˈɛɡrɪŋ/ (n, ut)
setge
  det att belägra

beläst /bəlˈɛːst/ (adj)
lletrat
  som har läst många böcker

belåten /bəlˈoːtən/ (adj)
content

belåtenhet /bəlˈoːteːnhˌeːt/ (n, ut)
satisfacció
  tillståndet att vara belåten

belöna /bəlˈøːna/ (v)
recompensar

belöning /bəlˈøːnɪŋ/ (n, ut)
recompensa
  gåva för visad uppskattning vid prestation

bemästra /bˈeːməstrˌa/ (v)
dominar

ben /bˈeːn/ (n, neut)
cama, pota
  kroppsdel som djur eller människa går med eller står på
cama
  hög och smal del (ofta flera stycken) av ett föremål som föremålet står på; föremål som liknar ett ben (1.)
os
  del av ett inre skelett
  kalkhaltigt material som bygger upp skelettet

bena /bˈeːna/ (n, ut)
clenxa
  den linje som bildas när håret kammas åt två håll

bengal /bˈɛŋal/ (n, ut)
bengalí
  en korthårig kattras; individ av denna ras
  person från historiska provinsen Bengalen i dagens Bangladesh och östra Indien
  slags mindre fyrverkeripjäs

bengali /bˈɛŋalˌiː/ (n, ut)
bengalí
  ett indoariskt språk som talas i främst Bangladesh och östra Indien, där det är ett officiellt språk

bensen /bˈɛnsən/ (n, neut)
benzè
  cykliskt ämne med formeln C₆H₆; det enklaste aromatiska kolvätet

bensin /bənsˈiːn/ (n, ut)
benzina, gasolina
  slags bränsle för en viss typ av förbränningsmotorer där bränslet sprutas in i en kammare och aktivt antänds av en gnista; består av en blandning av olika flytande kolväten

bensinstation /bˌɛnsɪnstasxˈuːn/ (n, ut)
gasolinera
  anläggning med bensinpumpar för tankning av fordon

benskörhet /bənsxˈœrheːt/ (n, ut)
osteoporosi
  sjukdom som innebär minskad benstyrka genom och urkalkning av skelettet

bensoesyra /bˈɛnsuːəsˌyːra/ (n, ut)
àcid benzoic

bentonit /bəntˈoːniːt/ (n, ut)
bentonita

benägen /bˈeːnɛːjən/ (adj)
procliu
  som är frestad eller villig, som visar tecken eller anlag på en eventuell framtida handling

benåda /bˈeːnoːdˌa/ (v)
indultar, perdonar
  medelst specifikt ingripande (av president, kung, regering eller liknande) befria en dömd person från återstående straff (eller mildra straffet)

berber /bˈərbər/ (n, ut)
berber
  (person tillhörande) icke-semitiska folkgrupper talande en egen gren av afroastiatiska språk i västra Nordafrika

berberis /bərbərˈiːs/ (n, ut)
coralet
  en art (Berberis vulgaris) inom växtfamiljen berberisväxter (Berberidaceae); individ av arten berberis

beredskap /bərˈɛdskɑːp/ (n, ut)
preparació
  Att vara förberedd /på någon möjlig negativ händelse/

berg /bˈərj/ (n, neut)
muntanya, mont
  topografisk formation där markytan skjuter upp högt över den omkringliggande marken

bergamott /bərɡɑːmˈuːt/ (n, ut)
bergamota
  en citrusfrukt som framkommit som en hybrid mellan storcitrus (Citrus ×aurantium) och suckatcitron (Citrus medica)

bergart /bərɡˈɑːt/ (n, ut)
roca

bergbana /bərɡbˈana/ (n, ut)
funicular
  typ av spårtrafik med större stigningsvinkel än vad som är normalt för järn- och spårväg

bergek /bərjˈeːk/ (n, ut)
roure
  (exemplar av) trädslaget (Quercus petraea) i släktet ekar

bergfink /bərɡfˈɪŋk/ (n, ut)
pinsà mec

bergig /bərjˈɪɡ/ (adj)
muntanyós
  med hög förekomst av berg; där det finns många berg

berglärka /bərɡlˈɛrka/ (n, ut)
alosa banyuda

bergsbestigning /bərɡsbəstˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
alpinisme
  det att bestiga ett berg

bergskedja /bərɡsxˈɛdja/ (n, ut)
serralada
  större område med sammanhängande bildning av berg

bergsklyfta /bərɡsklˈyfta/ (n, ut)
congost
  brant, smal avgrund mellan två klippor

bergspass /bərɡspˈas/ (n, neut)
port de muntanya

bergspredikan /bərɡsprˈeːdiːkˌan/ (n, ut)
Sermó de la Muntanya
  tal som Jesus enligt Matteusevangeliet höll på ett berg i Galileen

bergstopp /bərɡstˈɔp/ (n, ut)
cim
  /området kring/ högsta punkten på (en del av) ett berg

berguv /bərɡˈʉv/ (n, ut)
duc, brúfol

beriberi /bərˈiːbərˌiː/ (n, ut)
beri-beri
  en bristsjukdom (brist på B-vitamin)

berika /bərˈiːka/ (v)
enriquir
  göra sig själv rik(are) (genom beteendesätt som ofta anses som omoraliska)

berkelium /bərkˈeːliːˌʉm/ (n, neut)
berkeli

berlinerblått /bərlˈiːnərblˌɔt/ (n)
blau de Prússia
  färgämne av mörkblå (berlinerblå) kulör, ett salt av järnferrocyanid

bermudisk /bərmˈʉdɪsk/ (adj)
bermudià
  som rör Bermuda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

bero /bərˈuː/ (v)
basar-se
  vara avhängig eller helt och hållet påverkad av något

beroende /bərˈuːəndə/ (n, neut)
addicció
  anpassning i hjärnan som gör att frånvaro av en substans eller beteende utlöser besvär eller lidande, vilket försvårar återvändande till det tidigare friska tillståndet

beryktad /bərˈyktad/ (adj)
infame
  att ha dåligt rykte

beryll /bərˈyl/ (n, ut)
beril
  slags ädelsten (Be₃Al₂(SiO₃)₆) som kan uppträda i många färger eller vara färglös (bl a smaragd och akvamarin)

beryllium /bərˈyliːˌʉm/ (n, neut)
beril·li
  den enklaste alkaliska jordartsmetallen och det fjärde lättaste grundämnet; grundämne med symbol Be och atomnummer 4

beräkna /bərˈɛːkna/ (v)
calcular
  via intellektet erhålla "ny" kunskap från premisser, räkna ut något, utföra en beräkning
  utföra aritmetiska operationer på för att få fram något slags information

berätta /bərˈɛtːa/ (v)
contar, narrar
  säga (eller skriva) något (som innehåller speciellt relevant information) till en annan individ

berättare /bərˈɛtːarə/ (n, ut)
narrador
  term inom narratologin som betecknar den som återger en berättelse eller på annat vis gör en utsaga

berättelse /bərˈɛtːəlsə/ (n, ut)
relació

beröm /bərˈœm/ (n, neut)
fama, gloria
  påpekande av annans goda färdighet

beröring /bərˈøːrɪŋ/ (n, ut)
contacte
  verkligt vidrörande; kontakt

beröva /bərˈøːva/ (v)
robar

besanna /bəsˈana/ (v)
confirmar-se
  påvisa sanningen

besatthet /bəsˈatheːt/ (n, ut)
obsessió
  det att vara besatt

besegra /bəsˈɛɡra/ (v)
vèncer
  uppnå positivt resultat /gentemot en motståndare/ (oftast inom en väpnad konflikt)

besk /bˈəsk/ (adj)
amarg
  som har en smak karakteristisk för malört, gentianarot, galla och liknande

beskatta /bəskˈatːa/ (v)
gravar
  belägga med skatt

besked /bəsxˈeːd/ (n, neut)
notificació
  (officiell) upplysning, meddelande

beskriva /bəskrˈiːva/ (v)
descriure
  berätta detaljerat om någon sak

beskrivande /bəskrˈiːvandə/ (adj)
descriptiu
  som ger en beskrivning

beskrivning /bəskrˈiːvnɪŋ/ (n, ut)
descripció
  vägledning för hur något skall utföras

besksöta /bəsksˈøːta/ (n, ut)
dolçamara
  Solanum dulcamara, art i potatissläktet

beslut /bəslˈʉt/ (n, neut)
decisió

besluta /bəslˈʉta/ (v)
decidir
  fatta ett beslut, ofta ett formellt eller mer eller mindre slutgiltigt sådant; vid privata beslut används ofta reflexiv form

beslutsfattande /bəslˈʉtsfatːˌandə/ (n, neut)
presa de decisions
  aktiviteten att komma till ett beslut

besparing /bəspˈɑːrɪŋ/ (n, ut)
estalvi
  ackumulerad penningsumma, sparkapital

best /bˈəst/ (n, ut)
bèstia
  (vilt) argsint djur; odjur
  omänskligt grym människa

bestialitet /bəstˈiːalˌiːteːt/ (n, ut)
bestialitat
  råhet, brutalitet

bestick /bəstˈɪk/ (n, neut)
coberts

bestiga /bəstˈiːɡa/ (v)
escalar
  klättra upp till toppen på något

bestraffning /bəstrˈafnɪŋ/ (n, ut)
càstig
  det att utsätta någon för något för vederbörande negativt (såsom böter eller frihetsberövande), vanligen som ett svar på något vederbörande gjort tidigare som inte anses acceptabelt (t.ex. ett straffbart lagbrott), i många samhällen som en del av rättsväsendet

bestrida /bəstrˈiːda/ (v)
pagar
  opponera sig mot (t ex en anklagelse, en fordran, ett påstående), förneka (t ex att ett påstående är riktigt eller sant)
  ansvara för betalningen av, stå/svara för (en utgift)
  sköta eller inneha (en tjänst)

bestämd /bəstˈɛmd/ (adj)
definit
  som har bestämd speciesform, till skillnad från obestämd

bestämma /bəstˈɛma/ (v)
determinar
  fastställa

bestå /bəstˈoː/ (v)
aprovar
  vara oförändrad, stå sig; fortsätta existera
  vara uppbyggd (gjord, skapad) av; ha som sina (huvudsakliga) delar; vara summan av

bestörtning /bəstˈœtnɪŋ/ (n, ut)
consternació
  häpnad, förskräckelse, skräckblandad häpenhet

besudla /bəsˈɵdla/ (v)
embrutar
  smutsa ner något, särskilt i symbolisk eller moralisk betydelse

besvikelse /bəsvˈiːkəlsə/ (n, ut)
desil·lusió
  upplevelse av att en önskan inte blivit uppfylld; känslan när någon är besviken

besviken /bəsvˈiːkən/ (adj)
decebut
  ; som upplever en (ofta lätt) negativ känsla orsakad av att något i omvärlden inte utfallit så som individen önskat och hoppats, som haft förväntningar som inte infriats; som känner besvikelse

besättning /bəsˈɛtnɪŋ/ (n, ut)
tripulació
  uppsättning personer som sköter viss enhet (t.ex. fartyg, flygplan, stridsfordon, fästning, e.d.)

besättningsmedlem /bəsˌɛtnɪŋsmˈeːdləm/ (n, ut)
tripulant
  medlem av besättningen

besöka /bəsˈøːka/ (v)
visitar

besökare /bəsˈøːkarə/ (n, ut)
visitant

beta /bətˈa/ (v)
pasturar
  äta av växtlighet; gå på bete, använda (fält, mark, äng) för bete

betala /bətˈɑːla/ (v)
pagar
  ge pengar eller något annat värdefullt till någon annan, ofta för att erhålla något i utbyte

betalning /bətˈɑːlnɪŋ/ (n, ut)
pagament

betalningsförmåga /bətˈɑːlnɪŋsfˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
solvència
  förmåga att betala

betalväg /bətˈɑːlvɛːɡ/ (n, ut)
carretera de peatge

bete /bətˈeː/ (n)
ullal
  stor (hörn)tand som då det handlar om djurs betar ofta används som (gräv)verktyg eller vapen

beteende /bətˈeːəndə/ (n, neut)
comportament
  det sätt en varelse (eller grupp) eller ting uppför sig på (medvetet eller omedvetet)

betingning /bətˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
condicionament

betjänt /bəɕˈɛnt/ (n, ut)
servent

betonad /bətˈuːnad/ (adj)
estressat
  perfektparticip av betona

betong /bətˈɔŋ/ (n, ut)
formigó
  byggnadsmaterial som består av bergmaterial (ballast) sammanbundet av cementpasta (cement och vatten)

betrakta /bətrˈakta/ (v)
considerar
  anse som

beträda /bətrˈɛːda/ (v)
entrar
  tillträda, vistas

betsel /bətsˈeːl/ (n, neut)
brida
  remtyg och bett som används för att behärska och styra en häst eller annat rid- eller dragdjur

bett /bˈət/ (n, neut)
mossegada
  det att bita
  något som bitits av; en tugga

betvivla /bətvˈɪvla/ (v)
dubtar
  ha tvivel om/på något

betydelse /bətˈyːdəlsə/ (n, ut)
significat
  vad något (budskap) talar om, avser eller menar

betydelsefull /bətˈyːdəlsəfˌɵl/ (adj)
significatiu

betydelselös /bətˈyːdəlsəlˌøːs/ (adj)
sense sentit

betyg /bətˈyːɡ/ (n, neut)
nota
  bedömning av prestation inom skolundervisning; värde som anger hur pass bra en elev eller student tagit till sig innehållet i en kurs, eller hur pass bra eleven utfört en enskild uppgift (såsom en tentanen/skrivning/ett prov)

beundra /bˈeːɵndrˌa/ (v)
admirar
  anse, tycka eller känna att någon eller något har mycket goda egenskaper (exempelvis intelligens, kompetens, begåvning etc.)

beundran /bˈeːɵndrˌan/ (n, ut)
admiració
  det att anse, tycka eller känna att någon eller något har goda egenskaper (intelligens, kompetens, begåvning etc.); det att beundra

beundransvärd /bˈeːɵndrˌansvɛːrd/ (adj)
admirable
  som förtjänar beundran

beundrare /bˈeːɵndrˌarə/ (n, ut)
admirador
  person som beundrar någon eller något

bevaka /bəvˈɑːka/ (v)
custodiar

bevakningslista /bˈɛvɑːknˌɪŋslɪstˌa/ (n, ut)
llista de seguiment

bevara /bəvˈɑːra/ (v)
preservar
  skydda från förändringar, vidmakthålla (något) i ursprungligt skick

bevattna /bəvˈatna/ (v)
regar
  förse med vatten

bevattning /bəvˈatnɪŋ/ (n, ut)
reg
  det att bevattna

bevilja /bəvˈɪlja/ (v)
atorgar
  godkänna att någon får något som den begärt, till exempel en viss summa pengar eller ett tillstånd (att göra något)

bevingad /bəvˈɪŋad/ (adj)
alat
  som har vingar

bevis /bəvˈiːs/ (n, neut)
prova
  resonemang eller fakta som visar riktigheten i något

bevittna /bəvˈɪtna/ (v)
contemplar
  vara ett vittne till någon händelse; observera något; se något

beväpnad /bəvˈɛpnad/ (adj)
armat
  ; som beväpnats

bi /bˈiː/ (n, neut)
abella
  en typ av solitära eller sociala/kolonibildande steklar, livnär sig på pollen och nektar och producerar honung; mer specifikt om ett fåtal arter som sköts om av människor för produktion av honung, särskilt det europeiska honungsbiet

bibel /bˈiːbəl/ (n, ut)
Bíblia
  exemplar av Bibeln; bok som innehåller det gamla och det nya testamentet eller de största och viktigaste delarna från de båda testamentena; upplaga av nämnda bok; text som för någon besitter samma auktoritet som bibeln gör för en kristen

bibliofil /bˈɪbliːˌuːfiːl/ (n, ut)
bibliòfil

bibliotek /bˈɪbliːˌuːteːk/ (n, neut)
biblioteca
  byggnad avsedd att innehålla en större mängd böcker, tidskrifter o.dyl., skött av speciell personal
  samling av böcker, tidskrifter och dylikt
  samling av hela program eller delar av program som hör ihop

bibliotekarie /bˈɪbliːˌuːteːkˌariːə/ (n, ut)
bibliotecari
  person som arbetar i ett bibliotek, bland annat med att hjälpa människor med litteratur; en yrkestitel

biblisk /bˈɪblɪsk/ (adj)
bíblic

bibröd /bˈɪbrøːd/ (n, neut)
pa d'abella
  klump av honungsblandat frömjöl, som bin lagrar och matar yngel med; kan skördas och användas som kosttillskott

bidra /bˈɪdrɑː/ (v)
contribuir
  skänka något, vanligen tid, pengar eller immateriella tillgångar såsom kunskap

bidrag /bˈɪdrɑːɡ/ (n, neut)
contribució
  insats som del av större helhet

bidragsgivare /bˈɪdrɑːɡsjˌiːvarə/ (n, ut)
contribuent

bidé /biːdˈeː/ (n, ut)
bidet
  tvättställ för tvättning av underlivet

biennal /bˌiːənˈɑːl/ (n, ut)
biennal
  vart annat år återkommande utställning, festival eller liknande arrangerad tillställning

biflod /bˈɪfluːd/ (n, ut)
afluent

bigami /bˈiːɡamˌiː/ (n, ut)
bigàmia
  form av polygami där en person är gift med precis två andra personer

bigotteri /bˈiːɡɔtːərˌiː/ (n, neut)
falsa beateria

bijektion /bˌiːjəksxˈuːn/ (n, ut)
bijecció
  funktion som är bijektiv, d.v.s. både injektiv och surjektiv

bijektiv /bˈiːjəktˌiːv/ (adj)
bijectiu

bikini /bˈiːkiːnˌiː/ (n, ut)
biquini
  tvådelat klädesplagg för kvinna, med en del som täcker brösten och en del som fungerar som åtsittande mycket korta byxor, avsett att användas när personen badar

bikt /bˈɪkt/ (n, ut)
confessió
  syndabekännelse inför en (katolsk) präst med åtföljande tillsägande av syndaförlåtelse; avlösning, bekännelse

bikupa /bˈiːkʉpˌa/ (n, ut)
rusc
  behållare tillverkad av människor, i vilken bin hålls för sin honung

bil /bˈiːl/ (n, ut)
cotxe, automòbil, auto, votura
  automobil, personbil, bil (2.) avsedd för transport av ett fåtal personer (lastbilar och bussar ingår inte)

bilabial /bˈiːlabˌiːal/ (adj)
bilabial
  som artikuleras med båda läpparna

bilbarnstol /bˈɪlbɑːrnstˌuːl/ (n, ut)
seient infantil
  speciell stol som placeras i ett säte i en bil och som (mindre) barn skall sitta i

bilbomb /bˈɪlbɔmb/ (n, ut)
cotxe bomba
  bomb gömd i en bil som utlöses antingen när bilmotorn startas eller på annat sätt

bild /bˈɪld/ (n, ut)
imatge
  visuell, vanligen tvådimensionell, representation av ett föremål; något som kan uppfattas med synen, särskilt ett fotografi eller en illustration
  den (spontana) föreställning någon har om något; hur någon tänker eller föreställer sig något

bildbehandlingsprogram /bˈɪldbəhˌandlɪŋsprˌɔɡram/ (n, neut)
programari de gràfics
  datorprogram som används för att redigera (eller skapa) bildfiler (skapa och redigera illustrationer, redigera fotografier)

bildligt /bˈɪldlɪkt/ (adv)
figurativament

bildruta /bˈɪldrʉtˌa/ (n, ut)
marc
  enskild bild i en film eller video

bildskärm /bɪldsxˈɛrm/ (n, ut)
pantalla
  utmatningsenhet för tv, dator etc. vilken visar en bild; det finns flera typer av bildskärmar

bildsten /bˈɪldstən/ (n, ut)
pedra pintada
  stele dekorerad med berättande bilder och ornamentik men som till skillnad från runstenar saknar runor eller annan text

bilist /bˈiːlɪst/ (n, ut)
automobilista

biliverdin /bˌiːliːvərdˈiːn/ (n, neut)
biliverdina
  ett grönt tetrapyrrol, en produkt av hemkatabolism som ansvarar för den grönaktiga färg som ibland ses vid blåmärken

biljard /bˈɪljard/ (n, ut)
billar
  spel som spelas på tygklädda bord med bollar och käpp och som indelas i tre grenar: pool, carambole (karamboll) och snooker

biljardbord /bˈɪljardbˌuːrd/ (n, neut)
taula de billar

biljett /bˈɪljət/ (n, ut)
bitllet
  färdbevis; intyg (i pappersform i form av ett kort eller digitalt och normalt köpt för pengar) som visar att en passagerare betalat erforderlig avgift för att få resa med ett färdmedel (tåg, buss, flygplan, m.m.)

biljon /bˈɪljuːn/ (n, ut)
bilió
  ett tal; 1012 = 1 000 000 000 000 = 1 miljon miljoner = tusen miljarder

bilkamera /bˈɪlkamˌeːra/ (n, ut)
dashcam
  kamera i vindrutan som dokumenterar färden

billig /bˈɪlɪɡ/ (adj)
barat
  som har lågt pris; som inte kostar mycket

billigt /bˈɪlɪkt/ (adv)
barat

biltvätt /bˈɪltvət/ (n, ut)
centre de rentatge
  handling att göra rent bil
  plats där en bil tvättas, vanligen mot en avgift och ofta mekaniskt genom att köra bilen genom en tunnel

bilverkstad /bˈɪlvərkstˌad/ (n, ut)
estació de servei
  verkstad som inspekterar, underhåller och reparerar bilar

binda /bˈɪnda/ (v)
lligar
  knyta ihop något

bindeord /bˈɪndəˌuːrd/ (n, neut)
conjunció
  ord som binder samman; konjunktion

bindväv /bˈɪndvɛːv/ (n, ut)
teixit conjuntiu
  typ av vävnad i en familj av vävnadstyper som utgör stödjematerial i kroppen (fyller ut, skyddar, stödjer, isolerar, binder ihop) och består av diskreta celler utspridda i en omfattande extracellulär matris (som produceras och underhålls av cellerna); vissa författare räknar benvävnad, broskvävnad och fettvävnad som bindväv (utöver den fibrösa bindväven i t.ex. huden, GI-kanalen och senor)

binom /bˈiːnɔm/ (n, neut)
binomi

binturong /bˈɪntʉrˌɔŋ/ (n, ut)
binturong
  en storvuxen art av viverider (Arctictis binturong) i familjen viverrider (Viverridae) hemmagörande i södra Asien; individ av denna art

binär /bˈiːnɛːr/ (adj)
binari

binärträd /bˈiːnətrˌɛːd/ (n, neut)
arbre binari

bio- /bˈiːuː/ (affix)
bio-

biodlare /bˈiːɔdlˌarə/ (n, ut)
apicultor, abeller
  person som håller honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biodling /bˈiːɔdlˌɪŋ/ (n, ut)
apicultura
  det att hålla honungsbin som husdjur för att pollinera växter och för att utvinna honung och vax

biofysik /bˈiːuːfˌyːsiːk/ (n, ut)
biofísica
  den del av fysiken som studerar fysikaliska egenskaperna hos levande organismer

biogas /bˈiːuːɡˌas/ (n, ut)
biogàs
  gasformigt biobränsle som bildas vid anaerob (syrefri) nedbrytning av organiskt material och kan ersätta fossilgas

biogeografi /bˈiːuːjəˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
biogeografia
  vetenskapen om djurs och växters geografiska utbredning

biogeokemi /bˈiːuːjəˌuːkəmˌiː/ (n)
biogeoquímica
  vetenskapen om biologiska, geologiska, kemiska och fysikaliska processer som styr de kemiska grundämnenas och föreningarnas flöden i naturen

biograf /bˈiːɔɡrˌaf/ (n, ut)
cinema
  (större) lokal (salong) i vilken film visas (för betalande gäster) på stor bildskärm eller duk (med projektor) tillsammans med ljud, oftast i utbildnings- eller nöjessyfte

biografi /bˈiːɔɡrˌafiː/ (n, ut)
biografia
  redogörelse (berättelse) om en (verklig) persons liv

biokemi /bˈiːuːkəmˌiː/ (n, ut)
bioquímica

biolog /bˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
biòleg

biologi /bˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
biologia
  vetenskapen om levande organismer och deras samspel

biologilärare /bˌiːuːlˈoːɡiːlˌɛːrarə/ (n, ut)
professor de biologia
  lärare som undervisar i biologi

biologisk /bˌiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
biològic
  som rör vetenskapen biologi

bioluminiscens /bˈiːuːlˌʉmiːnˌɪssəns/ (n, ut)
bioluminescència
  utsändning av ljus från levande varelser

biom /bˈiːɔm/ (n, neut)
bioma
  ansamling av levande organismer (växter och djur)

biomassa /bˈiːuːmˌasa/ (n, ut)
biomassa
  massa på all materia som ingår i levande organismer i ett område
  inte längre levande biologisk massa som kan användas till energiutvinning

biosfär /bˈiːɔsfˌɛːr/ (n, ut)
biosfera
  summan av alla jordens ekosystem; summan av allt biologiskt liv (på en himlakropp)

bioteknik /bˌiːuːtəknˈiːk/ (n, ut)
biotecnologia
  användning av biologiska processer i tekniska tillämpningar; teknik som nyttjar organismer, celler, enzymer, DNA etc. för att uppfylla mänskliga behov

bioteknisk /bˈiːuːtˌɛknɪsk/ (adj)
biotecnològic
  som rör bioteknik

bioteknolog /bˌiːuːtˌɛknuːlˈoːɡ/ (n, ut)
biotecnòleg
  person kunnig inom bioteknik

biotin /bˌiːuːtˈiːn/ (n, neut)
biotina
  vattenlösligt vitamin som medverkar vid cellernas karboxyleringsprocesser och katalyserar syntesen av fettsyror och hemoglobin

biotop /bˈiːuːtˌuːp/ (n, ut)
espai vital
  naturområde med enhetlig miljö (enhetligt system av markbeskaffenhet, vegetation, djurliv och andra samverkande faktorer)

biplan /bˈɪplan/ (n, neut)
biplà
  flygplan med två par vingar ovanför varandra

bipolär /bˈiːpuːlˌɛːr/ (adj)
bipolar
  som har två poler
  som har bipolärt syndrom

bisamand /bˈiːsamˌand/ (n, ut)
ànec mesquer
  en fågelart (Biziura lobata) inom familjen änder (Anatinae); individ av denna art

bisarr /bˈiːsar/ (adj)
estrafolari
  underlig, besynnerlig, egendomlig

bisats /bˈiːsats/ (n, ut)
oració subordinada

bisektris /bˈiːsəktrˌiːs/ (n, ut)
bisectriu

bisexualitet /bˈiːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n, ut)
bisexualitat

bisexuell /bˈiːsəksˌʉəl/ (adj)
bisexual
  som känner sexuell attraktion till andra personer av båda könen

bisfenol /bˈɪsfənˌuːl/ (n)
bisfenol
  en grupp organiska föreningar med tvåvärda fenoler

biskop /bˈɪskuːp/ (n, ut)
bisbe
  föreståndare för ett kyrkligt stift

bisonoxe /bˈiːsuːnˌuːksə/ (n, ut)
bisó
  en art (Bison bison) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten bisonoxe

bisätta /bˈiːsətːˌa/ (v)
enterrar
  insätta i gravkapell eller kyrka i väntan på jordfästning

bit /bˈiːt/ (n, ut)
mica
  stycke, del; något som inte är hela, utan bara en del av, något konkret
  den minsta enheten för data som kan svara mot ett eller noll, utrymmet som tas upp av en binär siffra
bit
  (måttenhet för) datamängd (bestående av binära siffror)

bita /bˈiːta/ (v)
mossegar
  ta tag i något med tänderna (särskilt för att äta eller attackera)

bita i det sura äpplet /bˈiːta iː deːt sˈʉra ˈɛplət/ (v)
empassar-se el gripau
  tvingas göra något som man inte vill, t.ex. något obehagligt; vara tvungen att foga sig

bitestikel /bˈiːtəstˌiːkəl/ (n, ut)
epidídim
  organ (epididymis) som förbinder utförsgångarna från en testikel till den motsvarande sädesledaren

bitsocker /bˈɪtsɔkːər/ (n, neut)
cub de sucre
  socker i form av mindre, fyrkantiga bitar (sockerbitar)

bitter /bˈɪtːər/ (adj)
hostil
  (sinnesintryck) besk, skarp
  (sinnesstämning) nedstämd och hatisk

bitter /bˈɪtːər/ (n, ut)
bíter

bitumen /bˈiːtʉmən/ (n, neut)
betum
  vid rumstemperatur fast eller trögflytande kolväteförening, t ex trätjära och asfalt

bivack /bˈiːvak/ (n, ut)
bivac
  (trupps) nattläger i provisoriskt skydd såsom tält, snökoja eller vindskydd, eller under bar himmel

bivax /bˈiːvaks/ (n, neut)
cera d'abella
  vax som framställs av bin

bivråk /bˈɪvroːk/ (n, ut)
aligot vesper europeu

biätare /bˈiːɛːtˌarə/ (n)
abellerol
  en art (Merops apiaster) inom fågelfamiljen biätare (Meropidae); individ av arten biätare

bjälke /bjˈɛlkə/ (n, ut)
faixa
  balk tillverkad av timmerstock
  horisontal linje över vapnet

bjällra /bjˈɛlra/ (n, ut)
cascavell
  en slags mindre klocka (slagverk), ibland stängd nedtill med en korsöppning eller annan perforering med en instängd lös kula som kläpp

bjässe /bjˈɛsə/ (n, ut)
tità
  en stor varelse, sak eller person, ofta använt i överförd betydelse

björk /bjˈœrk/ (n, ut)
bedoll, beç
  exemplar eller trädslag i släktet björkar (Betula)

björkmätare /bjˈœrkmɛːtˌarə/ (n, ut)
papallona del bedoll
  fjäril som tillhör familjen mätare; arten (Biston betularia); individ av denna art

björksopp /bjˈœrksɔp/ (n, ut)
abró de bedoll
  en svampart (Leccinum scabrum), i släktet strävsoppar (Leccinum); exemplar av denna art

björktrast /bjˈœrktrast/ (n, ut)
griva cerdana

björn /bjˈœrn/ (n, ut)
ós
  individ av någon art inom familjen Ursidae, valigtvis från släktet Ursus; stort rovdjur med tjock päls

björnbär /bjˈœrnbɛːr/ (n, neut)
móra, esbarzer

björnloka /bjˈœrnlʊkˌa/ (n, ut)
bellerenca
  en art (Heracleum sphondylium) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten björnloka

björntråd /bjˈœrntrˈoːd/ (n, ut)
fil
  kraftig niotrådig, dubbeltvinnad bomullstråd och sytråd som använts vid sömnad

blad /blˈɑːd/ (n, neut)
fulla, full
  del av växt som sticker ut från stammen eller stjälken
full
  pappersark, exempelvis i en bok
diari, full
  tidning

bladlus /blˈɑːdlʉs/ (n, ut)
pugó
  insekt(sfamilj) som lever av att suga näring ur växter

blamage /blˈɑːmaɡə/ (n, ut)
humiliació
  skam, yttrande eller handling som man får skämmas för

bland /blˈand/ (preposition)
entre
  som en del av en större helhet
  betecknar något eller någon som befinner sig i en samling (större till antalet) namngivna saker

blanda /blˈanda/ (v)
mesclar

blandad /blˈandad/ (adj)
mixt
  perfektparticip av blanda

blandare /blˈandarə/ (n, ut)
aixeta mescladora
  konstruktion av rör eller block med två ventiler (kranar) för varm- respektive kallvatten som styrs av en spak eller två vred

blandning /blˈandnɪŋ/ (n, ut)
barreja
  något som består av flera olika komponenter eller aspekter sammanfogade
  en bit massa bestående av två eller flera distinkta kemiska föreningar

blandspråk /blˈandsproːk/ (n, neut)
llengua mixta
  ett språk som är en blandning mellan två språk

blankett /blˈaŋkət/ (n, ut)
formulari

bleckblåsinstrument /bləkblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
instrument de metall
  blåsinstrument med klockformat munstycke, vanligen tillverkade av mässing

blefarit /blˈeːfarˌiːt/ (n)
blefaritis, palpebritis
  inflammation i ögonlockskanten

blek /blˈeːk/ (adj)
pàl·lid
  som upplevs ha sämre lyster än vad som förväntas

blek taggsvamp /blˈeːk tˈaɡsvamp/ (n)
vaqueta
  en svampart (Hydnum repandum), i släktet blektaggsvampar (Hydnum); exemplar av denna art

bleka /blˈeːka/ (v)
blanquejar
  få att bli blek(are)

blekhet /blˈɛkheːt/ (n, ut)
pal·lidesa
  det att vara blek

bli /blˈiː/ (v)
esdevenir
  förbli, bevaras i samma tillstånd, bli kvar, dröja (kvar), stanna (kvar), behålla sin plats
  börja vara, genomgå förändring till nytt varande

blick /blˈɪk/ (n, ut)
mirada

blida /blˈiːda/ (n, ut)
trabuquet
  en sorts medeltida belägringsvapen bestående av en träställning med en kastarm försedd med en motvikt i en änden

blind /blˈɪnd/ (adj)
cec
  som innebär total avsaknad av syn, som inte kan se; som har ett synfel

blinda fläcken /blˈɪnda flˈɛkːən/ (n)
punt cec
  det område på näthinnan där synnerven lämnar ögat och som saknar sinnesceller (tappar och stavar)

blindbock /blˈɪndbɔk/ (n, ut)
gallina cega
  lek där en person med förbundna ögon måste fånga någon av de andra deltagarna

blindhet /blˈɪndheːt/ (n, ut)
ceguesa, ceguetat

blindskrift /blˈɪndskrɪft/ (n, ut)
alfabet de Braille
  skrift skapad för att avläsas med hjälp av fingrarnas beröring av ett reliefartat mönster på ett underlag

blindtarm /blˈɪndtarm/ (n, ut)
cec
  den första delen (caecum) av tjocktarmen

blixt /blˈɪkst/ (n, ut)
llamp, llampec
  (den strimma av ljus som synes på himlen vid en) atmosfärisk elektrisk urladdning vid åska

blixtkrig /blˈɪkstkrɪɡ/ (n, neut)
guerra llampec
  snabbt och kortvarigt anfallskrig

blixtlås /blɪkstlˈoːs/ (n, neut)
cremallera
  anordning för att kunna snabbt sammanfoga och skilja tygstycken gång på gång

blixtschack /blˈɪkstʃak/ (n, neut)
escacs bala, escacs blitz, escacs ràpids
  typ av schack som spelas med synnerligen begränsad betänketid

blockad /blˈɔkːad/ (n, ut)
bloqueig
  militärt hinder för transporter till och från ett land(område); beslut att inte leverera (vissa) varor till ett land (handelsblockad)

blockera /blˈɔkːərˌa/ (v)
blocar

blockflöjt /blɔkflˈœjt/ (n, ut)
flauta dolça
  träblåsinstrument

blockkedja /blˈɔkkədjˌa/ (n, ut)
cadena de blocs
  distribuerad databas där varje nod automatiskt verifierar ändringar och tillägg som görs på någon av de andra noderna, en IT-tillämpning som möjliggör informationsutbyte och transaktioner utan någon mellanhand

blod /blˈuːd/ (n, neut)
sang
  röd vätska som cirkulerar i levande djur och tillhandahåller cellerna med näring och syre och består av blodplasma och blodkroppar

blodapelsin /blˈuːdapəlsˈiːn/ (n, ut)
sanguina
  typ av apelsin som har rödaktigt fruktkött och odlas främst på Sicilien

blodbad /blˈuːdbad/ (n, neut)
bany de sang

blodbrist /blˈuːdbrɪst/ (n)
manca de sang
  tillstånd där kroppen har en lägre mängd blod i omlopp än naturligt

blodfläck /blˈuːdflək/ (n, ut)
taca de sang
  fläck (på någon yta) bestående av blod

blodförgiftning /blˈuːdfˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
septicèmia
  oegentlig medicinsk term som betecknar sepsis; ett potentiellt dödligt tillstånd med en kraftig generell inflammatorisk reaktion, orsakad av en infektion

blodgivning /blˈuːdjɪvnˌɪŋ/ (n, ut)
donació de sang
  procedur där personer låter sig tappas på blod för användning i sjukvården

blodgrupp /blˈuːdɡrɵp/ (n, ut)
grup sanguini

blodhund /blˈuːdhɵnd/ (n, ut)
gos coniller
  en hundras (känd för dess goda luktsinne)

blodig /blˈuːdɪɡ/ (adj)
cruent

blodkropp /blˈuːdkrɔp/ (n, ut)
cèl·lula sanguínia
  en av de celler som ingår i rent blod

blodkärl /blˈuːdkərl/ (n, neut)
vas sanguini
  någon mer eller mindre välavgränsad del av det rörsystem som tillhör cirkulationssystemet och som transporterar blod i kroppen

blodomlopp /blˈuːdɔmlˌɔp/ (n, neut)
circulació de la sang
  organsystem som transporterar blod och andra ämnen mellan celler i djur- och människokroppar

blodplasma /blˈuːdplasmˌa/ (n, ut)
plasma sanguini
  grundvätskan i rent blod; består till 90&nbsp;% av vatten

blodprov /blˈuːdpruːv/ (n, neut)
anàlisi de sang
  en mängd blod som tagits från en patient eller ett (levande) djur i syfte att genom biokemiska analyser på provet erhålla information om patientens eller djurets kroppsliga tillstånd; själva aktiviteten att extrahera blodet från patienten eller djuret; ett speciellt test som utförs på blodet

blodrot /blˈuːdruːt/ (n, ut)
sanguinària
  en ört (Potentilla erecta) i släktet fingerörter i familjen rosenväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

blodsfrändskap /blˈuːdsfrəndskˌɑːp/ (n, ut)
consanguinitat
  frändskap som grundar sig på blodsband

blodsocker /blˈuːdsɔkːər/ (n, neut)
glucèmia
  (halten av) glukos i blodplasma

blodtransfusion /blˈuːdtransfʉsxˈuːn/ (n, ut)
transfusió de sang
  blodöverföring; medicinsk procedur där en patient erhåller blod från en blodgivare tillsatt i sitt blodomlopp

blodtryck /blˈuːdtryk/ (n, neut)
pressió arterial, pressió sanguínia
  vätsketrycket i ett blodkärl (ofta underförstått en av de stora artärena direkt efter hjärtat)

blodtörstig /blˈuːdtˈœʂtɪɡ/ (adj)
sanguinari
  som tenderar att ta till våld

blogg /blˈɔɡ/ (n, ut)
blog

bloggare /blˈɔɡarə/ (n, ut)
bloguer
  person som skriver en blogg

bloggosfär /blˈɔɡɔsfˌɛːr/ (n, ut)
blogosfera

blomkål /blˈɔmkoːl/ (n, ut)
coliflor, bròquil blanc, bròquil
  grönsak som är en varietet av arten kål (Brassica oleracea); det vetenskapliga namnet på varieteten är Brassica oleracea var. botrytis

blomma /blˈɔma/ (n, ut)
flor
  del av fröväxt, avsedd för fortplantning (medelst frukt och frö), ofta färgglad, vackert formad och doftande, blomster
  blomsterväxt: växt (särskilt ört) med vackert färgade, formade och doftande fortplantningsdelar (blommor)

blomstringstid /blˈɔmstrɪŋstˌiːd/ (n, ut)
apogeu
  den tid då allt är som bäst

blomställning /blˈɔmstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
inflorescència
  del av växt där blommor är samlade

blond /blˈɔnd/ (adj)
ros
  med en mycket ljust gul hårfärg

blondin /blɔndˈiːn/ (n, ut)
ros

blotlag /blˈɔtlɑːɡ/ (n, neut)
blótlaug
  grupp av människor som regelbundet samlas för att blota tillsammans; (ny)hednisk motsvarighet till församling

blotta /blˈɔtːa/ (v)
descobrir
  klä av, göra naken (både konkret och abstrakt)

blus /blˈʉs/ (n, ut)
brusa

bly /blˈyː/ (n, neut)
plom
  ett grundämne med atomnummer 82, atommassa 207 och symbolen Pb

blyacetat /blˈyːasˌɛtat/ (n, neut)
acetat plumbós, diacetat de plom, sal de Saturn, sucre de plom
  kemisk förening av bly, kol, syre och väte

blyertspenna /blˈyːətspˌɛna/ (n, ut)
llapis

blyfri /blˈyfriː/ (adj)
sense plom
  fri från bly, som inte innehåller bly, vars halt av bly (blyhalt) understiger ett gränsvärde
  utan tillsats av bly (i bensin)

blyg /blˈyːɡ/ (adj)
tímid
  som i sociala sammanhang är (väldigt) försiktig och rädd (för att t ex göra något fel)

blygdläpp /blˈyɡdləp/ (n, ut)
llavi de la vulva
  någon av de två yttre (labia majora, singularis: labium majus) eller två inre (labia minora, singularis: labium minus) hudveck i vulva vilka omger slidöppningen, urinrörsöppningen och klitoris, en på varje sida

blygsam /blˈyɡsam/ (adj)
modest
  som inte skryter utan är ödmjuk och endast i mycket ringa omfattning berättar om sin egen förträfflighet, speciellt när den senare är nämnvärd

blygsamhet /blˈyɡsamhˌeːt/ (n, ut)
modèstia
  karaktärsdrag av att vara blygsam; det att inte skryta eller framhäva sig själv

blysulfat /blˈyːsɵlfˌat/ (n)
sulfat de plom
  kemisk förening av bly, svavel och syre

bläck /blˈɛk/ (n, neut)
tinta
  färgad vätska som används för att göra färgade märken på en yta, till exempel för att framställa text och bilder
  mörkt färgad vätska som bläckfiskar sprutar ut för att förvirra och förblinda förföljare

bläckfisk /blˈɛkfɪsk/ (n, ut)
pop, polp

bläckhorn /blˈɛkhuːrn/ (n, neut)
tinter

bläddra /blˈɛdra/ (v)
fullejar
  vända blad

blända /blˈɛnda/ (v)
enlluernar
  tillfälligt göra så att någon inte ser, genom att lysa starkt ljus mot personen

bläsand /blˈɛːsand/ (n, ut)
ànec xiulador

blå /blˈoː/ (adj)
blau, blava
  som har färgen blått; som har samma eller liknande färg som blåbär eller himmel har; som har en färg liggande mellan cyan och violett i regnbågen; som har en färg med frekvens 600...690 THz i det elektromagnetiska spektret

blå kärrhök /blˈoː ɕˈɛrhøːk/ (n)
arpella pàl·lida

blåaktig /blˈoːaktˌɪɡ/ (adj)
blavenc, blavís

blåbär /blˈoːbɛːr/ (n, neut)
nabiu, nabinera
  rikgrenig växt av arten Vaccinium myrtillus i familjen ljungväxter

blåfenad tonfisk /blˈoːfənˌad tˈɔnfɪsk/ (n)
tonyina, tonyina d'aleta blava, tonyina roja, tonyina vermella
  en art (Thunnus thynnus) inom fiskfamiljen makrillfiskar (Scombridae); individ av arten blåfenad tonfisk

blåhake /blˈoːhakə/ (n, ut)
cotxa blava

blåhet /blˈoːheːt/ (n, ut)
blavor
  det att vara blå

blåmes /blˈoːməs/ (n, ut)
mallerenga blava, ferreret
  en art (Parus caeruleus) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten blåmes

blåmussla /blˈoːmɵslˌa/ (n, ut)
musclo, clòtxina
  en art (Mytilus edulis) inom familjen blåmusslor (Mytilidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art

blåmärke /blˈoːmərkə/ (n, neut)
blau

blåsa /blˈoːsa/ (n, ut)
butllofa
  liten rundad böld på huden som innehåller vätska, orsakad av retning eller infektion

blåsa /blˈoːsa/ (v)
bufar
  skicka utandningsluften i en alkoholmätare för att polisen kan avgöra om personen druckit alkohol och därmed begått rattfylleri

blåsbälg /blˈoːsbəlj/ (n, ut)
manxa
  redskap för frampressning av luftström

blåsig /blˈoːsɪɡ/ (adj)
ventós
  med mycket blåst
  med mycket blåsor

blåsinstrument /blˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
instrument aeròfon, instrument de vent
  instrument där ljud frambringas genom att en stående luftpelare sätts i vibration

blåsippa /blˈoːsɪpˌa/ (n, ut)
herba fetgera
  fanerogam av arten Hepatica nobilis; exemplar av denna art

blåslampa /blˈoːslampˌa/ (n, ut)
bufador
  apparat för passande bränsle (flytande eller gas) för att åstadkomma en riktad värmestråle eller eldslåga

blåval /blˈoːval/ (n, ut)
balena blava, rorqual blau
  en art (Balaenoptera musculus) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten blåval

blåögd /bloːˈœɡd/ (adj)
càndid
  som har blåa ögon
  som är naiv, troskyldig och godtrogen

blöda /blˈøːda/ (v)
sagnar
  förlora blod från cirkulationssystemet

blödning /blˈœdnɪŋ/ (n, ut)
hemorràgia
  utflöde av blod ur blodkärl orsakat av skada; kan ske såväl utvärtes som inne i kroppen ("inre blödning")

blöja /blˈøːja/ (n, ut)
bolquer, bolcall
  plagg för spädbarn och yngre barn som ännu inte lärt sig att gå på pottan eller toaletten som fångar upp barnets avföring och urin

blötdjur /blˈœtjˈʉr/ (n, neut)
mol·lusc
  individ eller art som tillhör blötdjuren (1.)

bo /bˈuː/ (v)
viure

boardingkort /bˈuːardˌɪŋkɔt/ (n, neut)
targeta d'embarcament

bock /bˈɔk/ (n, ut)
boc, cabró
  hane av get och vissa andra hovdjur
boc, cavallet
  på ben stillastående anordning för verktyg eller stöd

bockhornsklöver /bˈɔkhuːrnsklˌøːvər/ (n, ut)
fenigrec
  en växtart (Trigonella foenum-graecum), en ettårig ört i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna ört
  ovanstående växtart (1) använd som krydda

bockskägg /bˈɔksxəɡ/ (n, neut)
masclet
  slags hakskägg hos män

bofink /bˈuːfɪŋk/ (n, ut)
pinsà, pinsà comú
  en art (Fringilla coelebs) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten bofink

bog /bˈuːɡ/ (n, ut)
proa
  skulderparti hos större djur
  styckningsdel, kött omkring skulderblad

boggi /bˈʊɡiː/ (n, ut)
bogi
  underrede vridbart mot ett fordons eller en vagns kaross med oftast fyra hjul (två på varje sida), vilka sprider fordonets eller vagnens last på fler axlar, ökar lastförmågan och förbättrar kurvtagningen

bogsera /bˈɔɡseːrˌa/ (v)
remolcar

bogserbåt /bˈɔɡsərbˌoːt/ (n, ut)
remolcador
  båt som bogserar andra båtar

bogspröt /bˈɔɡsprøːt/ (n, neut)
bauprès
  från fören på ett segelfartyg utskjutande bom med stag för förseglet

bohem /bˈuːhəm/ (n, ut)
bohemi
  person som lever ett sorglöst och oregelbundet liv

bohrium /bˈɔhriːˌʉm/ (n, neut)
bohri

bohuslind /bˈuːhɵslˌɪnd/ (n)
tell de fulla grossa
  ett trädslag (Tilia platyphyllos) i släktet lindar (Tilia)

boj /bˈuːj/ (n, ut)
boia
  flytande anordning avsedd för t.ex. förtöjning eller navigering; större flöte

boja /bˈuːja/ (n, ut)
grilló
  lås runt handled, fotled eller hals på en människa i fångenskap

bojar /bˈuːjar/ (n, ut)
boiar
  hög rysk adelsman

bojkott /bˈɔjkɔt/ (n, ut)
boicot
  avbrytande av förbindelserna med person eller företag; beslut att inte driva affärer med ett visst land eller visst företag

bojkotta /bˈɔjkɔtːˌa/ (v)
boicotejar

bok /bˈuːk/ (n, ut)
llibre
  större mängd text som har, ska eller skulle kunna tryckas på ett större antal pappersark som är sammanfogade i en kant
  större antal hophäftade pappersark, utan hänsyn till eventuell text
faig
  (exemplar av) trädslaget (Fagus sylvatica) i familjen bokväxter

boka /bˈuːka/ (v)
reservar
  beställa något: t.ex. biljett, tjänst; bestämma en tid och plats för något

bokband /bˈuːkband/ (n, neut)
coberta
  bandpärm, yttre skal av en bok

bokbindare /bˈuːkbɪndˌarə/ (n, ut)
enquadernador
  person som binder böcker

bokhandel /bˈuːkhandəl/ (n, ut)
comerç del llibre
  handel med böcker
  affär som säljer böcker

bokhållare /bˈuːkhɔlˌarə/ (n, ut)
comptable
  person med uppgiften att ta hand om den administrativa bokföringen

bokmal /bˈuːkmal/ (n, ut)
lletraferida, lletraferit
  epitet som ges en hängiven läsare av böcker

bokmärke /bˈuːkmərkə/ (n, neut)
punt de llibre
  tunt objekt, ofta av papper, avsett att läggas i en bok för att märka en viss sida (avsedd att hitta till)
  digitalt lagrad webblänk som snabbt kan nås

bokmässa /bˈuːkməsˌa/ (n, ut)
fira del llibre
  mässa vars huvudtema är böcker vilket leder författare, bokförlag och läsare dit

bokmål /bˈuːkmoːl/ (n, neut)
bokmål
  skriftspråk för det norska språket som används av större delen av den norsktalande befolkningen

bokrulle /bˈuːkrɵlə/ (n, ut)
rotlle
  (äldre typ av) bok som är skriven på en rulle

bokrygg /bˈuːkryɡ/ (n, ut)
esquena

bokskog /bˈuːkskuːɡ/ (n, ut)
fageda

bokstav /bˈuːkstav/ (n, ut)
lletra, caràcter
  skrivtecken i ett alfabet som (oftast) motsvarar ett språkljud

bokstavlig /bˈuːkstavlˌɪɡ/ (adj)
literal
  ordagrann

bokstavligen /bˈuːkstavlˌɪɡən/ (adv)
literalment
  efter ordalydelsen

bokstavsordning /bˌuːkstɑːvsˈɔrdnɪŋ/ (n, ut)
ordre alfabètic

bokstöd /bˈuːkstøːd/ (n, neut)
aguantallibres
  hållare (ibland en kudde) för en uppslagen bok i en talarstol (predikstol)

bolag /bˈuːlɑːɡ/ (n, neut)
societat
  företag

bolid /bˈuːliːd/ (n, ut)
bòlid
  synnerligen ljusstark meteor

boliviansk /bˈuːliːvˌiːansk/ (adj)
bolivià
  som rör Bolivia

boll /bˈɔl/ (n, ut)
pilota
  runt, ofta mjukt föremål och ofta med förmåga att studsa, använt i vissa lekar och sporter

bollinnehav /bˈɔlɪnəhˌav/ (n, neut)
possessió
  andelen tid av en match som ett lag har haft bollen inom laget (innehavet av bollen)

bollsport /bˈɔlspɔt/ (n, ut)
esport de pilota

bolmört /bɔlmˈœt/ (n, ut)
herba queixalera
  en växtart (Hyoscyamus niger) inom familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

bolsjevik /bˈɔlsxəvˌiːk/ (n, ut)
bolxevic
  äldre beteckning för rysk kommunist, särskilt om medlem i den ena av de två fraktioner som bildades efter en splittring av Rysslands socialdemokratiska arbetareparti 1903

bolsjevism /bˈɔlsxəvˌɪsm/ (n, ut)
bolxevisme
  kommunism, socialism i Lenins tappning

bolster /bˈɔlstər/ (n)
coixí
  större kudde, duntäcke

bomb /bˈɔmb/ (n, ut)
bomba
  sprängladdning, föremål avsett att sprängas i syfte att orsaka skada på personer och/eller egendom

bombardemang /bˈɔmbɑːrdəmˌaŋ/ (n, neut)
bombardeig
  kraftigt inflöde av projektiler
  intensivt skjutande mot mål (i t.ex. fotboll)
  intensivt (påtvingat) inkommande flöde av något budskap eller någon annan typ av information

bombmatta /bˈɔmbmatːˌa/ (n, ut)
bombardeig en estora
  massiv (storskalig), yttäckande och urskiljningslös bombning (bombardemang) från luften; t.ex. av Dresden i slutet av andra världskriget

bomma /bˈɔma/ (v)
tancar
  stänga med bom(mar), noggrant tillsluta byggnad eller dylikt (vanligen för längre tid)

bomull /bˈuːmɵl/ (n, ut)
cotó
  ett växtsläkte, (Gossypium), vars långa fröhår, fibrer ofta används för att tillverka tyg (tyg av bomull)
  textil tillverkad av fiber från bomullsplantan

bomullsplantage /bˈuːmɵlsplˌantɑːɡə/ (n)
plantació de cotó
  ett plantage på vilket det odlas bomull

bomullsskjorta /bˈuːmɵlsɕˌuːta/ (n, ut)
samarreta de cotó

bondböna /bˈɔndbøːnˌa/ (n, ut)
fava
  ärtväxt av arten Vicia faba i vickersläktet; även om själva bönan

bonde /bˈɔndə/ (n, ut)
camperol, pagès
  lantarbetare som äger egen bondgård
peó
  en schackpjäs, vilken vardera spelaren har åtta stycken av i spelets början

bondfångare /bˈɔndfɔŋˌarə/ (n, ut)
engalipaor
  person som utnyttjar någons dumhet eller godtrohet, lurendrejare

bondläpp /bˈɔndləp/ (n, ut)
taujà
  person som bor på landsbygden

bonobo /bˈuːnuːbˌuː/ (n, ut)
ximpanzé pigmeu, bonobo
  däggdjursarten (Pan paniscus) i släktet schimpanser (Pan) i familjen hominider (Hominidae) inom ordningen primater; exemplar av denna art

bonsai /bˈʊnsaˌiː/ (n, ut)
bonsai
  helt vanligt träd eller buske som genom att odlas i relativt liten bonsaikruka och genom beskärning och formgivning fås att likna vanliga träd i miniatyrformat
  tekniken att odla miniatyrträd i kruka

bonsaiträd /bˈʊnsaˌɪtrɛːd/ (n, neut)
bonsai
  helt vanligt träd eller buske som genom att odlas i relativt liten bonsaikruka och genom beskärning och formgivning fås att likna vanliga träd i miniatyrformat

bor /bˈuːr/ (n, neut)
bor

borat /bˈuːrɑːt/ (n)
borat
  ett av de salter av borsyra

bord /bˈuːrd/ (n, neut)
taula
  slags möbel bestående av plan skiva som står på marken med hjälp av (oftast fyra) ben; ofta äter och arbetar människor vid bord sittande runtom på stolar eller golvet, men bord kan även användas för att placera föremål på

bordell /bˈoːrdəl/ (n, ut)
bordell, prostíbul
  arbetsplats för prostituerade; horhus

bordsfräs /bˈuːrdsfrɛːs/ (n, ut)
tupí
  fräs (fräsmaskin) med eget bord

bordsvatten /bˈuːrdsvatːən/ (n, neut)
aigua de taula
  vatten, dricksvatten, i tillbringare eller flaska som står framme på bordet

bordtennis /bˈuːrdtənˌiːs/ (n, ut)
tennis de taula, ping-pong
  sport som spelas med två gummibeklädda racketar på ett bord med nät

borg /bˈɔrj/ (n, ut)
castell
  om medeltida–tidigmodern befäst bostadsbyggnad med försvarsmur, ibland vallgrav med mera

borgen /bˈɔrjən/ (n)
caució
  personlig garanti för någon annans skuldförbindelse, åtagande eller plikter
  en misstänkt släpps i väntan på rättegång, mot en ekonomisk garanti

borgerlig /bˈɔrjərlˌɪɡ/ (adj)
burgès
  som hör till staden (borgen), borgarna och borgerskapet; inte till staten, adeln, kyrkan eller landsbygden

borgmästare /bˈɔrɡməstˌarə/ (n, ut)
batlle municipal, alcalde

bornitrid /bˈuːrnɪtrˌiːd/ (n)
nitrur de bor
  kemisk förening av borium och kväve

borr /bˈɔr/ (n)
broca
  enkelt verktyg som används för att borra, som vid användning roterar och tränger in i materialet

borra /bˈɔra/ (v)
foradar, perforar
  göra hål

borrning /bˈɔrnɪŋ/ (n, ut)
sondeig
  det att borra

borsta /bˈɔʂta/ (v)
raspallar

borste /bˈɔʂtə/ (n, ut)
raspall
  redskap som oftast används i samband med rengöring eller hårvård

borstnate /bˈɔʂtnatə/ (n)
llapó negre
  Potamogeton pectinatus, en växtart i familjen nateväxter

borstnejlika /bˈɔʂtnəjlˌiːka/ (n, ut)
clavell del pom
  en art (Dianthus barbatus) i växtfamiljen nejlikväxter (Caryophyllaceae); individ av arten borstnejlika

borsyra /bˈɔʂyːrˌa/ (n, ut)
àcid bòric
  en oorganisk syra med formeln H₃BO₃

borta /bˈɔta/ (adj)
anat
  död

borta /bˈɔta/ (adv)
anat
  på okänd plats, försvunnen

bortgång /bˈɔtɡɔŋ/ (n, ut)
defunció

bortom /bˈɔtɔm/ (preposition)
allí enllà
  (långt vidare) på andra sidan av något

borttagning /bˈɔtːɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
eliminació
  det att ta bort något

boskap /bˈɔskɑːp/ (n, ut)
bestiar
  (samling av) vissa husdjur, särskilt nötboskap och hovdjur som t.ex. hästar, får och getter

bosnier /bˈɔsniːər/ (n, ut)
bosnià
  invånare i Bosnien och Hercegovina

bosnisk /bˈɔsnɪsk/ (adj)
bosnià

bosniska /bˈɔsnɪskˌa/ (n, ut)
bosnià
  slaviskt språk som talas främst i Bosnien-Hercegovina nära besläktat med kroatiska, serbiska och montenegrinska

boson /bˈuːsuːn/ (n, ut)
bosó

bossanova /bˈɔsanˌuːva/ (n, ut)
bossa nova
  en sorts jazz

bostadsområde /bˈuːstadsˌɔmroːdə/ (n, neut)
barri
  område i stad avsett för bostäder

bot /bˈuːt/ (n)
multa
  påtvingat straff, numera i fråga om pengautbetalning

botanik /bˈuːtanˌiːk/ (n, ut)
botànica

botaniker /bˈuːtanˌiːkər/ (n, ut)
botànic
  person som är mycket kunnig inom botaniken

botanisk /bˈuːtanˌɪsk/ (adj)
botànic
  som tillhör botaniken eller har med botanik att göra

botanisk trädgård /bˈuːtanˌɪsk trˈɛːdɡoːrd/ (n)
jardí botànic
  trädgård eller park där växter (ofta från olika områden på jorden) odlas för i första hand forskning och undervisning

botbar /bˈɔtbɑːr/ (adj)
curable
  som kan botas

botemedel /bˈuːtəmˌeːdəl/ (n, neut)
remei
  något, exempelvis en medicin eller en handling, som helt och hållet botar en viss åkomma (jämför med lindrande medel, som endast lindrar åkomman)

botgöring /bˈɔtjøːrˌɪŋ/ (n, ut)
penitència
  det att göra bot, moraliskt reparationsarbete

botswansk /bˈɔtsvansk/ (adj)
botswanès
  som rör Botswana, dess invånare eller natur

botten /bˈɔtɛn/ (n, ut)
fons
  den nedersta delen av något, den understa sidan av ett föremål (och ofta även parallell med marken)

bottenlös /bˈɔtːənlˌøːs/ (adj)
abismal

bottensats /bˈɔtːənsˌats/ (n, ut)
pòsit
  avlagring eller fällning av dryck (vätska) i botten av kärl

boule /bˈuːʉlə/ (n, ut)
petanca
  sport där boll av stål kastas så nära boll av trä som möjligt

bourgeoisie /bˈuːɵrjəˌuːiːsˌiːə/ (n, ut)
burgesia
  borgerlighet, medelklass

bovete /bˈuːvətə/ (n, neut)
fajol
  växt av arten Fagopyrum esculentum
  gryn av denna växt

bowling /bˈɔvlɪŋ/ (n, ut)
bitlles

boxare /bˈɔksarə/ (n, ut)
boxador

boxer /bˈɔksər/ (n, ut)
bòxer
  en ras till djurarten hund

boxning /bˈɔksnɪŋ/ (n, ut)
boxa
  sport i vilken två motståndare slår varandra med knytnävarna

boxningsmatch /bˈɔksnɪŋsmˌatʃ/ (n, ut)
combat de boxa
  match i sporten boxning

bra /brˈɑː/ (adj)
bo
  som har tillfredsställande egenskaper, som fyller berättigade anspråk, god, gynnande
  som har god karaktär, hederlig, rättskaffens
  duktig, skicklig, dugande
  lämplig, god, nyttig
  stor, rejäl, ansenlig, mycken

bradykardi /brˈɑːdyːkˌardiː/ (n, ut)
bradicàrdia
  /under det normala/ sänkt hjärtfrekvens, vanligen under 60 slag per minut i vila hos en vuxen människa

bragd /brˈaɡd/ (n, ut)
feta
  tapper och självuppoffrande gärning

brand /brˈand/ (n, ut)
incendi
  (oftast icke önskvärt) utbrott av eld som förhärjar ett fordon, en byggnad eller ett område

brandbil /brˈandbiːl/ (n, ut)
camió de bombers

brandgrav /brˈandɡrav/ (n, ut)
tomba de cremació
  forntida grav där gravfynden visar på brända kvarlevor

brandlarm /brˈandlarm/ (n, neut)
alarma d'incendi
  larmanordning som varnar vid brand, t.ex. genom att producera en stark ljudsignal

brandman /brˈandman/ (n, ut)
bomber, bombera
  person som yrkesmässigt arbetar med att /förebygga och/ släcka bränder

brandpost /brˈandpɔst/ (n, ut)
hidrant
  vattenkran avsedd för brandbekämpning

brandsläckare /brˈandsləkːˌarə/ (n, ut)
extintor
  (oftast bärbar) apparat (och behållare) som används för att släcka (måttliga) bränder genom att spruta t.ex. skum eller vatten

brandstation /brˌandstasxˈuːn/ (n, ut)
parc de bombers
  byggnad för brandredskap, inklusive brandbilarnas garage, samt för tjänstgörande brandkårspersonal

brandvägg /brˈandvəɡɡ/ (n, ut)
tallafoc
  skiljevägg i hus (eller mellan hus) för att minska risken för brandspridning
  program eller fysisk enhet för kontroll av nätverkstrafik

brant /brˈant/ (adj)
escarpat, rost
  som har stark lutning

brasiliansk /brˈɑːsiːlˌiːansk/ (adj)
brasiler
  som rör Brasilien

brasilianska /brˈɑːsiːlˌiːanskˌa/ (n, ut)
brasilera
  kvinna från Brasilien

bratwurst /brˈɑːtvɵʂt/ (n, ut)
botifarra

braxen /brˈaksən/ (n, ut)
brema
  en art (Abramis brama) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten braxen

bredaxlad /brˈeːdakslˌad/ (adj)
espatllut
  som har breda axlar

bredband /brˈeːdband/ (n, neut)
banda ampla

bredd /brˈɛd/ (n, ut)
latitud
  mått på ett föremåls endimensionella utsträckning längs någon riktning, ofta längs marken och mätt längs föremålets kortare sträcka, alternativt om en sida kan anses mycket viktigare än de andra: denna sidas längd
  det att ta upp eller behandla många olika ämnen

bredda /brˈɛda/ (v)
eixamplar
  göra bredare;

breddgrad /brˈɛdɡrad/ (n, ut)
latitud
  latitud

brednäbbad simsnäppa /brˈeːdnəbˌad sˈɪmsnəpˌa/ (n)
escuraflascons becgròs

bredsida /brˈɛdsiːdˌa/ (n, ut)
andanada
  den totala och samtidiga eldkraften från en av de båda långsidorna på ett örlogsfartyg

bredstjärtad labb /brˈɛdsxətˌad lˈab/ (n)
paràsit cuaample

bredvid /brˈɛdviːd/ (adv)
al costat

breton /brˈeːtuːn/ (n, ut)
bretona, bretó
  invånare av Bretagne i Frankrike samt person som är född och uppväxt i Bretagne

bretonsk /brˈeːtʊnsk/ (adj)
bretó

bretonska /brˈeːtʊnskˌa/ (n, ut)
bretó
  keltiskt språk som talas i Bretagne i Frankrike
bretona
  kvinna som är född och uppväxt i Bretagne i Frankrike; kvinnlig invånare av Bretagne

brev /brˈeːv/ (n, neut)
carta, lletra
  skriven text oftast förpackad i ett kuvert avsedd att skickas till annan person eller organisation

brevbärare /brˈeːvbɛːrˌarə/ (n, ut)
carter, cartera
  ett yrke; person som yrkesmässigt delar ut post, postbud

brevduva /brˈeːvdʉvˌa/ (n, ut)
colom missatger

brevlåda /brˈeːvloːdˌa/ (n, ut)
bústia

brevpapper /brˈeːvpapər/ (n, neut)
paper d'escriure
  (finare) papper avsett att skriva brev på

brevpress /brˈeːvprəs/ (n, ut)
petjapapers
  en tyngd som håller brev och papper på plats, så de inte blåser bort

brevväxling /brˈeːvəkslˌɪŋ/ (n, ut)
correspondència
  växling av brev

brevvåg /brˈeːvoːɡ/ (n, ut)
pesacartes
  våg (mätinstrument för vikt) för brev

bricka /brˈɪkːa/ (n, ut)
safata
  en slags skiva som används för att bära saker
  en hålförsedd platta som vanligtvis används för att fördela belastningen i ett skruvförband
  märke, polett, tjänstetecken
  pjäs (i ett spel), även bildligt om person

bridge /brˈɪdjə/ (n, ut)
bridge

brigad /brˈiːɡad/ (n, ut)
brigada

brinna /brˈɪna/ (v)
cremar
  /förstöras genom att/ reagera med syre under det att eld uppkommer

brioche /briːˈɔkə/ (n, ut)
brioix
  luftig, mindre slags vetebulle

bris /brˈiːs/ (n, ut)
brisa
  svag vind

brist /brˈɪst/ (n, ut)
manca
  tillstånd då något (önskvärt) antingen föreligger i alltför liten mängd eller saknas helt

bristfällig /brˈɪstfəlˌɪɡ/ (adj)
deficient
  som är behäftad med brister och därför fungerar illa

britt /brˈɪt/ (n, ut)
britànic

brittisk /brˈɪtːɪsk/ (adj)
britànic
  som rör Storbritannien

bro /brˈuː/ (n, ut)
pont
  konstruktion som är upphöjd över någon form av hinder (normalt en sjö eller annat vattendrag, en järnväg eller annan väg som passerar i tunnel under, eller en dalgång) och sammanbinder två platser belägna på varsin sida av hindret, och därigenom gör det möjligt för gående människor eller transportmedel att färdas över hindret

broccoli /brˈʊksuːlˌiː/ (n, ut)
bròcoli
  grönsak tillhörande arten kål (Brassica oleracea); den vetenskapliga beteckningen på varieteten är cymosa

broder /brˈuːdər/ (n, ut)
germà

brodera /brˈuːdeːrˌa/ (v)
brodar

broderi /brˈuːdərˌiː/ (n, neut)
brodat
  hantverk som skapas genom att med tråd eller garn sy på tyg eller annat mjukt material med hjälp av en nål på ett annat material

broderlig /brˈuːdərlˌɪɡ/ (adj)
fraternal
  som delas ömsesidigt likt bröder emellan

brodermord /brˈuːdərmˌuːrd/ (n, neut)
fratricidi

broderskap /brˈuːdəʂkˌɑːp/ (n, neut)
fraternitat
  broderligt gemenskap; solidaritet mellan personer, likt den mellan bröder

brokad /brˈuːkad/ (n, ut)
brocat
  sidentyg med invävda guld- eller silvertrådar

brom /brˈɔm/ (n, neut)
brom

bromat /brˈuːmɑːt/ (n)
bromat
  salt av bromsyra med anion BrO-

brommetan /brˈɔmətˌan/ (n)
bromometà
  kemisk förening av brom, kol och väte

broms /brˈɔms/ (n, ut)
fre
  anordning för motverkande av ett fordons eller en maskins rörelse med mekaniskt eller elektriskt motstånd med hjälp av friktion eller spärrverk
tàvec
  insektsfamilj (Tabanidae) av ordningen tvåvingar och underordningen flugor vars honor suger blod; individ av denna familj

bromsa /brˈɔmsa/ (v)
frenar
  minska farten (med hjälp av en broms eller liknande)

bromsljus /brɔmsjˈʉs/ (n, neut)
llum de fre
  lykta med rött sken baktill, åtminstone en på varje sida, på bil vilken tänds när färdbromsen är tillslagen (vilket varnar bakomvarande fordon om inbromsningen)

bromssträcka /brˈɔmstrəkːˌa/ (n, ut)
distància de frenada

bromvätesyra /brˈɔmvɛːtəsˌyːra/ (n)
bromur d'hidrogen, àcid bromhídric
  en syra som består av brom och väte, HBr

bronk /brˈɔŋk/ (n, ut)
bronqui
  större luftväg (rörformat organ) som leder andningsluft i lungorna

brons /brˈʊns/ (n)
bronze
  en legering av främst koppar och tenn, vanligen med ytterligare någon metall
  kort för bronsmedalj, medalj av brons (eller bronsfärgad) som vanligtvis delas ut till den som kommer på tredje plats i en tävling

bronsibis /brˈʊnsiːbˌiːs/ (n, ut)
capó reial

bronsålder /brˈʊnsoːldər/ (n, ut)
edat del bronze
  den tidsepok då bronset var råmaterialet för redskap och vapen

bror /brˈuːr/ (n, ut)
germà
  manligt syskon

brorsdotter /brˈɔʂdɔtːər/ (n, ut)
neboda

brorson /brˈɔʂuːn/ (n, ut)
nebot

brosch /brˈɔʃ/ (n, ut)
fermall

broschyr /brˈɔʃyːr/ (n, ut)
fullet
  liten flersidig trycksak, litet häfte, småskrift

brosk /brˈɔsk/ (n, neut)
cartílag
  typ av vävnad, mjukare än ben, som tillsammans med andra sorters vävnad bygger upp och ger stöd åt en organism

broskfisk /brˈɔskfɪsk/ (n, ut)
peix cartilaginós
  en individ eller art inom klassen broskfiskar

brott /brˈɔt/ (n, neut)
fractura
  brytning, det att bryta något

brottare /brˈɔtːarə/ (n, ut)
lluitador
  den som brottas, utövare av brottning

brottas /brˈɔtːas/ (v)
lluitar
  utöva brottning

brottning /brˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
lluita
  tvekamp där kämparna söker att med muskelstyrka bryta ned eller kasta omkull varandra; särskilt i fråga om tvekamp efter bestämda regler bedriven såsom sport

brottslighet /brˈɔtslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
crim
  (summa av) aktiviteter som strider mot lagen; brottslig verksamhet

brottsplats /brˈɔtsplats/ (n, ut)
escenari del crim
  plats där ett brott begåtts

brud /brˈʉd/ (n, ut)
núvia
  (kvinnlig) person eller kristen församling som känner sig omfattad av Kristi kärlek

brudbröd /brˈɵdbrøːd/ (n, neut)
filipèndula
  en växtart (Filipendula vulgaris) i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

brudgum /brˈɵdɡʉm/ (n, ut)
nuvi

brudkista /brˈɵdkɪstˌa/ (n, ut)
nuviatge
  kista med handarbeten som bruden för med sig i nya boet

brudklänning /brˈɵdklənˌɪŋ/ (n, ut)
vestit de núvia
  (ofta enfärgat vit och tämligen stor och dekorerad) klänning som en kvinna bär under sitt bröllop

brudpar /brˈɵdpar/ (n, neut)
nuvis
  brud och brudgum vid vigsel på sin bröllopsdag

brugd /brˈɵɡd/ (n, ut)
pelegrí
  en fiskart (Cetorhinus maximus); individ av arten brugd

bruk /brˈʉk/ (n, neut)
costum
  användning /av något/

bruksanvisning /brˈɵksanvˌiːsnɪŋ/ (n, ut)
indicacions per a l'ús

bruksvärde /brˈɵksvɛːrdə/ (n, neut)
valor d'ús
  grad av praktisk användbarhet av en vara

brumma /brˈɵma/ (v)
grunyir
  producera ett ihållande, aningen oscillerande, lågfrekvent ljud, som från en bilmotor eller björn

brun /brˈɵn/ (adj)
marró
  som har färgen brunt; som har samma eller liknande färg som choklad eller rost har; som har en blandfärg av grönt och rött, ibland med lite gult eller grått

brun dvärg /brˈɵn dvˈɛrj/ (n)
nana marró

brun kärrhök /brˈɵn ɕˈɛrhøːk/ (n)
arpellot de marjal, arpella vulgar

brunand /brˈɵnand/ (n, ut)
morell cap-roig

brunbjörn /brɵnbjˈœrn/ (n, ut)
ós bru
  en art (Ursus arctos) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten brunbjörn

brunfalk /brˈɵnfalk/ (n, ut)
falcó berigora
  en fågelart (Falco berigora) inom familjen falkar (Falconidae); individ av denna art

brunkol /brˈɵŋkuːl/ (n, neut)
lignit
  lignit, typ av bergarten kol; mindre fulländad än stenkol

brunn /brˈɵn/ (n, ut)
pou

brunnssvängel /brˈɵnsvəŋəl/ (n, ut)
poalanca
  hävstång för att lyfta en hink vatten ur en brunn

brunråtta /brˈɵnrɔtːˌa/ (n, ut)
rata comuna
  en art (Rattus norvegicus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten brunråtta

brunst /brˈɵnst/ (n, ut)
zel
  parningsdrift

brus /brˈʉs/ (n, neut)
soroll
  störning i en signal; störning vid radiomottagningen eller tevemottagningen; störning i elektroniskt eller digitalt överfört ljud eller bild; slumpmässig signal utan användbart innehåll

brushane /brˈɵshanə/ (n, ut)
batallaire

brutal /brʉtˈɑːl/ (adj)
brutal

brutalt /brˈʉtɑːlt/ (adv)
brutalment
  avledning till adjektivet brutal

bruten /brˈʉtən/ (adj)
derrotat
  ; som har brutits

bruttolön /brˈɵtːuːlˌøːn/ (n, ut)
salaris bruts
  betalning för arbete före avdrag för skatt

bry /brˈyː/ (v)
preocupar-se
  bekymra sig, fundera på
  sörja för, visa omsorg

brygga /brˈyɡa/ (n, ut)
pont
  styrcentral på fartyg
  parallell sammankoppling av två spänningsdelare (d.v.s. två resistorer i serie)
  kroppsställning där kroppen är böjd bakåt och stödd av armarna som är placerade över axlarna
  tandprotes som överbryggar en tandlucka

bryggare /brˈyɡarə/ (n, ut)
cerveser
  person som bryggar öl

bryggeri /brˈyɡərˌiː/ (n, neut)
cerveseria

brylling /brˈylɪŋ/ (n, ut)
cosina tercera, cosí tercer
  person som är släkt med en annan person, där släktskapet är sådant att de har var sin far- eller morförälder som är kusiner med varandra; person vars närmaste gemensamma förfader med en annan person är en förälders förälders förälders förälder

brylépudding /bryːlˈeːpɵdˌɪŋ/ (n, ut)
flam
  karamellpudding (en efterrätt av grädde, ägg och brynt smör)

bryna /brˈyːna/ (v)
enrossir
  steka livsmedel så att det blir brunt på ytan

brysselkål /brˈysəlkˌoːl/ (n, ut)
col de Brussel·les
  en sorts kål (Brassica oleracea) av varieteten gemmifera

bryta /brˈyːta/ (v)
explotar
  utvinna malm, extrahera en mineral ur malm

bryta av /brˈyːta ɑːv/ (v)
rompre
  med mekanisk påverkan utgående från två punkter på ett (ofta avlångt) föremål orsaka så att föremålet delar upp sig i två bitar på ett sådant sätt att varje bit innehåller en av de två punkterna

bryta samman /brˈyːta sˈaman/ (v)
col·lapsar

bryta upp /brˈyːta ˈɵp/ (v)
anar-se
  öppna med våld eller stor kraft
  lämna ett sällskap

brytning /brˈytnɪŋ/ (n, ut)
explotació
  ändring av riktning, konflikt, strid (mellan åsikter)

brytningsindex /brˈytnɪŋsˌɪndəks/ (n, neut)
índex de refracció
  kvoten c/v mellan ljusets fart i vakuum c och ljusets (effektiva) fart v i ett visst medium

bräda /brˈɛːda/ (n, ut)
post
  platt utsågat relativt långt stycke trä, tunnare än en planka
  skiva (vanligtvis av trä men även av t.ex. plast) som bearbetats för särskilt ändamål
  något typ av fortskaffningsmedel huvudsakligen består av en bräda och som används inom brädsport, såsom en skateboard, snowboard, longboard o.s.v.

bräde /brˈɛːdə/ (n, neut)
tauler
  underlag för vissa typer av spel

brädspel /brˈɛdspeːl/ (n, neut)
joc de taula, joc de tauler
  spel med brickor eller pjäser som flyttas runt på ett underlag (bräde) av trä eller kartong

bräka /brˈɛːka/ (v)
belar
  låta som ett får

bränna /brˈɛna/ (v)
encendre
  utsätta för eld för att få att brinna upp; kausativ av brinna

brännare /brˈɛnarə/ (n, ut)
cremador
  redskap eller del av en redskap som förbränner något bränsle i ett visst (tekniskt) syfte

brännbar /brˈɛnbɑːr/ (adj)
combustible
  som kan förbrännas; som kan brinna

brännsår /brˈɛnsoːr/ (n, neut)
cremada
  sår som uppstår genom att huden bränns

brännvin /brənvˈiːn/ (n, neut)
brandi

brännässla /brˈɛnəslˌa/ (n, ut)
ortiga
  en art (Urtica dioica) i familjen nässelväxter

bränsle /brˈɛnslə/ (n, neut)
combustible
  substans som genom förbränning eller annan process kan omvandlas så att användbar energi frigörs

bräsch /brˈɛʃ/ (n, ut)
bretxa
  hål i mur eller fortifikation som uppkommit genom sprängning eller uppbrytning (genom vilken stormning kan ske); öppning

bråck /brˈoːk/ (n, neut)
hèrnia
  ett tillstånd när delar från kroppens inre tränger ut genom defekt i kroppens vävnader (t.ex. bukväggen) eller en naturlig öppning

brådmogen /brˈoːdmuːjən/ (adj)
precoç

brådmogenhet /brˈoːdmuːjˌeːnheːt/ (n, ut)
precocitat

brådska /brˈoːdska/ (n, ut)
pressa
  situation där det råder tidsbrist eller som kräver skyndsamhet

brådskande /brˈoːdskandə/ (adj)
urgent
  presensparticip av brådska

bråk /brˈoːk/ (n, neut)
fracció
  matematiskt uttryck (vanl. lika med ett tal) bestående av två deluttryck, täljaren och nämnaren, avgränsade av ett bråkstreck; uttryckets värde är lika med kvoten mellan täljaren och nämnaren

bråkräkning /brˈoːkrɛːknˌɪŋ/ (n, ut)
càlcul de fraccions
  räkning med bråk

bröd /brˈøːd/ (n, neut)
pa
  baslivsmedel oftast bakat av mjöl på en någon form av säd, vanligtvis med tillsats av jäst

brödfruktträd /brˈœdfrɵktrˌɛːd/ (n, neut)
arbre del pa
  ett träd (Artocarpus altilis) i jackfruktsläktet i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

brödkorg /brˈœdkɔrj/ (n, ut)
panera
  korg för servering av bröd och andra bakelser

brödrost /brˈœdrɔst/ (n, ut)
torradora

brödsäd /brˈœdsɛːd/ (n, ut)
cereals panificables
  sädesslag som används för att baka bröd med

bröllop /brˈœluːp/ (n, neut)
boda
  vigsel samt fest i samband med ceremonin

bröllopsresa /brˈœlɔpsrəsˌa/ (n, ut)
viatge de lluna de mel
  resa som ett nygift par ger sig ut på efter bröllopet (under sin smekmånad)

bröst /brˈœst/ (n, neut)
pit
  övre och främre delen av bålen
pit, mamella
  endera av två upphöjningar på framsidan av vuxna kvinnors kroppar som innehåller mjölkkörtlar, ibland om motsvarande upphöjningar hos man

bröstben /brˈœstbən/ (n, neut)
estern, estèrnum

bröstcancer /brˈœstkansər/ (n, ut)
càncer de mama
  cancer i bröst

brösthåla /brˈœsthoːlˌa/ (n, ut)
caixa toràcica
  den kroppshåla som avgränsas av bröstkorgen bakåt, åt sidorna och framåt samt av diafragma nedåt (och halsen uppåt), och som innehåller bland annat hjärta och lungor

bröstknull /brˈœstknɵl/ (n)
coit intermamari
  sexuell aktivitet där bröst stimuleras med penis, vagina eller annat föremål

bröstkorg /brˈœstkɔrj/ (n, ut)
pit
  del av en människas skelett som omger hjärtat och lungorna och som består av bröstkotor, revben, revbensbrosk och bröstben

bröstpump /brˈœstpɵmp/ (n, ut)
tirallet
  apparat för att pumpa ut bröstmjölk ur en ammande kvinnas bröst

bröstsim /brˈœstsiːm/ (n, neut)
braça
  simsätt i vilket man har magen neråt och driver kroppen framåt genom vattnet genom att föra fram, ut och bak armarna och genom att sparka med benen likt en groda

bröstvårta /brˈœstvˈoːta/ (n, ut)
mugró
  rosa eller brun utskutande del på vardera bröst på kvinna eller man

bua /bˈʉa/ (v)
esbroncar
  uttrycka starkt ogillande genom skrik

bubbla /bˈɵbla/ (n, ut)
bombolla
  sfärisk inneslutning av gas (ofta luft) i en vätska

buckanjär /bˈɵkːanjˌɛːr/ (n, ut)
bucaner
  tidigare livegen man från Europa (senare även män från Afrika och indianer) som levde på de karibiska öarna

buckla /bˈɵkla/ (n, ut)
bony
  vällokaliserad och förhållandevis ytlig skada på ett föremål i form av en inbuktning (vanligen under en decimeter i diameter) på föremålets yta, orsakad av mekaniskt våld, i synnerhet på bil

bud /bˈʉd/ (n, neut)
manament
  moralisk befallning given av andlig högre makt

budbärar-RNA /bˈɵdbɛːrˌar ˌɛrˌɛnˈɑː/ (n, neut)
ARN missatger
  en form av RNA som skapas vid transkription av en proteinkodande gen i en DNA-molekyl, och som kan läsas av en ribosom som då skapar (via translation) det protein som genen (och därmed mRNA:t) kodar för

budbärare /bˈɵdbɛːrˌarə/ (n, ut)
missatger

buddism /bˈɵdɪsm/ (n, ut)
budisme
  en religion och filosofi grundad av den indiske läraren och filosofen Siddhartha Gautama

buddistisk /bˈɵdɪstˌɪsk/ (adj)
búdic
  som avser buddhism

budget /bˈɵdɡət/ (n, ut)
pressupost

budgetera /bˈɵdjətˌeːra/ (v)
pressupostar
  beräkna, ta med i budgeten

budskap /bˈɵdskɑːp/ (n, neut)
missatge
  (innehållet i) ett meddelande
  (koncis) sammanfattning av en lära, ett politiskt program el dyl

buffel /bˈɵfəl/ (n, ut)
búfal
  flera arter av oxdjur

buffertstat /bˈɵfətstˌat/ (n, ut)
estat tampó
  neutral stat mellan två fientliga stater

buffé /bɵfˈeː/ (n, ut)
bufet
  måltid med ett stort antal rätter att välja mellan där man får plocka som man vill

bugg /bˈɵɡ/ (n, ut)
bug
  felaktighet eller problem i programvara som bör fixas

buginesiska /bˈʉjiːnəsˌɪska/ (n, ut)
bugui
  ett austronesiskt språk med ungefär 3,5 miljoner talare på ön Sulawesi i Indonesien

buk /bˈʉk/ (n, ut)
panxa, ventre
  en kroppsdel: hos människan framsidan av bålen nedanför bröstet, i vardagligt tal ungefär detsamma som magen

bukett /bˈʉkət/ (n, ut)
ram, pom

bukhinna /bˈɵkhɪnˌa/ (n, ut)
peritoneu
  hinna som omsluter bukens inre organ hos högre ryggradsdjur

bukhinneinflammation /bˌɵkhɪnəɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
peritonitis
  inflammation av bukhinnan

bukspottkörtel /bˌɵkspɔtkˈœtəl/ (n, ut)
pàncrees
  körtelorgan i kroppen (pancreas) med en endokrin del som bland annat producerar insulin, glukagon och somatostatin och en exokrin del som producerar och frisätter vätekarbonat och matspjälkningsenzymer (främst trypsinogen, kymotrypsinogen, lipas och amylas) vilka släpps ut i tolvfingertarmen

bula /bˈʉla/ (n, ut)
nyanyo
  blåmärke som på grund av utrymmesbrist får huden att bukta ut

bulgar /bˈɵlɡar/ (n, ut)
búlgar, bulgar
  man från Bulgarien

bulgarisk /bˈɵlɡarˌɪsk/ (adj)
búlgar
  som rör Bulgarien

bulgariska /bˈɵlɡarˌɪska/ (n, ut)
búlgar
  språk som talas främst i Bulgarien

buljong /bˈɵljɔŋ/ (n, ut)
brou

bulle /bˈɵlə/ (n, ut)
brioix
  mindre bakverk, oftast rundaktigt, sött och vetebrödsbaserat

bult /bˈɵlt/ (n, ut)
balda
  liten ogängad (cylindrisk) metallstång avsedd att hålla ihop olika delar i exempelvis en maskin, som (till skillnad från en nit) låses med hjälp av friktion alternativt en sprint eller spännstift
  liten gängad (cylindrisk) metallstång med huvud avsedd att foga samman olika delar, som ofta låses med hjälp av en mutter vilken skruvas till den

bultsax /bˈɵltsaks/ (n, ut)
tallacargols, tallaperns
  kraftig sax för att klippa bultar

bumerang /bˈʉmeːrˌaŋ/ (n, ut)
bumerang
  (australiskt) spiralvridet kastvapen som kan återvända till den som kastat det

bungyjump /bˈɵŋyːjˌɵmp/ (n, ut)
pònting
  aktivitet bestående av hopp från hög höjd bärandes ett elastiskt band fäst vid fötterna som gör att man studsar upp innan man når marken

bunker /bˈɵŋkər/ (n, ut)
búnquer
  mindre befästning som i stridsverksamhet ska underlätta eldgivning, observation eller stridsledning

bunsenbrännare /bˈɵnsənbrˌɛnarə/ (n, ut)
cremador Bunsen
  gasbrännare för laboratoriebruk som blandar den brännbara gasen med en av användaren justerbar mängd luft utanför lågan

bur /bˈʉr/ (n, ut)
gàbia
  ofta gallerförsett utrymme i vilket djur hålls, och som djuren inte kan komma ur på egen hand

burk /bˈɵrk/ (n, ut)
llauna
  mindre behållare eller förpackning för förvaring, ofta cylindrisk och försedd med lock, vanligt förekommande vid förvaring och konservering av mat och dryck

burka /bˈɵrka/ (n, ut)
burca
  ett slags ytterplagg som täcker hela kroppen och ansiktet inklusive ögonen, brukat av muslimska kvinnor

burkini /bˈɵrkiːnˌiː/ (n, ut)
burquini
  typ av baddräkt med långa ärmar och ben samt huva

burkinier /bˈɵrkiːnˌiːər/ (n, ut)
burkinès
  person från Burkina Faso eller med burkinsk härkomst

burköppnare /bɵrɕˈœpnarə/ (n, ut)
obrellaunes
  köksredskap som används för att öppna förslutna burkar (med mat), i synnerhet redskap som underlättar manuellt öppnande av (glas)burk med (hårt sittande) skruvlock eller redskap som kan öppna en konservburk genom att göra hål i plåten

burmesisk /bˈɵrməsˌɪsk/ (adj)
birmà
  som rör Burma/Myanmar, det burmesiska språket eller folket

burmesiska /bˈɵrməsˌɪska/ (n, ut)
birmà
  språk som talas främst i Burma/Myanmar

burop /bˈʉruːp/ (n, neut)
esbroncada
  försmädligt rop (av bu) för att uttrycka starkt missnöje

busig /bˈʉsɪɡ/ (adj)
entremaliat
  som hittar på småelaka saker att göra, men lite på skoj

buske /bˈɵsxə/ (n, ut)
arbust
  flerårig växt med förvedade stammar som grenar ut sig från marken

busksax /bˈɵsksaks/ (n, ut)
podadora
  kraftig sax för att klippa grenar av buskar

buskskvätta /bˈɵskskvətːˌa/ (n, ut)
bitxac rogenc

buss /bˈɵs/ (n, ut)
autobús, bus
  större vägfordon som transporterar främst personer; (formellt enligt lag) bil med fler än åtta passagerarplatser (utöver föraren)
bus
  databuss; flera parallella ledningar som bildar en huvudväg för signaler mellan olika delar i ett datorsystem

busshållplats /bˈɵshɔlplˌats/ (n, ut)
estació del bus, parada d'autobús

busslinje /bˈɵslɪnjə/ (n, ut)
línia d'autobús

busstation /bˌɵstasxˈuːn/ (n, ut)
estació d' autobús
  (större) station bestående av flera hållplatser, även kallad terminal, avsedda för bussar i linjetrafik att stanna vid för på- eller avstigning (eller bådadera för en buss som ej har ändhållplats på stationen)

butan /bˈʉtan/ (n, neut)
butà
  ett kolväte, alkan med formeln C₄H10

butansyra /bˈʉtansˌyːra/ (n, ut)
àcid butanoic, àcid butíric
  en karboxylsyra, formel CH₃(CH₂)₂COOH

buteljera /bˈʉtəljərˌa/ (v)
embotellar
  tappa upp på flaska

butik /bˈɵtiːk/ (n, ut)
boutique
  (mindre) byggnad/affär eller annan plats i/på vilken varor säljes

buxbom /bˈɵksbɔm/ (n, ut)
boix comú
  en art (Buxus sempervirens) inom växtfamiljen buxbomsväxter (Buxaceae); individ av arten buxbom
boix
  någon av de arter inom släktet (Buxus) inom växtfamiljen buxbomsväxter (Buxaceae); individ av dessa arter

by /bˈyː/ (n, ut)
poble
  litet tätbebyggt område; (vanligtvis en) glesbefolkad småort eller tätort

bybo /bˈyːbuː/ (n, ut)
vilatà
  person bosatt i en småort eller liten tätort

bygelhäst /bˈyːɡəlhˌɛst/ (n, ut)
cavall de salts
  gren inom inom den artistiska gymnastiken

bygga /bˈyɡa/ (v)
construir, bastir
  skapa ett föremål, såsom en byggnad, maskin eller en apparat, genom att foga olika delar till varandra

bygga luftslott /bˈyɡa lˈɵftslɔt/ (v)
fer castells a l'aire
  fantisera, dagdrömma, överdriva positiva sidor av något

bygga om /bˈyɡa ɔm/ (v)
reconstruir
  ändra något i sin struktur

bygge /bˈyɡə/ (n, neut)
construcció
  byggarbetsplats, något som håller på att byggas
  uppförandet av en byggnad, byggprocessen

byggherre /bˈyɡhərə/ (n, ut)
constructor

byggnad /bˈyɡnad/ (n, ut)
edifici

byggnadsställning /bˈyɡnadstˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
bastida
  (tillfällig) konstruktion vanligen bestående av ihopsatta stålstänger, plana bryggor och stegar mellan nivåer av bryggor, typiskt uppställd intill en byggnads sida/sidor (eventuellt täckande hela sidan/sidorna som ett skal eller yttre skelett), vilken arbetare då kan använda för att komma åt hela byggnadens utsida vid t.ex. konstruktion eller renovering

byggnadsverk /bˈyɡnadsvˌɛrk/ (n, neut)
edifici

byggvaruhus /bˈyɡvarˌʉhʉs/ (n, neut)
ferreteria

byrå /bˈyːroː/ (n, ut)
calaixera
  en typ av förvaringsmöbel med lådor i

byråkrat /bˈyːroːkrˌɑːt/ (n, ut)
buròcrata
  ämbetsman som noga håller på det formella

byråkrati /bˈyːroːkrˌɑːtiː/ (n, ut)
burocràcia
  funktionärsvälde i samhället
  överdrivet formell (och därför långsam) behandling av ärenden; onödigt krångel

byråkratisk /bˈyːroːkrˌɑːtɪsk/ (adj)
burocràtic
  som har att göra med byråkrati

bysantinsk /bˈyːsantˌɪnsk/ (adj)
bizantí
  som hör ihop med Bysans (det gamla namnet på Istanbul, Konstantinopel); östromersk

byst /bˈyst/ (n, ut)
bust
  kvinnobröst
  figurbild; skulptur som visar huvud, hals, skuldror och en del av bröstet

byta /bˈyːta/ (v)
canviar
  ersätta något med något annat, till exempel om två personer där den ena personen ger den andra ett föremål, och samtidigt erhåller ett annat föremål från den andra personen
  ömsesidigt ge eller göra något
transbordar
  växla färdmedel

byta ut /bˈyːta ˈʉt/ (v)
reemplaçar
  ta bort något och sätta dit något annat i stället

byte /bˈyːtə/ (n)
presa
  det som ett rovdjur jagar, bytesdjur
byte, octet
  enhet för datamängd, 8 bitar, förkortas B

byteshandel /bˈyːtəshˌandəl/ (n, ut)
bescanvi

bä /bˈɛː/ (interjection)
be
  en interjektion som används om man vill beskriva hur får och getter låter när de bräker

bäck /bˈɛk/ (n, ut)
rierol, riera

bäcken /bˈɛkːən/ (n, neut)
pelvis
  den (skålformade) skelettgördel i människobålens nedre del som utgörs av de parvisa blygdbenen, sittbenen och tarmbenen samt korsbenet och svansbenet och som bär upp ryggradens rörliga ryggkotor och vilar mot lårbenen; även övriga däggdjur samt fiskar och fåglar har en motsvarande skelettgördel

bädd /bˈɛd/ (n, ut)
llit
  säng, sovplats, viloplats

bädda /bˈɛda/ (v)
fer el llit

bäddsoffa /bˈɛdsɔfˌa/ (n, ut)
sofà llit
  soffa som även fungerar som säng (efter viss mekanisk modifikation)

bägare /bˈɛːɡarə/ (n, ut)
vas de precipitats
  en behållare, oftast av kartong, i vilken glass kan avnjutas

bälte /bˈɛːltə/ (n, neut)
cinturó
  rem som bärs kring midjan eller runt höfterna och visar kunskap i vissa kampsporter

bändelkorsnäbb /bˈɛndəlkˌoːʂnəb/ (n, ut)
trencapinyes d'ala blanca

bänk /bˈɛŋk/ (n, ut)
banc
  möbel, inomhus eller utomhus, på vilken flera människor kan sitta samtidigt

bär /bˈɛːr/ (n, neut)
baia

bära /bˈɛːra/ (v)
portar
  förflytta något med hjälp av kroppen genom att hålla det ovanför underlaget; gå med en börda

bära sig åt /bˈɛːra sˈɛj ˈoːt/ (v)
comportar-se
  uppföra sig, bete sig

bärbar /bˈɛːrbɑːr/ (adj)
portable

bärgningsbil /bˈɛːrŋnɪŋsbˌiːl/ (n, ut)
grua

bärnsten /bˈɛːrnstən/ (n, ut)
ambre
  stelnat fossilt harts, ursprungligen avsöndrad som kåda av träd, framförallt barr

bärsjal /bˈɛːʂjal/ (n, ut)
bandolera per a nadons, portabebés, portanadons
  sjal som används för att bära en bäbis tätt intill kroppen

bärvåg /bˈɛːrvoːɡ/ (n, ut)
ona portadora

bäver /bˈɛːvər/ (n, ut)
castor
  samlingsnamn för stora gnagare på norra halvklotet med bred svans som bygger dammar av fällda träd och grenar, tillhör familjen Castoridae

båda /bˈoːda/ (v)
augurar
  ge indikationer på vad som kommer att ske i framtiden, speciellt huruvida detta är positivt eller negativt

båge /bˈoːjə/ (n, ut)
arc
  del av (randen av en) cirkel
  del av en kurva

bågfil /bˈoːɡfiːl/ (n, ut)
serra de metalls
  såg för metall bestående av båge och sågblad

bågnäbbval /bˈoːŋnəbvˌal/ (n, ut)
zífid de Hubbs

bågskytt /bˈoːɡsxyt/ (n, ut)
arquer
  person som skjuter med båge

bål /bˈoːl/ (n)
foguera
  stor brasa, särskilt med höga, flammande lågor; vanligen antänd på trave av ved eller dylikt; ofta offentligt för att fira något; förr som begravningsritual och dödsstraff
  hög uppstaplad av ved eller andra brännbara ämnen avsedd för antändning
  straff genom bränning på bål (hög av ved)

bålgeting /bˈoːljətˌɪŋ/ (n, ut)
vespa
  en insekt; större art (Vespa crabro) i familjen getingar (Vespidae); exemplar av denna art

bålverk /bˈoːlvərk/ (n, neut)
baluard
  avspärrande förskansning

bår /bˈoːr/ (n, ut)
llitera, civera
  anordning för att bära en liggande person eller avliden persons kropp

bårhus /bˈoːrhʉs/ (n, neut)
dipòsit de cadàvers
  rum eller avdelning där döda kroppar förvaras i väntan på begravning eller kremering

båt /bˈoːt/ (n, ut)
barca, vaixell
  mindre fartyg

båtben /bˈoːtbən/ (n, neut)
escafoide
  litet ben (os scaphoideum) liknande en båt som finns i handloven
navicular
  litet ben (os naviculare) liknande en båt som finns i fotleden

båtmössa /boːtmˈœsa/ (n, ut)
casquet
  enkel typ av mössa utan skärm (i form av en båt) som används i vissa uniformer

bödel /bˈøːdəl/ (n, ut)
botxí, botxina
  (förr) den person som avrättade en dödsdömd, verkställde dödsstraff, dödade någon för statens eller samhällets skull

bög /bˈøːɡ/ (n, ut)
marieta
  homosexuell man

böja /bˈøːja/ (v)
conjugar
  ge sig, foga sig, underkasta sig
  ändra grundformen av ett ord för att grammatiskt passa in i en sats

böjning /bˈœjnɪŋ/ (n, ut)
flexió
  systematisk förändring i ett ords form med grammatisk betydelse; flexion

böldpest /bˈœldpəst/ (n, ut)
pesta bubònica
  en form av pest som leder till bölder på huden

bölja /bˈœlja/ (n, ut)
onada
  jämn och regelbunden eller orolig och våldsam vågrörelse

bölja /bˈœlja/ (v)
onada
  gå i vågor, bilda vågor

bön /bˈøːn/ (n, ut)
oració, pregària
  hänvändelse till Gud (helgon, fetisch o. d.)

böna /bˈøːna/ (n, ut)
fesol
  ärtväxt av arten Phaseolus vulgaris i släktet Phasoleus
  frökapsel hos Phaseolus vulgaris eller liknande frukter

bönepall /bˈøːnəpˌal/ (n, ut)
reclinatori
  möbel på vilken någon kan bedja till gud, bestående av en stoppad dyna att falla på knä över, med en inbyggd hylla för böcker

böneutropare /bˈøːnəˌʉtruːpˌarə/ (n, ut)
muetzí
  person som från minaretbalkongen på bestämda tider sjunger ett böneformulär med vilket de troende kallas till bön

bönsyrsa /bˈœnsyʂˌa/ (n, ut)
mantodeu
  en insekt (Mantis religiosa) i ordningen bönsyrsor (Mantodea); individ av denna art

börda /bˈœrda/ (n, ut)
càrrega
  något som belastar, betungar; används ofta symboliskt

börda /bˈœrda/ (v)
carregar
  betunga någon, lägga börda på någon

börja /bˈœrja/ (v)
començar
  ändra beteende så att något som inte tidigare utförts, utförs regelbundet eller konstant
  ändra beteende från att inte pågå till att pågå, eller från att vara inaktiv till att vara aktiv
  vara den som först utför något
  göra som första aktivitet (och därefter göra något annat)
  ha som första del
  ändra dagsrutin och studera eller arbeta på en annan plats än tidigare

början /bˈœrjan/ (n, ut)
començament

börs /bˈœʂ/ (n, ut)
borsa
  marknadsplats där man köper och säljer olika saker till marknadspris
  liten behållare för pengar

börskrasch /bˈœʂkraʃ/ (n, ut)
crac borsari
  plötsligt och stort prisfall på aktiebörs

bössa /bˈœsa/ (n, ut)
fusell
  handeldvapen, gevär
  behållare för att spara eller samla in pengar i, främst småmynt

cabriolet /kˈabriːˌuːlət/ (n, ut)
descapotable

caesarsallad /kˈɑːəsˌaʂalˌad/ (n, ut)
amanida Cèsar
  sallad vanligen bestående av romansallat, krutonger, parmesanost, kokt ägg, svartpeppar och caesardressing, och ofta serverad med kyckling eller räkor

californium /kˈɑːliːfˌuːrniːˌʉm/ (n, neut)
californi

calypso /kˈɑːlypsˌuː/ (n, ut)
calipso

campingplats /kˈampɪŋplˌats/ (n, ut)
càmping
  särskilt anordnad plats eller anläggning för camping (mot betalning)

campus /kˈampʉs/ (n, neut)
campus
  skolområde eller skolbyggnader (särskilt rörande eftergymnasial utbildning), oftast inkluderande hela området och andra tillhörande byggnader

cancer /kˈansər/ (n, ut)
càncer
  samlingsnamn på ett antal sjukdomar som kännetecknas av att celler delar sig okontrollerat och kan spridas till nya ställen i kroppen, d.v.s. maligna neoplasmer (tumörer)

cancerrisk /kˈanseːrrˌɪsk/ (n, ut)
risc de càncer
  risk att insjukna i cancer

candela /kˈandəlˌa/ (n, ut)
candela
  SI-enhet för ljusstyrka med beteckningen cd

cannabis /kˈanabˌiːs/ (n, ut)
cànem
  psykoaktiv drog som framställs av växtdelar av underarterna Cannabis indica eller Cannabis sativa, klassad som narkotika i de flesta länder

cappuccino /kˈapɵksˌɪnuː/ (n, ut)
caputxino
  ett slags italiensk kaffebaserad dryck gjord på espresso och skummad mjölk; kopp av denna dryck

cashewnöt /kˈashəvnˌøːt/ (n, ut)
anacard
  nöt från cashew

cd-brännare /sˌeːdˈeː brˈɛnarə/ (n, ut)
enregistrador de CD
  hårdvara för att skapa cd-skivor

ceder /sˈeːdər/ (n, ut)
cedre
  ett barrträd; (exemplar av) någon art i cedersläktet (Cedrus)
  cederträ; trä från cederträd

cedilj /sˈeːdɪlj/ (n, ut)
trencada
  liten krok under en bokstav, som den franska bokstaven ç

celesta /sˈeːləstˌa/ (n, ut)
celesta
  klaverinstrument med klubbor som slår mot metallstavar

celibat /sˈeːliːbˌat/ (n, neut)
celibat
  förhållandet att vara ogift
  avhållsamhet från sexuellt umgänge

cell /sˈɛl/ (n, ut)
cèl·lula, cel·la
  biologisk byggsten i alla levande organismer
cel·la, cèl·lula
  ett litet, låst rum i till exempel häkte eller anstalt

cellbiologi /sˌɛlbiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
biologia cel·lular
  gren av biologin som beskriver den levande cellens struktur, funktion och samspel med sin omgivning

cellist /sˈɛlɪst/ (n, ut)
violoncel·lista
  person som spelar cello

cello /sˈɛluː/ (n, ut)
violoncel
  stråkinstrument med register mellan basfiol och altfiol som spelas sittande normalt, med instrumentet stående på golvet mellan benen

cellobios /sˈɛluːbˌiːuːs/ (n)
cel·lobiosa
  disackarid bestående av två glukosrester bundna med en β-1,4-glykosidbindning

cellskelett /sˈɛlsxəlˌɛt/ (n, neut)
citosquelet
  nätverk av proteinfilament av tre typer (aktinfilament, intermediära filament och mikrotubuli) som bland annat ger celler mekanisk hållfasthet, form, rörlighet och möjligheter till intern transport av bland annat organeller

cellulosa /sˈɛlʉlˌuːsa/ (n, ut)
cel·lulosa
  polysackarid som utgör huvuddelen i växternas cellväggar och inte duger som föda för människor men kan användas för pappersmassa och annat

cellvägg /sˈɛlvəɡɡ/ (n, ut)
paret cel·lular
  yttre stödjande hölje hos (icke-animalisk) cell

cembalist /sˈɛmbalˌɪst/ (n, ut)
clavecinista
  person som spelar cembalo

cembalo /sˈɛmbalˌuː/ (n, ut)
clavicèmbal, clavecí

cement /sˈeːmənt/ (n)
ciment
  blandning av kalksten och lera som används i betong

censur /sˈɛnsʉr/ (n, ut)
censura
  en inskränkning i yttrandefriheten genom att somligt ej får publiceras

censurera /sˈɛnsʉrˌeːra/ (v)
censurar

cent /sˈɛnt/ (n, ut)
centau
  namn för flera länders undervalutor /som motsvarar en hundradel av huvudvalutan/

center /sˈɛntər/ (n)
pivot
  spelare som spelar i mitten av spelplanen i vissa lagsporter som fotboll, ishockey och innebandy

centimeter /sˈɛntiːmətər/ (n, ut)
centímetre

central /sˈɛntral/ (adj)
central
  om något grundläggande eller viktigt, eller om något i mitten av ett ämnesområde

centralbank /sˈɛntralbˌaŋk/ (n, ut)
banc central

centraleuropeisk /sˈɛntraləˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
centraleuropeu
  som rör Centraleuropa

centralisera /sˈɛntralˌiːseːrˌa/ (v)
centralitzar
  förena i en punkt (centrum), samla till ett ställe, ställa under gemensam ledning

centralisering /sˈɛntralˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
centralització
  det att centralisera

centralism /sˈɛntralˌɪsm/ (n, ut)
centralisme
  strävan efter centralisering

centralvärme /sˈɛntralvˌɛrmə/ (n, ut)
calefacció central
  uppvärmning av flera rum eller lägenheter genom fördelning av värme från en central värmekälla

centrifug /sˈɛntriːfˌʉɡ/ (n, ut)
assecadora centrifuga
  apparat som genom snabb rotation och resulterande centrifugalkraften möjliggör eller accelerar någon fysisk process (oftast något slags separation)
  apparat som särskiljer ämnen med olika tyngd tack vare centrifugalkraften

centrifugal /sˈɛntriːfˌʉɡal/ (adj)
centrífug
  i riktning bort från rotationscentret

centrifugalkraft /sˈɛntriːfˌʉɡalkrˌaft/ (n, ut)
força centrífuga
  skenbar kraft som försöker dra en roterande kropp bort från dess rotationscentrum

centripetalkraft /sˈɛntriːpˌɛtɑːlkrˌaft/ (n, ut)
força centrípeta

centromer /sˈɛntruːmər/ (n, ut)
centròmer
  (någorlunda centralt) område i en kromosom (som består av två systerkromatider) där de två systerkromatiderna sitter ihop med varandra

cerebral /sˈeːrəbrˌal/ (adj)
cerebral
  som avser hjärnan

cerebrospinalvätska /sˈeːrəbrˌɔspiːnˌalvətskˌa/ (n, ut)
líquid cefaloraquidi
  den vätska som fyller hjärnans ventriklar och subaraknoidalrummet

ceremoni /sˌeːrəmˈoːniː/ (n, ut)
cerimònia

ceremoniell /sˌeːrəmˈoːniːˌɛl/ (adj)
ceremonial
  högtidlig, stel

cerium /sˈeːriːˌʉm/ (n, neut)
ceri
  ett grundämne med atomnummer 58, atommassa 140 och symbolen Ce

certifiera /sˈeːtiːfˌiːərˌa/ (v)
certificar
  förse med certifikat; intyga, attestera

certifikat /sˈeːtiːfˌiːkat/ (n, neut)
certificat
  intyg (på papper); skriftligt tillstånd
  datafil som består av användaruppgifter och kryptonycklar, kan användas för kryptering, digitala signaturer och autentisering

cesium /sˈeːsiːˌʉm/ (n, neut)
cesi

cesiumbromid /sˈeːsiːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
bromur de cesi
  en kemisk förening av brom och cesium

cesiumjodid /sˈeːsiːˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
iodur de cesi
  kemisk förening av cesium och jod

cesiumnitrat /sˈeːsiːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
nitrat de cesi
  kemisk förening av kväve, syre och cesium

cesiumsulfat /sˈeːsiːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat de cesi
  kemisk förening av svavel, syre och caesium

cesur /sˈeːsʉr/ (n, ut)
cesura
  paus eller taktvila i en vers

cha-cha-cha /ʃˈa ʃˈa ʃˈa/ (n, ut)
cha-cha-chá
  en latinamerikansk dans från Kuba

chalazion /ʃˈɑːlasˌiːuːn/ (n, neut)
calazi
  cysta på ögonlocken bildad av sekretretention i en av de meibomska körtlarna; en kronisk vagel

champagne /ʃˈampaŋnə/ (n, ut)
xampany, cava
  mousserande vitt vin eller rosévin från distriktet Champagne i östra Frankrike

champinjon /ʃˈampɪnjˌuːn/ (n, ut)
xampinyó
  individ av släktet champinjoner (Agaricus), särskilt om denna använd såsom matsvamp (i synnerhet om de vanligast odlade arterna Agaricus bisporus och Agaricus campestris)

chans /ʃˈans/ (n, ut)
oportunitat
  möjlighet (att något önskvärt eller bra inträffar, att lyckas med något förfarande, att få deltaga i något önskvärt sammanhang etc.)

chantiska /ʃˈantɪskˌa/ (n, ut)
khanti
  ett ugriskt språk som talas av chanterna kring floden Ob i västra Sibirien i Ryssland

chanukka /ʃˈɑːnɵkkˌa/ (n)
Hanukkà
  judisk högtid som firas under åtta dagar till minne av återinvigningen av Jerusalems tempel efter mackabéernas seger över syrianerna

charad /ʃˈɑːrad/ (n, ut)
xarada
  en typ av ordgåta

charm /ʃˈarm/ (n, ut)
encant

charmig /ʃˈarmɪɡ/ (adj)
encantador

chassi /ʃˈasiː/ (n, neut)
xassís
  undre bärande struktur (underrede) på ett fordon (med hjul, motor och ratt )
  bärande struktur på en dator eller elektronisk apparat

chatt /ʃˈat/ (n)
xat
  datorprogram för utbyte av korta skrivna meddelanden

chatta /ʃˈatːa/ (v)
xatejar
  skicka textmeddelanden via internet e.dyl. i realtidskommunikation

chaufför /ʃoːfˈøːr/ (n, ut)
xofer, xofera
  person som har som uppgift att medelst ett fordon transportera personer eller gods

chauvinist /ʃˈɑːʉvˌiːnɪst/ (n, ut)
xovinista
  person med överdriven fosterlandskärlek

chauvinistisk /ʃˈɑːʉvˌiːnɪstˌɪsk/ (adj)
xovinista
  som karaktäriseras av chauvinism eller chauvinister

chavacano /ʃˈavakˌanuː/ (n, ut)
chavacano
  filippinskt kreolspråk blandat av spanska och tagalog

check /ʃˈɛk/ (n, ut)
xec
  betalningsmedel; skriftlig ersättning för fysiska pengar

checka /ʃˈɛkːa/ (v)
comprovar
  kontrollera

chef /sxˈɛːf/ (n, ut)
cap
  person som leder en grupp personer och fattar beslut i den
  en horisontell linje över en skölds topp; en ginstam

chiffer /ʃˈɪfər/ (n, neut)
xifra
  krypterad och/eller hemlig information, vanligen i skrift; metod för att överföra ett meddelande till krypterad form

chiffrera /ʃˈɪfreːrˌa/ (v)
xifrar

chilensk /ʃˈiːlənsk/ (adj)
xilè
  som rör Chile

chili /ʃˈiːliː/ (n, ut)
bitxo
  slags peppar, ofta stark

chilipeppar /ʃˈiːliːpˌɛpar/ (n, ut)
bitxo
  en sortgrupp inom arten spanskpeppar (Capsicum annuum)

chimär /ʃˈiːmɛːr/ (n, ut)
quimera
  illusion, fantasi, synvilla, inbillning, falsk föreställning, orimlighet

chipp /ʃˈɪp/ (n)
microxip
  mycket liten, aktiv enhet i dator

choklad /ʃˈɔklad/ (n)
xocolata, xocolate
  typ av konfekt som består av kakaomassa, kakaosmör, socker, vanilj, ofta med tillsättning av olika aromer och smaksättare och ofta blandat med mjölk (mjölkchoklad)
xocolata
  varm eller kall dryck gjord på kakao, socker och mjölk

chokladkaka /ʃˈɔkladkˌɑːka/ (n, ut)
rajola de xocolata
  större (regelbundet) stycke choklad

churro /ʃˈɵruː/ (n, ut)
xurro
  ett (ofta) avlångt, friterat, spanskt bakverk

ciceron /sˈɪseːrˌuːn/ (n, ut)
guia
  guide

cider /sˈɪdər/ (n, ut)
sidra
  alkoholhaltig mousserande dryck av jäst frukt, oftast på äpplen eller päron

cigarett /sˈɪɡarˌɛt/ (n, ut)
cigarreta
  särskild pappersrulle fylld med finskuren tobak (och ofta ett filter i ena änden) för rökning; rökverk

cigarr /sˈɪɡar/ (n, ut)
cigar
  rökverk tillverkat av fermenterad och ofta lagrad tobak rullad i ett eller flera tobaksblad

cikada /sˈɪkadˌa/ (n, ut)
cigala
  insekt (bl. a. i Medelhavsländerna) som ger ifrån sig ett mycket genomträngande läte (från ett ljudorgan på hanarnas buksida)

cikoria /sˈɪkuːrˌiːa/ (n, ut)
xicoira
  en art (Cichorium intybus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten cikoria

cineast /sˈɪnəˌast/ (n, ut)
cineasta

cinnober /sˈɪnuːbər/ (n, ut)
cinabri
  ett kvicksilvermineral bestående av kvicksilver och svavel; ett rött färgämne som har framställts ur detta mineral

cirka /sˈɪrka/ (adv)
circa
  ungefär, omkring; i storleksordning som framgår av sammanhanget (förkortas ca)

cirkel /sˈɪrkəl/ (n, ut)
cercle
  figur bestående av punkter i ett plan som alla har samma avstånd till någon given punkt

cirkeldiagram /sˈɪrkəldˌiːaɡrˌam/ (n, neut)
diagrama de sectors
  diagram som består av en cirkel som är uppdelad i ändligt många cirkelsektorer (t.ex. med olika fyllningsfärg), där varje sektor precis svarar mot en datapost vars värde (så när som på en diagramgemensam normalisering) är lika med sektorns vinkel

cirkulationssystem /sˌɪrkʉlasxˈʊnsystˌeːm/ (n, neut)
sistema circulatori
  det organsystem som utgörs av hjärtat och blodkärlen (och blodet), och som bland annat svarar för transport av syre och näringsämnen till kroppens alla celler, transport av koldioxid och avfallsämnen från vävnaderna, transport av immunförsvarets celler, kommunikation (via signalmolekyler som hormoner och cytokiner) och reglering av kroppstemperaturen

cirkumfix /sˈɪrkɵmfˌiːks/ (n, neut)
circumfix

cirkumflex /sˈɪrkɵmflˌɛks/ (n, ut)
accent circumflex
  ett diakritiskt tecken, format som en triangel utan bas, ett "tak", och placerat ovanför bokstav

cirkumpolär /sˈɪrkɵmpˌuːlɛːr/ (adj)
circumpolar

cirkus /sˈɪrkʉs/ (n, ut)
circ
  nöjes- och konstform med tonvikt på förevisning av akrobater, jonglörer, luftartister, clowner och dresserade djur, i en rund arena kallad manege

cistern /sˈɪstərn/ (n, ut)
cisterna
  behållare för vätskor

citadell /sˈɪtadˌɛl/ (n, neut)
ciutadella
  mindre fäste eller fort hörande till en större fästning

citat /sˈɪtat/ (n, neut)
citació

citrat /sˈɪtrɑːt/ (n, neut)
citrat
  anjon av ; salt eller ester av

citron /sˈɪtruːn/ (n, ut)
llimona, llimó
  en gul och sur citrusfrukt (Citrus limon)

citronfjäril /sˈɪtrɔnfjˌɛːriːl/ (n, ut)
llimonera

citronsyra /sˈɪtrʊnsˌyːra/ (n, ut)
àcid cítric
  en organisk syra, formellt namn 2-hydroxi-1,2,3-propantrikarboxylsyra, C₆H₈O₇; vanligt förekommande i i synnerhet citrusfrukter

citronverbena /sˈɪtrɔnvˌɛrbənˌa/ (n, ut)
marialluïsa, herba Lluïsa
  en art (Aloysia citrodora) inom växtfamiljen verbenaväxter (Verbenaceae); individ av växtarten citronverbena

cittra /sˈɪtra/ (n, ut)
cítara
  ett stränginstrument

civil /sˈɪviːl/ (adj)
civil

civil olydnad /sˈɪviːl ˈuːlydnˌad/ (n)
desobediència civil
  form av protest där man öppet och utan våld vägra att följa vissa lagar eller order från en etablerad auktoritet (såsom myndigheter), eftersom de anses moraliskt felaktiga eller skadliga

civilbefolkning /sˈɪvɪlbəfˌɔlknɪŋ/ (n, ut)
població civil
  den del av befolkningen som utgörs av icke-militära personer

civilingenjör /sˈɪviːlˌɪŋənjˌøːr/ (n, ut)
enginyer graduat
  yrkesexamen i Sverige som, sedan 2007, motsvarar fem års heltidsstudier vid en teknisk högskola

civilisation /sˌɪviːlˌiːsasxˈuːn/ (n, ut)
civilització

civilisera /sˈɪviːlˌiːseːrˌa/ (v)
civilitzar

civilkurage /sˈɪvɪlkˌʉraɡə/ (n, neut)
valor cívic
  mod att stå för sin mening

civilstånd /sˈɪvɪlstˌoːnd/ (n, neut)
estat civil
  familjemässig ställning (gift, ogift, änkling, änka, frånskild)

claves /klˈɑːvəs/ (n)
bastons
  musikinstrument som består av två träpinnar, ofta tillverkade i mahogny, som slås i försiktiga rörelser mot varandra

cocktail /kˈɔktaˌiːl/ (n, ut)
còctel
  blandad alkoholhaltig dryck

concertina /kˈɔnseːtˌiːna/ (n, ut)
concertina
  en variant av dragspel utvecklad i England och något senare även Tyskland

container /kˌɔntaˈiːnər/ (n, ut)
contenidor

containerfartyg /kˌɔntaˈiːnərfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
portacontenidors
  fartyg som lastar containrar

copernicium /kˈuːpərnˌiːsɪˌʉm/ (n, neut)
copernici
  ett grundämne med atomnummer 112 och symbolen Cn

coronavirus /kˈuːruːnˌaviːrˌʉs/ (n, neut)
coronavirus
  en sorts virus som i förstoring ser ut som en kungakrona

cosinus /kˈuːsiːnˌʉs/ (n)
cosinus
  förhållandet mellan närliggande katet och hypotenusa i en rätvinklig triangel
  allmännare, den transcedenta funktionen med Taylorserie 1-z^2/2!+z^4/4!+... konvergent för alla komplexa tal z

costaricansk /kˈɔstarˌiːkansk/ (adj)
costa-riqueny
  som rör Costa Rica eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

coulomb /kˈuːʉlˌɔmb/ (n, ut)
coulomb
  en härledd SI-enhet för fysikaliska storheten elektrisk laddning (Q), som betecknas C och definieras som en ampere multiplicerat med en sekund

cowboy /kˈɔvbuːˌyː/ (n, ut)
vaquer

cunnilingus /kˈɵniːlˌɪŋʉs/ (n)
cunnilinció
  sexuell akt, under vilken en person sexuellt stimulerar en kvinnas blygd med sin tunga

curium /kˈʉriːˌʉm/ (n, neut)
curi

curry /kˈɵryː/ (n, ut)
curri

cyanid /sˈyːanˌiːd/ (n, ut)
cianur
  salt av vätecyanid

cyberattack /sˈyːbərˌatːak/ (n, ut)
ciberatac
  attack eller intrång mot datorsystem, såsom infrastruktur, datornätverk eller persondatorer, med syfte att stjäla, ändra eller förstöra visst mål

cyberkrig /sˈyːbərkrˌɪɡ/ (n, neut)
ciberguerra
  användandet av cyberangrepp mot en fientlig stat eller annan typ av motståndare

cybersäkerhet /sˈyːbeːʂˌɛːkərhˌeːt/ (n, ut)
ciberseguretat
  säkerhet gentemot elektroniska anfall såsom cyberkrigföring, cyberterrorism eller annan form av cyberattacker

cykel /sˈyːkəl/ (n, ut)
bicicleta, bici
  pedaldrivet fordon med sadel och styre och antingen (vanligast) tvåhjuligt med framhjul rakt framför bakhjulet eller (mindre vanligt) trehjuligt med framhjul framför sadeln och ett hjulpar baktill, eller vice versa
cicle
  grupp av händelser som upprepas i stort sett samma ordning flera gånger

cykelslang /sˈyːkəlslˌaŋ/ (n, ut)
cambra d'aire

cykelsport /sˈyːkəlspˌɔt/ (n, ut)
ciclisme
  cykling som sport

cykelväg /sˈyːkəlvˌɛːɡ/ (n, ut)
carril bici
  väg avsedd för cyklister (oftast smalare än vägar för bilar)

cyklamen /sˈyklamən/ (n)
artanita
  växtsläkte inom familjen ardisiaväxter med cirka 20 arter som förekommer vilt i medelhavsområdet mellan Spanien till Iran

cyklisk /sˈyklɪsk/ (adj)
cíclic
  periodisk, som upprepas i cykler eller utgör en cykel

cyklist /sˈyklɪst/ (n, ut)
ciclista

cyklohexan /sˈykluːhˌɛksan/ (n, neut)
ciclohexà
  cykliskt kolväte vilket utgörs av en enkel ring av sex kolatomer bundna via enkelbindningar

cyklon /sˈyklɔn/ (n, ut)
cicló
  lågtryck; ett vädersystem som karakteriseras av att lufttrycket däri är lägre än normalt
  tropisk cyklon som bildats över Indiska oceanen eller Stilla havet nära Australien och vars vindar når orkanstyrka (33 m/s)

cyklop /sˈykluːp/ (n, ut)
ciclop

cylinder /sˈyːlɪndər/ (n, ut)
cilindre
  den yta i rummet som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på två identiska, parallella, plana (och ofta, men inte nödvändigtvis slutna) kurvor längs hela kurvan
  tredimensionell geometrisk kropp som avgränsas av två identiska och parallella plana ytor (basytor) och den yta (mantelyta) som bildas när en generatris förbinder motsvarande punkter på båda basytorna längs basytornas hela omkrets

cylinderhatt /sˈyːlɪndˌɛrhat/ (n, ut)
barret de copa
  hög hatt klädd med fälbtyg

cylindrisk /sˈyːlɪndrˌɪsk/ (adj)
cilíndric

cynisk /sˈyːnɪsk/ (adj)
cínic
  som har en kritisk syn på saker och ting

cypress /sˈyprəs/ (n, ut)
xiprer
  typ av högt barrträd, vanligt i sydligare länder

cypriot /sˈypriːˌuːt/ (n, ut)
xipriota
  person från Cypern eller med cypriotisk härkomst

cypriotisk /sˈypriːˌuːtɪsk/ (adj)
xipriota
  som rör Cypern eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

cysta /sˈysta/ (n, ut)
quist
  svulst med flytande eller geléartat innehåll

cystein /sˌystəˈiːn/ (n, neut)
cisteïna
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Cys, C)

cystisk fibros /sˈystɪsk fˈɪbruːs/ (n)
fibrosi quística
  en ärftlig sjukdom

cytologi /sˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
citologia
  vetenskapen om cellerna, förr även om cellbiologi

cytoplasma /sˈyːtɔplˌasma/ (n, ut)
citoplasma
  området innanför en cells plasmamembran, men utanför (den eventuella) cellkärnan

cytosin /sˌyːtuːsˈiːn/ (n, neut)
cisteïna

cytosol /sˈyːtuːsˌuːl/ (n, ut)
citosol
  vattenlösning inuti cell utanför cellkärna och organeller

dadaism /dˈadaˌɪsm/ (n, ut)
dadaisme
  en avantgardistisk konstinriktning inom modernismen

dadaist /dˈadaˌɪst/ (n, ut)
dadaista
  representant eller anhängare av dadaism

dadel /dˈadəl/ (n, ut)
dàtil

dadelpalm /dˈadəlpˌalm/ (n, ut)
palmera datilera
  palm som ger dadlar

dag /dˈɑːɡ/ (n, ut)
dia, jorn

dagas /dˈɑːɡas/ (v)
fer-se de dia
  bli dag, bli ljusare i och med att solen stiger på morgonen; (även överfört) bli bättre

dagbok /dˈɑːɡbuːk/ (n, ut)
diari

dagbrott /dˈɑːɡbrɔt/ (n, neut)
explotació a cel obert

dagdrömma /dɑːɡdrˈœma/ (n)
somiar despert
  ägna sig åt dagdrömmar

dagfjäril /dˈɑːɡfjɛːrˌiːl/ (n, ut)
papallona
  fjäril av grupperingen Rhopalocera som huvudsakligen är aktiva om dagen

dagg /dˈaɡ/ (n, ut)
rosada
  vattendroppar som bildas på föremål på morgonen och kvällen genom kondensering av vattenånga som finns i varm fuktig luft

daggmask /dˈaɡmask/ (n, ut)
cuc de terra, llambric
  individ av någon art i familjen daggmaskar (Lumbricidae) inom klassen gördelmaskar (Clitellata)

dagjämning /dˈɑːjəmnˌɪŋ/ (n, ut)
equinocci
  tidpunkt på året då tiden mellan soluppgång och solnedgång är precis tolv timmar och dag och natt är lika långa

daglig /dˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
diari, quotidià
  som händer, utkommer o.s.v. varje dag

dagligen /dˈɑːɡlɪɡən/ (adv)
diàriament

dagordning /dˈɑːɡʊrdnˌɪŋ/ (n, ut)
agenda
  schema som listar de ärenden som är tänkta att behandlas vid ett sammanträde eller annan ordnad sammankomst

dagsljus /dɑːɡsjˈʉs/ (n, neut)
llum del dia
  ljus på dagen, av sol

dagslända /dˈɑːɡsləndˌa/ (n, ut)
efímera
  individ av insektsordningen dagsländor (Ephemeroptera) (vars liv i utvecklat tillstånd är mycket kort, ibland bara en dag)

dagstidning /dˈɑːɡstiːdnˌɪŋ/ (n, ut)
diari
  tidning som i regel utkommer dagligen

dagtid /dˈɑːktiːd/ (n, ut)
dia
  den del av dygnet då det är ljust (särskilt om den tid som normalt anses arbetstid)

dagvattenbrunn /dˈɑːɡvatːˌɛnbrɵn/ (n, ut)
embornal
  brunn där dagvatten (regnvatten på gatan) kan rinna undan

daktyl /dˈaktyːl/ (n, ut)
dàctil
  versfot med en tryckstark (starkt betonad) stavelse följd av två trycksvaga (t ex ordet versfötter)

dal /dˈɑːl/ (n, ut)
vall

dalbotten /dˈalbɔtːən/ (n, ut)
fons de la vall
  den nedersta delen av en dal

daler /dˈɑːlər/ (n, ut)
tàler
  valuta som föregick riksdalern

dalmatisk /dˈalmatˌɪsk/ (adj)
dàlmata
  som rör det kroatiska landskapet Dalmatien eller dess befolkning

dalmatiska /dˈalmatˌɪska/ (n, ut)
dàlmata
  ett utdött romanskt språk som talades i Dalmatien i Kroatien

dalripa /dˈalriːpˌa/ (n, ut)
perdiu boreal

dam /dˈɑːm/ (n, ut)
dama
  kvinna (av stånd)
  en av de starkaste schackpjäserna
  ett spel som kan spelas på ett schackbräde

damask /dˈɑːmask/ (n, ut)
polaina
  ben- eller fotskydd av tyg eller läder

damast /dˈɑːmast/ (n, ut)
domàs
  en sorts mönstrad vävnad (bl.a. i dukar)

damejeanne /dˈɑːməjəˌanə/ (n, ut)
damajoana
  stor glasflaska med skydd av flätverk

damm /dˈam/ (n)
estany
  vattenmagasin, vattenreservoar, regleringsmagasin; (större) konstgjord vattensamling i ett med en fördämning (dammbyggnad) uppdämt vattendrag (som används för att tillvarata energi för t.ex. kvarnverksamhet eller elproduktion)
pols
  små torra partiklar (antingen i luften eller ansamlat, oftast då likvärdigt med smuts)

damma /dˈama/ (v)
desempolsar
  (transitivt) torka bort damm (medelst en tygtrasa)

dammsnäppa /dˈamsnəpˌa/ (n, ut)
siseta

dammsuga /dˈamsʉɡˌa/ (v)
passar l'aspiradora

dammsugare /dˈamsʉɡˌarə/ (n, ut)
aspiradora
  städapparat som suger upp damm och annat skräp

dammvippa /dˈamvɪpˌa/ (n, ut)
plomall
  handhållet hushållsredskap bestående av ett skaft med fastsatta fjädrar, syntetiska hårstrån e.d. för att damma av möbler

damoklessvärd /dˈɑːmɔklˌɛsvɛːrd/ (n, neut)
espasa de Dàmocles
  hotande fara (efter en berättelse om ett skarpslipat svärd som i en tråd hängde över hovmannen Damokles huvud)

dans /dˈans/ (n, ut)
dansa, ball
  aktiveteten att dansa
  en viss typ av dans, exempelvis med specifika rörelser och till en speciell typ av musik
  ett tillfälle där dans utövas

dansa /dˈansa/ (v)
dansar, ballar
  röra kroppen rytmiskt på ett sätt som anses estetiskt tilltalande, ofta i par eller i grupp

dansk /dˈansk/ (adj)
danès
  som rör Danmark eller det danska språket

dansk /dˈansk/ (n, ut)
danès

danska /dˈanska/ (n, ut)
danès
  ett språk som främst talas i Danmark

danslokal /dˈanslʊkˌal/ (n, ut)
local de ball
  utrymme för dans, exempelvis diskotek

darmstadtium /dˈarmstadtˌiːʉm/ (n, neut)
darmstadti

darra /dˈara/ (v)
tremolar
  göra små och hastiga svängningsrörelser; ofrivilligt göra små skakningar med (del av) kroppen

darwinism /dˈarviːnˌɪsm/ (n, ut)
darwinisme
  utvecklingsläran sådan den uppfattades av Charles Darwin

darwinist /dˈarviːnˌɪst/ (n, ut)
darwinista

darwinräv /dˈarvɪnrˌɛːv/ (n, ut)
guineu grisa de Darwin
  en sydamerikansk däggdjursart (Lycalopex fulvipes) inom familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

data /dˈɑːta/ (n, ut)
dades
  information

databas /dˈɑːtabˌɑːs/ (n, ut)
base de dades
  en databashanterare (ett datorprogram) för sådana databaser

datastruktur /dˈɑːtastrˌɵktʉr/ (n, ut)
estructura de dades
  sätt att organisera data för effektiv bearbetning

dativ /dˈɑːtiːv/ (adj)
datiu
  som har att göra med eller som liknar dativ

dativ /dˈɑːtiːv/ (n)
datiu
  kasus som används i vissa språk (t.ex. latin, ryska, tyska) för att beskriva att ett substantiv eller pronomen är indirekt objektet för handlingen.

dativobjekt /dˈɑːtiːvˌɔbjəkt/ (n, neut)
complement indirecte
  satsdel som indirekt påverkas av predikatet

dator /dˈɑːtɔr/ (n, ut)
ordinador
  elektronisk maskin som används för att behandla data

datorisera /dˈɑːtɔrˌiːseːrˌa/ (v)
informatitzar
  göra om ett befintligt system eller arkiv så att det blir baserat på datorer och annan digital teknik

datormoln /dˈɑːtɔrmˌɔln/ (n, neut)
núvol, informàtica en núvol
  teknik där stora skalbara resurser, exempelvis processorkraft, lagring och funktioner, tillhandahålls som tjänster på internet

datormus /dˈɑːtɔrmˌʉs/ (n, ut)
ratolí
  mekanisk eller optisk apparat till dator som används för att med handen flytta muspekaren på datorskärmen och därmed välja en position på den senare och också utföra kommandon (vanligen baserat på den valda positionen)

datorspel /dˈɑːtɔrspˌeːl/ (n, neut)
joc d'ordinador, videojoc
  spel som spelas med hjälp av en dator

datum /dˈɑːtɵm/ (n, neut)
data
  tidsangivelse för dag; gjort genom att ange månad samt vilken dag i månaden det gäller (eventuellt även vilket år om detta ej är underförstått)

davidsstjärna /dˈɑːvɪdsɕˌɛrna/ (n, ut)
estrella de David

de /dˈeː/ (pronoun)
ells
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i subjektsform; personligt pronomen i tredje person plural nominativ

de vises sten /deː vˈiːsəs stˈeːn/ (n)
pedra filosofal
  ett eftersökt ämne som enligt gamla tiders alkemister skulle kunna förvandla oäkta metaller till guld (och bota alla slags sjukdomar)

debatt /dˈɛbat/ (n, ut)
debat

debattera /dˈɛbatːˌeːra/ (v)
debatre
  ha debatt

debetkort /dˈeːbətkˌɔt/ (n, neut)
targeta de dèbit
  kontokort direkt kopplat till en innehavares bankkonto med vilket betalningar dras direkt från kontot

debut /dˈeːbʉt/ (n, ut)
debut

debutera /dˈeːbʉtˌeːra/ (v)
debutar

december /dəsˈɛmbər/ (n, ut)
desembre
  årets tolfte (12.) och sista månad

decentralisera /dˈɛsəntrˌaliːsˌeːra/ (v)
descentralitzar
  sprida ut någon verksamhet från att ha varit koncentrerad till en plats, till att vara distribuerad över ett flertal platser, ofta med geografisk spridning

dechiffrera /dˈɛʃɪfrˌeːra/ (v)
desxifrar
  tolka chiffer, tolka hemlig skrift

decimal /dˈɛsɪmˌal/ (n, ut)
decimal
  siffra som står till höger om decimaltecknet i ett tal

decimera /dˈɛsɪmˌeːra/ (v)
delmar

dedikation /dˌeːdiːkasxˈuːn/ (n, ut)
dedicatòria
  tillägnan

defaitism /dˈeːfaˌiːtɪsm/ (n, ut)
derrotisme

defekt /dˈeːfəkt/ (adj)
defectiu
  bristfällig, ofullständig, skadad

defektiv /dˈeːfəktˌiːv/ (adj)
defectiu
  som saknar vissa böjningsformer

defenestrera /dˈeːfənˌɛstreːrˌa/ (v)
defenestrar

definiera /dˈeːfiːnˌiːərˌa/ (v)
definir
  bestämma vad som avses med ett ord eller begrepp; skapa en definition

definition /dˌeːfiːniːsxˈuːn/ (n, ut)
definició

definitivt /dˈeːfiːnˌiːtɪvt/ (adv)
definitivament

deflation /dˌɛflasxˈuːn/ (n, ut)
deflació
  minskning av den allmänna prisnivån; ökning av penningvärdet

deformation /deːfˈɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
deformació
  det att deformera

deformera /deːfˈɔrmeːrˌa/ (v)
deformar
  omforma, vanställa

deg /dˈeːɡ/ (n, ut)
massa
  tjock blandning av framförallt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller på annat vis tillagas; även annat material av liknande konsistens
  pengar

degel /dˈeːjəl/ (n, ut)
gresol
  eldfast och kemikaliebeständig skål som används för upphettning och smältning av ämnen som t.ex när man smälter metaller

deism /dˈeːɪsm/ (n, ut)
deisme

deist /dˈeːɪst/ (n, ut)
deista

dekad /dˈeːkad/ (n, ut)
dena
  tiodagarsvecka under franska revolutionen

dekadens /dˈeːkadəns/ (n, ut)
decadència

dekan /dˈeːkan/ (n, neut)
decà
  ett kolväte, alkan med formeln C10H22
  titel i den kyrkliga hierarkin

dekantering /dˈeːkantˌeːrɪŋ/ (n, ut)
decantació
  det att dekantera; avskiljande av vätska från bottensats

deklamera /dˈɛklamˌeːra/ (v)
declamar
  sjunga ut

deklaration /dˌɛklɑːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
declaració
  förkunnande, tillkännagivande; något som deklareras

deklarera /dˈɛklɑːrˌeːra/ (v)
declarar
  högtidligt förklara
  avge deklaration, redovisa för sin inkomst

deklination /dˌɛkliːnasxˈuːn/ (n, ut)
declinació magnètica, declinació
  vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

dekolletage /dˈeːkɔlˌeːtɑːɡə/ (n, neut)
escot
  djup (lågt skuren) urringning på ett kvinnligt klädesplagg i syfte att exponera halsen och övre delen av brösten, ofta på finare klänning

dekoration /dˌeːkuːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
decoració
  extra utplacerade föremål eller modifikationer av existerande föremål i syfte att åstadkomma högre skönhet

dekorativ /dˈeːkuːrˌɑːtiːv/ (adj)
decoratiu
  som avser dekoration

dekorera /dˈeːkuːrˌeːra/ (v)
decorar

dekret /dˈɛkrət/ (n, neut)
decret
  tvingande påbud som gäller som lag från myndighet eller annan auktoritet

del /dˈeːl/ (n, ut)
part
  en lite mindre bit eller några saker som helt ingår i en större helhet, oftast lätt urskiljbar och naturligt avgränsad

dela /dˈeːla/ (v)
compartir
  gemensamt med någon ha eller åtnjuta något (t.ex. egenskap, åsikt, glädje, sorg); tillsammans vara med om något eller ta del i något

delbar /dˈɛlbɑːr/ (adj)
divisible

delegat /dˈeːləɡˌat/ (n, ut)
delegada, delegat

delegation /dˌeːləɡasxˈuːn/ (n, ut)
delegació
  grupp personer (delegater) som sänds ut för att diskutera med en motpart; även för att göra studiebesök eller uppvaktning

delegera /dˈeːləjˌeːra/ (v)
delegar
  överlämna befogenhet åt någon annan
  välja eller utse till delegat

delfin /dəlfˈiːn/ (n, ut)
dofí
  vattenlevande däggdjur tillhörande familjen delfiner (Delphinidae).

delge /dˈɛljə/ (v)
desvetllar

delgivning /dˈɛljɪvnˌɪŋ/ (n, ut)
lliuramet
  förfarandet att en handling skickas eller lämnas till en eller flera personer som har behörighet att ta emot den (eller annat förfarande som är godkänt enligt lag)

delmängd /dˈɛlməŋd/ (n, ut)
subconjunt

delning /dˈeːlnɪŋ/ (n, ut)
divisió
  det att något delas, delas upp, fördelas
  operation som anger kvoten mellan två tal; division

delstat /dˈeːlstat/ (n, ut)
estat federal

delta /dˈeːltɑː/ (n, neut)
delta
  namn på den grekiska bokstaven Δ (gement: δ)
  flodmynning där floden delar upp sig i flera grunda grenar och eventuellt bildar låga öar utanför mynningen

delta /dˈeːltɑː/ (v)
participar

deltabaryon /dˈeːltɑːbˌɑːryːˌuːn/ (n)
barió delta
  en baryon som bara innehåller uppkvarkar och nerkvarkar, och som både har spinn och isospin 3⁄2

deltagare /dˈeːltɑːɡˌarə/ (n, ut)
participant

deltakrokodil /dˈeːltɑːkrˌuːkoːdˌiːl/ (n, ut)
cocodril d'estuari, cocodril marí, cocodril porós
  en djurart (Crocodylus porosus) inom familjen krokodiler (Crocodylidae); individ av denna art

deltidsarbete /dˈeːltiːdsˌarbeːtə/ (n, neut)
treball a temps parcial
  jobb med mindre än reguljär arbetstid

delvis /dˈeːlviːs/ (adv)
parcialment

dem /dˈɛm/ (pronoun)
els
  personligt pronomen som syftar på de omtalade i objektsform; personligt pronomen i tredje person plural ackusativ och dativ och efter preposition

demagog /dˈeːmaɡˌuːɡ/ (n, ut)
demagog

demagogisk /dˈeːmaɡˌuːjɪsk/ (adj)
demagògic
  som genom lättköpta och ogrundade argument, tomma löften och talets gåva lyckas vinna den breda befolkningens sympati och stöd

demens /dˈeːməns/ (n, ut)
demència
  försämring av högre intellektuella funktioner såsom minne och logiskt tänkande på grund av degenerativa förändringar i hjärnan

dementera /dˈeːməntˌeːra/ (v)
desmentir

demilitarisera /dˈeːmiːlˌiːtarˌiːseːrˌa/ (v)
desmilitaritzar
  avväpna, avskaffa militära anläggningar

demo- /dˈeːmuː/ (affix)
demo-
  folk-

demobilisera /dˈeːmɔbˌiːliːsˌeːra/ (v)
desmobilitzar
  återgå från krigsfot till fredsfot

demograf /dˈeːmɔɡrˌaf/ (n, ut)
demògraf
  person som arbetar med demografi

demografi /dˈeːmɔɡrˌafiː/ (n, ut)
demografia

demografisk /dˈeːmɔɡrˌafɪsk/ (adj)
demogràfic
  som rör demografi

demokrat /dˈeːmɔkrˌɑːt/ (n, ut)
demòcrata
  någon som /enligt sig själv/ stödjer demokratin

demokrati /dˈeːmɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
democràcia
  det att tillsammans bestämma över gemensamma angelägenheter; ett sätt att styra ett land (eller annat administrativt område) där folket har möjlighet att genom allmänna val eller folkomröstningar avgöra hur samhällsangelägenheterna skall skötas; en form av bestämmande i en icke-offentlig organisation (eller grupp) där beslut i organisationens namn (ytterst) avgörs av dess medlemmar
  stat där alla röstberättigade människor har möjlighet att rösta och deltaga i beslutandeprocessen

demokratisera /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsˌeːra/ (v)
democratitzar
  införa demokrati; göra mer folklig

demokratisering /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
democratització
  det att demokratisera

demokratisk /dˈeːmɔkrˌɑːtɪsk/ (adj)
democràtic

demokratiskt /dˈeːmɔkrˌɑːtɪskt/ (adv)
democràticament
  på ett demokratiskt sätt

demolera /dˈeːmuːlˌeːra/ (v)
demolir

demolering /dˈeːmuːlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
demolició
  avsiktlig förstöring

demon /dˈeːmuːn/ (n, ut)
dimoni
  ond ande, djävul

demonisera /deːmˈoːniːsˌeːra/ (v)
demonitzar
  göra till demon, framställa som demonisk

demonisk /deːmˈoːnɪsk/ (adj)
demoníac
  djävulsk, ondskefull; hemsk men tjusande

demonologi /dˌeːmuːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
demonologia
  läran om demoner och mytologisk ondska

demonstration /dˌeːmʊnstrasxˈuːn/ (n, ut)
manifestació
  det att en person visar hur något fungerar eller skall göras
  större sammankomst på allmän plats för att protestera mot något

demonstrera /dˈeːmʊnstrˌeːra/ (v)
demostrar
  visa hur något görs genom att själv göra det inför publik
  tåga i en protestmarsch

demontera /dˈeːmɔntˌeːra/ (v)
desmuntar
  (mekanik) montera ned, ta isär

demoralisera /dˈeːmuːrˌaliːsˌeːra/ (v)
desmoralitzar

dendrit /dˈɛndriːt/ (n, ut)
dendrita
  kort utskott från en nervcells cellkropp, vilket ofta (genom synapser) tar emot signaler från andra nervceller

dendrokronologi /dˌɛndrɔkrˌuːnuːlˈoːɡiː/ (n)
dendrocronologia
  en metod att datera trä med hjälp av träets årsringar

dendrologi /dˌɛndruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
dendrologia

denguefeber /dˈɛŋʉəfəbər/ (n, ut)
dengue
  en infektion som orsakas av dengueviruset och som överförs och sprids genom stickmyggor

densitet /dˈɛnsɪtˌeːt/ (n, ut)
densitat
  en storhet, anger massa per volymenhet

deodorant /dˈeːuːdˌuːrant/ (n, ut)
desodorant
  hygienartikel som appliceras i armhålan för att man ska lukta gott

deoxiribonukleinsyra /dˈeːuːksˌiːriːbˌuːnɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid desoxiribonucleic
  vanligen dubbelsträngad nukleinsyra i form av två komplementära polymerer av nukleotider med sockret deoxiribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och tymin

deoxiribos /dˈeːuːksˌiːriːbˌuːs/ (n, neut)
desoxiribosa
  en enkel sockerart (monosackarid), närmare bestämt en pentos

depilera /dˈeːpiːlˌeːra/ (v)
depilar
  ta bort hårväxt från (viss del av) huden

deplacement /dˈɛplasəmˌɛnt/ (n, neut)
desplaçament
  ett fartygs totalvikt (= vikten av det undanträngda vattnet)

depolarisera /dˈeːpuːlˌariːsˌeːra/ (v)
despolaritzar
  göra (membranpotentialen) mindre negativ

depolarisering /dˈeːpuːlˌariːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
despolarització
  det att göra membranpotentialen mindre negativ; tillstånd av mindre negativ membranpotential (jämfört med vilomembranpotentialen)

deponera /dˈeːpuːnˌeːra/ (v)
dipositar

depression /dˌɛprəsxˈuːn/ (n, ut)
depressió
  känsla av stark nedstämdhet; (strikt psykiatrisk sjukdomsdefinition) tillstånd karakteriserat av starkt minskad livsglädje (oftast orsakad av bakomliggande sjukdom eller plötsliga snabba förändringar i kroppen eller miljön), ofta till den graden att en överhängande risk för självmord samt självskadebeteende föreligger
  landområde som är lägre än omgivande landområden, speciellt om landområde under havets yta

deprimera /dˈɛpriːmˌeːra/ (v)
deprimir
  göra nedstämd eller ledsen

deprimerad /dˈɛpriːmˌeːrad/ (adj)
deprimit

derby /dˈɛrbyː/ (n, neut)
derbi
  match mellan två eller flera lag från samma ort eller region

dermatologi /dˌɛrmatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
dermatologia

dervisch /dˈɛrvɪʃ/ (n, ut)
dervix
  munkliknande medlem av ett asketiskt brödraskap inom sufisk islam (kända för att snurra)

desertering /dˈeːsətˌeːrɪŋ/ (n, ut)
deserció
  det att fly från militärtjänst

desertör /dˈeːsətˌøːr/ (n, ut)
desertor
  den som deserterar eller har deserterat; den som utan tillåtelse avviker från militärtjänsten

desillusionera /dˌeːsɪlʉsxˈuːneːrˌa/ (v)
desenganar
  avhölja illusionerna från något och visa verkligheten, ofta till en smärre besvikelse av gäckad förväntning

desinfektera /dˈeːsɪnfˌɛkteːrˌa/ (v)
desinfectar
  göra ren från sjukdomsframkallande ämnen

desinfektion /dˌeːsɪnfəksxˈuːn/ (n, ut)
desinfecció
  förstöring av smittoämnen eller ohyra genom värme eller kemiska ämnen

desinfektionsmedel /dˌeːsɪnfəksxˈʊnsmeːdˌɛl/ (n, neut)
desinfectant
  medel med desinficerande effekt

desinformation /dˌeːsɪnfɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
desinformació
  avsiktligt vilseledande information

deskriptiv /dˈɛskrɪptˌiːv/ (adj)
descriptiu

desperation /dˌɛspərasxˈuːn/ (n, ut)
desesperació

despot /dˈɛspuːt/ (n, ut)
dèspota
  envåldshärskare, autokrat, diktator, auktoritär ledare; ibland även förtryckare
  bysantinsk hovtitel, motsvaras av svenska "herre"

despotisk /dˈɛspuːtˌɪsk/ (adj)
despòtic
  egenmäktig, härsklysten, tyrannisk

despotism /dˈɛspuːtˌɪsm/ (n, ut)
despotisme
  envälde; förtryck

dess /dˈɛs/ (pronoun)
seu

dessert /dˈɛsət/ (n, ut)
postres

dessutom /dˈɛsʉtˌɔm/ (adv)
a més a més
  förutom detta; (anger att något ytterligare skall nämnas, som styrker vad som tidigare sagts)

destabilisera /dˈɛstabˌiːliːsˌeːra/ (v)
desestabilitzar
  skapa en situation som minskar ett lands makt eller inflytande

destillation /dˌɛstɪlasxˈuːn/ (n, ut)
destil·lació
  separation av vätskor med olika kokpunkter med hjälp av värme

destruktiv /dˈɛstrɵktˌiːv/ (adj)
destructiu
  förstörande, ödeläggande

detalj /dˈɛtɑːlj/ (n, ut)
detall

detaljerad /dˈɛtɑːljərˌad/ (adj)
detallat
  som tar hänsyn till många aspekter
  med många detaljer

detektering /dˈeːtəktˌeːrɪŋ/ (n, ut)
detecció
  det att detektera

detektiv /dˈeːtəktˌiːv/ (n, ut)
detectiu

detektor /dˈeːtəktˌɔr/ (n, ut)
detector
  upptäckare, känselorgan; (inom elektronik) likriktande diod, huvudkomponenten i en kristallmottagare

determinant /dˈeːtərmˌiːnant/ (n, ut)
determinant
  en skalär storhet som beror på en kvadratisk matris, som är given som summan av alla produkter av ett element från varje rad och kolonn i matrisen där varje term i summan tas med tecken beroende på tecknet av den permutation av de raderna och kolonnerna som används.

determinism /dˈeːtərmˌiːnɪsm/ (n, ut)
determinisme
  en filosofisk åskådning enligt vilken allting sker med nödvändighet (den mänskliga viljan följer samma orsakslag som allting annat); uppfattningen att allting är förutbestämt

detonation /dˌeːtuːnasxˈuːn/ (n, ut)
detonació
  häftig knall, explosion

detonator /dˈeːtuːnˌatɔr/ (n, ut)
detonador
  tändhatt, en liten laddning som fungerar som utlösare för sprängämnen

detsamma /dˈɛtsamˌa/ (adv)
igualment
  ord som antyder att man tycker samma sak som den talaren talar med

deuterium /dˈeːʉtərˌiːʉm/ (n, neut)
deuteri
  isotop av grundämnet väte med en neutron dvs totalt 2 nukleoner i kärnan

devalvera /dˈeːvalvərˌa/ (v)
devaluar
  ge lägre värde

devalvering /dˈeːvalvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
devaluació
  det att devalvera

devon /dˈeːvuːn/ (n, ut)
Devonià
  en geologisk period under paleozoikum efter silur och före karbon som varade från ca 416 miljoner år sedan till 359 miljoner år sedan

diabetes /dˈiːabətəs/ (n, ut)
diabetis
  kort för diabetes mellitus, sockersjuka

diabetisk /dˈiːabətˌɪsk/ (adj)
diabètic
  som har diabetes
  som har med diabetes att göra

diagnos /dˈiːaŋnˌuːs/ (n, ut)
diagnosi, diagnòstic
  bestämning av en sjukdoms art

diagnostisera /dˈiːaŋnˌɔstɪsˌeːra/ (v)
diagnosticar
  ställa diagnos

diagonal /dˌiːaɡɔnˈɑːl/ (n, ut)
diagonal
  något som går på tvären
  rät linje i en fyrkant som löper på snedden från ett hörn till det motsatta
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från ett hörn till det motstående hörnet
  rät linje på ett schackbräde bestående av likfärgade rutor som löper från en kant till en annan

diagram /dˈiːaɡrˌam/ (n, neut)
diagrama, esquema
  ritning eller dylikt som visar på hur delar hänger ihop; jämför kopplingsdiagram, kopplingsschema
diagrama
  schematisk framställning över statistiska data

diakon /dˈiːakˌuːn/ (n, ut)
diaca
  yrkestitel inom kyrkan, ofta med inriktning på social arbete

diakonissa /dˌiːakˈoːnɪsˌa/ (n, ut)
diaconessa
  kvinnlig motsvarighet till diakon

diakritiskt tecken /dˈiːakrˌɪtɪskt tˈɛkːən/ (n)
signe diacrític
  litet skrivtecken som läggs till en bokstav (över, under eller ovanpå) som har en särskiljande funktion, för att indikera annat uttal, betoning eller betydelse

dialekt /dˈiːalˌɛkt/ (n, ut)
dialecte
  variant inom språket (ofta geografiskt begränsad)

dialektal /dˌiːaləktˈɑːl/ (adj)
dialectal

dialektologi /dˌiːalˌɛktuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
dialectologia
  gren av lingvistik som behandlar dialekter

dialog /dˌiːalˈoːɡ/ (n, ut)
diàleg

diamant /dˈiːamˌant/ (n, ut)
diamant

diameter /dˈiːamətər/ (n, ut)
diàmetre

diapaus /dˈiːapˌaʉs/ (n, ut)
diapausa
  ett tillfälligt avbrott i tillväxten och utvecklingen av en organism till följd av ogynnsamma miljöförhållanden; särskilt hos insekter samt embryon av flertalet av de äggläggande fiskarterna i ordningen Cyprinodontiformes (embryon av vissa av de äggläggande och samtliga av de levandefödande arterna i ordningen genomgår ingen diapaus); förekommer också hos vissa växter

diarré /dˌiːarˈeː/ (n, ut)
diarrea
  tillstånd vid sjukdom med lös avföring

diaspora /dˈiːaspˌuːra/ (n, ut)
diàspora

diatonisk /dˌiːatˈoːnɪsk/ (adj)
diatònic

didaktik /dˈiːdaktˌiːk/ (n, ut)
didàctica
  läran om undervisning, en undergren till pedagogik

diesel /dˈiːəsəl/ (n, ut)
gasoil
  bil som drivs med dieselmotor

dieselmotor /dˌiːəsəlmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor dièsel
  motortypen som uppfanns av och är uppkallad efter tysken Rudolf Diesel; kännetecknas av att bränslet komprimeras i en kolv tills det självantänder

diet /dˈiːət/ (n, ut)
dieta
  allt det som man äter; ofta det att man utesluter och inte äter viss mat (ofta för att man inte tål det eller vill leva nyttigare); levnadssätt i mat och dryck

differentialekvation /dˌɪfərˌɛntiːˌaləkvasxˈuːn/ (n, ut)
equació diferencial

differentialkalkyl /dˈɪfərˌɛntiːˌalkalkˌyːl/ (n, ut)
càlcul diferencial
  den del av den matematiska analysen som behandlar förändringshastigheter, till exempel teorin om derivator och differentialekvationer

diffus /dˈɪfʉs/ (adj)
difús
  svår att urskilja, oskarp, dunkel, vag

difteri /dˈɪftərˌiː/ (n, ut)
diftèria
  en allvarlig infektionssjukdom som orsakas av Corynebacterium diphtheriae

diftong /dˈɪftɔŋ/ (n, ut)
diftong
  ett (glidande) ljud som består av två vokaler (t ex au i augusti)

diftongera /dˈɪftɔŋˌeːra/ (v)
diftongar
  uttala med diftong

digerdöd /dˈiːjərdˌøːd/ (n, ut)
mort negra, pesta negra
  pandemisk sjukdom under medeltiden som i genomsnitt dödade var tredje person i Europa (uppskattningsvis 75-200 miljoner människor)

digitalisera /dˈiːɡiːtˌaliːsˌeːra/ (v)
digitalitzar

digitalisering /dˈiːɡiːtˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
digitalització
  kodning, omvandling till sifferform, från analog till digital form
  datorisering, införande av digital teknik

digitalkamera /dˈiːɡiːtˌɑːlkamˌeːra/ (n, ut)
càmara digital

diglossi /dˈɪɡlɔsˌiː/ (n, ut)
diglòssia
  fenomenet att språkbrukare i ett samhälle använder två (närbesläktade) språk men växlar beroende på situationer

dignitär /dˌɪŋniːtˈɛːr/ (n, ut)
dignatari

digraf /dˈɪɡraf/ (n, ut)
dígraf
  två bokstäver som tillsammans betecknar ett enda ljud (t ex ng i sång)

dike /dˈiːkə/ (n, neut)
rasa
  grävd fåra i mark, normalt avsedd att avvattna mark, grävd ränna

dikotomi /dˈiːkuːtˌuːmiː/ (n, ut)
dicotomia
  tudelning

dikt /dˈɪkt/ (n, ut)
poema
  konstnärligt stycke text skrivet i bunden form, ofta med rim och rytm

diktator /dˈɪktatˌɔr/ (n, ut)
dictador, dictadora
  nationell ledare som härskar enväldigt och inte ger folket något inflytande

diktatorisk /dˈɪktatˌuːrɪsk/ (adj)
dictatorial
  som gäller för en diktator eller diktatur

diktatur /dˈɪktatˌʉr/ (n, ut)
dictadura
  styrelseform där all statsmakt ligger i händerna på en person eller en (mindre) grupp; även om landet som sådant

diktera /dˈɪkteːrˌa/ (v)
dictar
  läsa upp /för nedskrivning/
  enväldigt bestämma, föreskriva

diktsamling /dˈɪktsamlˌɪŋ/ (n, ut)
antologia poètica
  samling av dikter (av en författare, utgivna som en bok)

dilemma /dˈiːləmˌa/ (n, neut)
dilema

dilettant /dˈiːlətːˌant/ (n, ut)
diletant

diligens /dˈiːlɪɡˌɛns/ (n, ut)
diligència
  postvagn, postbuss

dill /dˈɪl/ (n, ut)
anet
  flockblommig kryddväxt, en art (Anethum graveolens) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av denna art
  krydda, bestående av delar från växten dill

dimension /dˌiːmənsxˈuːn/ (n, ut)
dimensió
  aspekt eller synsätt på någonting
  utsträckning i en given riktning, exempelvis höjd, bredd eller djup
  antalet linjärt oberoende element i ett vektorrum

dimensionera /dˌiːmənsxˈuːneːrˌa/ (v)
dimensionar
  sätta dimensionerna (storleken) för något (fysisk sak eller ett system)

diminutiv /dˈiːmiːnˌʉtiːv/ (n, neut)
diminutiu
  ordbildning för att uttrycka att något är litet och/eller familjärt

dimma /dˈɪma/ (n, ut)
boira

din /dˈɪn/ (pronoun)
ton
  possessivt pronomen som indikerar ägande av eller tillhörighet till den tilltalade (du) om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; possessivt pronomen i andra person singular med huvudordet i singular utrum

dinar /dˈiːnar/ (n, ut)
dinar
  benämning på valutorna i valuta i Algeriet, Bahrain, Irak, Jordanien, Serbien, Kuwait, Libyen och Tunisien

dinosaurie /dˈiːnuːsˌaʉrˌiːə/ (n, ut)
dinosaure
  någon av de många kräldjur i jättesläktet dinosaurier (Dinosauria, oftast behandlad som en överordning), främst avseende utdöda dito (men ibland även levande fåglar) som levde under eran mesozoikum, vars variation hade arter som var de största landlevande djuren i historien

diod /dˈiːuːd/ (n, ut)
díode

diofantisk ekvation /dˈiːuːfˌantɪsk ˌɛkvasxˈuːn/ (n)
equació diofàntica

dionysisk /dˈiːuːnˌyːsɪsk/ (adj)
dionisíac
  som utmärker Dionysos

diorama /dˈiːuːrˌama/ (n)
diorama

dioxid /dˈiːuːksˌiːd/ (n, ut)
diòxid
  en oxid som innehåller två syreatomer i varje molekyl

diploid /dˈɪpluːˌiːd/ (adj)
diploide

diploid /dˈɪpluːˌiːd/ (n, ut)
diploide
  diploid cell
  organism bestående av diploider (1.)

diplom /dˈɪplɔm/ (n, neut)
diploma
  intyg för utförd bedrift, särskilt inom tävlingar

diplomat /dˈɪpluːmˌɑːt/ (n, ut)
diplomàtic, diplomàtica
  tjänsteman som företräder sitt lands regering, periodvis placerad på beskickning hos främmande makt

diplomati /dˈɪpluːmˌɑːtiː/ (n, ut)
diplomàcia

diplomatik /dˈɪpluːmˌɑːtiːk/ (n, ut)
diplomàtica
  kritisk undersökning och tolkning av historiska urkunder (en hjälpvetenskap till historien)

diplomatisk /dˈɪpluːmˌɑːtɪsk/ (adj)
diplomàtic

dipol /dˈiːpuːl/ (n, ut)
dipol

diptyk /dˈɪptyːk/ (n, ut)
díptic

direkt /dˈɪrəkt/ (adv)
directament
  ; vid närmast följande tidpunkt, omedelbart

direkt frispark /dˈɪrəkt frˈɪspark/ (n)
tir lliure directe
  frispark som får gå direkt in i mål utan att vidröra någon annan spelare

direktiv /dˈɪrəktˌiːv/ (n, neut)
directiva

dirigent /dˈɪriːjənt/ (n, ut)
director

dirigisme /dˈɪriːɡˌɪsmə/ (n, ut)
dirigisme
  politik som betonar statliga ingrepp i ekonomin

dis /dˈiːs/ (n)
broma
  lätt dimma

disackarid /dˈiːsakːˌariːd/ (n, ut)
disacàrid
  sammansatt sockerart bestående av två monosackarider (enkla sockerarter)

disciplin /dˌɪssɪplˈiːn/ (n, ut)
disciplina
  upprätthållande av ordning; följande av regler
  vetenskapsgren
  sportgren

disciplinär /dˈɪssɪplˌiːnɛːr/ (adj)
disciplinari
  som hör ihop med disciplin

disig /dˈiːsɪɡ/ (adj)
boirós
  som kännetecknas av lätt dimma; oklar, grumlig

disk /dˈɪsk/ (n, ut)
escurada
  smutsiga eller precis rengjorda husgeråd
  rengöring av smutsiga husgeråd
taulell
  avlångt bord eller skåp som dels skiljer försäljare från köpare, dels används för att förevisa varan

diska /dˈɪska/ (v)
escurar
  rengöra föremål för matlagning och förtäring av livsmedel

diskare /dˈɪskarə/ (n, ut)
marmitona
  person som diskar, ofta anställd på restaurang eller bar

diskbråck /dˈɪskbroːk/ (n, neut)
hèrnia discal
  skada på en av mellankotsskivorna som finns mellan varje par ryggkotor i ryggraden

diskett /dˈɪskət/ (n, ut)
disc flexible

diskjockey /dˈɪɕɔkːəˌyː/ (n, ut)
discjòquei, punxadiscos
  person som väljer musik och spelar skivor på ett uteställe

diskmaskin /dˌɪskmasxˈiːn/ (n, ut)
rentaplats

diskografi /dˈɪskɔɡrˌafiː/ (n, ut)
discografia
  förteckning över skivinspelningar, ofta över en artists eller musikgrupps samtliga inspelningar, inklusive album, singlar och andra musikaliska verk

diskontinuitet /dˈɪskɔntˌiːnʉˌiːteːt/ (n, ut)
discontinuïtat
  punkt i vilken en funktion inte är kontinuerlig
  det att vara diskontinuerlig

diskotek /dˈɪskuːtək/ (n, neut)
discoteca
  samling grammofonskivor
  danslokal med (högljudd) musik

diskret /dˈɪskrət/ (adj)
discret
  som ej märks alltför mycket, som ej utmärker sig, som ej påkallar onödig uppmärksamhet
  som kan bevara ett förtroende, eftertänksam, varsam med förtroende, tystlåten, dämpad
  något som inte hänger samman med något annat, som existerar för sig självt
  en mängd, i vilken varje punkt har en omgivning vars snitt med mängden endast ger den ursprungliga punkten; en mängd där det alltid kan sägas finnas ett "minsta avstånd" (som är större än noll) mellan två punkter

diskriminera /dˌɪskriːmˈiːneːrˌa/ (v)
discriminar
  negativt särbehandla någon på grund av dennes tillhörighet till en viss grupp

diskriminering /dˌɪskriːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
discriminació
  det att särbehandla något eller någon p.g.a. skillnader dem emellan

diskurs /dˈɪskɵʂ/ (n, ut)
discurs
  kommunikation, debatt eller formell diskussion genom tal eller skrift

diskuskastning /dˈɪskɵskˌastnɪŋ/ (n, ut)
llançament de disc
  kast med diskus

diskussion /dˌɪskɵsxˈuːn/ (n, ut)
discussió
  längre monolog eller dialog, ofta i samtal mellan två eller fler personer, ofta med syfte att (i något avseende) uppnå kunskap eller konsensus

diskutera /dˈɪskʉtˌeːra/ (v)
discutir

diskvalificera /dˈɪskvalˌɪfiːsˌeːra/ (v)
desqualificar
  frånta eller neka /någon/ plats, vinst eller behörighet (inom exempelvis en utbildning, ett arbete eller en sport; oftast med anledning av fusk och regelbrott)

disponera /dˈɪspuːnˌeːra/ (v)
disposar
  bestämma över

disproportion /dˌɪspruːpuːsxˈuːn/ (n, ut)
desproporció
  missförhållande

dispyt /dˈɪspyːt/ (n, ut)
disputa

dissekera /dˈɪsəkərˌa/ (v)
disseccionar

dissektion /dˌɪsəksxˈuːn/ (n, ut)
dissecció
  /vetenskaplig/ sönderdelning av döda kroppar

dissertation /dˌɪsətasxˈuːn/ (n, ut)
tesi doctoral
  lärd avhandling

dissonans /dˌɪsɔnˈans/ (n, ut)
dissonància
  musikalisk tonkombination som av flertalet människor upplevs som missljudande

distansarbeta /dˈɪstansˌarbeːtˌa/ (v)
teletreballar
  arbeta på distans

distansarbete /dˈɪstansˌarbeːtə/ (n, neut)
teletreball
  arbete på distans (vanligen hemifrån)

distansering /dˈɪstansˌeːrɪŋ/ (n, ut)
distanciació
  socialt eller mentalt avståndstagande gentemot till exempel olika fenomen, åsikter eller folkgrupper

distansundervisning /dˈɪstansˌɵndərvˌiːsnɪŋ/ (n, ut)
educació a distància
  undervisning som sker på distans

distingerad /dˈɪstɪŋˌeːrad/ (adj)
distingida
  utmärkt, framstående, fin

distinkt /dˈɪstɪŋkt/ (adj)
distint
  åtskild

distrahera /dˈɪstrahərˌa/ (v)
distreure
  hindra koncentration, stå i väg för fokus, störa

distrikt /dˈɪstrɪkt/ (n, neut)
districte
  område

diva /dˈiːva/ (n, ut)
diva
  person medveten om sin storhet
  operasångerska

divergens /dˈiːvərjəns/ (n, ut)
divergència
  en operator som avbildar ett vektorfält \mathbf{F}=(F_1, \ldots, F_n) av n variabler på skalärfältet \sum_{i=1}^n\frac{\partial F_i}{\partial x_i}
  principen att en följd av element aldrig konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

diversifiera /dˈiːvəʂˌiːfiːərˌa/ (v)
diversificar
  öka variationen

diversifiering /dˈiːvəʂˌiːfiːˌeːrɪŋ/ (n, ut)
diversificació
  idé om att skapa en bredd inom en företagskoncerns verksamhet för att minska beroendet av konjunkturerna

divertikulit /dˈiːvətˌiːkʉlˌiːt/ (n)
diverticulitis
  sjukdom som påverkar matsmältningen genom inflammation i divertiklarna eller området runt dessa

dividend /dˈiːviːdˌɛnd/ (n, ut)
dividend
  utdelning, aktieutdelning

dividera /dˈiːviːdˌeːra/ (v)
dividir
  utföra en division; dela ett tal med ett annat tal

division /dˌiːviːsxˈuːn/ (n, ut)
divisió
  binär operation på reella tal, vanligtvis betecknad /; anger kvoten mellan två tal; a/b är lika med det tal som multiplicerat med b är lika med a

djonk /djˈɔŋk/ (n, ut)
jonc
  en sorts flatbottnat kinesiskt segelfartyg

djungel /jˈɵŋəl/ (n, ut)
jungla
  tropisk skog med tät vegetation

djup /jˈʉp/ (adj)
profund
  som sträcker sig långt i längddimensionen parallellt med en (ofta markens) ytnormal, oftast neråt
  (om möbler, i synnerhet skåp) som sträcker sig långt från möbelns framsida

djur /jˈʉr/ (n, neut)
animal
  organism tillhörande djurriket (Animalia), vilket utgörs av flercelliga organismer, ofta med nervsystem och rörelseförmåga

djurisk /jˈʉrɪsk/ (adj)
animal

djurpark /jˈʉrpark/ (n, ut)
zoològic
  park till vilken man går i huvudsak för att titta på de levande, ofta exotiska och vilda djur som finns där, normalt med entréavgift

djurplågeri /jˈʉrplˈoːɡərˌiː/ (n, neut)
maltractament animal
  det att plåga djur

djurrike /jˈʉriːkə/ (n, neut)
regne animal

djävul /djˈɛːvʉl/ (n, ut)
diable
  (tänkt) varelse eller väsen som representerar all ondska

djävulinna /djˈɛːvʉlˌɪna/ (n, ut)
diablessa
  kvinnlig djävul

djävulsk /djˈɛːvɵlsk/ (adj)
diabòlic
  som relaterar till, härrör från eller liknar djävulen

docka /dˈɔkːa/ (n, ut)
nina
  som efterliknar en människa
  verktyg eller annat som efterliknar en människa
  anläggning för underhåll av fartyg, varv
  kort för garndocka, en liten härva med garn eller tråd

dockskåp /dˈɔkskoːp/ (n, neut)
casa de nines

dodekaeder /dˈuːdəkˌaədər/ (n, ut)
dodecàedre

doft /dˈɔft/ (n, ut)
esència

doftschersmin /dˌɔftʃəʂmˈiːn/ (n, ut)
xeringuilla, flor de Sant Josep
  en växtart (Philadelphus coronarius) inom familjen hortensiaväxter (Hydrangeaceae); exemplar av denna art

dogm /dˈɔɡm/ (n, ut)
dogma

dogmatisk /dˈɔɡmatˌɪsk/ (adj)
dogmàtic
  som håller fast vid en dogm utan att anpassa sig efter omständigheterna; ihärdig, fundamentalistisk, konsekvent, enkelspårig

dogmatism /dˈɔɡmatˌɪsm/ (n, ut)
dogmatisme
  okritiskt fasthållande vid vissa uppfattningar t ex i religion, filosofi eller politik

doktorand /dˈɔktuːrˌand/ (n, ut)
doctorand, doctoranda
  forskarstuderande på högskolenivå med avlagd masterexamen; en doktorand bedriver forskning under handledning, och ibland undervisning och andra sysslor

doktrin /dɔktrˈiːn/ (n, ut)
doctrina
  (ensidig) lära eller norm med dess (tänkta) tillämpning (särskilt i militärpolitiska sammanhang)

dokument /dˈɔkʉmˌɛnt/ (n, neut)
document

dokumentation /dˌɔkʉmˌɛntasxˈuːn/ (n, ut)
documentació
  samling dokument som beskriver ett föremål, en programvara, en situation eller dylikt

dokumentera /dˈɔkʉmˌɛnteːrˌa/ (v)
documentar

dokumentförstörare /dˌɔkʉməntfˈœʂtøːrˌarə/ (n, ut)
trituradora
  kontorsmaskin som strimlar pappersark för att göra dem oläsbara

dokumentär /dˌɔkʉməntˈɛːr/ (n, ut)
documental
  dokumentärt verk (bok, film)

dokusåpa /dˈɔkʉsˌoːpa/ (n, ut)
programa de telerealitat
  TV-program ofta i form av någon tävling där deltagarna inte har förutbestämda repliker

dolk /dˈɔlk/ (n, ut)
punyal
  stickvapen som till formen påminner mycket om ett litet svärd

dollar /dˈɔlar/ (n, ut)
dòlar
  benämning på valutan i bland annat USA, Kanada och Australien

dollarisering /dˈɔlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
dolarització
  ökande beroende av dollar (eller annan främmande hårdvaluta) i stället för den egna nationella valutan

dom /dˈɔm/ (n, ut)
sentència
  domstolsbeslut

domare /dˈuːmarə/ (n, ut)
jutge, àrbitre
  person som ansvarar för dömande verksamhet vid en domstol
àrbitre
  funktionär som leder tävlingar och ser till att reglerna följs

domedag /dˈuːmədˌɑːɡ/ (n, ut)
Judici Final
  den yttersta dagen, då Gud ska ge en slutlig dom för alla människor

domesticera /dˈuːməstˌiːseːrˌa/ (v)
domesticar
  göra till husdjur, göra tam; tämja

domesticering /dˈuːməstˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
domesticació
  det att domesticera

domherre /dˈɔmhərə/ (n, ut)
pinsà borroner
  en art (Pyrrhula pyrrhula) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av denna art

dominera /duːmˈiːneːrˌa/ (v)
dominar
  behärska, härska, råda, ha övertaget, styra, leda

domkyrka /dˈɔmkyrkˌa/ (n, ut)
catedral

domstol /dˈɔmstuːl/ (n, ut)
jutjat

domän /dˈuːmɛːn/ (n, ut)
àmbit
  adress till en dator eller annan nätverksenhet i ett datornätverk, exempelvis på internet
  inom biologin den högsta nivån för systematisk indelning av organismer

donation /dˌɔnasxˈuːn/ (n, ut)
donació

donera /dˈɔneːrˌa/ (v)
donar
  ge (ofta något av större värde som välgörenhet),

dop /dˈuːp/ (n, neut)
baptisme

dopamin /dˌuːpamˈiːn/ (n, neut)
dopamina
  en katekolamin och viktig neurotransmittor associerad med motorik, vakenhet och hjärnans belöningssystem

dopattest /dˈuːpatːˌɛst/ (n, ut)
certificat bautismal
  intyg som attesterar ett dop

dopfunt /dˈɔpfɵnt/ (n, ut)
pila baptismal
  kärl som rymmer dopvattnet under ett kristet dop

dopnamn /dˈɔpnamn/ (n, neut)
nom de fonts, nom de bateig
  det namn som förkunnats av prästen vid ett dop

dopning /dˈɔpnɪŋ/ (n, ut)
dopatge
  intagandet av olovliga medel för att öka prestationsförmågan

dopp /dˈɔp/ (n, neut)
sucada

doppa /dˈɔpa/ (v)
sucar
  sänka ned något i en vätska för att omedelbart ta upp föremålet igen

dorayaki /dˈuːraˌyːakˌiː/ (n, ut)
dorayaki
  japansk sötsak bestående av två slags sockerkaksliknande pannkakor med en fyllning av söt adzukibönspasta

dos /dˈuːs/ (n, ut)
dosi
  specificerad mängd, i synnerhet av medicin

dosera /dˈuːseːrˌa/ (v)
dosificar
  bestämma mängd

dosering /dˈuːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
dosificació, dosatge
  fastställd mängd

dosimeter /dˈuːsiːmətər/ (n, ut)
dosímetre
  instrument som mäter hur stor strålningsdos en person har blivit utsatt för

dotter /dˈɔtːər/ (n, ut)
filla
  kvinnlig avkomma i förhållande till sina föräldrar; gäller såväl biologiska barn som adoptivbarn

dotterbolag /dˈɔtːərbˌuːlɑːɡ/ (n, neut)
filial
  bolag vars aktiekapital till minst 50 procent ägs av ett annat bolag, moderbolaget

dovhjort /dˈɔvjuːt/ (n, ut)
daina
  hjortarten Dama dama som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae); individ av denna art

doxologi /dˌuːksuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
doxologia
  kort och högstämd lovsång för Guds ära

doxycyklin /dˌuːksyːsyklˈiːn/ (n)
doxiciclina
  ett antibiotikum som bland annat används vid lunginflammation, borrelia och klamydia

dra /drˈɑː/ (v)
arrossegar
  förflytta en eller flera pjäser på rad när det är ens tur att göra detta i ett parti schack, dam eller annat brädspel; utföra ett drag
estirar
  förflytta sig (långsamt)

dra åt /drˈɑː ˈoːt/ (v)
cargolar
  genom (t.ex. manuell och ofta på något sätt roterande) kraftverkan få ett (eller ett par) föremål att sätta sig fast och stadigt i något läge (ihop med varandra)
  attrahera, dra till sig

dra över /drˈɑː ˈøːvər/ (v)
posar-se a sobre (Kleid)
  vara längre tid än planerat

drabbning /drˈabnɪŋ/ (n, ut)
batalla
  det att drabba samman; slag, batalj, strid, kraftmätning

drag /drˈɑːɡ/ (n, neut)
jugada
  moment som består av en pjäsförflyttning eller placering; jämför flytt i exempelvis backgammon
corrent d'aire
  ett säreget utseende eller beteende
  konstant och kännbar rörelse hos luften inomhus beroende på otäta väggar, fönster eller dörrar

dragoman /drˈɑːɡuːmˌan/ (n, ut)
drogman
  österländsk tolk, tolk från vanligen arabiska eller turkiska

dragon /drˈɑːɡɔn/ (n, ut)
estragó
  en art (Artemisia dracunculus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ eller grupp individer av arten dragon
  krydda bestående av delar från växten dragon
dragó
  typ av beridna soldater

dragspel /drˈaɡspeːl/ (n, neut)
acordió
  bälginstrument som den musicerande bär på magen

dragspelare /drˈaɡspeːlˌarə/ (n, ut)
acordionista
  person som spelar dragspel

drakblodsträd /drakblˈuːdstrɛːd/ (n, neut)
drago, drago de Canàries
  ett liljeträd (Dracaena draco) inom familjen sparrisväxter; exemplar av denna art

drake /drˈɑːkə/ (n, ut)
estel, drac
  mytologiskt sagodjur i form av stort reptiliskt- eller serpentinskt monster, vanligen ett chimärt väsen med förmågan att flyga samt med vissa övernaturliga krafter; i europeisk tradition ofta förmågan att spruta eld etc
estel, catxerulo
  beståndsdel av vapen eller flaggor
  en ankhane
  drakskepp, långskepp
  föremål bestående av ett segel som ska lyftas av vinden, samt ett snöre med vilket man håller emot
  fientlig och ovänlig kvinna

drakhona /drˈakhuːnˌa/ (n, ut)
dragona
  kvinnlig drake

drakonisk /drɑːkˈoːnɪsk/ (adj)
draconià
  omåttligt sträng

drama /drˈɑːma/ (n, neut)
drama
  litterär genre med en berättelse på prosa eller vers som följer en eller flera personer, och som regel är tänkt att sättas upp som ett skådespel på en teater eller som ett TV-drama
  dramatiskt skådespel, film eller liknande

dramatiker /drˈɑːmatˌiːkər/ (n, ut)
dramaturg
  författare av skådespel

dramatisk /drˈɑːmatˌɪsk/ (adj)
dramàtic
  skådespels-, scenisk, teatral, teatermässing; poserande, överdriven

draperi /drˈɑːpərˌiː/ (n, neut)
cortina

drastisk /drˈastɪsk/ (adj)
dràstic

drav /drˈɑːv/ (n, ut)
brisa
  avfall vid öltillverkning

dravel /drˈɑːvəl/ (n, neut)
ximpleries
  struntprat; skräp

dregla /drəɡlˈa/ (v)
bavejar
  oavsiktligt låta saliv rinna ut ur munnen (t.ex., men inte nödvändigtvis, vid åsyn av något attraktivt)

drejskiva /drˈɛjsxiːvˌa/ (n, ut)
torn de terrissaire
  roterande skiva som fungerar som hjälp­medel vid drejning

dressin /drəsˈiːn/ (n, ut)
draisina
  litet tre- eller fyrhjuligt fordon på räls

dribbla /drˈɪbla/ (v)
conduir

dricka /drˈɪkːa/ (v)
beure
  förtära vätska
  förtära alkoholhaltiga drycker

drickspengar /drˈɪkspəŋˌar/ (n, ut)
propina

dricksvatten /drˈɪksvatːən/ (n, neut)
aigua potable
  sötvatten avsett att drickas av människor

drillsnäppa /drˈɪlsnəpˌa/ (n, ut)
siseta de pit blanc

drinkare /drˈɪŋkarə/ (n, ut)
borratxo
  person som är beroende av alkohol

driva /drˈiːva/ (v)
vagar
  röra sig utan mål

drivgarn /drˈiːvɡɑːrn/ (n, neut)
xarxa de deriva
  fiskeredskap i form av ett nät som driver fritt under vattenytan

drivrutin /drˌiːvrʉtˈiːn/ (n, ut)
controlador de dispositiu

drog /drˈuːɡ/ (n, ut)
droga
  vara eller substans med uppiggande eller berusande och mer eller mindre beroendeframkallande effekt
  växt eller djurdel innehållande någon form av aktiv substans, som används för tillverkning av läkemedel

drogmissbrukare /drˈɔɡmɪsbrˌʉkarə/ (n, ut)
drogoaddicta, drogoaddicte
  person som missbrukar droger

dromedar /drˈuːmədˌar/ (n, ut)
dromedari
  en art (Camelus dromedarius) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten dromedar

dront /drˈɔnt/ (n, ut)
dodo
  en utdöd fågelart (Raphus cucullatus) inom familjen duvor (Columbidae) endemisk för ön Mauritius; individ av denna art

droppa /drˈɔpa/ (v)
gotejar
  falla i droppar

droppe /drˈɔpə/ (n, ut)
gota

droppen som fick bägaren att rinna över /drˈɔpən sɔm fˈɪk bˈɛːɡarən at rˈɪna ˈøːvər/ (n)
la gota que fa vessar el vas
  det som till slut får någon att tröttna på något dåligt som pågått en längre tid, eskalerat och nu definitivt måste vidta åtgärder för att rätta till problemet, den sista påfrestningen som fordrades för att tålamodet skulle brista

droska /drˈɔska/ (n, ut)
carruatge
  taxibil

drottning /drˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
reina
  kvinnligt statsöverhuvud i en monarki
  den starkaste schackpjäsen

drottningmoder /drˈɔtnɪŋmˌuːdər/ (n, ut)
reina mare
  änkedrottning som är moder till nuvarande monark

druid /drˈʉiːd/ (n, ut)
druida
  fornkeltisk präst och siare

druva /drˈʉva/ (n, ut)
raïm
  frukt hos flertalet arter i familjen vinväxter

druvsocker /drˈɵvsɔkːər/ (n, neut)
dextrosa

dryck /drˈyk/ (n, ut)
beguda
  vätska som är drickbar; allmänt om det som går att dricka
  en sort eller en mängd dryck (1.)

dryckesoffer /drˈykːəsˌɔfər/ (n, neut)
libació
  offer varvid att (alkoholhaltig) dryck utgjutes över altare eller helgad mark till ära för någon (förkristen) gud eller väsen

dränka /drˈɛŋka/ (v)
negar
  sänka något helt och hållet under vattenytan; översvämma;
  döda genom att låta drunkna

dråp /drˈoːp/ (n, neut)
homicidi
  det att avsiktligt döda en annan person, men under omständigheter som gör dödandet mindre allvarligt än mord, exempelvis att gärningsmannen begått handlingen i hastigt mod, inte gjort förberedelser

dröm /drˈœm/ (n, ut)
somni
  fenomenet att se bilder och uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  önskan som man hoppas ska gå i uppfyllelse

drömma /drˈœma/ (v)
somiar, somniar
  uppleva händelser baserade på en hallucinationsliknande tankeverksamhet som förekommer under (REM-) sömn
  fantisera om; hoppas på

drönare /drˈøːnarə/ (n, ut)
abellot
  hane av en gaddstekel vilket innefattar myggor, bin, getingar m.fl.
abellot, dron
  motorförsett luftfartyg utan pilot ombord som kan flyga autonomt eller fjärrstyras

du /dˈʉ/ (pronoun)
tu
  personligt pronomen som syftar på den tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person singular nominativ

dua /dˈʉa/ (v)
tutejar
  använda ordet du som tilltalsord till enstaka personer

duatlon /dˈʉatlˌɔn/ (n, ut)
duatló
  multisport som kombinerar två olika discipliner, vanligtvis löpning och cykling, genomförda i följd utan paus

dubba /dˈɵba/ (v)
doblar
  byta ut dialogen i en film till dialog på ett annat språk

dubbel /dˈɵbəl/ (adj)
doble

dubbelagent /dˈɵbəlˌɑːɡənt/ (n, ut)
agent doble
  någon som arbetar som spion för ett visst land (eller organisation) men som också arbetar för dess fiender

dubbelbeckasin /dˌɵbəlbˌɛkːasˈiːn/ (n, ut)
cegall reial
  en art (Gallinago media) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten dubbelbeckasin

dubbelhaka /dˈɵbəlhˌaka/ (n, ut)
papada
  extra veck av fett under hakan som framstår som en extra haka

dubbelmoral /dˈɵbəlmˌuːral/ (n, ut)
doble moral
  det att förespråka andra moraliska principer än de man tillämpar i sitt eget liv; det att tillämpa andra regler på en grupp än på annan jämförbar grupp

dubbelnamn /dˈɵbəlnˌamn/ (n, neut)
prenom compost
  kombination av två förnamn som tillsammans används som ett enda namn, sammansatt med bindestreck eller mellanslag
  kombination av två efternamn som tillsammans används som ett enda namn, sammansatt med bindestreck (eller mellanslag)

dubbelrum /dˈɵbəlrˌɵːm/ (n, neut)
habitació doble

dubbelstjärna /dˈɵbəlsxˌɛrna/ (n, ut)
estel binari, estel doble, estrella doble
  solsystem som består av två stjärnor

dubbelsäng /dˈɵbəlsˌɛŋ/ (n, ut)
llit doble
  säng avsedd för två personer

dubbeltrast /dˈɵbəltrˌast/ (n, ut)
griva

dubbning /dˈɵbnɪŋ/ (n, ut)
doblatge
  processen samt resultatet av att dubba en film

dubiös /dˈʉbiːˌøːs/ (adj)
dubtós

dubnium /dˈɵbniːˌʉm/ (n, neut)
dubni

ducka /dˈɵkːa/ (v)
ajupir-se
  hastigt böja sig ned för att undgå att bli träffad

duffel /dˈɵfəl/ (n, ut)
trenca
  kort för duffelkappa

duggregn /dˈɵɡrəŋn/ (n, neut)
plovisqueig
  lätt regn

duglighet /dˈɵɡlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
competència
  lämplighet; egenskapen (förmågan, graden av) att vara duglig

dulcian /dˈɵlsɪˌan/ (n, ut)
baixó
  ett äldre blåsinstrument av fagottyp; en orgelstämma

dumdristighet /dˈɵmdrɪstˌɪɡheːt/ (n, ut)
temeritat

dumhet /dˈɵmheːt/ (n, ut)
arriesa
  något dumt, osmart eller tokigt, ett dumt dåd
  egenskap att vara dum

dun /dˈɵn/ (n)
borrissol
  typ av fjädervävnad på fåglars hud, särskilt hos fågelungar

dunkel /dˈɵŋkəl/ (n, neut)
fosca
  halvmörker

duntäcke /dˈɵntəkːə/ (n, neut)
edredó
  sovtäcke med fyllning av dun (ofta även fjäder)

duopol /dˈʉuːpˌuːl/ (n, neut)
duopoli
  situation där två företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

dupera /dˈʉpərˌa/ (v)
enganyar
  medvetet lura, vilseleda

duplicera /dˈɵplɪsˌeːra/ (v)
duplicar

dur /dˈʉr/ (n, ut)
escala major

durian /dˈʉriːˌan/ (n, ut)
durian

durkslag /dˈɵrkslɑːɡ/ (n, neut)
colador
  slags sil med handtag

durumvete /dˈʉrɵmvətə/ (n, neut)
blat dur
  sädesslag (Triticum durum), en art i familjen gräs

dusch /dˈɵʃ/ (n, ut)
dutxa
  anordning för att duscha i
  användande av en dusch (1)
  översköljning som av en dusch

duscha /dˈɵʃa/ (v)
dutxar-se

duschgel /dˈɵʃjəl/ (n, ut)
gel de dutxa
  flytande tvål för att tvätta kroppen med

dussin /dɵsˈiːn/ (n, neut)
dotzena
  samling av precis tolv föremål

duva /dˈʉva/ (n, ut)
colom
  fågel tillhörande familjen Columbidae

duvhök /dˈɵvhøːk/ (n, ut)
astor

duvslag /dˈɵvslɑːɡ/ (n, neut)
colomar
  ett bo för duvor

duvunge /dˈʉvɵŋə/ (n, ut)
colomí
  unge till duva

dvärg /dvˈɛrj/ (n, ut)
nan, nana
  onormalt liten människa; dvärgväxt, kortväxthet
  väsen i mytologi och traditionell folktro

dvärginna /dvˈɛrjɪnˌa/ (n, ut)
nana
  kvinnlig dvärg

dvärgkasuar /dvˈɛrɡkasˌʉar/ (n, ut)
casuari de Bennett
  en fågelart (Casuarius benetti), den minsta av arterna i familjen kasuarer (Casuariidae); individ av denna art

dvärgkrokodil /dvˈɛrɡkruːkˌoːdiːl/ (n, ut)
cocodril nan ‎

dvärgmås /dvˈɛrɡmoːs/ (n, ut)
gavina menuda

dvärgpinscher /dvˈɛrɡpɪnʃər/ (n, ut)
pinscher miniatura
  en hundras från Tyskland som är en mindre sort av förlagan pinscher

dvärgplanet /dvˈɛrɡplanət/ (n, ut)
planeta nan
  himlakropp som kretsar runt solen, men som inte är tillräckligt stor för att ha status som en planet

dvärgrördrom /dvərɡrˈœrdrɔm/ (n, ut)
gomet

dvärgstjärna /dvˈɛrɡsxərnˌa/ (n, ut)
estel nan, estrella nana
  stjärna som finns i huvudserien i Hertzsprung-Russell-diagrammet och i sin kärna omvandlar väte till helium med kärnreaktioner

dvärgsumphöna /dvˈɛrɡsɵmphˌøːna/ (n, ut)
picardona

dvärguv /dvˈɛrɡʉv/ (n, ut)
xot

dybbuk /dˈybʉk/ (n, ut)
dibbuk
  en hämndlysten gengångare eller demon som driver den hemsökte in i galenskap och synd

dygd /dˈyɡd/ (n, ut)
virtut
  en god eller eftersträvansvärd egenskap

dygdig /dˈyɡdɪɡ/ (adj)
virtuós
  moralisk, sedlig, dygdesam

dygn /dˈyŋn/ (n, neut)
dia
  tidsperiod om 24 timmar
  period från midnatt till midnatt

dyka /dˈyːka/ (v)
bussejar
  färdas under vattenytan
  färdas nedåt, ännu djupare ned i vattnet

dyka upp /dˈyːka ˈɵp/ (v)
emergir
  (plötsligt och oväntat) framträda, bli synlig, komma, anlända

dykare /dˈyːkarə/ (n, ut)
bus

dykarklocka /dˈyːkarklˌɔkːa/ (n, ut)
campana de busseig
  behållare i vilken människor kan andas luft medan de arbetar under vatten

dykning /dˈyknɪŋ/ (n, ut)
salts
  det att dyka

dyn /dˈyːn/ (n, ut)
duna
  sandformation som skapas av vind

dynamik /dˈyːnamˌiːk/ (n, ut)
dinàmica
  vetenskapen om krafter och rörelse

dynamisk /dˈyːnamˌɪsk/ (adj)
dinàmic
  som undergår viss förändring, både bokstavligt och bildligt

dynamit /dˈyːnamˌiːt/ (n, ut)
dinamita
  klassisk typ av sprängämne (nitroglycerin uppsuget i poröst ämne)

dynasti /dˈyːnastˌiː/ (n, ut)
dinastia

dynastisk /dˈyːnastˌɪsk/ (adj)
dinàstic
  som har att göra med en dynasti

dynga /dˈyŋa/ (n, ut)
fem
  gödsel, spillning (oftast med avseende på boskap)

dyning /dˈyːnɪŋ/ (n, ut)
mar de fons
  lång vattenvåg i lugnt väder, kvardröjande efter storm

dyr /dˈyːr/ (adj)
car
  som kostar mycket pengar eller är värt mycket av något annat

dyrka /dˈyrka/ (v)
espanyar, forçar
  öppna ett lås med annat verktyg än den nyckel som passar i låset

dysenteri /dˈyːsəntərˌiː/ (n, ut)
disenteria

dysfemism /dˈysfəmˌɪsm/ (n, ut)
disfemisme
  omskrivning som gör ett ord mer vulgärt eller stötande i syfte att provocera

dysfori /dˈysfuːrˌiː/ (n, ut)
disfòria
  dysterhet, olust, känsla av retlighet

dysfunktionell /dˌysfɵŋksxˈuːnəl/ (adj)
disfuncional
  som inte fyller sitt syfte

dyskalkyli /dˈyskalkˌyːliː/ (n, ut)
discalcúlia
  räknesvårigheter, problem med tal, siffror och beräkningar

dyslexi /dˈysləksˌiː/ (n, ut)
dislèxia

dysprosium /dˈyspruːsˌiːʉm/ (n, neut)
disprosi

dyster /dˈystər/ (adj)
tètric

dystopi /dˈystuːpˌiː/ (n, ut)
distopia
  negativ samhällsvision

dystopisk /dˈystuːpˌɪsk/ (adj)
distòpic
  som har med dystopier att göra

däck /dˈɛk/ (n, neut)
pneumàtic, neumàtic
  gummi som omger ett hjul

däggdjur /dəɡjˈʉr/ (n, neut)
mamífer
  individ av ovan nämnda klass

där /dˈɛːr/ (adv)
allà, allí

där /dˈɛːr/ (conjunction)
on

därför /dˈɛrføːr/ (adv)
per això

därvidlag /dˈɛrvɪdlˌɑːɡ/ (adv)
no obstant
  i det avseendet

då /dˈoː/ (adv)
llavors
  vid den tidpunkten
  om så är fallet

då och då /doː ɔk dˈoː/ (adv)
de tant en tant, de temps en temps, a vegades
  ibland

dålig /dˈoːlɪɡ/ (adj)
mal
  i allmänt klandrande eller nedsättande betydelse, med en mängd efter sammanhanget skiftande nyanser: som icke är sådan den bör eller borde vara, under medelmåttan
  av låg kvalitet
  sjuk
  skämd, oätlig
  pinsam, spänd

dålig förlorare /dˈoːlɪɡ fˈœrluːrˌarə/ (n)
mal perdedor
  förlorare som inte vill acceptera sitt nederlag, utan skyller på annat eller andra

dålig löpare /dˈoːlɪɡ lˈøːparə/ (n)
alfil dolent
  löpare som är blockerad av sina egna bönder

dåligt /dˈoːlɪkt/ (adv)
mal

dåna /dˈoːna/ (v)
bramar
  dundra; ge ifrån sig ett starkt och dovt ("dånande") ljud

dårhus /dˈoːrhʉs/ (n, neut)
manicomi
  mentalsjukhus, sinnessjukhus, institution för vansinniga
  samling av människor (organisation, företag) som man betraktar som galna

dårrepe /dˈɔrəpə/ (n, neut)
jull
  en gräsart (Lolium temulentum) inom släktet repen; bestånd av denna art

dåsa /dˈoːsa/ (v)
abaltir-se
  sova lätt eller halvsova; lata sig, slöa

dåsig /dˈoːsɪɡ/ (adj)
somnolent
  som har alltför lätt att falla i sömn, även bildligt

dö /dˈøː/ (v)
morir
  upphöra att existera eller att vara aktiv, sluta (att) fungera

död /dˈøːd/ (adj)
mort
  som inte lever, vanligen om personer eller djur som har levat och dött, även om företeelser

död /dˈøːd/ (n, ut)
mort
  upphörande av liv

döda /dˈøːda/ (v)
matar
  göra så att någon dör, få någon eller något att dö

dödfödd /dˈœdfˈœd/ (adj)
nascut mort
  dött vid födseln
  om något som är hopplöst; som aldrig kommer att kunna ge något resultat

dödgrävare /dˈœdɡrɛːvˌarə/ (n, ut)
enterramorts
  person som har till yrke att förbereda och efter sänkning av kista eller urna täcka igen gravar

dödlig /dˈœdlɪɡ/ (adj)
fatal
  som orsakar död
mortal
  som kommer att dö; som inte kan existera i oändlighet

dödlighet /dˈœdlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
mortalitat
  det att vara dödlig

dödspatrull /dˈœdspatrˌɵl/ (n, ut)
esquadró de la mort
  inofficiell väpnad grupp som letar upp och mördar vissa människor (i synnerhet fiender till ett politiskt parti)

dödsstraff /dˈœdstraf/ (n, neut)
pena de mort, pena capital
  inom vissa lagstiftningar, lagligt straff där den dömde avrättas

dödssynd /dˈœdsynd/ (n, ut)
pecat mortal
  synd som är så allvarlig att den leder till andens död, speciellt om de sju dödssynderna

döende /dˈøːəndə/ (adj)
moribund
  ; som håller på att dö

döma /dˈøːma/ (v)
jutjar
  göra bedömning

döpa /dˈøːpa/ (v)
batejar
  förrätta dop
  ge någon eller något ett namn

döpa om /dˈøːpa ɔm/ (v)
rebatejar
  döpa sig igen
  byta namn på sig själv

dörr /dˈœr/ (n, ut)
porta
  oftast rektangulär skiva, horisontellt svängbar runt sin vertikalaxel, som gör det möjligt att hålla en öppning (i en vägg, kaross eller liknande, och avsedd för passage av människor, djur eller varor) tilltäppt eller mer eller mindre öppen

dörrklocka /dˈœrklɔkːˌa/ (n, ut)
timbre
  ringklocka för att meddela att någon väntar vid dörren

dörrvakt /dˈœrvakt/ (n, ut)
porter

döv /dˈøːv/ (adj)
sord
  som saknar förmåga att höra, gravt hörselskadad

dövstum /dˈœvstʉm/ (adj)
sordmut
  som både är döv (alt. hörselskadad) och stum

e-post /ˈeː pˈɔst/ (n, ut)
correu electrònic
  system för digitala meddelanden som kan skickas via internet, till och från e-postadresser
  digitala meddelanden som skickats via det systemet (1); e-brevlåda

e-postadress /ˈeː pˈɔstadrˌɛs/ (n, ut)
adreça electrònica

ebb /ˈɛb/ (n, ut)
baixamar
  periodiskt återkommande företeelse då havsvattennivå går från att vara hög till att vara låg (orsakad av månens och solens dragningskraft)
  den lägsta vattennivån vid återkommande sänkningar

ebenholts /ˈeːbənhˌɔlts/ (n)
banús, eben
  beteckning för vissa hårda och mörka träslag

ebenist /ˈeːbənˌɪst/ (n, ut)
ebenista
  konstsnickare

ecuadorian /ˈeːkʉˌaduːrˌiːan/ (n, ut)
equatorià

ecuadoriansk /ˈeːkʉˌaduːrˌiːansk/ (adj)
equatorià

ecuadorianska /ˈeːkʉˌaduːrˌiːanskˌa/ (n, ut)
equatoriana

ed /ˈeːd/ (n)
jurament
  helig eller högtidlig försäkran eller löfte, sanningsförsäkran

efeb /ˈeːfəb/ (n, ut)
efeb, efebus
  yngling (under 20 år) i det gamla Grekland

effekt /ˈɛfəkt/ (n, ut)
efecte
  händelse som följer av en annan händelse; resultat av handling, händelse etc.
  storhet som anger energi eller arbete per tidsenhet
  något som - särskilt i en film - är tillagt för att öka upplevelsen
  föremål av något slag

effektiv /ˈɛfəktˌiːv/ (adj)
eficaç
  som har hög effekt; som utför mycket arbete på kort tid, även för icke-fysikaliska definitioner av "arbete"
  som har hög verkningsgrad, även för icke-fysikaliska resonemang

effektivitet /ˈɛfəktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
eficiència

efter /ˈɛftər/ (preposition)
després de
  anger händelse eller period som på en tidslinje inträffar senare (dvs närmare nutid) än en annan (tidigare inträffad) händelse eller period

efterbliven /ˈɛftərblˌiːvən/ (adj)
retardat
  outvecklad; utvecklingsstörd; förståndshandikappad; med bristande förstånd; med utvecklingssvårigheter; som ligger efter i sin utveckling

efterfrågan /ˈɛftərfrˌoːɡan/ (n, ut)
demanda
  det att efterfråga (vara eller tjänst)

efterföljande /ˌɛftərfˈœljandə/ (adj)
a continuació
  som kommer /direkt/ efter än något annat (t.ex. i tiden eller i någon annan ordningsföljd)

efterföljare /ˌɛftərfˈœljarə/ (n, ut)
successor
  den som följer efter någon annan, efterträdare, arvtagare

efterlikna /ˈɛftərlˌiːkna/ (v)
emular
  härma, likna i uppträdande

efterlysa /ˈɛftərlˌyːsa/ (v)
buscar
  fråga efter; söka efter

efterlyst /ˈɛftərlˌyst/ (adj)
buscat
  som man (polisen) efterlyser;

efterlämna /ˈɛftərlˌɛmna/ (v)
abandonar
  lämna efter sig (i synnerhet efter döden)

eftermiddag /ˈɛftərmˌɪdaɡ/ (n, ut)
tarda, horabaixa
  tidsperiod av dagen som följer middagstid tills att kvällen tar över

efternamn /ˈɛftərnˌamn/ (n, neut)
cognom
  namn som en person delar med sina familjemedlemmar, som i svenskan står efter förnamnet eller förnamnen

efterrätt /ˈɛftərˌɛt/ (n, ut)
postres

efterskalv /ˈɛftəʂkˌalv/ (n, neut)
rèplica
  mindre jordskalv efter ett större skalv

eftersmak /ˈɛftəʂmˌak/ (n, ut)
deixat
  smak som man förnimmer först en kort stund efter att man svalt ett födoämne, och som dröjer kvar eller uppträder först i efterhand

eftertryck /ˈɛftətrˌyk/ (n, neut)
èmfasi
  kraft, allvar

efterträdare /ˈɛftətrˌɛːdarə/ (n, ut)
successor
  den som efterträder

eftertänksam /ˈɛftətˌɛŋksam/ (adj)
pensarós
  som tänker sig för

egalitarism /ˈeːɡalˌiːtarˌɪsm/ (n, ut)
igualitarisme
  strävan efter jämlikhet i rättigheter, möjligheter och resurser för alla individer i samhället (som överordnat politiskt mål); politisk och social filosofi som förespråkar jämlikhet

egen /ˈeːɡɛn/ (pronoun)
propi, propri
  som någon själv eller ensam har/rår om/besitter e.d.

egendom /ˈeːjəndˌɔm/ (n, ut)
hisenda
  det någon äger (i synnerhet det som är av större ekonomiskt värde), någons ekonomiska rättigheter
  fastighet (särskilt om större lantgård med tillhörande marker)

egennamn /ˈeːjənˌamn/ (n, neut)
nom propi
  substantiv som utgör ett namn på en enskild person, organisation, plats eller händelse

egenskap /ˈeːjənskˌɑːp/ (n, ut)
propietat
  utmärkande drag

egentligen /ˈɛjəntlˌɪɡən/ (adv)
de fet

egenvärde /ˈeːjənvˌɛːrdə/ (n, neut)
autovalor
  ett element i spektrumet till en linjär avbildning, d. v. s. för en given linjär avbildning A ett tal &lambda; så att ekvationen A x = &lambda; x har fler lösningar än x=0

ego /ˈeːɡuː/ (n, neut)
jo
  en både medveten och omedveten del av jaget

egoism /ˈeːɡuːˌɪsm/ (n, ut)
egoisme
  uppfattningen (och det praktiska omsättandet av denna) att det egna välmåendet bör prioriteras högst
  egennyttigt tänkesätt eller dito läggning, egennytta, själviskhet

egyptier /ˈeːjyptˌiːər/ (n, ut)
egipci
  person från Egypten eller med egyptisk härkomst

egyptisk /ˈeːjyptˌɪsk/ (adj)
egipci, egipcià
  som rör Egypten

egyptiska /ˈeːjyptˌɪska/ (n, ut)
egípcia
  kvinna från Egypten
egipci
  afroasiatiskt språk som talades av de forna egyptierna

egyptolog /ˌeːjyptuːlˈoːɡ/ (n, ut)
egiptòleg, egiptòloga
  person som sysslar med egyptologi

egyptologi /ˌeːjyptuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
egiptologia
  läran om Egypten

einsteinium /ˈeːɪnstəˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
einsteini

ejakulation /ˌɛjakˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
ejaculació femenina
  fontänorgasm, sprutorgasm

ejder /ˈɛjdər/ (n, ut)
èider
  en art (Somateria mollissima) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten ejder

ek /ˈeːk/ (n, ut)
roure, roure pènol
  (exemplar av) arten Quercus robur i släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter, ett kraftigt lövträd

eka /ˈeːka/ (n, ut)
barca
  mindre, öppen och flatbottnad båt, ofta gjord av trä

eker /ˈeːkər/ (n, ut)
raig
  stav- eller trådformad hjuldel som förbinder navet med fälgen

eklektisk /ˈɛkləktˌɪsk/ (adj)
eclèctic

ekliptika /ˈɛklɪptˌiːka/ (n, ut)
eclíptica

eklog /əklˈoːɡ/ (n, ut)
ègloga
  lärd herdedikt

eko /ˈeːkuː/ (n, neut)
eco

ekolali /ˈeːkuːlˌaliː/ (n)
ecolàlia
  typ av ekosymtom där en person upprepar en annans tal

ekollon /ˈeːkɔlˌɔn/ (n, neut)
gla
  den ovala frukten (nöten) av en ek

ekolog /ˌeːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
ecòleg

ekologi /ˌeːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ecologia
  vetenskapen om organismers samspel samt samspelet mellan biotiska och abiotiska faktorer

ekologisk /ˌeːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ecològic
  som rör ekologi

ekologism /ˌeːkuːlˈoːɡɪsm/ (n)
ecologisme
  ideologi eller tänkande där (politiska) ställningstaganden utgår från ekologisk kunskap

ekonom /ˈɛkuːnˌɔːm/ (n, ut)
economista
  person med expertkunskap inom ekonomi; hushållare

ekonomi /ˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
economia
  det vetenskapliga studiet av pengar och resurser
  den praktiska användningen och fördelningen av tillgängliga (finansiella) resurser

ekonomisk /ˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
econòmic
  som har att göra med en ekonomi

ekonomiskt /ˈɛkuːnˌɔːmɪskt/ (adv)
econòmicament
  avledning till adjektivet ekonomisk

ekorre /ˈeːkɔrə/ (n, ut)
esquirol

ekosystem /ˈeːkuːsystˌeːm/ (n, neut)
ecosistema

ekoxe /ˈeːkuːksə/ (n, ut)
escanyapolls
  skalbagge av familjen Lucanidae (ekoxbaggar, 930 arter, varav 19 i Europa) och arten Lucanus cervus

ekskog /ˈɛkskuːɡ/ (n, ut)
roureda

ekumenik /ˈeːkʉmənˌiːk/ (n, ut)
ecumenisme

ekumenisk /ˈeːkʉmənˌɪsk/ (adj)
ecumènic

ekvation /ˌɛkvasxˈuːn/ (n, ut)
equació
  en formel som anger likhet mellan två algebraiska uttryck, i allmänhet bestående av en eller flera variabler vars värden bestäms av densamma
  samband eller /abstrakt/ system som kan tolkas som en formel, ofta som har siffror i sig

ekvator /ˈɛkvatˌɔr/ (n, ut)
equador, línia equatorial

ekvatorial /ˈɛkvatˌuːriːˌal/ (adj)
equatorial

ekvilibrist /ˈɛkviːlˌɪbrɪst/ (n, ut)
equilibrista
  person som är bra på att hålla balansen eller balansera ett föremål; balanskonstnär, balansör, lindansare

ekvivalens /ˈɛkviːvˌaləns/ (n, ut)
equivalència

ekvivalent /ˈɛkviːvˌalənt/ (adj)
equivalent
  som är sant om och endast om det andra påståendet är sant; som är ett nödvändigt och tillräckligt villkor för det andra påståendet; som har samma sanningsvärde
  likvärdig

elamitiska /ˈeːlamˌiːtɪskˌa/ (n, ut)
elamita
  ett utdött språk som talades i det forntida riket Elam nuvarande sydvästra Iran omkring 3000–300 f.Kr.

elastisk /ˈeːlastˌɪsk/ (adj)
elàstic

elativ /ˈeːlatˌiːv/ (n, ut)
elatiu
  lokalkasus med den grundläggande betydelsen "ut ur", som uttrycker det ställe eller föremål från vars inre en rörelse sker

elbas /ˈɛlbas/ (n, ut)
baix elèctric
  elförstärkt stränginstrument, ofta med fyra strängar, till formen påminnande om en elgitarr

eld /ˈɛld/ (n, ut)
foc
  det område där den kemiska reaktionen sker
  benämning på ett av de fyra elementen
  benämning på ett av de fem elementen i kinesisk filosofi
  avfyrande av skjutvapen

eldare /ˈɛldarə/ (n, ut)
fogoner
  person som matar en ångpanna med bränsle i olika slags fordon

elddop /ˈɛlduːp/ (n, neut)
baptisme de foc
  initial prövning som kräver att man bemästrar den uppgift man är åsatt

eldstad /ˈɛldstad/ (n, ut)
xemeneia

eldvapen /ˈɛldvapən/ (n, neut)
arma de foc
  vapen som med hjälp av gasexpansion vid snabb förbränning av en krutladdning slungar en projektil mot ett mål

elefant /ˈeːləfˌant/ (n, ut)
elefant
  individ tillhörande familjen elefanter, Elephantidae
  spelpjäs i bland annat xiangqi (kinesiskt schack)
  klumpig eller osmidig person, i synnerhet beträffande beteende

elegans /ˌeːləɡˈans/ (n, ut)
elegància
  det att vara elegant, yttre finhet

elegant /ˈeːləɡˌant/ (adj)
elegant

elegi /ˈeːləjˌiː/ (n, ut)
elegia
  sorgesam eller klagande dikt eller sång, eventuellt också en begravningshymn

elegisk /ˈeːləjˌɪsk/ (adj)
elegíac
  klagande, vemodig

elektricitet /ˈɛləktrˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
electricitat

elektrifiera /ˈɛləktrˌiːfiːərˌa/ (v)
electrificar
  förse ett område, byggnad eller verksamhet med elektrisk drivkraft och/eller belysning

elektrifiering /ˈɛləktrˌiːfiːˌeːrɪŋ/ (n, ut)
electrificació
  processen att anpassa t.ex. ett samhälle, industri eller järnväg för utnyttjande av elektricitet

elektriker /ˈɛləktrˌiːkər/ (n, ut)
electricista

elektrisk /ˈɛləktrˌɪsk/ (adj)
elèctric
  som drivs av eller på annat sätt har anknytning till elektricitet
  som har att göra med den typ av laddning som förekommer hos bland annat elektroner

elektrisk laddning /ˈɛləktrˌɪsk lˈadnɪŋ/ (n)
càrrega elèctrica
  en fysikalisk storhet, som har beteckningen Q och mäts i härledda SI-enheten coulomb, som påverkas av elektromagnetisk växelverkan och kan förekomma i en positiv eller negativ variant

elektrisk stol /ˈɛləktrˌɪsk stˈuːl/ (n)
cadira elèctrica
  avrättningsredskap tidigare vanligt i USA, numera knappast brukligt

elektrisk ström /ˈɛləktrˌɪsk strˈœm/ (n)
corrent elèctric
  förflyttning av laddade partiklar (särskilt elektroner), en storhet, anger mängd passerad elektrisk laddning per tidsenhet, mäts i ampere

elektriskt /ˈɛləktrˌɪskt/ (adv)
elèctricament
  på ett elektriskt sätt, medelst elektricitet

elektrod /ˈɛləktrˌuːd/ (n, ut)
elèctrode

elektroencefalografi /ˈɛləktrˌuːənsəfalˈoːɡrafˌiː/ (n, ut)
electroencefalograma
  metod för att registrera hjärnbarkens elektriska aktivitet

elektrokemi /ˈɛləktrˌuːkəmˌiː/ (n, ut)
electroquímica
  läran om samspelet mellan elektricitet och kemiska föreningar, som del av den fysikaliska kemin

elektrolys /ˈɛləktrˌuːlyːs/ (n, ut)
electròlisi
  kemisk sönderdelning i joner genom elektrisk ström

elektrolyt /ˈɛləktrˌuːlyːt/ (n, ut)
electròlit
  substans som innehåller fritt rörliga joner och som leder elektrisk ström; elektrisk ledare

elektromagnet /ˈɛləktrˌuːmaŋnət/ (n, ut)
electroimant
  enkel anordning som tillfälligt åstadkommer ett magnetiskt fält när elektrisk ström går genom den, vanligen i form av en metallstav med spole runt, i vilken likström går

elektromagnetisk /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsk/ (adj)
electromagnètic

elektromagnetisk strålning /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsk strˈoːlnɪŋ/ (n)
radiació electromagnètica

elektromagnetiskt spektrum /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪskt spˈɛktrɵːm/ (n)
espectre electromagnètic
  hela frekvensområdet för elektromagnetisk strålning som omfattar synligt ljus liksom både lägre och högre frekvenser

elektromagnetism /ˈɛləktrˌuːmaŋnətˌɪsm/ (n, ut)
electromagnetisme
  en av naturens fyra typer av växelverkan; ger upphov till elektricitet och magnetism

elektron /ˈɛləktrˌuːn/ (n, ut)
electró
  negativt laddad elementarpartikel (lepton) som ingår i atomen

elektronegativitet /ˈɛləktrˌuːnəɡˌatiːvˌiːteːt/ (n, ut)
electronegativitat

elektronik /ˈɛləktrˈoːniːk/ (n, ut)
electrònica
  läran om elektricitetens användning till annat än rå energi
  utrustning och byggelement som används för avancerad användning av elektricitet

elektronisk /ˈɛləktrˈoːnɪsk/ (adj)
electrònic

elektronmikroskop /ˈɛləktrˌɔnmɪkrˌɔskuːp/ (n, neut)
microscopi electrònic
  mikroskop där man använder elektroner för att erhålla bilder av mycket små objekt

elektronrör /ˈɛləktrˌɔnrøːr/ (n, neut)
vàlvula de buit

elektroteknik /ˈɛləktrˌuːtəknˈiːk/ (n, ut)
electrotècnia
  praktisk användning av elektricitet och magnetism

elektrum /ˈɛləktrˌɵːm/ (n)
electre
  i naturen förekommande legering av silver och guld

element /ˈeːləmˌɛnt/ (n, neut)
element
  vad något är sammansatt av; grundläggande del; del av något större

elementarladdning /ˈeːləmˌɛntɑːrlˌadnɪŋ/ (n, ut)
càrrega elèctrica elemental
  den elektriska laddningen hos en proton, eller minus den elektriska laddningen hos en elektron, d.v.s. ungefär 1.602⋅10−19 C

elementarpartikel /ˈeːləmˌɛntɑːrpˌatiːkəl/ (n, ut)
partícula elemental

eleonorafalk /ˈeːləˌuːnuːrˌafalk/ (n, ut)
falcó marí

elev /ˈeːləv/ (n, ut)
alumne, escolar
  person som går i skolan, i synnerhet grund- och gymnasieskolan

elfenben /ˈɛlfənbən/ (n, neut)
ivori, marfil, vori
  hårt och vitt material i betarna hos vissa däggdjur, främst elefanter, men även valrossar, narvalar med mera

elftedel /ˈɛlftədəl/ (n, ut)
onzè

elgitarr /ˈɛljiːtˌar/ (n, ut)
guitarra elèctrica
  elektroniskt förstärkt gitarr

eliminera /ˌeːliːmˈiːneːrˌa/ (v)
eliminar
  avlägsna, utesluta

eliminering /ˌeːliːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
eliminació
  elimination, avlägsnande, uteslutning

elit /ˈeːliːt/ (n, ut)
elit

eller /ˈɛlər/ (conjunction)
o, o bé
  binder ihop två ord, satsdelar, fraser och liknande där någon av delarna förväntas gälla (ofta, men inte nödvändigtvis, står delarna i något motsatsförhållande till varandra, där den ena delen förväntas utesluta den andra)

ellips /ˈɛlɪps/ (n, ut)
el·lipse
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} + } \over {b^2}} = 1
  utelämning av underförstått ord eller underförstådd fras, exempelvis för att undvika upprepning
  tecknet … som används bl.a. vid utelämning eller för att ange avbruten mening

ellipsoid /ˈɛlɪpsˌuːiːd/ (n, ut)
el·lipsoide

elliptisk /ˈɛlɪptˌɪsk/ (adj)
el·líptic
  formad som en ellips
  förkortad till en ellips

elmotor /əlmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor elèctric
  motor som konverterar elektrisk energi till mekanisk energi

elproduktion /ˌɛlprɔdɵksxˈuːn/ (n, ut)
generació d'energia elèctrica
  skapande av elektricitet, det att producera el

elritsa /ˈɛlrɪtsˌa/ (n, ut)
barb roig
  en fiskart (Phoxinus phoxinus) inom familjen karpfiskar (Cyprinidae); individ av denna art

elsassare /ˈɛlsasˌarə/ (n, ut)
alsacià

emalj /ˈeːmalj/ (n, ut)
esmalt
  glasfluss

emaljöga /ˈeːmaljˌøːɡa/ (n, neut)
ull de vidre
  ögonprotes (vanligtvis av glas, akryl eller plast)

emancipation /ˌeːmansˌɪpasxˈuːn/ (n, ut)
emancipació
  bli fri från förmyndare (rättsligt eller socialt), ofta om kvinnors frigörelse från manlig dominans

embargo /ˈɛmbɑːrɡˌuː/ (n, neut)
embarg

emblem /ˈɛmbləm/ (n, neut)
emblema
  sinnebildligt märke

emboli /ˈɛmbuːlˌiː/ (n, ut)
embòlia
  tilltäppning av blodkärl, blodpropp

embryo /ˈɛmbryːˌuː/ (n, neut)
embrió

embryologi /ˌɛmbryːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
embriologia
  vetenskapen om embryot

embryonal /ˌɛmbryːuːnˈɑːl/ (adj)
embrionari
  som rör embryon och deras utveckling, eller befinner sig på ett embryos utvecklingsstadium

emergens /ˈeːmərjəns/ (n, ut)
emergència
  det att stor komplexitet uppstår på makroskopisk nivå, vid samspel mellan ett stort antal enkla processer, strukturer eller beteenden

emeritus /ˈeːmərˌiːtʉs/ (n)
emèrit
  ämbetsman som efter pensionering behåller hederstitel och vissa särskilda uppdrag eller uppgifter

emfatisk /ˈɛmfatˌɪsk/ (adj)
emfàtic

emigrant /ˈeːmɪɡrˌant/ (n, ut)
emigrant
  utvandrare

eminent /eːmˈiːnənt/ (adj)
eminent

eminent /eːmˈiːnənt/ (adv)
eminentment
  ; på ett eminent sätt

emirat /ˈeːmiːrˌɑːt/ (n, neut)
emirat
  område där statschefen har titeln emir

emiratisk /ˈeːmiːrˌɑːtɪsk/ (adj)
emiratí
  som rör staten Förenade arabemiraten

emoji /ˈeːmuːjˌiː/ (n, ut)
emoji
  någon av de standardiserade smileysarna från början utvecklade för den japanska mobilmarknaden som inkluderats i Unicode

emotion /eːmˈuːsxˈuːn/ (n, ut)
emoció
  känsla; psykiskt (orationellt) tillstånd som uttrycker människans (positiv eller negativ) inställning till omvärlden (såsom händelser, andra människor e.d.)

empati /ˈɛmpatˌiː/ (n, ut)
empatia

empatisk /ˈɛmpatˌɪsk/ (adj)
empàtic
  som kan känna empati

empirisk /ˈɛmpiːrˌɪsk/ (adj)
empíric

empirism /ˈɛmpiːrˌɪsm/ (n, ut)
empirisme
  filosofisk lära som innebär att endast det som bevisats erfarenhetsmässigt kan betraktas som tillförlitligt

emu /ˈeːmʉ/ (n, ut)
emú
  en fågelart (Dromaius novaehollandiae) inom familjen emuer (Dromaiidae) inom ordningen kasuarfåglar (Casuariiformes); individ av denna art

emulera /ˈeːmʉlˌeːra/ (v)
emular

en /ˈɛn/ (article)
un, una
  obestämd artikel singular utrum

en /ˈɛn/ (n, ut)
ginebre
  en vintergrön barrväxt, en buske eller ett träd med tätt grenverk och vassa barr, av arten Juniperus communis inom släktet enar (Juniperus) och familjen cypressväxter (Cupressaceae)

en gång för alla /ɛn ɡˈɔŋ føːr ˈala/ (adv)
d'una vegada
  slutligen, rejält, för gott

en passant /ɛn pˈasant/ (n, ut)
captura al pas

enarmad bandit /ˈeːnarmˌad bˈandiːt/ (n)
màquina escurabutxaques

enastående /ˈeːnastˌoːəndə/ (adj)
excepcional

enbär /ˈɛnbɛːr/ (n, neut)
ginebró
  frukt från barrträdet en

encefalopati /ˈɛnsəfˌaluːpˌatiː/ (n, ut)
encefalopatia

encellig /ˈɛnsəlˌɪɡ/ (adj)
unicel·lular
  som består av en cell

encyklopedi /ˈɛnsyklˌuːpədˌiː/ (n, ut)
enciclopèdia
  uppslagsverk, konversationslexikon

encyklopedisk /ˈɛnsyklˌuːpədˌɪsk/ (adj)
enciclopèdic

enda /ˈɛnda/ (adj)
únic, sol
  som är unik, och endast förekommer i ett exemplar

endemi /ˈɛndəmˌiː/ (n, ut)
endèmia
  lokalt eller befolkningsmässigt begränsad sjukdom

endogen /ˈɛnduːjən/ (adj)
endogen
  som har inre orsaker; verksam inifrån; som bildas av kroppens egen vävnad

endokrin /ˌɛndɔkrˈiːn/ (adj)
endocrí
  som producerar och insöndrar ett hormon till blodet, vilket sedan kan påverka celler i hela kroppen; som insöndras till blodet, och därmed kan påverka celler i hela kroppen; som verkar genom hormoner som sprids via blodet till (nästan) alla delar av kroppen; som har med ett endokrint system att göra

endokrinolog /ˌɛndɔkrˌiːnuːlˈoːɡ/ (n, ut)
endocrinòleg
  läkare som specialiserar sig på endokrinologi

endoplasmatiskt retikel /ˈɛndɔplˌasmatˌɪskt rˈeːtiːkəl/ (n)
reticle endoplàsmic
  system (organell) av membranbundna områden som finns i de flesta eukaryota celler och som utgör en fortsättning på det yttre kärnmembranet; det finns kornigt endoplasmatiskt retikel (det sitter ribosomer på membranens utsida, mot cytosolen) och glatt endoplasmatiskt retikel (utan ribosomer)

endorfin /ˌɛnduːrfˈiːn/ (n, neut)
endorfina
  peptidhormon (opioidpeptid) som kroppen tillverkar själv av proopiomelanokortin och som lindrar smärta

endoskop /ˈɛndɔskˌuːp/ (n, neut)
endoscopi
  instrument för undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

endoskopi /ˌɛndɔskˈɔpiː/ (n, ut)
endoscòpia
  undersökning (och fotografering) av kroppshåligheter

energi /ˈeːnərjˌiː/ (n, ut)
energia

energibesparing /ˈeːnərjˌiːbəspˌarɪŋ/ (n, ut)
estalvi d'energia
  (avsiktlig) minskning av energiförbrukning (t.ex. i en byggnad, en industri eller ett samhälle)

energibärare /ˈeːnərjˌiːbɛːrˌarə/ (n, ut)
vector energètic
  ämne eller system som lagrar och/eller transporterar energi, utan att vara en energikälla i sig

energisk /ˈeːnərjˌɪsk/ (adj)
energètic
  som är rik på energi

energiskt /ˈeːnərjˌɪskt/ (adv)
enèrgicament
  ; på ett energiskt sätt

enflikig kasuar /ˈɛnfliːkˌɪɡ kˈasʉˌar/ (n)
casuari unicarunculat
  en fågelart (Casuarius unappendiculatus), den största av arterna i familjen kasuarer (Casuariidae); individ av denna art

enformig /ənfˈɔrmɪɡ/ (adj)
monòton

engelsk /ˈɛŋəlsk/ (adj)
anglès

engelska /ˈɛŋəlskˌa/ (n, ut)
anglès, anglesa
  språk som talas i Storbritannien, USA, Australien med flera länder
  skolämne där man lär sig språket (1)
anglesa
  kvinna från England

engelska sjukan /ˈɛŋəlskˌa sxˈʉkan/ (n, ut)
raquitisme, mal anglès
  sjukdom orsakad av D-vitaminbrist som leder till en uppmjukning i skelettet med deformering som följd

engelskspråkig /ˈɛŋəlsksprˌoːkɪɡ/ (adj)
angloparlant
  som är avfattad på eller som talar det engelska språket

engelskt horn /ˈɛŋəlskt hˈuːrn/ (n)
corn anglès
  ett träblåsinstrument som är nära besläktat med oboe

engelsman /ˈɛŋəlsmˌan/ (n, ut)
anglès
  person, oftast man, från England
  korsningsväxel

enhet /ˈeːnheːt/ (n, ut)
unitat
  jämförande mått vid angivelse av storhet
  odelat helt

enhetsmatris /ˈeːnheːtsmˌatriːs/ (n, ut)
matriu identitat

enhjuling /ˈɛnjʉlˌɪŋ/ (n, ut)
monocicle

enhällighet /ˈɛnhəlˌɪɡheːt/ (n, ut)
unanimitat

enhörning /ənhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
unicorn, alicorn
  mytologiskt djur, oftast avbildat som ett vitt hästliknande djur med ett ensamt horn i pannan
alicorn, unicorn
  en slags kanon, en mynningsladdad haubits från början av 1800-talet, använd i Ryssland

enighet /ˈeːnɪɡhˌeːt/ (n, ut)
unitat
  det att ha samma åsikt och målinriktning; samstämmighet

enigmatisk /ˈeːnɪɡmˌatɪsk/ (adj)
enigmàtic
  hemlighetsfull, gåtfull och mycket svårförklarlig

enkel /ˈɛŋkəl/ (adj)
simple
  utan krav på någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av
  vanlig

enkelbeckasin /ˌɛŋkəlbˌɛkːasˈiːn/ (n, ut)
becadell comú

enkelfoting /ˈɛŋkəlfˌuːtɪŋ/ (n, ut)
centpeus
  leddjur av klassen Chilopoda med ett enkelt par ben per segment

enklav /ˈɛŋklav/ (n, ut)
enclavament
  ett politiskt område som geografiskt är helt omgivet av ett annat

enkortsdator /ˈɛŋkɔtsdˌɑːtɔr/ (n, ut)
SBC
  dator som ryms på ett enda kretskort

enkät /ˈɛŋkɛːt/ (n, ut)
enquesta

enligt /ˈeːnlɪkt/ (preposition)
segons
  i överensstämmelse med t.ex. en uppfattning, auktoritet, föreskrift eller löfte

enorm /eːnˈɔrm/ (adj)
enorme
  mycket stor

enormt /eːnˈɔrmt/ (adv)
enormement
  mycket

ensam /ˈɛnsam/ (adj)
sol
  som inte är på samma plats som andra föremål av samma typ, särskilt om människa som inte är tillsammans med andra människor

ensamhet /ˈɛnsamhˌeːt/ (n, ut)
solitud, soledat
  det att vara ensam, det att inte ha några personer omkring sig

enskild /ˈɛnsxɪld/ (adj)
individual
  som relaterar till endast en människa eller ett föremål, avskild, avskärmad; privat, privatägd

enspråkig /ˈɛnsproːkˌɪɡ/ (adj)
monolingüe
  som bara talar (om person) eller finns på (om text) ett enda språk

entalpi /ˈɛntɑːlpˌiː/ (n, ut)
entalpia
  (mått på) en kropps energiinnehåll minskat med produkten av kroppens tryck och volym, H = U + pV \,

entita /ˈɛntiːtˌa/ (n, ut)
mallerenga d'aigua

entomolog /ˌɛntuːmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
entomòleg
  insektkännare

entomologi /ˌɛntuːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
entomologia
  vetenskapen om insekter

entomologisk /ˌɛntuːmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
entomològic
  som avser entomologi

entreprenör /ˈɛntrəprənˌøːr/ (n, ut)
emprenedor
  person, fysisk eller juridisk, som åtar sig entreprenad

entresol /ˈɛntrəsˌuːl/ (n, ut)
entresòl, entresol
  slags mellanvåning (med lägre takhöjd) konstruerad direkt ovanför ett rymligt entréplan men som inte ingick i byggnadens ursprungliga ritning

enträget /ˈɛntrɛːɡət/ (adv)
insistentment
  avledning till adjektivet enträgen

entré /əntrˈeː/ (n, ut)
aparició
  det att någon äntrar något

entusiasm /ˈɛntʉsˌiːasm/ (n, ut)
entusiasme

entusiastisk /ˈɛntʉsˌiːastˌɪsk/ (adj)
entusiàstic
  som har mycket positivt inställd till något, hänförd inför något

entydig /əntˈyːdɪɡ/ (adj)
unívoc
  som bara kan tolkas eller uppfattas på ett sätt

enzym /ˈɛnsyːm/ (n, neut)
enzim

enzymologi /ˌɛnsyːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
enzimologia
  läran om enzymer

enögd /eːnˈœɡd/ (adj)
borni, tort
  som har endast ett öga

eocen /ˈeːuːsən/ (n, neut)
eocè
  en geologisk epok inom perioden paleogen som sträcker sig över tiden från 57 miljoner år sedan till 35 miljoner år sedan

eolisk /ˈeːuːlˌɪsk/ (adj)
eòlic
  (efter Eolus vindarnas gud i antik mytologi) som har att göra med vinden; eoliska avlagringar: lössjord och flygsand

eon /ˈeːuːn/ (n, ut)
eó
  en lång tid, flera eror tillsammans

epentes /ˈeːpəntəs/ (n, ut)
epèntesi
  inskott av språkljud

epicentrum /ˈeːpiːsˌɛntrɵːm/ (n, neut)
epicentre

epidemi /ˈeːpiːdəmˌiː/ (n, ut)
epidèmia
  farsot, smittosam sjukdom som angriper ett stort antal personer

epidemiolog /ˌeːpiːdəmˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
epidemiòleg
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt epidemiologi

epidemiologi /ˌeːpiːdəmˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
epidemiologia
  läran om vad som gör att sjukdom uppstår i en befolkning. Forskningsfältet uppstod med 1800-talets sökande efter epidemiframkallande mikroorganismer, och har med tiden vidgats till att studera miljöfaktorer och idag även genetiska risk- och friskfaktorer.

epidemisk /ˈeːpiːdəmˌɪsk/ (adj)
epidèmic
  som uppträder i epidemier

epifyt /ˈeːpiːfˌyːt/ (n, ut)
epífit
  växt som lever på andra växter (eller på bergssluttningar), men som inte tar näring från den värdväxt den växer på

epigraf /ˈeːpɪɡrˌaf/ (n, ut)
epígraf
  inskrift; tänkespråk

epilepsi /ˈeːpiːlˌɛpsiː/ (n, ut)
epilèpsia
  kronisk sjukdom som yttrar sig i plötsliga attacker av kramper

episk /ˈeːpɪsk/ (adj)
èpic
  berättande

episod /ˈeːpiːsˌuːd/ (n, ut)
episodi
  kortvarig händelse utan större betydelse; bisak; bihandling i ett drama eller en roman

episodisk /ˈeːpiːsˌuːdɪsk/ (adj)
episòdic
  som förekommer i episoder, tillfällig, övergående

epistemologi /ˌeːpɪstəmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
epistemologia
  läran om kunskap

epitafium /ˈeːpiːtˌafiːˌʉm/ (n, neut)
epitafi

epitel /ˈeːpiːtəl/ (n, neut)
epiteli
  typ av vävnad som täcker kroppens ytor

epitet /ˈeːpiːtˌeːt/ (n, neut)
epítet

epok /ˈeːpuːk/ (n, ut)
època
  längre tidsperiod; tidsålder med karakteristiska kännetecken

eponym /ˈeːpuːnˌyːm/ (n, ut)
epònim
  namn på en verklig eller fiktiv person som av någon anledning namngett en företeelse eller en uppfinning

epopé /ˌeːpuːpˈeː/ (n, ut)
epopeia
  hjältesaga, hjältedikt, berättelse om stora äventyr och hjältedåd

epos /ˈeːpuːs/ (n, neut)
epopeia

epålett /ˈeːpoːlˌɛt/ (n, ut)
xarretera
  axelprydnad på uniform

era /ˈeːra/ (n, ut)
era
  lång tid; kortare än en eon men längre än en period

erbium /ˈɛrbiːˌʉm/ (n, neut)
erbi

erektion /ˌeːrəksxˈuːn/ (n, ut)
erecció

eremit /ˈeːrəmˌiːt/ (n, ut)
ermità, ermitana
  person som dragit sig undan världen; enstöring

erfaren /ˈɛrfɑːrən/ (adj)
bregat

erfarenhet /ˈɛrfɑːrˌeːnheːt/ (n, ut)
experiència
  praktisk, genom upplevelser förvärvad, kunskap eller färdighet
  positiv eller negativ upplevelse (som inte ger färdigheter)

ergonomi /ˈɛrɡɔnˌuːmiː/ (n, ut)
ergonomia
  arbetsvetenskap som bl.a. undersöker hur miljö, redskap m.m. bäst skall utformas för att förebygga skador eller obekvämhet

ergonomisk /ˈɛrɡɔnˌuːmɪsk/ (adj)
ergonòmic
  som har att göra med ergonomi

erhu /ˈɛrhʉ/ (n)
erhu
  tvåsträngat stråkinstrument från Kina

erhålla /ˈɛrhɔlˌa/ (v)
aconseguir
  få, uppbära, utfå

eritreansk /ˈeːrɪtrəˌansk/ (adj)
eritreu
  som rör Eritrea eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

erkänna /ˈɛrɕənˌa/ (v)
confessar
  anse och offentligt berätta att man har en viss ståndpunkt, särskilt en ståndpunkt man skulle kunna förväntas förkasta
reconèixer
  anse/acceptera att något existerar

erkännande /ˈɛrɕənˌandə/ (n, neut)
reconeixement
  det att erkänna

erodera /ˈeːruːdˌeːra/ (v)
erosionar
  nöta bort

erosion /ˌeːruːsxˈuːn/ (n, ut)
erosió

erotoman /ˈeːruːtˌuːman/ (n, ut)
erotòman
  person med onormalt stegrad könsdrift (erotomani)

ersätta /ˈeːʂətːˌa/ (v)
rellevar
  sätta i stället för, substituera, byta av

ersättning /ˈeːʂətnˌɪŋ/ (n, ut)
còpia
  det att ersätta, något som ersätter något annat
  något som ges som bonus, tröst eller lindring till person eller organisation som utsatts för något eller gjort något utöver det vanliga för någon annan

eruption /ˌeːrɵpsxˈuːn/ (n, ut)
erupció
  den process som innebär att lava, gaser och annat vulkaniskt material framträder ur en vulkan

erytromycin /ˌeːrytrˌuːmyːsˈiːn/ (n, neut)
eritromicina
  ett slags antibiotikum av makrolidtyp som verkar hämmande av proteinsyntesen

erytropoes /ˈeːrytrˌuːpuːəs/ (n, ut)
eritropoesi
  bildandet av erytrocyter (röda blodkroppar), en process som efter fostertiden sker i benmärgen

erövra /eːrˈøːvra/ (v)
conquerir, conquistar

erövrare /eːrˈøːvrarə/ (n, ut)
conqueridor
  person som erövrat något

eskalera /ˈɛskalˌeːra/ (v)
escalar
  öka, trappa upp

eskapad /ˈɛskɑːpˌad/ (n, ut)
escapada
  snedsprång, äventyr

eskatologi /ˌɛskatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
escatologia
  inom olika religioner läran om de yttersta tingen (t.ex. döden, världens undergång)

eskatologisk /ˌɛskatuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
escatològic
  hörande till eskatologi, till läran om de yttersta tingen

eskulapsnok /ˈɛskʉlˌapsnuːk/ (n, ut)
serp d’Esculapi
  en ormart (kallad Zamenis longissimus eller Elaphe longissima) i familjen snokar (Colubridae); individ av denna orm

esoterisk /ˈeːsuːtərˌɪsk/ (adj)
esotèric

esperanto /ˈɛspərˌantuː/ (n, ut)
esperanto

espresso /ˈɛsprəsˌuː/ (n, ut)
cafè exprés
  en sorts bryggkaffe

ess /ˈɛs/ (n, neut)
as
  spelkort i den franska kortleken med endast ett färgtecken (förkortas E)
  någon som är uppseendeväckande bra på det han eller hon gör

essens /ˈɛsəns/ (n, ut)
bessó
  något som utgör den viktigaste delen, kärnan i något abstrakt
  koncentrerad lösning, avkok av lukt- eller smakämnen t.ex. använt vid parfymtillverkning eller smaksättning

essentiell /ˈɛsəntˌiːəl/ (adj)
essencial
  väldigt väsentlig; som tillhör någots kärna, viktigaste del

essä /ˈɛsɛː/ (n, ut)
redacció

essäist /ˈɛsɛːˌɪst/ (n, ut)
assagista
  essäförfattare

est /ˈɛst/ (n, ut)
estonià
  person, i synnerhet man, från Estland

ester /ˈɛstər/ (n, ut)
èster
  ämne tillhörande gruppen estrar, som har estergruppen -COO-; bildas av alkohol och syra (karboxylsyra) genom kondensationsreaktion

estet /ˈɛstət/ (n, ut)
esteta
  person som lägger stor vikt vid estetik

estetik /ˈɛstətˌiːk/ (n, ut)
estètica

estetisk /ˈɛstətˌɪsk/ (adj)
estètic

estnisk /ˈɛstnɪsk/ (adj)
estonià
  som rör språket estniska

estniska /ˈɛstnɪskˌa/ (n, ut)
estonià
  officiellt språk i Estland

et cetera /ˈeːt sˈeːteːrˌa/ (adv)
etcètera
  och så vidare

etablera /ˈɛtablˌeːra/ (v)
establir
  upprätta, grunda

etablissemang /ˈɛtablˌɪsəmˌaŋ/ (n, neut)
establishment

etage /ˈɛtɑːɡə/ (n)
nivell
  våning, plan
  lager, lagerföljd tillhörande en epok, nivå

etan /ˈɛtan/ (n, neut)
età
  kolväte, alkan med formeln C₂H₆

etanol /ˈɛtanˌuːl/ (n, ut)
etanol
  en alkohol med formeln C₂H₅OH, i vardagligt tal kallad sprit, används ibland som berusningsdryck

etansyra /ˈɛtansˌyːra/ (n, ut)
àcid acètic
  en karboxylsyra, formel CH₃COOH

etapp /ˈɛtap/ (n, ut)
estadi
  delsträcka

etatism /ˈɛtatˌɪsm/ (n, ut)
estatisme
  övertygelse att det ska finnas en stat som till en viss grad ska ha inflytande över antingen ekonomisk eller social politik, eller både

etcetera /ˈɛtsətˌeːra/ (adv)
etcètera
  och så vidare

eterisk olja /ˈeːtərˌɪsk ˈɔlja/ (n)
oli essencial

etik /ˈɛtiːk/ (n, ut)
ètica

etikett /ˈɛtiːkˌɛt/ (n, ut)
etiqueta
  lapp, ofta självhäftande, för märkning av namn och innehåll på varor

etiologi /ˌeːtiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
etiologia

etiologisk /ˌeːtiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
etiològic
  som avser etiologi

etiopier /ˈeːtiːˌuːpiːər/ (n, ut)
etiòpic, etíop
  person från Etiopien

etiopisk /ˈeːtiːˌuːpɪsk/ (adj)
etiòpic, etíop

etisk /ˈeːtɪsk/ (adj)
ètic

etnicitet /ˈɛtniːsˌɪteːt/ (n, ut)
ètnia
  tillhörighet till etnisk grupp, det vill säga människor med gemensamt ursprung och egenskaper

etnisk /ˈɛtnɪsk/ (adj)
ètnic

etnocentrisk /ˈɛtnuːsˌɛntrɪsk/ (adj)
etnocèntric
  benägen att se sin egen kultur som central samt att bedöma andra kulturer från sin egen kulturs perspektiv

etnografi /ˈɛtnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
etnografia
  vetenskaplig metod för att beskriva och jämföra världens olika kultur- och samhällstyper genom fältstudier

etnolog /ˌɛtnuːlˈoːɡ/ (n, ut)
etnòleg
  person som till yrket studerar etnologi

etnologi /ˌɛtnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
etnologia
  etnografien som jämförande vetenskap, läran om folkkultur

etnologisk /ˌɛtnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
etnològic
  som avser etnologi

etologi /ˌeːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
etologia
  läran om djurs beteende

etrusker /ˈɛtrɵsxər/ (n, ut)
etrusc
  person som tillhör fornfolket i Etrurien (i mellersta och norra Italien)

etruskisk /ˈɛtrɵsxˌɪsk/ (adj)
etrusc
  som avser etruskerna

etruskiska /ˈɛtrɵsxˌɪska/ (n, ut)
etrusc
  ett utdött språk som talades på den italienska halvön före år 0

etsning /ˈɛtsnɪŋ/ (n, ut)
aiguafort
  det att etsa

ett /ˈɛt/ (pronoun)
un, una
  syftar tillbaka på det tidigare nämnda substantivet

etta /ˈɛtːa/ (n, ut)
u
  symbol som utgörs av siffran ett
  neutralt element för en operation som uppfattas som en multiplikation

ettårig /ˈɛtːoːrˌɪɡ/ (adj)
anual
  som är ett år gammal, som har varat i ett år

ettåring /ˈɛtːoːrˌɪŋ/ (n, ut)
primal
  ettårig häst, nämligen en som är född under föregående kalenderår

etui /ˈeːtʉˌiː/ (n, neut)
estoig
  ask, fodral

etyd /eːtˈyːd/ (n, ut)
estudi

etylenoxid /ˈeːtyːlənˌuːksiːd/ (n)
òxid d'etilè
  kemisk förening av kol, väte och syre

etymolog /ˌeːtyːmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
etimologista
  språkforskare som inriktar sig på etymologi - ords ursprung

etymologi /ˌeːtyːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
etimologia
  vetenskap som forskar om ords ursprung
  ett visst ords ursprung och historia

etymologisk /ˌeːtyːmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
etimològic
  som rör eller avser etymologi

eufemism /ˈeːʉfəmˌɪsm/ (n, ut)
eufemisme
  förskönande omskrivning

eufemistisk /ˈeːʉfəmˌɪstɪsk/ (adj)
eufemístic
  förmildrande, förskönande

eufoni /ˌeːʉfˈoːniː/ (n, ut)
eufonia
  välljudande harmoni av olika ljud

eufonisk /ˌeːʉfˈoːnɪsk/ (adj)
eufònic
  harmonisk, behagligt ljudande

eufori /ˈeːʉfˌuːriː/ (n, ut)
eufòria
  tillstånd av glädje och upprymdhet

euforisk /ˈeːʉfˌuːrɪsk/ (adj)
eufòric

eukalyptus /ˈeːʉkˌalyptˌʉs/ (n, ut)
eucaliptus

eukaryot /ˈeːʉkˌaryːˌuːt/ (n, ut)
eucariota
  encellig eller flercellig organism som har celler med cellkärnor; en av två eller tre domäner

euklidisk /ˈeːɵklˌiːdɪsk/ (adj)
euclidiano

eurasisk /ˈeːʉrˌasɪsk/ (adj)
eurasiàtic
  som rör eller härrör från kontinenten Eurasien

euro /ˈeːʉrˌuː/ (n, ut)
euro
  benämning på valutan som används i vissa länder inom Europeiska unionen

eurocentrisk /ˈeːʉrˌuːsəntrˌɪsk/ (adj)
eurocèntric
  fokuserad på Europa eller europeiska folk och kulturer

euroområdet /ˈeːʉrˌuːɔmrˌoːdət/ (n, neut)
Euro zona
  det område som utgörs av länderna med euron som valuta

europaväg /ˈeːʉrˌuːpavˌɛːɡ/ (n, ut)
rute europee
  större landsväg genom Europa, numrerad av FN:s ekonomiska kommission för Europa

europeisera /ˈeːʉrˌuːpəˌiːseːrˌa/ (v)
europeïtzar
  göra europeisk

europeisk /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk/ (adj)
europeu

europeisk dvärgpalm /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk dvˈɛrɡpalm/ (n)
margalló
  en växtart (Chamaerops humilis) i familjen palmer (Arecaceae); exemplar av denna art

europeisk hummer /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk hˈɵmər/ (n)
llamàntol
  en art (Homarus gammarus) bland kräftdjuren som tillhör familjen humrar (Nephropidae); individ av denna art

europeisk vandringsgräshoppa /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk vˈandrɪŋsɡrˌɛshɔpˌa/ (n)
llagosta migradora
  en gräshoppsart (Locusta migratoria) inom underfamiljen Locustinae; individ av arten europeisk vandringsgräshoppa

europeisk ål /ˈeːʉrˌuːpəˌɪsk ˈoːl/ (n)
anguila
  en ormlik fiskart (Anguilla anguilla) inom familjen ålfiskar (Anguillidae); individ av denna art

europium /ˈeːʉrˌuːpiːˌʉm/ (n, neut)
europi

europé /ˌeːʉruːpˈeː/ (n, ut)
europeu
  person (i singularis oftast man) från Europa

eutanasi /ˈeːʉtˌanasˌiː/ (n, ut)
eutanàsia
  det att på medicinsk väg målmedvetet orsaka eller bidra till en patients död, på dennes, eller nära anhörigs begäran

evakuering /ˈeːvakˌʉeːrˌɪŋ/ (n, ut)
evacuació
  det att ett område av säkerhetsskäl töms på folk

evaluering /ˈeːvalˌʉeːrˌɪŋ/ (n, ut)
avaluació

evangelist /ˈeːvaŋəlˌɪst/ (n, ut)
evangelista
  författare till evangelium
  predikant, förkunnare av evangeliet

evangelium /ˈeːvaŋəlˌiːʉm/ (n, neut)
evangeli

evertebrat /ˈɛvətˌɛbrɑːt/ (n, ut)
invertebrat
  ryggradslöst djur

evident /ˈeːviːdˌɛnt/ (adj)
evident

evig /ˈeːvɪɡ/ (adj)
etern
  som gäller för all tid; som aldrig upphör

evighet /ˈeːvɪɡhˌeːt/ (n, ut)
eternitat
  oändligt lång tid (ofta bildligt); något som är evigt

evolution /ˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
evolució
  (långsam) förändring, utveckling
  fenomenet att arter (och underarter) utvecklas över (lång) tid genom gynnsamma mutationer p.g.a. behov av anpassning till förändrad miljö för överlevnad

evolutionsteori /ˌeːvuːlʉsxˈʊnstəˌuːriː/ (n, ut)
teoria de l'evolució
  teorin att livets utveckling skett genom evolution

evolutionär /ˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
evolutiu
  som genomgår evolution

ewe /ˈeːvə/ (n)
ewe
  ett Niger-Kongospråk som främst talas i Togo och Ghana

ex- /ˈɛks/ (affix)
ex-
  förled som betyder "före detta" (och ännu i livet); roll som en person tidigare hade; avgången

exakt /ˈɛksakt/ (interjection)
exactament

examen /ˈɛksamən/ (n, ut)
diploma

excellens /ˈɛkssələns/ (n, ut)
excel·lència
  stats- och utrikesministertitel

excellera /ˈɛkssəlˌeːra/ (v)
excel·lir

excentricitet /ˈɛkssəntrˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
excentricitat
  (om personer) egenhet, originalitet eller säregenhet i förhållningssätt, handling eller tanke

excentriker /ˈɛkssəntrˌiːkər/ (n, ut)
excèntric
  excentrisk människa

excentrisk /ˈɛkssəntrˌɪsk/ (adj)
excèntric
  som inte följer centrum på exempelvis en axel

exceptionellt /ˌɛkssəpsxˈuːnəlt/ (adv)
excepcionalment
  ; mycket eller ovanligt (bra eller starkt)

exeges /ˈɛksəjəs/ (n, ut)
exegesi
  förklaring, speciellt av Bibeln

exempel /əksˈɛmpəl/ (n, neut)
exemple
  faktum som gäller men endast är ett specialfall av ett (viktigare och) mer allmängiltigt faktum eller föremål som ingår i en större mängd av liknande föremål

exemplar /əksˈɛmplɑːr/ (n, neut)
exemplar
  enskild fysisk eller elektronisk representation av något

exemplifiera /əksˈɛmpliːfˌiːərˌa/ (v)
exemplificar
  ge exempel på

exfru /ˈɛksfrʉ/ (n, ut)
ex-muller
  kvinna som en tidigare ingått äktenskap med och sedan skiljts

exhibitionism /ˌɛkshiːbiːsxˈoːnɪsm/ (n, ut)
exhibicionisme
  det att visa upp sina könsorgan, bröst, eller stuss för okända personer och av detta själv känna en sexuell spänning

exhibitionist /ˌɛkshiːbiːsxˈoːnɪst/ (n, ut)
exhibicionista
  person som har en inre (sexuell) drift att visa upp sin nakna kropp (och sina könsorgan)

exhumera /ˈɛkshʉmˌeːra/ (v)
exhumar
  gräva upp lik ur

exil /ˈɛksiːl/ (n, ut)
exili

exilregering /ˈɛksɪlrəjˌeːrɪŋ/ (n, ut)
govern en l'exili
  regering i landsflykt med anspråk på den lagliga makten i hemlandet

existens /ˈɛksɪstəns/ (n, ut)
existència
  det att existera; plats som finns till i rummet och tiden

existera /ˈɛksɪstˌeːra/ (v)
existir
  ha en plats i rummet och tiden, finnas till, vara till; ha en plats i tanken eller i ett teoretiskt system

exkludering /ˈɛksklʉdˌeːrɪŋ/ (n, ut)
exclusió
  det att exkludera

exklusive /ˈɛksklʉsˌiːvə/ (preposition)
a exclusió de
  frånräknat, ej inräknat, utom

exklusivitet /ˈɛksklʉsˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
exclusivitat
  det att vara exklusiv

exkursion /ˌɛkskɵrsxˈuːn/ (n, ut)
excursió
  utflykt, utfärd

exocytos /ˈɛksuːsˌyːtuːs/ (n, ut)
exocitosi
  process som slussar ut en liten mängd material med vätska ur en cell på ett kontrollerat sätt; det att en intracellulär membranvesikel smälter samman med plasmamembranet och frigör sitt innehåll till det extracellulära rummet

exogen /ˈɛksuːjən/ (adj)
exogen
  som kommer utifrån, som har ursprung på utsidan

exon /ˈɛksuːn/ (n, ut)
exó

exonym /ˈɛksuːnˌyːm/ (n, ut)
exònim
  namn på en geografisk plats, ett språk eller folk på främmande språk som skiljer sig för den form namnet har hos modersmålstalarna

exoplanet /ˈɛksɔplˌanət/ (n, ut)
exoplaneta

exorcism /ˈɛksuːrsˌɪsm/ (n, ut)
exorcisme
  utdrivning eller besvärjelse av onda andar ur människor

exotisk /ˈɛksuːtˌɪsk/ (adj)
exòtic
  som har att göra med fjärran, tropiska länder, ofta med positiv underton

expedition /ˌɛkspədiːsxˈuːn/ (n, ut)
expedició
  organiserad, avsänd forskningsresa

experiment /ˈɛkspərˌiːmənt/ (n, neut)
experiment

experimentell /ˈɛkspərˌiːməntˌɛl/ (adj)
experimental

experimentera /ˈɛkspərˌiːməntˌeːra/ (v)
experimentar

expert /ˈɛkspət/ (n, ut)
expert
  person som kan väldigt mycket inom ett visst område, sakkunnig person

explicit /ˈɛksplɪsˌɪt/ (adj)
explícit
  uttrycklig

exploatera /ˈɛkspluːˌateːrˌa/ (v)
explotar

explodera /ˈɛkspluːdˌeːra/ (v)
explotar
  förstöras av en explosion
  få ett raseriutbrott, bli högljutt förbannad, på grund av överskott av känslor tappa all självbehärskning

explosion /ˌɛkspluːsxˈuːn/ (n, ut)
explosió

explosiv /ˈɛkspluːsˌiːv/ (adj)
explosiu
  som gärna eller lätt exploderar

exponent /ˈɛkspuːnˌɛnt/ (n, ut)
exponent
  talet något tal upphöjs till
  karaktäristiskt uttryck

expressionism /ˌɛksprəsxˈuːnɪsm/ (n, ut)
expressionisme
  en kulturell riktning inom modernismen som strävar till uttrycksfullhet

extas /ˈɛkstas/ (n, ut)
èxtasi

extern effekt /ˈɛkstərn ˈɛfəkt/ (n)
externalitat
  oavsiktlig effekt av en transaktion, men vars positiva eller negativa värde inte ingår i marknadspriset

extra /ˈɛkstra/ (adj)
extra

extracellulär /ˈɛkstrasˌɛlʉlˌɛːr/ (adj)
extracel·lular
  som finns utanför en cell; som finns i området utanför cellerna i vävnaden

extrahera /ˈɛkstrahərˌa/ (v)
extreure

extraordinär /ˈɛkstraˌuːrdiːnˌɛːr/ (adj)
extraordinari

extraordinärt /ˈɛkstraˌuːrdiːnˌɛt/ (adv)
extraordinàriament
  ; på ett extraordinärt sätt

extrem /ˈɛkstreːm/ (adj)
extrem
  ytterlig, som innehar vissa (typiska) egenskaper i mycket hög grad

extremaduriska /ˈɛkstreːmˌadʉrˌɪska/ (n, ut)
extremeny
  språk som talas i Extremadura i Spanien

extremism /ˈɛkstreːmˌɪsm/ (n, ut)
extremisme
  handlingar som begås i någon extremistisk rörelses namn; handlingar som anses extrema, grovt överdrivna

extremist /ˈɛkstreːmˌɪst/ (n, ut)
extremista
  ytterlighetsman

extremistisk /ˈɛkstreːmˌɪstɪsk/ (adj)
extremista
  som rör extremism

extremitet /ˈɛkstreːmˌiːteːt/ (n, ut)
extremitat
  yttre parti; lem

extremt /ˈɛkstreːmt/ (adv)
extremadament

fabel /fˈɑːbəl/ (n, ut)
faula
  kronologisk följd av händelser, handling

fabricera /fˈabriːsˌeːra/ (v)
fabricar
  tillverka (i fabrik)

fabrik /fˈabriːk/ (n, ut)
fàbrica

fabrikation /fˌabriːkasxˈuːn/ (n, ut)
fabricació

fabulöst /fˌɑːbʉlˈøːst/ (adv)
fabulosament

fackförening /fˈakføːrənˌɪŋ/ (n, ut)
sindicat
  en grupp av individer med det gemensamma syftet att försäkra arbetsförhållanden och rättigheter på en arbetsplats

fackla /fˈakla/ (n, ut)
torxa

fackskola /fˈakskuːlˌa/ (n, ut)
escola taller
  skolform med inriktning på yrkesutbildning, i Sverige dock avskaffad 1971 i och med införandet av nuvarande gymnasieskolan

fackspråk /fˈaksproːk/ (n, neut)
llenguatge especialitzat
  det utökade ordförråd och de eventuella språkliga konventioner som är specifika för en viss (stor) grupp av människor i samhället, t.ex. inom ett visst yrke eller inom ett visst vetenskapligt område eller intresseområde

fader /fˈadər/ (n, ut)
pare
  manlig förälder

fadermördare /fˌadərmˈœrdarə/ (n, ut)
parricida
  person som mördat sin far

faderskap /fˈadəʂkˌɑːp/ (n, neut)
paternitat
  manligt föräldraskap, situationen att vara pappa

fager /fˈɑːɡər/ (adj)
bell
  skön, vacker

fagocyt /fˈɑːɡuːsˌyːt/ (n, ut)
fagòcit
  cell som kan "äta" andra celler, d.v.s. via en sorts endocytos som kallas fagocytos ta upp en annan cell i en vesikel (och bryta ned den upptagna cellen)

fagott /fˈɑːɡɔt/ (n, ut)
fagot, baixó
  ett träblåsinstrument

fagottist /fˈɑːɡɔtːˌɪst/ (n, ut)
baixó

fajans /fɑːjˈans/ (n, ut)
faiança
  en sorts keramik, oäkta porslin

fakir /fˈɑːkiːr/ (n, ut)
faquir
  helig orientalisk fattigmunk, faqir, undergörare

faksimil /fˈaksiːmˌiːl/ (n)
facsímil
  en avbildning som är trogen sin förebild, en fotografisk avbild

faktor /fˈaktɔr/ (n, ut)
factor
  operand till multiplikation

faktum /fˈaktʉm/ (n, neut)
fet
  faktiskt föreliggande sakförhållande, obestridlig information

faktura /fˈaktʉrˌa/ (n, ut)
factura

fakultet /fˈɑːkɵltət/ (n, ut)
factorial
  operator (betecknad !) som ger produkten av alla heltal mellan 1 och ett naturligt tal; matematiskt definierad n! = \prod_{k=1}^{n}{k} =

falafel /fˈɑːlafəl/ (n, ut)
falàfel
  vegetarisk kikärtsbulle

falk /fˈalk/ (n, ut)
falcó
  en rovfågel tillhörande släktet Falco

fall /fˈal/ (n, neut)
caiguda
  neråtriktad rörelse orsakad av gravitationen som den enda eller dominanta kraften; det att (okontrollerat / fritt i luften) röra sig nedåt; det att falla eller ramla
  (mer eller mindre våldsamt och plötsligt) slut på tillvaro

falla /fˈala/ (v)
caure
  okontrollerat röra sig mot en himlakropps yta; okontrollerat röra sig i ett gravitationsfält

fallisk /fˈalɪsk/ (adj)
fàl·lic
  penisformad; penis-

fallocentrisk /fˈaluːsˌɛntrɪsk/ (adj)
fal·locèntric
  som kännetecknas av fallocentrism

fallocentrism /fˈaluːsˌɛntrɪsm/ (n, ut)
fal·locentrisme
  den begränsade uppfattningen att fallos, det manliga könsorganet, är den givna utgångspunkten för all sexualitet

fallos /fˈaluːs/ (n, ut)
fal·lus
  avbildning av eller likhet med en penis, särskilt om dyrkade antika grekiska stenar eller statyer; penisattrapp

fallskärm /falsxˈɛrm/ (n, ut)
paracaigudes
  anordning bestående av en stor välvd väv kallad kalott, numera oftast i nylon-material, med bärlinor med syfte att kraftigt begränsa farten för person eller föremål på väg mot marken, eller om liknande anordning med fartdämpande effekt

fallskärmshoppare /falsxˈɛrmshɔpˌarə/ (n, ut)
paracaigudista
  person som hoppar fallskärm

fallskärmshoppning /falsxˈɛrmshɔpnˌɪŋ/ (n, ut)
paracaigudisme

fallskärmsjägare /falsxˈɛrmsxɛːɡˌarə/ (n, ut)
paracaigudista
  soldat som är tränad för att släppas med fallskärm in i fiendens territorium

fallucka /fˈalɵkːˌa/ (n, ut)
trapa
  lucka i golv som öppnas nedåt vilken man kan falla igenom

falsk /fˈalsk/ (adj)
fraudulent
  oäkta, förfalskad; som inte är vad det utger sig för att vara eller verkar vara

falsk vän /fˈalsk vˈɛːn/ (n)
fals amic
  ord som liknar ett ord i ett annat språk, men som har annorlunda betydelse

familj /famˈɪlj/ (n, ut)
família
  grupp av människor som är nära släktingar till varandra
  (i det mest typiska fallet) enhet bestående av ett (gift) par och deras gemensamma barn (ofta boende i ett gemensamt hem); ibland även om vissa (andra) djur med liknande levnadsrelationer
  taxonomisk rang på nivån mellan ordning och släkte

famn /fˈamn/ (n, ut)
braça
  ett gammalt längdmått, cirka 1,80 meter, längden av två utsträckta armar; har använts för vattendjup och för handel med ved

fan /fˈɑːn/ (n)
diable
  djävulen (fungerar i praktiken som egennamn men skrivs ändå oftast med liten bokstav)
fan
  beundrare (av artist el. liknande)

fana /fˈɑːna/ (n, ut)
bandera
  (stång med en upptill vidfäst) duk, tjänande eller avsedd för något sinnebildligt ändamål, särskilt använd eller avsedd såsom samlings- eller föreningstecken o.d.
  ett militärt fälttecken

fanatiker /fˈɑːnatˌiːkər/ (n, ut)
fanàtic

fanatisk /fˈɑːnatˌɪsk/ (adj)
fanàtic
  blint hängiven

fanbärare /fˈanbɛːrˌarə/ (n, ut)
portaestendard
  person som bär en fana

faner /fˈɑːnər/ (n, neut)
fullola
  tunn skiva av fint träslag som sätts på ytan av ett fulare material, ofta billigare träslag, för att förbättra dess utseende

fanerozoikum /fˈɑːnərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n, ut)
fanerozoic
  geologisk eon som omfattar tiden från 542 miljoner år sedan till i dag

fanfar /fˈanfar/ (n, ut)
fanfara
  kort, smattrande musiksats framförd med trumpet eller horn

fantasi /fˈantasˌiː/ (n, ut)
fantasia

fantastisk /fˈantastˌɪsk/ (adj)
fantàstic
  mycket bra, trevlig etc.

fantasy /fˈantasˌyː/ (n)
fantasia

fantisera /fˈantɪsˌeːra/ (v)
fantasiejar

fantom /fˈantɔm/ (n, ut)
fantasma

fantombild /fˈantɔmbˌɪld/ (n, ut)
foto robot
  med hjälp av vittnen konstruerad bild av efterlyst person

far /fˈɑːr/ (n, ut)
pare
  kortform av fader

fara /fˈɑːra/ (n, ut)
perill, risc

fara /fˈɑːra/ (v)
anar, viatjar, anar-se'n

farad /fˈɑːrad/ (n)
farad
  SI-enheten för kapacitans

farao /fˈɑːraˌuː/ (n, ut)
faraó
  titel på kungar av antikens Egypten

faraokatt /fˈɑːraˌuːkat/ (n, ut)
mangosta
  en däggdjursart (Herpestes ichneumon) inom familjen manguster (Herpestidae); individ av denna art

farfar /fˈarfar/ (n, ut)
avi
  fars far

farisé /fˌɑːriːsˈeː/ (n, ut)
fariseu
  på det yttre anlagd religiös person bland forntidens judar, andligt högmodig, självkär person

farlig /fˈɑːrlɪɡ/ (adj)
perillós
  som lätt orsakar eller leder till olyckor eller skada

farligt /fˈɑːrlɪkt/ (adv)
perillosament

farmaceut /fˈarmasəˌʉt/ (n, ut)
farmacèutic
  person med utbildning i farmaci, läkemedelsberedare, apotekare; person anställd på apotek

farmaceutisk /fˈarmasəˌʉtɪsk/ (adj)
farmacèutic
  som har att göra med farmaci

farmaci /fˈarmasˌɪ/ (n, ut)
farmàcia
  vetenskap som kopplar samman medicin med kemi; läran om beredning av läkemedel

farmakolog /fˌarmakuːlˈoːɡ/ (n, ut)
farmacòleg, farmacòloga
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt farmakologi

farmakologi /fˌarmakuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
farmacologia

farmor /fˈarmuːr/ (n, ut)
àvia
  fars mor

farsot /fˈaʂuːt/ (n, ut)
epidèmia
  smittsam sjukdom som drabbar en större skara människor

fart /fˈɑːt/ (n, ut)
celeritat
  absolutbeloppet av hastigheten; hastigheten utan angiven riktning; skalär storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid

fartyg /fˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
vaixell
  transportmedel som används för transport på vatten

farväl /fˈarvɛːl/ (interjection)
adeu

fas /fˈas/ (n, ut)
fase
  skede

fasa /fˈɑːsa/ (n, ut)
horror
  rädsla, fruktan, skräck

fasad /fˈɑːsad/ (n, ut)
façana
  yttre sida av byggnad, speciellt den som har huvudingången (men även gårdfasad etc.)

fasan /fˈɑːsan/ (n, ut)
faisà
  en art (Phasianus colchicus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten fasan

fasansfull /fˈɑːsansfˌɵl/ (adj)
esgarrifós

fascia /fˈassɪˌa/ (n)
fàscia
  fibrös bindvävshinna som håller muskler och muskelgrupper på plats

fascinera /fassˈiːneːrˌa/ (v)
fascinar

fascinerande /fassˈiːneːrˌandə/ (adj)
fascinador
  ; mycket intressant, som fascinerar

fascism /fˈassɪsm/ (n, ut)
feixisme
  nationalistisk och auktoritär politisk ideologi som betonar att individen är underställd statens behov, förknippas ofta med en massrörelse och elitstyre

fascist /fˈassɪst/ (n, ut)
feixista
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med fascism

fascistisk /fˈassɪstˌɪsk/ (adj)
feixista

fasett /fˈɑːsət/ (n, ut)
faceta

fast /fˈast/ (conjunction)
encara que
  fastän

fast programvara /fˈast prˈɔɡramvˌara/ (n)
microprogramari
  programvara som medföljer förinprogramerad i en maskinvara

fasta /fˈasta/ (n, ut)
dejuni
  om man avstår från att äta och dricker bara vatten.

fasta /fˈasta/ (v)
dejunar
  spendera tid då man äter och dricker i starkt begränsad omfattning

faster /fˈastər/ (n, ut)
tia

fastighetsmäklare /fˈastɪɡhˌeːtsməklˌɑːrə/ (n, ut)
agente immobiliari
  person som yrkesmässigt förmedlar fastigheter

fastlagen /fˈastlɑːɡən/ (n)
carnaval
  de tre dagar som kommer närmast före påskfastan. Fastlagen består av fastlagssöndagen (köttsöndagen) samt blåmåndagen (fläskmåndagen, korvmåndagen) följt av fettisdagen (vita tisdagen). Därefter börjar fastan med askonsdagen.

fastland /fˈastland/ (n, neut)
terra ferma
  den huvudsakliga, (mer eller mindre) sammanhängande landmassan i ett land eller en kontinent (i kontrast till en ö)

fastställa /fˈaststəlˌa/ (v)
establir
  bestämt angiva

fasövergång /fˈɑːsøːvˌɛrɡɔŋ/ (n, ut)
transició de fase
  en process genom vilken ett ämne byter aggregationstillstånd

fat /fˈat/ (n, neut)
plat
  tallrik eller (oftast flat) skål som man lägger upp maten på (eller i); avsedd att servera eller förvara mat, men vanligen inte att äta på

fatalism /fˈɑːtalˌɪsm/ (n, ut)
fatalisme
  ödestro, tro på ett oundvikligt öde

fattig /fˈatːɪɡ/ (adj)
pobre
  som har ont om pengar eller något annat väsentligt

fattigdom /fˈatːɪɡdˌɔm/ (n, ut)
pobresa

fattning /fˈatnɪŋ/ (n, ut)
portalàmpades
  sinnesbehärskning
  typ av grepp, särskilt vid pardans
  utformning, personlig beskrivning
  fysisk inramning

fauna /fˈɑːɵnˌa/ (n, ut)
fauna
  samlat om de djur som lever i ett visst område eller vid en viss epok

favorisera /fˈɑːvuːrˌiːseːrˌa/ (v)
afavorir
  ha som favorit och därför behandla bättre (ofta om personer)

favorisering /fˈɑːvuːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
favoritisme
  det att favorisera

favorit /fˈɑːvuːrˌiːt/ (n, ut)
favorit

favör /fˈɑːvøːr/ (n, ut)
afavoriment
  förmån, gunst

fe /fˈeː/ (n, ut)
fada
  ett övernaturligt kvinnligt väsen som är besläktat med älvor

feber /fˈeːbər/ (n, ut)
febre
  en temperaturhöjning hos en organism som resultat av en infektion

febernedsättande /fˈeːbərnˌeːdsətːˌandə/ (adj)
antipirètic
  som sätter ned (minskar) feber

februari /fˈɛbrʉˌariː/ (n, ut)
febrer
  årets andra (2:a) månad

federal /fˈeːdeːrˌal/ (adj)
federal
  som avser en federation

federalism /fˈeːdeːrˌalɪsm/ (n, ut)
federació

federation /fˌeːdeːrasxˈuːn/ (n, ut)
federació
  förbundsstat; stat som indelas i delstater och där statsmakten fördelas mellan förbundsnivå och dessa delstater

feedback /fˈeːədbˌak/ (n, ut)
resposta
  återkoppling
  respons, återkoppling
  rundgång

feg /fˈeːɡ/ (adj)
covard

feghet /fˈɛɡheːt/ (n, ut)
covardia

fegis /fˈeːjiːs/ (n, ut)
covard
  person som anses feg

fejd /fˈɛjd/ (n, ut)
hostilitat
  bråk som pågår under en längre period, oftast mellan två parter som "ger igen" gång på gång

fel /fˈeːl/ (n, neut)
error
  något som är fel eller inte fungerar

felaktig /fˈeːlaktˌɪɡ/ (adj)
erroni

felaktigt /fˈeːlaktˌɪkt/ (adv)
erròniament
  ; på ett felaktigt sätt

felfri /fˈɛlfriː/ (adj)
correcte

felköna /fˈɛlkøːnˌa/ (v)
malgeneritzar
  tillskriva någon fel könsidentitet

felsöka /fˈɛlsøːkˌa/ (v)
depurar
  söka efter fel

feminazist /fˈeːmiːnˌasɪst/ (n, ut)
feminazi
  radikal, extrem eller militant feminist; feminist som söker kvinnlig överlägsenhet över män

femininitet /fˈeːmiːnˌiːniːtˌeːt/ (n, ut)
feminitat
  det att vara feminin

femininum /fˈeːmiːnˌiːnʉm/ (n, neut)
femení
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

feminisera /fˈeːmiːnˌiːseːrˌa/ (v)
feminitzar
  göra feminin; ge typiskt kvinnliga karaktärsdrag

feminism /fˈeːmiːnˌɪsm/ (n, ut)
feminisme
  intellektuell och politisk rörelse för ökade ekonomiska, sociala och politiska rättigheter för kvinnor

feminist /fˈeːmiːnˌɪst/ (n, ut)
feminista

feministisk /fˈeːmiːnˌɪstɪsk/ (adj)
feminista
  som handlar om eller stämmer överens med feminism

femling /fˈɛmlɪŋ/ (n, ut)
quintigemin
  ettdera av de syskon som fötts i samma kull/födsel

femma /fˈɛma/ (n, ut)
cinc
  symbol som utgörs av siffran fem
  mynt eller sedel med valören 5 (av någon valuta)

femtedel /fˈɛmtədəl/ (n, ut)
cinquè

femtekolonn /fˈɛmtəkˌuːlɔn/ (n, ut)
cinquena columna
  underjordisk motståndsrörelse /som lierar sig med en invaderande armé/

femårig /fˈeːmoːrˌɪɡ/ (adj)
quinquennal
  som är fem år gammal; som varat i fem år

fena /fˈeːna/ (n, ut)
aleta
  extremitet på kroppen hos många vattenlevande organismer såsom fiskar, sälar och valar
  konstruktion på fordon avsedd att ge stabilitet eller underlätta manövrering; främst på flygplan, båtar och bilar
  person som är mycket duktig på en sak; används vanligtvis adjektivistisk som kortform av fenomenal

fenicisk /fˈeːniːsˌɪsk/ (adj)
fenici
  som rör den forna Fenicien, dess invånare fenicierna eller språket feniciska

fenix /fˈeːniːks/ (n, ut)
fènix

fenol /fˈeːnuːl/ (n, neut)
fenol
  kemisk förening av kol, väte och syre
  organisk förening, nämligen en bensenring med en hydroxylgrupp bunden till en av kolatomerna

fenomen /fˈeːnuːmən/ (n, neut)
fenomen

fenomenal /fˌeːnuːmənˈɑːl/ (adj)
fenomenal

fenotyp /fˈeːnuːtˌyːp/ (n, ut)
fenotip, fenotipus

fenylalanin /fˌeːnyːlˌalanˈiːn/ (n, neut)
fenilalanina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Phe, F)

feodalism /fˈeːuːdˌalɪsm/ (n, ut)
feudalisme

fermion /fˈɛrmiːˌuːn/ (n, ut)
fermió
  en partikel med halvtaligt spinn; inkluderar bl.a. kvarkar och leptoner

fermium /fˈɛrmiːˌʉm/ (n, neut)
fermi

fernissa /fˈɛrnɪsˌa/ (n, ut)
vernís

feromon /fˈeːruːmˌuːn/ (n)
feromona
  artspecifikt doftämne (eller specifik doftämnesblandning) som insekter och ryggradsdjur kan utsöndra och som har en kommunikativ funktion inom arten, t ex då honan vill locka till sig en fortplantningspartner

fest /fˈɛst/ (n, ut)
celebració

festa /fˈɛsta/ (v)
embriagar-se
  svira, dricka alkohol, supa sig full

festival /fˈɛstiːvˌal/ (n, ut)
festival

festong /fˈɛstɔŋ/ (n, ut)
fistó
  nedhängande blomster- eller bladslinga (som dekoration t ex på byggnader)

fetisch /fˈeːtɪʃ/ (n, ut)
fetitxe
  sexuell åtrå till ett föremål eller en kroppsdel som vanligen inte uppfattas som upphetsande

fetknopp /fˈɛtknɔp/ (n, ut)
crespinell
  växt av släktet Sedum

fetma /fˈɛtma/ (n, ut)
obesitat
  tillstånd där kroppens naturliga energireserv i form av fettvävnad ökar till en punkt där den blir associerad med negativa hälsoeffekter och ökad dödlighet

fett /fˈɛt/ (n, neut)
greix

fettisdag /fˈɛtːɪsdˌɑːɡ/ (n, ut)
dimarts de carnaval
  i kristen tradition den tredje av de tre dagarna i fastlagen; tisdagen efter fastlagssöndagen; 47 dagar före påsk, vilket innebär att dagen infaller på rörligt datum någon gång mellan 3 februari och 9 mars

fettlever /fˈɛtləvər/ (n, ut)
esteatosi hepàtica, lipoïdosi hepàtica
  medicinskt tillstånd vilket innebär att fetter ansamlas i den drabbades leverceller

fettsyra /fˈɛtsyːrˌa/ (n, ut)
àcid gras

fez /fˈeːs/ (n, ut)
fes
  cylinderformad huvudbonad av röd ullfilt utan brätte och försedd med svart silkestofs

fiasko /fˈiːaskˌuː/ (n, neut)
fiasco
  fullständigt misslyckande

fiber /fˈiːbər/ (n, ut)
fibra
  mycket tunn tråd

fibrin /fɪbrˈiːn/ (n, neut)
fibrina
  protein som via enzymet trombin bildas från plasmaproteinet fibrinogen och som bildar fibrintrådar när blodet koagulerar efter en kärlskada

fibroblast /fˈɪbrɔblˌast/ (n, ut)
fibroblast
  huvudsaklig celltyp i bindväv, vilken producerar och underhåller bindvävens extracellulära matris

fibula /fˈiːbʉlˌa/ (n, ut)
fíbula
  spänne eller dräktnål från bronsåldern eller järnåldern

ficka /fˈɪkːa/ (n, ut)
butxaca
  smalt, avgränsat hålrum, särskilt om ett för förvaring avsett dylikt hålrum i klädesplagg

fickkniv /fˈɪkkniːv/ (n, ut)
navalla
  mindre, hopfällbar (hopvikbar) kniv (så att den får plats i en ficka)

ficklampa /fˈɪklampˌa/ (n, ut)
llanterna

ficktjuv /fˈɪkɕʉv/ (n, ut)
carterista
  tjuv som specialiserar sig på att stjäla ur folks fickor eller väskor

fickur /fˈɪkːʉr/ (n, neut)
rellotge de butxaca
  ur som tillverkats i syfte att, utöver ett urs vanliga syfte, bäras i fickan

fiddla /fˈɪdla/ (n, ut)
viola
  medeltida stråkinstrument med tre strängar, liknande en fiol

fiende /fˈiːəndə/ (n, ut)
enemic
  motpart som upplevs illasinnad, beredd att skada eller hysa hat

fiendskap /fˈiːəndskˌɑːp/ (n, neut)
enemistat
  det att vara fiender

fientlig /fˈiːəntlˌɪɡ/ (adj)
hostil
  som har negativ inställning till någon eller något och kan agera som en fiende

fientlighet /fˈiːəntlˌɪɡheːt/ (n, ut)
hostilitat
  det att vara fientlig

fientligt /fˈiːəntlˌɪkt/ (adv)
hostilment
  ; på ett fientligt sätt

figur /fˈiːɡʉr/ (n, ut)
figura
  enkel, ofta vektorgrafisk, bild, ofta vid sidan av texten i artikel i tidskrift eller annat tryckt verk

figurativ /fˈiːɡʉrˌɑːtiːv/ (adj)
figuratiu

fijiansk /fˈiːjiːˌansk/ (adj)
fijià
  som rör Fiji, språket fiji eller folket

fikon /fɪkˈoːn/ (n, neut)
figa
  frukt från detta träd

fiktiv /fˈɪktiːv/ (adj)
ficcional

fil /fˈiːl/ (n, ut)
arxiu, fitxer
  en sekvens av samhörig digital information som lagras på något medium på näraliggande positioner, under ett specifikt filnamn
llima
  verktyg för bearbetning av trä eller metall, bestående av ett stål med ett stort antal små eggar som slipar ned ojämnheter

fila /fˈiːla/ (v)
llimar
  använda en fil för att jämna till ytan på ett material
  gnida, nöta eller skava med upprepande rörelser; gnida med stråken över strängarna

filantrop /fˈiːlantrˌuːp/ (n, ut)
filantrop

filial /fˈiːliːˌal/ (n, ut)
sucursal
  självständig underavdelning under en annan inrättning av samma slag

filigran /fˈiːlɪɡrˌan/ (n)
filigrana

filippinier /fˈiːlɪpˌiːniːər/ (n, ut)
filipí
  person från Filippinerna eller med filippinsk härkomst

filippinsk /fˈiːlɪpˌɪnsk/ (adj)
filipí
  som rör Filippinerna eller det filippinska folket

filisté /fˌiːlɪstˈeː/ (n, ut)
filistea
  person som tillhör en viss folkstam som omnämns i gamla testamentet i Bibeln, som där beskrivs som en antisemitisk folkstam bosatt i sydvästra delen av Palestina

film /fˈɪlm/ (n, ut)
pel·lícula, film
  rörliga, fotografiska bilder, ofta med sammanhörande ljud; ses på dator, TV, biograf etc., oftast i utbildnings- eller nöjessyfte
  lagringsmedia för rörliga, fotografiska bilder

filma /fˈɪlma/ (v)
enregistrar
  med hjälp av en filmkamera skapa en (rörlig) film

filmning /fˈɪlmnɪŋ/ (n, ut)
estirada
  det att filma

filmografi /fˈɪlmɔɡrˌafiː/ (n, ut)
filmografia

filolog /fˌiːluːlˈoːɡ/ (n, ut)
filòleg

filologi /fˌiːluːlˈoːɡiː/ (n, ut)
filologia

filologisk /fˌiːluːlˈoːɡɪsk/ (adj)
filològic
  som rör eller avser filologi

filosof /fˈiːluːsˌuːf/ (n, ut)
filòsof, filòsofa

filosofera /fˈiːluːsˌuːfeːrˌa/ (v)
filosofar
  fundera djupsinnigt, begrunda

filosofi /fˈiːluːsˌuːfiː/ (n, ut)
filosofia

filosofisk /fˈiːluːsˌuːfɪsk/ (adj)
filosòfic

filsystem /fˈɪlsystˌeːm/ (n, neut)
sistema de fitxers
  sätt att ordna ett lagringsutrymme (till exempel en hårddisk) i hanterbara enheter (filer)

filt /fˈɪlt/ (n, ut)
feltre
  icke-vävt (tovat) textilt material (huvudsakligen av ull), pläd

filter /fˈɪltər/ (n, neut)
filtre

filterbubbla /fˈɪltərbˌɵbla/ (n, ut)
filtre bombolla
  situation där internetanvändare endast stöter på information och åsikter som överensstämmer med deras egen övertygelse

filtrera /fˈɪltreːrˌa/ (v)
filtrar

filé /fiːlˈeː/ (n, ut)
filet
  benfritt köttstycke eller fisk

final /fiːnˈɑːl/ (n, ut)
final
  tävling eller match som är direkt avgörande för vem, eller vilket lag, som ska vinna ett mästerskap eller liknande

finalist /fˈiːnalˌɪst/ (n, ut)
finalista

finans /fiːnˈans/ (n, ut)
finances
  ekonomiska förhållanden, inkomster och utgifter

finansiell /fˈiːnansˌiːəl/ (adj)
financer

finansiera /fˈiːnansˌiːərˌa/ (v)
finançar

finansiering /fˈiːnansˌiːeːrˌɪŋ/ (n, ut)
finançament
  tilldelning eller anskaffning av kapital (finanser), bekostande; ägande, huvudmannaskap

finger /fˈɪŋər/ (n)
dit
  en långsmal extremitet placerad på handen

fingera /fˈɪŋeːrˌa/ (v)
fingir

fingeravtryck /fˈɪŋeːrˌavtryk/ (n, neut)
empremta
  identitetsmarkör genom avtryck av den individuella fingertoppshudens form

fingerborg /fˈɪŋərbˌɔrj/ (n, ut)
didal

fingerborgsblomma /fˈɪŋərbˌɔrɡsblɔmˌa/ (n, ut)
didalera
  en giftig växtart (Digitalis purpurea) inom familjen grobladsväxter (Plantaginaceae); exemplar av denna art

fink /fˈɪŋk/ (n, ut)
pinsà
  fågelart

finkänslig /fˈɪŋɕənslˌɪɡ/ (adj)
delicat
  anpassad, artig, diplomatisk, empatisk, omtänksam

finna /fˈɪna/ (v)
trobar
  hitta

finne /fˈɪnə/ (n, ut)
finlandès
  person, i synnerhet man, från Finland som tillhör den finskspråkiga folkgruppen
bua
  varfyllt hudutslag orsakat av inflammation i talgkörtel, det vill säga av hudsjukdomen akne

finsk /fˈɪnsk/ (adj)
finlandès, finès

finsk-ugrisk /fˈɪnsk ˈɵɡrɪsk/ (adj)
finoúgric
  som har att göra med en grupp språk i vilken bland annat ungerska, finska och estniska ingår

finska /fˈɪnska/ (n, ut)
finès, finlandès
  språk som huvudsakligen talas i Finland

fint /fˈɪnt/ (n, ut)
finta

finurlig /fˈiːnɵrlˌɪɡ/ (adj)
enginyós
  uppfinningsrik, påhittig, fyndig, knepig, fiffig

fiol /fˈiːuːl/ (n, ut)
violí
  ett slags stråkinstrument

fira /fˈiːra/ (v)
celebrar
  anordna en dylik tillställning under en högtid

fisk /fˈɪsk/ (n, ut)
peix
  växelvarmt vattenlevande ryggradsdjur samlingsnamn för broskfiskar, benfiskar och käklösa fiskar. Begreppet avser djurens utseende och inte släktskapet då lungfiskar är närmare släkt med landryggradsdjur än med andra fiskar

fiska /fˈɪska/ (v)
pescar
  försöka få upp levande fiskar ur en större vattensamling (som yrke eller fritidsaktivitet, oftast i syfte att döda dessa och använda dem som föda)

fiskare /fˈɪskarə/ (n, ut)
pescador, pescadora

fiskarkatt /fˈɪskarkˌat/ (n, ut)
gat pescador
  en art (Prionailurus viverrinus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten fiskarkatt

fiskben /fˈɪskbən/ (n, neut)
espina de peix
  ben (del av skelett) hos fisk

fiskgjuse /fˈɪskjʉsə/ (n, ut)
àguila pescadora
  en art (Pandion haliaetus) inom fågelfamiljen fiskgjusar (Pandionidae); individ av arten fiskgjuse

fiskhandlare /fˈɪskhandlˌarə/ (n, ut)
peixater
  person som till yrket säljer fisk

fiskmås /fˈɪskmoːs/ (n, ut)
gavina
  en art (Larus canus) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten fiskmås

fisktärna /fɪsktˈɛːrna/ (n, ut)
xatrac comú

fissur /fˈɪsʉr/ (n, ut)
fissura
  kroppsskada i form av en spricka

fistel /fˈɪstəl/ (n, ut)
fístula
  icke-normal förbindelse mellan två organ i människokroppen

fitta /fˈɪtːa/ (n, ut)
cony
  kvinnans yttre könsorgan
  (allmänt skällsord som, ofta i syfte att förnedra genom antydan om olämplig kvinnlighet, riktas mot) person som anses vara vulgär; djävel; korkskalle; dumbom

fjolla /fjˈɔla/ (n, ut)
marieta
  feminin pojke eller man, ofta med innebörden feg eller vek

fjord /fjˈuːrd/ (n, ut)
fiord
  en djup och smal havsvik omgiven av branta sidor och med en grundare tröskel i mynningen, i synnerhet om belägen på Island, svenska västkusten eller i Norge

fjäder /fjˈɛːdər/ (n, ut)
ploma
  utväxt bestående av keratin från en fågels hud
  teknisk anordning som kan genom kraft eller vridmoment temporärt deformeras i en eller flera riktningar och efteråt återfår sin ursprungliga form
  fjäderpenna, penna

fjäderboll /fjˈɛːdərbˌɔl/ (n, ut)
volant

fjäderfä /fjˈɛːdərfˌɛː/ (n, neut)
aviram
  enstaka fågel i allmänhet

fjädervikt /fjˈɛːdərvˌɪkt/ (n, ut)
pes ploma
  viktklass i boxning och brottning

fjädra /fjˈɛdra/ (v)
amollar
  elastiskt ändra form eller ge efter för tryck (samt återgå till ursprunglig form när trycket släppt)

fjäll /fjˈɛl/ (n, neut)
escata
  hårda, skyddande plattor som finns på huden hos många reptiler och fiskar

fjällgås /fjˈɛlɡoːs/ (n, ut)
oca riallera petita
  en art (Anser erythropus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten fjällgås

fjällig /fjˈɛlɪɡ/ (adj)
escamós
  som är täckt med fjäll (på till exempel en fisk eller ödla)

fjällpipare /fjˈɛlpiːpˌarə/ (n, ut)
corriol pit-roig

fjällripa /fjˈɛlriːpˌa/ (n, ut)
perdiu blanca, perdiu de neu

fjällräv /fjˈɛlrɛːv/ (n, ut)
guineu àrtica
  däggdjursart (Vulpes lagopus) inom familjen hunddjur (Canidae)

fjälluggla /fjˈɛlɵɡlˌa/ (n, ut)
duc blanc
  en art (Bubo scandiacus) inom fågelfamiljen äkta ugglor (Strigidae); individ av arten fjälluggla

fjäril /fjˈɛːriːl/ (n, ut)
papallona
  flygande insekt av ordningen Lepidoptera, som kännetecknas av stora, platta vingar som ofta har komplicerade och mångfärgade mönster

fjärilseffekt /fjˈɛːrɪlsˌɛfəkt/ (n, ut)
efecte papallona
  det att en marginell påverkan i en del av ett system kan få stora och oförutsägbara effekter (eventuellt någon annanstans i systemet) vid en senare tidpunkt

fjärilsim /fjˈɛːrɪlsˌiːm/ (n, neut)
dofí
  tävlingslopp där deltagarna använder simsättet 'fjärilsim'

fjärrstyra /fjˈɛrʂtyːrˌa/ (v)
teledirigir
  kontrollera en apparat på distans (t.ex. via Internet eller via IR- eller radiokommunikation)

fjärsing /fjˈɛʂɪŋ/ (n, ut)
aranya blanca

fjättra /fjˈɛtra/ (v)
engrillonar
  binda fast (någon)

fladdermus /flˈadərmˌʉs/ (n, ut)
muricec, ratpenat, ratapinyada, mosseguello, muriac, voliac
  däggdjur inom ordningen fladdermöss (Chiroptera) med vingar som vanligtvis är aktivt nattetid

fladdra /flˈadra/ (v)
onejar
  göra snabba rörelser fram och tillbaka, antingen med sina vingar eller på grund av vind

flageolett /flˈɑːɡəˌuːlət/ (n, ut)
flageolet
  liten pipa

flagga /flˈaɡa/ (n, ut)
bandera
  tygstycke som symboliserar något, till exempel en nation eller en organisation
  ett tygstycke som domaren kastar iväg när ett regelbrott har begåtts

flaggskepp /flˈaɡsxəp/ (n, neut)
vaixell insígnia
  fartyg från vilket flottchefen utövar sitt befäl
  ett rederis förnämsta fartyg

flaggstång /flˈaɡstɔŋ/ (n, ut)
asta
  stång på vilken en flagga eller vimpel brukar sitta vid toppen

flagrant /flˈɑːɡrant/ (adj)
flagrant
  påtagligt uppenbar och svår att ifrågasätta, särskilt om negativa uttalanden eller påståenden

flamenco /flˈɑːmənkˌuː/ (n, ut)
flamenc

flamingo /flˈɑːmɪŋˌuː/ (n, ut)
flamenc
  individ i familjen flamingor (Phoenicopteridae)

flamländska /flˈamləndskˌa/ (n, ut)
flamenc
  den nederländska dialekt som talas i Flandem regionen i Belgien

flanell /flˈɑːnəl/ (n)
franel·la

flanör /flˈɑːnøːr/ (n, ut)
escombracarrers
  person som flanerar, som sysslolös promenerar omkring (och oengagerat betraktar omgivningen)

flashminne /flˈashmɪnə/ (n)
memòria flaix
  transistorbaserat minne som används i mobiltelefon, digitalkamera, usb-minne eller annan vardagselektronik

flaska /flˈaska/ (n, ut)
botella
  en cylindrisk behållare (kärl), vanligtvis avsmalnande mot toppen så att den lätt kan förslutas, som används för förvaring av vätskor, särskilt drycker, och typiskt tillverkad av glas eller plast
  sprit

flaskhals /flˈaskhals/ (n, ut)
coll d'ampolla
  övre smalare del på en flaska
  kritisk del i ett system som utgör hinder för den normala utvecklingen; den svagaste länken i en kedja

flasköppnare /flasxˈœpnarə/ (n, ut)
obreampolles

fleece /flˈeːəsə/ (n)
pelfa
  ett konstfibertyg med ruggad yta som i huvudsak används till plädar och fritidskläder

flegmatisk /flˈɛɡmatˌɪsk/ (adj)
flegmàtic

flerfamiljshus /flˌɛrfamˈɪljshʉs/ (n, neut)
edifici plurifamiliar
  bostadshus med flera lägenheter

fleromättad /flˈeːruːmˌɛtːad/ (adj)
poliinsaturat
  som har minst två dubbelbindningar i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)

flerovium /flˈeːruːvˌiːʉm/ (n)
flerovi
  ett grundämne med atomnummer 114, atommassa 289 och symbolen Fl

flerspråkig /flˈɛʂproːkˌɪɡ/ (adj)
multilingüe

flerspråkighet /flˈɛʂproːkˌɪɡheːt/ (n, ut)
multilingüisme
  det att vara flerspråkig

flerstavig /flˈɛʂtavˌɪɡ/ (adj)
polisil·làbic
  som består av två eller flera stavelser

flerårig /flˈeːroːrˌɪɡ/ (adj)
perenne
  som är flera år; mångårig, (om växter) perenn

flerårig pipört /flˈeːroːrˌɪɡ piːpˈœt/ (n)
herba de Sant Jordi
  en växtart (Centranthus ruber) inom familjen kaprifolväxter (Caprifoliaceae); exemplar av denna art

flexion /flˈɛksiːˌuːn/ (n, ut)
flexió
  böjning; förändring i ett ords form med grammatisk betydelse
  böjning i sagittalplanet av led

flicka /flˈɪkːa/ (n, ut)
noia, xicota
  ett barn av kvinnligt kön

flickvän /flˈɪkvɛːn/ (n, ut)
xicota
  kvinna som ingår i en kärleksrelation med en annan person

flinga /flˈɪŋa/ (n, ut)
floc
  mycket tunt, platt, litet och lätt föremål

flinta /flˈɪnta/ (n, ut)
sílex
  en hård, grå bergart, från vilken sten använts i tillverkningen av vapen och framställandet av eld

flippflopp /flˈɪpflɔp/ (n, ut)
xancleta
  slags sandal som hålls fast på foten endast genom en rem mellan stortån och pektån

flirta /flˈɪta/ (v)
flirtejar
  lekfullt antyda eller visa sig erotiskt intresserad av någon genom ögonkontakt eller konversation

flitigt /flˈiːtɪkt/ (adv)
diligentment
  på ett flitigt, arbetsamt sätt

flock /flˈɔk/ (n, ut)
-ada
  grupp, klunga, skara eller samling av en viss /nämnd/ sorts djur eller (mindre vanligt) människor

flockimmunitet /flˈɔkːɪmˌɵniːtˌeːt/ (n, ut)
immunitat de grup
  immunitet (skydd mot smitta) hos en befolkning på grund av att många (en tillräckligt hög andel av medlemmar) är immuna

flod /flˈuːd/ (n, ut)
riu
  större vattendrag

flodflickslända /flˈɔdflɪkslˌɛnda/ (n, ut)
polaines blau
  en insektsart (Platycnemis pennipes) i familjen fjäderflicksländor (Platycnemididae) i insektsordningen trollsländor (Odonata); individ av denna art

flodhäst /flˈɔdhəst/ (n, ut)
hipopòtam
  en däggdjursart (Hippopotamus amphibius), en typ av större afrikanskt däggdjur som tillbringar större delen av sin tid stående i vatten

flodpärlmussla /flˈɔdpərlmˌɵsla/ (n, ut)
musclo perler d'aigua dolça
  en art (Margaritifera margaritifera) i familjen flodpärlmusslor (Margaritiferidae) inom stammen blötdjur; individ av denna art

florett /flˈuːrət/ (n, ut)
floret
  fäktvärja, fäktvapen

florist /flˈuːrɪst/ (n, ut)
florista
  blomsterbindare, blomsterhandlare

florsocker /flˈɔʂɔkːər/ (n, neut)
sucre de llustre, sucre glacé
  mycket finkornigt socker

flotta /flˈɔtːa/ (n, ut)
flota

flotte /flˈɔtːə/ (n, ut)
rai
  vattenfarkost, av t.ex. stockar, plankor eller vass, som saknar skrov och som hålls flytande av egen kraft eller med hjälp av luftfyllda behållare

flottilj /flˈɔtːɪlj/ (n, ut)
flotilla
  mindre flotta

fluga /flˈʉɡa/ (n, ut)
mosca
  tvåvingad insekt av underordningen Brachycera av insektsordningen tvåvingade (Diptera); ofta avses särskilt husflugan (Musca domestica)
corbatí
  band som knyts runt halsen i en rosett (bärs av män och pojkar i kombination med skjorta)

fluglarv /flˈɵɡlarv/ (n, ut)
cuc
  larv av fluga

flugsmälla /flˈɵɡsməlˌa/ (n, ut)
matamosques
  redskap för att jaga flugor

flugsnappare /flˈɵɡsnapˌarə/ (n, ut)
mosquer
  individ av någon av arterna inom familjen flugsnappare

flugvikt /flˈɵɡvɪkt/ (n, ut)
pes mosca
  viktklass inom boxning och brottning

fluor /flˈʉuːr/ (n, neut)
fluor
  grundämnet med atomnummer 9 och kemisk beteckning F

fluorescens /flˈʉuːrˌɛssəns/ (n, ut)
fluorescència
  ett ämnes förmåga att under mycket kort tid utstråla ljus då det träffas av viss strålning

fluorescerande /flˈʉuːrˌɛsseːrˌandə/ (adj)
fluorescent
  ; som fluorescerar

fluorit /flˈʉuːrˌiːt/ (n, ut)
fluorita
  flusspat, mineral som består främst av kalciumfluorid

fluorvätesyra /flˈʉuːrvˌɛːtəsˌyːra/ (n)
àcid fluorhídric
  giftig syra som består av fluor och väte med kemisk formeln HF

fly /flˈyː/ (v)
fugir
  (snabbt) ta sig ifrån (t.ex. fara)

flyga /flˈyːɡa/ (v)
volar, pilotar
  färdas i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast med egen drivande kraft (jfr. sväva)
  färdas med flygplan eller annan farkost som flyger (1.)
  styra /ett flygplan/ i vakuum eller gas

flygande holländaren /flˈyːɡandə hˈɔləndˌarən/ (n)
Holandès Errant

flygande matta /flˈyːɡandə mˈatːa/ (n, ut)
catifa voladora
  magisk matta med förmågan att flyga

flygande tefat /flˈyːɡandə tˈeːfat/ (n, neut)
platet volador
  platt, tefatsformat oidentifierat flygande föremål som antas vara en rymdfarkost från främmande planet

flygblad /flˈyɡblɑːd/ (n, neut)
full de mà
  pappersblad med budskap som fördelas till förbigående

flygbolag /flˈyɡbuːlˌɑːɡ/ (n, neut)
companyia d'aviació
  företag som bedriver flygtrafik (och mot betalning transporterar passagerare och/eller gods mellan flygplatser)

flygel /flˈyːɡəl/ (n, ut)
piano de cua
  ett slags piano med liggande strängar och mekanik
  en sidodel av ett schackbräde
ala
  del av byggnad, sidobyggnad till större hus

flygelhorn /flˈyːɡəlhˌuːrn/ (n, neut)
fiscorn
  ett bleckblåsinstrument som påminner om en trumpet

flygfisk /flˈyɡfɪsk/ (n, ut)
peix volador

flygfält /flˈyɡfəlt/ (n, neut)
aeròdrom
  område med start- och landningsbanor för flygplan

flyghjälm /flˈyɡjəlm/ (n, ut)
casc de vol
  hjälm för flygare (stridspilot)

flygledare /flˈyɡleːdˌarə/ (n, ut)
controlador aeri
  person som styr flygtrafiken inom ett visst område och säkerställer att den sker på ett säkert sätt

flygplan /flˈyɡplan/ (n, neut)
avió
  flygande transportmedel som får sin lyftkraft genom stationära vingars framfart genom luften

flygplanskapare /flˈyɡplanskˌɑːparə/ (n, ut)
segrestador d'avió
  person som kapar flygplan

flygplats /flˈyɡplats/ (n, ut)
aeroport
  (större) område där flygplan kan landa och lyfta, och där passagerare går ombord respektive av flygplanen

flygvapen /flˈyɡvapən/ (n, neut)
força aèria
  militär vapengren som består av (ett lands) luftstridskrafter

flygvärdinna /flˈyɡvɛːrdˌɪna/ (n, ut)
hostessa

flykt /flˈykt/ (n, ut)
fugida
  snabb färd undan fara, ofta undan fängelse eller auktoriteter i samhället; aktivitet att fly

flykthastighet /flˈykthastˌɪɡheːt/ (n, ut)
velocitat d'escapament

flyktig /flˈyktɪɡ/ (adj)
fugaç
  tillfällig och ytlig

flykting /flˈyktɪŋ/ (n, ut)
refugiat, refugiada

flyktingläger /flˈyktɪŋlˌɛːɡər/ (n, neut)
camp de refugiats
  enklare, tillfällig boplats för människor på flykt från sitt hem

flyta /flˈyːta/ (v)
flotar
  utan egen kraft hålla sig kvar på en vätskas yta

flytande /flˈyːtandə/ (adj)
líquid
  som har samma konsistens som vätska

flytande naturgas /flˈyːtandə nˈatˈʉrɡas/ (n)
gas natural liquat
  naturgas (fossilgas) genom nerkylning omvandlad till flytande form (vätska) för transport eller förvaring

flytgödsel /flytjˈœdsəl/ (n, ut)
purí
  naturgödsel med så låg torrsubstanshalt att den kan pumpas, vilken vanligen består av spillning, urin och, i förekommande fall, tillsatt vatten; flytgödsel lagras normalt i en satellitbassäng i anslutning till gården och sprids med flytgödselspridare

flytta /flˈytːa/ (v)
moure
  ändra position för sig själv
  byta (mer eller mindre) varaktigt boende, byta verksamhetslokaler, eller liknande
  ändra en fils sökväg

flyttfågel /flˈytfoːjəl/ (n, ut)
au migratòria
  fågel som flyttar säsongsvis

fläck /flˈɛk/ (n, ut)
taca

fläckdrillsnäppa /flˈɛkdrɪlsnˌɛpa/ (n, ut)
xivitona maculada

fläder /flˈɛːdər/ (n, ut)
saüc

fläkt /flˈɛkt/ (n, ut)
ventilador
  maskin som sätter luften i rörelse

fläkta /flˈɛkta/ (v)
ventar
  skaffa sig luftdrag genom att vifta med ett tunt föremål, t. ex. med en solfjäder

flämta /flˈɛmta/ (v)
panteixar, esbufegar
  andas snabbt och häftigt; flåsa, pusta

fläsk /flˈɛsk/ (n, neut)
porc
  kött från gris; i synnerhet med hög fetthalt

fläskkött /fləskkˈœt/ (n, neut)
porc
  kött från gris

fläta /flˈɛːta/ (n, ut)
trena
  typ av dekorativ sammanfogning av tre eller fler fibrer, band, snören eller hårlockar

fläta /flˈɛːta/ (v)
trenar
  foga samman tre eller flera fibrer, band, snören eller hårlockar;

flå /flˈoː/ (v)
escorxar
  dra av hud eller skinn (särskilt från slaktdjur)

flöjel /flˈøːjəl/ (n, ut)
penell
  slags vimpel som anger vindriktning

flöjt /flˈœjt/ (n, ut)
flauta

flöjtist /flˈœjtɪst/ (n, ut)
flautista
  person som spelar flöjt

fnurrig /fnˈɵrɪɡ/ (adj)
rondinaire
  vresig, tvär, butter, sur, knarrig, grinig

fnöske /fnˈœsxə/ (n, neut)
esca

fobi /fˈuːbiː/ (n, ut)
fòbia

foder /fˈuːdər/ (n, neut)
pinso
  mat för djur i en djuruppfödning

foglig /fˈɔɡlɪɡ/ (adj)
dòcil
  lydig, medgörlig, tillmötesgående, anpassningsbar, beskedlig

fogsvans /fɔɡsvˈans/ (n, ut)
xerrac
  sorts bredbladig såg

fokus /fˈuːkʉs/ (n, neut)
focus
  punkt där ljusstrålar konvergerar när linsen riktas rakt mot en oändligt avlägsen ljuskälla; brännpunkt, fokalpunkt
  brännpunkt för kägelsnitt

folie /fˈuːliːə/ (n)
fulla
  material som valsats till ett mycket tunt blad

folk /fˈɔlk/ (n)
poble, gent
  grupp av människor med gemensam kultur, historia, språk eller dylikt
gent
  människor i allmänhet

folketymologi /fˌɔlkətˌyːmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
etimologia popular
  förändring av ett (oftast främmande) ord så att det liknar ett mer bekant ord (eventuellt med liknande betydelse)

folkhälsa /fˈɔlkhəlsˌa/ (n, ut)
salut pública
  samlad uppfattning om en befolknings fysiska såväl som själsliga hälsotillstånd

folklore /fˈɔlkluːrə/ (n, ut)
folklore
  folkliga sagor, uttryck, traditioner och liknande

folklorist /fˈɔlkluːrˌɪst/ (n, ut)
folklorista
  person som sysslar med folkloristik

folkloristisk /fˈɔlkluːrˌɪstɪsk/ (adj)
folklòric

folkmord /fˈɔlkmuːrd/ (n, neut)
genocidi
  mord mot en hel grupp av människor (ett folk)

folkmusik /fˌɔlkmʉsˈiːk/ (n, ut)
música popular
  samtida musik skapad med inspiration av traditionell folkmusik

folkomröstning /fˌɔlkɔmrˈœstnɪŋ/ (n, ut)
referèndum
  politiskt instrument för att, i en demokrati, rådfråga väljarna i en viss fråga

folkrik /fˈɔlkriːk/ (adj)
populós
  med stor befolkning eller hög folktäthet

folkräkning /fˈɔlkrɛːknˌɪŋ/ (n, ut)
cens
  insamling och redovisning av demografiska uppgifter om individer som bor inom ett visst område

folkskollärare /fˈɔlkskɔlˌɛːrarə/ (n, ut)
mestre

folkstam /fˈɔlkstam/ (n, ut)
tribu
  naturfolks etniska tillhörighet

folkvisa /fˈɔlkviːsˌa/ (n, ut)
cançó tradicional
  gammal folkloristisk (enklare) sång av viskaraktär som upptagits och bevarats av allmogen

folsyra /fˈɔlsyːrˌa/ (n, ut)
àcid fòlic
  en vitamin (B₉) som bland annat behövs för normal erytropoes

fon /fˈoːn/ (n, ut)
fon
  enskilt språkljud
  enhet för ljudstyrka

fonem /fˈoːnəm/ (n, neut)
fonema
  ett språkljud; en fon

fonetik /fˈoːnətˌiːk/ (n, ut)
fonètica

fonograf /fˈoːnɔɡrˌaf/ (n, ut)
fonògraf
  apparat för ljudåtergivning

fonologi /fˈoːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
fonologia
  vetenskapen om de enskilda språkljuden, fonemen, och deras funktion i ett språk (en gren av fonetiken)

fontanell /fˈoːntanˌɛl/ (n, ut)
fontanel·la

fordism /fˈuːrdɪsm/ (n)
fordisme

fordon /fˈuːrdɔn/ (n, neut)
vehicle

forensisk /fˈuːrənsˌɪsk/ (adj)
forense
  rättslig, som avser rättsväsendet; kriminalteknisk

form /fˈɔrm/ (n, ut)
forma
  behållare vid bakning eller gjutning för att ge det skapade en viss utformning
  ett föremåls (eller annat rumsobjekts) yttre utformning, gestaltning
  den (hos en människa) för tillfället fysiska och psykiska prestationsförmågan

forma /fˈɔrma/ (v)
formar
  ge ett föremål en viss form /genom att applicera krafter på det/

formaldehyd /fˈɔrmaldəhˌyːd/ (n, ut)
formaldehid
  metanal

formalisera /fˈɔrmalˌiːseːrˌa/ (v)
formalitzar
  ge något en tydlig form, göra formell, definiera formellt

formalitet /fˈɔrmalˌiːteːt/ (n, ut)
formalisme
  yttre nödvändighetssak

format /fˈɔrmat/ (n, neut)
format
  storlek, speciellt standardiserad sådan

formatera /fˈɔrmatˌeːra/ (v)
formatar
  ändra det visuella utseendet på ett dokument, genom att applicera olika textstilar, färger osv.
  radera allt innehåll på en partition (disk) och ge den ett filsystem /så att den kan användas/

formel /fˈɔrməl/ (n, ut)
fórmula
  uppsättning av en eller flera symboler med matematisk innebörd, t.ex. ett uttryck, en ekvation, en identitet, en olikhet eller något annat påstående
  uppsättning symboler som visar vilka grundämnen och andra partiklar som ingår i någon kemisk förening eller deltager i någon kemisk reaktion
  uppsättning symboler som visar vilka partiklar som deltager i någon partikel- eller kärnreaktion

formell /fˈɔrməl/ (adj)
formal

formlös /fˈɔrmløːs/ (adj)
sense forma
  utan bestämd form, även bildligt

formulera /fˈɔrmʉlˌeːra/ (v)
formular
  uttrycka i ord på visst sätt; ge form åt

formulär /fˈɔrmʉlˌɛːr/ (n, neut)
full

forndanska /fˈuːrndanskˌa/ (n, ut)
danès antic
  den danska som talades under medeltiden som föregicks av rundanska (runsvenska) och följdes från 1500-talet av nydanska

fornengelska /fˈuːrnəŋˌɛlska/ (n, ut)
anglès antic
  den form av engelska som talades, och senare skrevs, mellan ungefär 400-talet och 1100-talet

fornfranska /fˈuːrnfranskˌa/ (n, ut)
francès antic
  beteckning för det fornspråk som talades ungefär från år åttahundra till år trettonhundra och ligger till grund för modern franska (via medelfranska)

fornhögtyska /fˈuːrnhøːɡtˌyska/ (n, ut)
alt alemany antic
  ett fornspråk som talades från omkring år 750 fram till 1100-talet då det övergick i medelhögtyska (som senare kom att utvecklas till det vi idag kallar tyska eller högtyska)

fornkatalanska /fˈuːrŋkatˌalanskˌa/ (n, ut)
català antic
  ett historiskt språk som är föregångare till modern katalanska och utvecklades ur vulgärlatinet under 1500-talet

fornkyrkoslaviska /fˈuːrŋkyrkˌɔslavˌɪska/ (n, ut)
antic eslau
  det första slaviska skriftspråket

fornpersisk /fˈuːrnpəʂˌɪsk/ (adj)
persa antic
  som rör det utdöda språket fornpersiska eller dess talare

fornsvenska /fˈuːrnsvənskˌa/ (n, ut)
suec antic
  den svenska som talades mellan åren 1225 och 1526

fors /fˈɔʂ/ (n, ut)
ràpid
  snabbt strömmande parti av vattendrag

forska /fˈɔʂka/ (v)
fer recerca

forskare /fˈɔʂkarə/ (n, ut)
investigador, investigadora
  person (vetenskapsman) som försöker öka mänsklighetens kunskap inom något ämnesområde

forskning /fˈɔʂknɪŋ/ (n, ut)
recerca

forsärla /fˈɔʂərlˌa/ (n, ut)
cuereta torrentera

fort /fˈuːt/ (adv)
ràpidament, ràpid

fortfarande /fˈuːtfarˌandə/ (adv)
encara
  ; anger att något som tidigare gällt också gäller nu

fortkörning /fuːtkˈœrnɪŋ/ (n, ut)
excés de velocitat
  det att framföra ett fordon (vanligen en bil) med för hög fart (vanligen avses fart högre än den maximalt tillåtna farten på den aktuella vägsträckan)

fortplantningssystem /fˈuːtplantnˌɪŋsystˌeːm/ (n, neut)
sistema reproductor
  biologiskt system som möjliggör fortplantning; system av organ som producerar könshormoner, producerar och lagrar könsceller samt härbärgerar foster under graviditeten

fortskrida /fˈuːtskriːdˌa/ (v)
progressar
  gå framåt (utan avbrott); gå vidare, oavbrutet försiggå

fortsätta /fˈuːtsətːˌa/ (v)
continuar

fortsättning /fˈuːtsətnˌɪŋ/ (n, ut)
continuació

fortsättningskriget /fˈuːtsətnˌɪŋskrɪɡət/ (n)
guerra de continuació
  krig mellan Finland och Sovjetunionen mellan 1941 och 1944

forum /fˈuːrɵːm/ (n, neut)
fòrum
  plats, på Internet eller i fysisk miljö, avsett för debatt eller diskussion

fosfat /fˈɔsfat/ (n, neut)
fosfat

fosfor /fˈɔsfuːr/ (n, neut)
fòsfor
  ett grundämne med atomnummer 15, atommassa 31,0 och symbolen P

fosforsyra /fˈɔsfɔʂˌyːra/ (n, ut)
àcid fosfòric, àcid ortofosfòric

fosforylering /fˈɔsfuːrˌyːleːrˌɪŋ/ (n, ut)
fosforilació
  det att en fosfatgrupp sätts på en (organisk) molekyl

fossil /fˈɔsiːl/ (adj)
fòssil
  som ut­gör förmultnad rest av organismer från tidigare geologisk tidsålder

fossil /fˈɔsiːl/ (n)
fòssil
  rest eller avtryck av organismer från tidigare geologisk tidsålder, ofta bevarad i sedimentära bergarter, särskilt i förstenad form

foster /fˈɔstər/ (n, neut)
fetus
  ofödd unge; hos människor räknat mellan 3:e graviditetsmånaden fram till födseln

fosterland /fˈɔstərlˌand/ (n, neut)
pàtria

fostervatten /fˈɔstərvˌatːən/ (n, neut)
líquid àmnic
  skyddande vätska i livmodern som ett foster ligger i

fot /fˈuːt/ (n, ut)
peu
  kroppsdel som finns längst ned på många djur som används främst för förflyttning.

fotboll /fˈuːtbɔl/ (n, ut)
futbol, pilota
  en bollsport som spelas av två lag på en rektangulär spelplan med en luftfylld boll som får spelas med alla kroppsdelar utom armar och händer
  luftfylld boll använd i sporten med samma namn, tidigare oftast av läder, men numera plast och liknande syntetmaterial

fotbollsspelare /fˈuːtbɔlspəlˌarə/ (n, ut)
futbolista
  person som spelar fotboll

fotgängare /fˈɔtjəŋˌarə/ (n, ut)
vianant
  person som tar sig fram till fots

fotknöl /fˈɔtknøːl/ (n, ut)
turmell
  benutskott på ömse sidor av fotled

fotnot /fˈɔtnuːt/ (n, ut)
nota al peu
  notering eller tilläggsinformation till en text eller ett textstycke, som placeras längst ner på en sida, i främst vetenskapliga texter och i avhandlingar

foto /fˈuːtuː/ (n, neut)
foto

fotogen /fˈuːtuːjən/ (n)
querosè
  flytande kolväteblandning med 11–14 kolatomer, kemisk formel CnH2n+2

fotogenisk /fˈuːtuːjənˌɪsk/ (adj)
fotogènic
  som blir bra på fotografier

fotograf /fˈuːtɔɡrˌaf/ (n, ut)
fotògraf
  person som har som yrke att fotografera; person som fotograferar

fotografera /fˈuːtɔɡrˌafeːrˌa/ (v)
fotografiar
  avbilda något med hjälp av en kamera

fotografi /fˈuːtɔɡrˌafiː/ (n)
fotografia
  tvådimensionell avbildning av verkligheten; fotografier produceras normalt av kameror och lagras vanligen på papper eller som datorfiler
  vetenskapen om framställning och behandling av fotografier (1)

fotografisk /fˈuːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
fotogràfic
  rörande eller påminnande om fotografi, fotografier, fotografering, fotografer

fotokemi /fˈuːtuːkəmˌiː/ (n, ut)
fotoquímica

foton /fˈuːtuːn/ (n, ut)
fotó
  elektromagnetiskt energikvantum, en elementarpartikel, ljuspartikel

fotosyntes /fˈuːtuːsˌyntəs/ (n, ut)
fotosíntesi
  de gröna växternas förvandling av vatten och koldioxid (kolsyra) till kolhydrater och syre under inverkan av solljuset

fotovoltaisk /fˈuːtuːvˌɔltaˌɪsk/ (adj)
fotovoltaic
  hörande till fotovoltaiken, solcells-, solpanels-

fotpall /fˈɔtpal/ (n, ut)
escambell
  pall tänkt att användas som (ben- och) fotstöd åt person som sitter i fåtölj

fotspår /fˈɔtspoːr/ (n, neut)
petjada

frack /frˈak/ (n, ut)
frac
  manlig högtidsdräkt, oftast svart, med långa skört baktill och slag av siden på rocken

fradga /frˈadɡa/ (n, ut)
escuma
  skum, lödder; skummande saliv kring munnen på människor eller djur vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fradga /frˈadɡa/ (v)
escuma
  bli till skum; frambringa skummande saliv kring munnen vid vissa sjukdomar eller vid stark upphetsning

fragment /frˈaɡmənt/ (n, neut)
fragment
  brottstycke, spillra

fragmentarisk /frˈaɡməntˌɑːrɪsk/ (adj)
fragmentari
  ofullständig, avbruten

frakt /frˈakt/ (n, ut)
enviament
  organiserad transport av varor
  pris för frakt (1.)

fraktal /fraktˈɑːl/ (n, ut)
fractal
  objekt vars form uppvisar likformighet mellan detaljer och en större del

framdäck /frˈamdək/ (n, neut)
pneumàtic davanter
  däck som monteras på främre hjul på ett fordon

framför /frˈamføːr/ (preposition)
a davant de, davant de
  närmare betraktaren än något annat föremål
  bättre (tillsammans med vissa verb och uttryck som signalerar preferens) (föredra, preferera, prioritera, välja, ha fördelar, hellre)

framföra /frˈamføːrˌa/ (v)
exposar, expresar, presentar
  presentera (något angeläget) (för en person, ett möte, en organisation eller dylikt)

framgångsrik /frˈamɡɔŋsrˌiːk/ (adj)
exitós
  som har (nått) stor framgång; som det går mycket bra för; med många positiva händelser och få missöden

framhärda /frˈamhɛːrdˌa/ (v)
persistir
  fortsätta, stå fast vid

framkalla /frˈamkalˌa/ (v)
revelar
  ta fram bilder

framkomlig /frˈamkɔmlˌɪɡ/ (adj)
transitable
  som man kan passera, gå igenom, ta sig fram på, färdas på

frammana /frˈamanˌa/ (v)
evocar
  väcka till liv

framsida /frˈamsiːdˌa/ (n, ut)
cara
  den sida eller del (av något) belägen framme eller fram

framsteg /frˈamstəɡ/ (n, neut)
progrés
  gynnsam utveckling

framstående /frˈamstoːˌɛndə/ (adj)
prominent

framsynthet /frˈamsynthˌeːt/ (n, ut)
clarividència
  det att vara framsynt

framtand /frˈamtand/ (n, ut)
dent incisiva
  någon av de åtta tänder som sitter längst fram i käken hos människan (eller motsvarande hos annan djurart)

framtid /frˈamtiːd/ (n, ut)
futur, avenir
  den tid som ännu inte förflutit; den tid som komma skall; den tid som är efter nutiden
futur
  öde, utsikt

framtida /frˈamtiːdˌa/ (adj)
futur
  som hör framtiden till; som kommer/beräknas komma att existera/finnas i framtiden

framåt /frˈamɔt/ (adv)
endavant
  i färdriktningen; i den riktning man tittar (utan att rotera huvudet)

franc /frˈank/ (n, ut)
franc
  valuta i en rad länder med anknytning till det franska kolonialväldet
  valuta i Schweiz; också tidigare valutor i Frankrike och Belgien innan de bytte till euro

francium /frˈansɪˌʉm/ (n, neut)
franci

frankisk /frˈaŋkɪsk/ (adj)
francònic
  som har med region Franken att göra

frankism /frˈaŋkɪsm/ (n, ut)
franquisme
  ideologi och samhällsrörelse som stödde diktaturen i Spanien under Francisco Franco fram till hans död 1975, och har ibland löst kopplats vidare till högerpopulistiska partier i Spanien

frans /frˈans/ (n, ut)
serrell
  trådar som hänger fritt t ex i kanten av en matta

fransk /frˈansk/ (adj)
francès

franska /frˈanska/ (n, ut)
francès
  språk som talas i Frankrike med flera länder

franska revolutionen /frˈanska rˌeːvuːlʉsxˈuːnən/ (n, ut)
Revolució Francesa
  omvälvning i Frankrike 1789

franskspråkig /frˈansksproːkˌɪɡ/ (adj)
francòfon

fransyska /frˈansyskˌa/ (n, ut)
francesa
  kvinna från Frankrike

fras /frˈas/ (n, ut)
frase
  återkommande språkligt uttryck, mer eller mindre fixerad grupp av ord (även hel mening)
  (med avseende på den grammatiska formen) sammanhängande del av en sats som består av huvudord och bestämningar
  kortare sammanhängande stycke musik eller ord, till exempel mellan två andningspauser

fraternisera /frˈɑːtərnˌiːseːrˌa/ (v)
fraternitzar
  förbrödra sig, bli förtrolig med (tidigare fiende)

fred /frˈeːd/ (n, ut)
pau
  tillstånd som kännetecknas av avsaknad av krig
  ostördhet, lugn, ro

fredag /frˈeːdɑːɡ/ (n, ut)
divendres

fregatt /frəɡˈat/ (n, ut)
fragata
  fulltacklat örlogsfartyg

frekvens /frˈɛkvəns/ (n, ut)
freqüència
  en storhet, anger förekomster (av något) per tidsenhet; vanlig enhet är Hertz (per sekund)
  an­tal före­komster per tidsenhet

frekvensmodulering /frˈɛkvənsmˌuːdʉlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
freqüència modulada
  en metod att överföra analog signal genom att denna knytas till en signal med högre frekvens varvid variation av bärsignalens frekvens återspeglar den transporterade signalen; en metod för radiosändning som möjliggör radiomottagning med mindre störningar

frekventera /frˈɛkvəntˌeːra/ (v)
freqüentar
  ofta besöka

frenologi /frˌeːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
frenologia
  (den motbevisade) föreställningen om (eller pseudovetenskapen som bygger på) att man av skallens yttre form kan sluta sig till en persons egenskaper och förmågor

fresk /frˈɛsk/ (n, ut)
fresc
  målning på ännu ej torr vägg

frestelse /frˈɛstəlsə/ (n, ut)
temptació
  något som frestar, något som får en person att vilja göra något (inte sällan äta eller begå ett brott), ibland mot bättre vetande
  känslan av att något frestar, begär

fri /frˈiː/ (adj)
lliure
  obunden, lös, ej fängslad
  utan plikter, oreglerad
  självständig, oberoende
  gratis, utan kostnad
  (vanligen följt av från eller i sammansättningar) utan att ha/innehålla; som inte tyngs av

fribonde /frˈiːbɔndə/ (n, ut)
peó passat

frid /frˈiːd/ (n, ut)
pau
  lugn och harmonisk sinnesstämning; ostördhet

frigid /frˈiːɡiːd/ (adj)
frígid
  som saknar sexuell lusta

frigiditet /frˈiːɡiːdˌiːteːt/ (n, ut)
frigidesa
  det att vara frigid

frigörelse /frˈiːjøːrˌɛlsə/ (n, ut)
emancipació
  det att frigöra sig (göra sig fri)

frihamn /frˈiːhamn/ (n, ut)
port franc
  hamnområde där varor kan lastas om tullfritt

frihandel /frˈiːhandəl/ (n, ut)
lliure comerç
  handel utan tullar

frihet /frˈiːheːt/ (n, ut)
llibertat

friidrott /frˈiːɪdrˌɔt/ (n, ut)
atletisme
  samlingsnamn för enklare mestadels individuella sporter där man springer (snabbt eller långt), hoppar (högt eller långt) eller kastar (spjut eller kula, långt)

frikast /frˈiːkast/ (n, neut)
tir lliure
  obehindrat kast som följd av motståndarlagets regelbrott

frikostig /frˈiːkɔstˌɪɡ/ (adj)
generós
  generös (med något specifikt), som ger eller erbjuder mycket (av något specifikt)

friktion /frɪksxˈuːn/ (n, ut)
fricció
  kontaktkraft som motsätter sig relativ rörelse mellan två vid varandra rörande objekt

friktionskoefficient /frɪksxˈʊnskuːˌɛfiːsˌɪənt/ (n, ut)
coeficient de fricció

friluftsbad /frˈiːlɵftsbˌad/ (n, neut)
piscina
  badstrand eller offentlig simbassäng utomhus med omklädningsrum, duschar mm

frimurare /frˈiːmʉrˌarə/ (n, ut)
francmaçó

frimärke /frˈiːmərkə/ (n, neut)
segell
  liten klisterlapp som sätts på en försändelse (brev, vykort, paket) som ska skickas med posten, fungerar som betalning

fris /frˈiːs/ (n, ut)
fris
  vågrätt bandlikt fält under taklist o.d.
  person från Frisland

frisera /frˈiːseːrˌa/ (v)
pentinar
  ordna hår på prydligt sätt genom att kamma, (låta) klippa eller permanenta hår

frisersalong /frˈiːsəʂˌalɔŋ/ (n, ut)
perruqueria
  lokal där frisör arbetar

frisiska /frˈiːsɪskˌa/ (n, ut)
frisó
  germanskt språk som talas i den holländska provinsen Frisland, samt på tyska nordsjökusten med ett fåtal talare i de tyska delstaterna Niedersachsen (Ostfriesland) och Schleswig-Holstein (Nordfriesland)

frisk /frˈɪsk/ (adj)
sa
  med god hälsa, inte sjuk
fresc
  färsk; som är rent och nytt

frispark /frˈɪspark/ (n, ut)
xut franc
  möjlighet för ett lag att sparka bollen fritt med anledning av ett regelbrott som begåtts av någon spelare i motståndarlaget (utanför det senare nämnda lagets straffområde; om innanför så tilldelas det förstnämnda laget en så kallad straffspark)

frisyr /frˈiːsyːr/ (n, ut)
pentinat

frisör /frˈiːsøːr/ (n, ut)
perruquer

fritera /frˈiːteːrˌa/ (v)
fregir
  tillaga genom att låta koka i het olja

fritid /frˈiːtiːd/ (n, ut)
lleure

fritt /frˈɪt/ (adv)
lliurement
  ; på ett fritt sätt

fritös /frˈiːtøːs/ (n, ut)
fregidora
  köksredskap som används för att fritera mat

frivillig /frˈiːvɪlˌɪɡ/ (adj)
voluntari
  inte obligatorisk; som man själv får välja om man vill använda, gå på etc.

friyta /frˈiːyːtˌa/ (n, ut)
espai obert
  obebyggt markområde avsett för lek och utevistelse i anslutning till en byggnad

frodas /frˈuːdas/ (v)
créixer
  växa snabbt, blomstra

fromhet /frˈɔmheːt/ (n, ut)
pietat
  det att vara from

frondör /frˈɔndøːr/ (n, ut)
criticaire
  oppositionsman

front /frˈɔnt/ (n, ut)
front
  linje som utgör gräns mellan stridande parter i krig; område i krig där strid pågår; stridslinje i politisk eller ideologisk kamp; de delar av armé som är närmast fienden; politisk organisation (vanligen om radikala grupper)

frontespis /frˈɔntəspˌiːs/ (n, ut)
frontispici
  framsida

frossa /frˈɔsa/ (n, ut)
calfred
  ett tillstånd bestående av skakningar eller skälvningar förenat med upplevelser som påminner om köld

frossa /frˈɔsa/ (v)
menjar i beure amb refinament
  äta omåttligt
  med vällust ohämmat hänge sig åt något; med njutning försjunka i något

frosseri /frˈɔsərˌiː/ (n, neut)
gola
  överflödigt och omåttligt ätande och drickande (en av de sju dödssynderna inom den romersk-katolska kyrkan)

frost /frˈɔst/ (n, ut)
gelada
  lufttemperatur under fryspunkten
fred
  frusen dagg (is) och mark (tjäle) som följd av [1]

frotté /frɔtːˈeː/ (n, ut)
fil de ris

fru /frˈʉ/ (n, ut)
dona
  (titel på) gift eller frånskild kvinna, eller änka

frukost /frˈʉkɔst/ (n, ut)
esmorzar
  måltid som intas på morgonen

frukt /frˈɵkt/ (n, ut)
fruita, fruit
  söt ätbar del av växt vars konsistens är saftig och "köttig", oftast exkluderande mindre sådana, vilka kallas bär
fruit, fruita
  del av växt som innehåller frön och bildas i fortplantningssyfte

frukta /frˈɵkta/ (v)
témer
  vara rädd för, vara skräckslagen

fruktan /frˈɵktan/ (n, ut)
por

fruktbärande /frˈɵktbɛːrˌandə/ (adj)
fruiter
  som bär frukt

fruktlös /frˈɵktløːs/ (adj)
infructuós
  som inte ger eller har gett (önskat) resultat

fruktsallad /frˈɵktsalˌad/ (n, ut)
macedònia

fruktsamhet /frˈɵktsamhˌeːt/ (n, ut)
fertilitat

fruktträd /frˈɵktrɛːd/ (n, neut)
arbre fruiter, fruiter

fruktträdgård /frˈɵktrɛːdɡˌoːrd/ (n, ut)
horta

frustration /frˌɵstrasxˈuːn/ (n, ut)
frustració
  missräkning; känsla som uppkommer när något frustrerar en, jämför irritation med irritera

frustrerad /frˈɵstreːrˌad/ (adj)
frustrat
  ; besviken; hämmad; trotsig

frustrerande /frˈɵstreːrˌandə/ (adj)
frustrador
  ; som frustrerar

frysa /frˈyːsa/ (v)
gelar
  känna kyla på ett obehagligt sätt
  få något att stelna genom att utsätta det för tillräckligt låg temperatur; förvara i frys
  fixera; låsa; hindra något att förändras eller utvecklas
glaçar, gelar
  komma under fryspunkten; stelna på grund av låg temperatur (minusgrader)

frysfack /frˈysfak/ (n, neut)
congelador intern
  mindre avgränsad del av ett kylskåp som håller temperaturer under fryspunkten och därmed fungerar som en mycket liten frys
  fack eller låda som utgör ett hyllplan eller en del av ett frysskåp eller en frysbox

frysskåp /frˈyskoːp/ (n, neut)
congelador
  teknisk apparat som används för att djupfrysa livsmedel och andra varor till temperaturer under 0 grader Celsius

fräck /frˈɛk/ (adj)
descarat
  som är utan blygsel; som inte känner någon skam; skamlös; oanständig, obscen; som agerar synligt själviskt (och oetiskt) i en situation (trots risk för konsekvens)

fräckhet /frˈɛkheːt/ (n, ut)
barra

fräkne /frˈɛːknə/ (n, ut)
piga
  fläck av melanin på huden

fräknig /frˈɛːknɪɡ/ (adj)
pigat
  som har fräknar /i ansiktet/

främling /frˈɛmlɪŋ/ (n, ut)
desconegut

främlingsfientlighet /frˈɛmlɪŋsfˌiːəntlˌɪɡheːt/ (n, ut)
xenofòbia

främmande /frˈɛmandə/ (adj)
estrany

främmande språk /frˈɛmandə sprˈoːk/ (n)
llengua estrangera
  språk som inte är en persons modersmål

fräs /frˈɛːs/ (n)
fresadora
  kortform av fräsverktyg
  kortform av fräsmaskin
  kortform av jordfräs

fräsa /frˈɛːsa/ (v)
xiular
  ge ifrån sig ett väsande, brusande ljud; som exempelvis uppstår när vatten kommer i beröring med eld, vid stekning, vid häftig avgång av kolsyra från en vätska; även utvidgat
  utblåsa luft genom näsan, så att därvid ett slags väsande ljud uppkommer; som exempelvis katter ger ifrån sig vid en situation som upplevs hotfull
  häftigt blåsa ut luft genom näsan på ett föraktfullt eller missnöjsamt sätt; tala hätskt och kort
  häftigt blåsa ut luft genom näsan för att avlägsna snor
  om handling som orsakar väsande, brusande ljud
  hastigt upphetta livsmedel i stekpanna på svag värme i matfett utan att det får färg
  bearbeta med fräs (ett slags skärverktyg)

fräsch /frˈɛʃ/ (adj)
fresc
  (om saker) ny, obegagnad, oanvänd

fråga /frˈoːɡa/ (n, ut)
qüestió, pregunta
  begäran om information eller att få en upplysning i ett visst ärende
pregunta
  något som är värt eller intressant att diskutera

fråga /frˈoːɡa/ (v)
preguntar
  säga eller skriva något i syfte att begära information; uttala eller skriva en fråga

frågesport /frˈoːjəspˌɔt/ (n, ut)
concurs de preguntes
  tävling där det gäller att svara rätt på frågor i allmänbildning

frågespråk /frˈoːjəsprˌoːk/ (n, neut)
llenguatge d'interrogació
  språk (formellt språk) för frågor till (sökningar i) en databas

frågetecken /frˈoːjətˌɛkːən/ (n, neut)
interrogant, signe d'interrogació
  skiljetecknet ?

från /frˈoːn/ (preposition)
des de

frånvarande /frˈoːnvɑːrˌandə/ (adj)
absent
  presensparticip av frånvara

frånvaro /frˈoːnvarˌuː/ (n, ut)
absència
  det att inte närvara eller vara på plats; det att vara iväg annorstädes

frö /frˈøː/ (n, neut)
llavor, sement
  utsäde, grobart korn

fuchsia /fˈɵʃsiːˌa/ (adj)
fúcsia
  som har en färgton emellan dessa: ; som har en lilaröd nyans

fuchsia /fˈɵʃsiːˌa/ (n, ut)
fúcsia
  någon av de cirka 100 växtarter inom släktet fuchsior (Fuchsia) i familjen dunörtsväxter (Onagraceae); planta av detta släkte

fuga /fˈʉɡa/ (n, ut)
fuga
  musikverk där ett tema upprepas och varieras i olika stämmor

fukt /fˈɵkt/ (n, ut)
humitat
  svag väta
  vattenhalt i luften

fukta /fˈɵkta/ (v)
humitejar

fuktig /fɵktˈɪɡ/ (adj)
humit
  våtaktig, inte helt torr

ful /fˈʉl/ (adj)
lleig
  med motbjudande utseende; som har ett utseende som inte är tilltalande, särskilt om person; även om andra företeelser som inte är tilltalande

fulhet /fˈɵlheːt/ (n, ut)
lletgesa
  egenskapen att vara ful

full /fˈɵl/ (adj)
ple
  fullständig, hel, komplett

fullblod /fɵlblˈuːd/ (n, neut)
pura sang
  en av flera ädla hästraser

fullborda /fˈɵlbuːrdˌa/ (v)
complir

fullkomlig /fˈɵlkɔmlˌɪɡ/ (adj)
complet
  som besitter en egenskap till (mycket) hög grad

fullkornsbröd /fˈɵlkoːrnsbrˌøːd/ (n, neut)
pa integral
  bröd bakat med fullkornsmjöl

fullmåne /fˈɵlmoːnə/ (n, ut)
lluna plena, pleniluni

fullständig /fˈɵlstəndˌɪɡ/ (adj)
complert
  som innehåller allt som finns eller är önskvärt, och inte saknar något
  i (mycket) hög grad, (ofta närapå) så hög som möjlig
  som har egenskapen att varje Cauchyföljd är konvergent

fullständigt /fˈɵlstəndˌɪkt/ (adv)
completament, totalment
  ; maximalt, i största möjliga grad

fumarol /fˈʉmarˌuːl/ (n, ut)
fumarola
  öppning i jordskorpan (eller någon annan himlakropps skorpa) i områden med aktiva vulkaner

fumarsyra /fˈʉmaʂˌyːra/ (n)
àcid fumàric
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C₄H₂O₂(OH)₂

fundersam /fˈɵndəʂˌam/ (adj)
pensatiu
  som frågande tänker på något

fungera /fˈɵnɡeːrˌa/ (v)
funcionar
  bete sig eller kunna bete sig på ett önskvärt sätt eller som förväntat

funkofobi /fˈɵŋkuːfˌuːbiː/ (n, ut)
capacitisme
  fördomar om, särbehandling av och utestängande av personer med funktionsnedsättning

funktion /fɵŋksxˈuːn/ (n, ut)
funció
  en uppgift som en person eller en sak måste utföra; tjänst, post
  en regel som till varje element i en viss mängd (definitionsmängden) tilldelar ett element i en annan mängd (värdemängden).
  en del av ett dataprogram som returnerar ett resultat, subrutin

funktionalism /fɵŋksxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
funcionalisme

funktionell grupp /fɵŋksxˈuːnəl ɡrˈɵp/ (n)
grup funcional

furste /fˈɵʂtə/ (n, ut)
príncep
  en titel eller beteckning för en ej regerande medlem av en kunglig eller kejserlig familj

furstendöme /fˈɵʂtəndˌøːmə/ (n, neut)
principat
  rike med en furste som överhuvud

fusk /fˈɵsk/ (n, neut)
truc
  slarvigt utfört arbete pga bristande kunskap, bristande färdighet, eller bristande vilja att arbeta noggrant, men utan avsikt att bedra

fuskare /fˈɵskarə/ (n, ut)
trampista
  person som fuskar; person som skaffar sig fördelar på ett omoraliskt eller olagligt sätt

fusklapp /fˈɵsklap/ (n, ut)
xuleta
  skriven papperslapp med otillåtna minnesanteckningar som används vid prov i skolan eller liknande

fustanella /fˈɵstanˌɛla/ (n, ut)
fustanela
  en veckad, oftast vit, knäkort kjol, som används som nationaldräkt i Albanien och Grekland

futurism /fˈʉtʉrˌɪsm/ (n, ut)
futurisme
  en kulturell riktning från det tidiga 1900-talet inom modernismens avantgarde som fokuserade på hastighet, mekanik och det moderna

futurum /fˈʉtʉrˌɵːm/ (n, neut)
futur
  tempus som beskriver en händelse i framtiden

fykologi /fˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ficologia

fylla /fˈyla/ (v)
omplir
  göra så att något upptar hela utrymmet; göra så att något blir fullt

fylla i /fˈyla iː/ (v)
omplir
  skriva in efterfrågade uppgifter i ett formulär

fylleri /fˈylərˌiː/ (n, neut)
borratxera
  stark berusning

fyllig /fˈylɪɡ/ (adj)
abundant
  full, innehållsrik

fyllning /fˈylnɪŋ/ (n, ut)
ompliment
  substans som tillförts att utgöra innanmätet i något

fynd /fˈynd/ (n, neut)
troba
  något som man har funnit, som blivit funnet, hittegods, särskilt om äldre och värdefulla föremål
bicoca
  något som man kunde köpa till extrapris

fyndighet /fˈyndɪɡhˌeːt/ (n, ut)
jaciment
  ekonomiskt intressant före­komst

fyr /fˈyːr/ (n, ut)
far
  tornliknande sjömärke avsett för att avge ljussignaler för sjöfarten, och i flygplanets tidiga historia även optisk markering av luftleder, med hjälp av stora strålkastare

fyra /fˈyːra/ (n, ut)
quatre
  symbolen 4; symbol som utgörs av siffran fyra

fyrhörning /fyrhˈœrnɪŋ/ (n, ut)
quadrilàter

fyrtal /fytˈɑːl/ (n, neut)
pòquer
  pokerhand bestående av fyra kort av samma valör

fyrvaktare /fˈyrvaktˌarə/ (n, ut)
torredana
  person som sköter fyr

fyrverkeri /fˈyrvərkərˌiː/ (n, neut)
focs artificials
  pyroteknik som oftast används vid underhållning på exempelvis nyårsafton

fyrverkeripjäs /fˈyrvərkərˌɪpjɛːs/ (n, ut)
foc d'artifici
  enskild pjäs (raket, eld, smällare) inom ett fyrverkeri

fysik /fˈyːsiːk/ (n, ut)
física
  gren inom vetenskapen som handlar om kraft, rörelse, optik, materians uppbyggnad, m.m.

fysiker /fˈyːsiːkər/ (n, ut)
físic

fysiolog /fˌyːsiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
fisiòleg
  person som sysslar med fysiologi

fysiologi /fˌyːsiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
fisiologia
  studiet av mekaniska, fysikaliska och biokemiska funktioner i levande organismer

fysiologisk /fˌyːsiːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
fisiologic
  som har med fysiologi att göra; som har med (människo)kroppens (normala, eller friska) funktion att göra

fysionomik /fyːsxˈuːnuːmˌiːk/ (n, ut)
fisonomia
  uppfattningen att en persons yttre (särskilt ansiktet) uttrycker hans psykiska egenskaper

fysisk /fˈyːsɪsk/ (adj)
físic
  som rör vetenskapen fysik
  som rör den materiella världen, sådant man kan se och ta på, i motsats till individers känslovärld

fysiskt /fˈyːsɪskt/ (adv)
físicament

fädernesland /fˈɛːdərnˌɛsland/ (n, neut)
pàtria
  nation där man har vuxit upp och som man är medborgare i; fosterland

fäkta /fˈɛkta/ (v)
esgrimir
  slåss, strida med svärd
  kämpa, strida utan vapen

fäktare /fˈɛktarə/ (n, ut)
esgrimidor
  person som fäktar

fäktmask /fˈɛktmask/ (n, ut)
màscara d'esgrima
  mask som bärs av fäktare för att skydda deras ansikten

fäktning /fˈɛktnɪŋ/ (n, ut)
esgrima
  strid eller kamp med svärd, särskilt i duell
  sport i vilken två motståndare stöter och hugger mot varandra med ett svärdliknande vapen: florett, värja eller sabel

fälg /fˈɛlj/ (n, ut)
llanda

fälgkors /fˈɛlɡkɔʂ/ (n, neut)
clau de creu
  korsformat verktyg för att lossa och dra åt hjulmuttrar

fälla /fˈɛla/ (n, ut)
trampa, parany
  fångsredskap ofta försett med lockbete för att locka och medelst fallucka eller annat som faller igen fånga eller innestänga ett djur

fält /fˈɛlt/ (n, neut)
camp
  åker, öppen mark, överfört som område

fältflaska /fˈɛltflaskˌa/ (n, ut)
cantimplora
  flaska för drickbart vatten (vattenflaska) som soldat bär med sig i fält

fältmarskalk /fˈɛltmaʂkˌalk/ (n, ut)
mariscal de camp
  innehavare av en av de högsta graderna inom en försvarsmakt

fältspat /fˈɛltspat/ (n, ut)
feldspat
  mineralgrupp som består av silikat av aluminium med natrium, kalium eller kalcium

fängelse /fˈɛŋəlsə/ (n, neut)
presó, càrcer
  byggnad i vilken samhället förvarar personer som dömts till frihetsberövande
  straff som består i frihetsberövande

fängelsehåla /fˈɛŋəlsəhˌoːla/ (n, ut)
masmorra
  trångt rum (cell) i källaren använt som fängelse

fängsla /fˈɛŋsla/ (v)
captivar
  fånga någons uppmärksamhet genom att vara mycket intressant

fänkål /fˈɛŋkoːl/ (n, ut)
fonoll
  flockblommig kryddväxt, en art (Foeniculum vulgare) inom familjen flockblommiga växter (Apiaceae)

fänrik /fˈɛnriːk/ (n, ut)
alferes
  officer med grad under löjtnant

färdighet /fˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
habilitat
  praktisk förmåga byggd på tidigare erfarenheter och/eller teoretiska kunskaper

färg /fˈɛrj/ (n, ut)
color, pintura
  synintryck av (blandning av) olika våglängder av ljus
  ämne som används för att ge färg åt något
  ämne för att sätta färg, måla med
  åsiktsriktning, ståndpunkt
  stämning, atmosfär
  serie i kortlek (hjärter, spader, klöver och ruter)

färga /fˈɛrɡa/ (v)
acolorir
  ge färg till något; få något att ha eller anta en viss färg

färglös /fˈɛrɡløːs/ (adj)
incolor
  med alltför få eller tråkiga färger; gråaktig
  intetsägande, tråkig, trist

färgstege /fˈɛrɡstəjə/ (n, ut)
escala de color
  en stege (4) där alla kort har samma färg

färgämne /fˈɛrjəmnə/ (n, neut)
tint

färist /fˈɛːrɪst/ (n, ut)
barrera canadenca
  slags galler i väg som hindrar betesdjur att passera

färja /fˈɛrja/ (n, ut)
bac, rai
  farkost för transport över vatten, normalt kopplad till speciellt överfartsställe eller särskild rutt.

färsk /fˈɛʂk/ (adj)
fresc
  ny (om nyhet, matvara etc.; kan även användas i överförd betydelse om människor)

färskost /fˈɛʂkɔst/ (n, ut)
formatge fresc
  samlingsnamn för flera olika sorters vanligtvis relativt mjuka ostar, till exempel cantadou, keso, kvarg, mascarpone, mozzarella och ricotta
  en sort eller ett stycke av denna nämnda ost

färöisk /fˈɛːrøːˌɪsk/ (adj)
feroès
  som rör Färöarna
  som rör det färöiska språket
  som rör det färöiska folket

färöiska /fˈɛːrøːˌɪska/ (n, ut)
feroès, feroés
  språk som talas på Färöarna

fäste /fˈɛːstə/ (n, neut)
fortalesa
  befästning, borg

fästing /fˈɛstɪŋ/ (n, ut)
paparra
  samlingsnamn för en grupp små spindeldjur som är kända för att suga blod från människor

fästman /fˈɛstman/ (n, ut)
xicot
  man som är förlovad

fästmö /fˈɛstmøː/ (n, ut)
xicota

fästning /fˈɛstnɪŋ/ (n, ut)
fortalesa
  byggnad för förhöjt försvar

få /fˈoː/ (adj)
poc
  bara några; ett litet antal

fåfäng /fˈoːfəŋ/ (adj)
va
  som eftersträvar det förgängliga, skönhetsälskande, som inte satsar på det varaktiga
  som inte har chans att lyckas
  som är sysslolös, som fångar litet

fåfänga /fˈoːfəŋˌa/ (n, ut)
vanitat
  överdriven omsorg om sitt utseende, om det yttre, i syfte att bli uppmärksammad eller imponera på andra; enligt den kristna läran, en av de sju dödssynderna (inom ramen för högmod)

fågel /fˈoːjəl/ (n, ut)
ocell, au
  djur inom klassen Aves; typ av djur som ofta har vingar, fjädrar och hos de flesta arter förmåga att flyga

fågelfängare /fˈoːjəlfˌɛŋarə/ (n, ut)
ocellaire
  en som fångar fågel

fågelinfluensa /fˈoːjəlɪnflˌʉənsˌa/ (n, ut)
grip aviària
  en smittsam virus­sjukdom som drabbar hönsfåglar

fågelskrämma /fˈoːjəlskrˌɛma/ (n, ut)
espantaocells, espantall, babarota
  anordning avsedd att skrämma bort fåglar

fågelspindel /fˈoːjəlspˌɪndəl/ (n, ut)
taràntula

fågelunge /fˈoːjəlˌɵŋə/ (n, ut)
ocellet
  unge till fågel

fågelägg /fˈoːjəlˌɛɡ/ (n, neut)
ou d’ocell
  ägg från en fågel

fåll /fˈɔl/ (n, ut)
vora
  inviken (eller dubbelviken) och sedan tillsydd tygkant

fånga /fˈɔŋa/ (v)
atrapar

fångad /fˈɔŋad/ (adj)
atrapat
  ; som fångats

fånge /fˈɔŋə/ (n, ut)
presoner, pres
  person som blivit berövad friheten

fångenskap /fˈɔŋənskˌɑːp/ (n)
captiveri
  tillstånd eller tid att vara fängslad, fysiskt begränsad eller förslavad

fångvaktare /fˈɔŋvaktˌarə/ (n, ut)
escarceller
  person som vaktar fångar

får /fˈoːr/ (n, neut)
ovella, be
  ett däggdjur av släktet Ovis som hålls för ullens, köttets och till viss del mjölkens skull

fåra /fˈoːra/ (n, ut)
solc
  långsmal fördjupning eller nedsänkning

fåraherde /fˈoːrahˌɛrdə/ (n, ut)
pastor
  herde som vallar får

fåtölj /foːtˈœlj/ (n, ut)
butaca
  stol med armstöd

föda /fˈøːda/ (n, ut)
aliment
  mat och dryck; livsmedel; sådant man äter, för att få i sig näring

född /fˈœd/ (adj)
nascut, nascuda

födelse /fˈøːdəlsə/ (n, ut)
naixement, naixença
  det att födas, det att komma till liv, det att börja leva

födelseattest /fˈøːdəlsəˌatːəst/ (n, ut)
certificat de naixement
  intyg som attesterar en födsel

födelsedag /fˈøːdəlsədˌɑːɡ/ (n, ut)
aniversari
  den dag en individ är född eller samma datum ett senare år

födelseort /fˈøːdəlsəˌuːt/ (n, ut)
lloc de naixement
  ort där någon registrerats vid sin födsel

födoämne /fˈøːduːˌɛmnə/ (n, neut)
aliment
  substans som brukar eller kan intas av levande djur i syfte att erhålla energi och näringsämnen

födsel /fˈœdsəl/ (n, ut)
naixement
  tillfälle då ett eller flera foster kommer ut ur moderns livmoder

föl /fˈøːl/ (n, neut)
pollí, poltre

följa /fˈœlja/ (v)
seguir
  göra likadant som eller göra såsom föreskrivs

följaktligen /fˈœljaktlˌɪɡən/ (adv)
conseqüentment

följande /fˈœljandə/ (adj)
següent

följare /fˈœljarə/ (n, ut)
seguidor
  person som följer någon, följeslagare, ledsagare
  person som prenumererar på någons uppdateringar i social media

följd /fˈœljd/ (n, ut)
seqüència
  sätt på vilket element eller led kommer efter varandra; serie, svit
  numrerad eller på annat sätt ordnad samling av matematiska objekt (av samma slag)
successió
  förhållandet att komma efter något eller varandra
  konsekvens (logisk såväl som fysisk), verkan

följdriktig /fˈœljdrɪktˌɪɡ/ (adj)
conseqüent
  konsekvent

följeslagare /fˈœljəslˌɑːɡarə/ (n, ut)
company
  person som följeslagar

följetong /fˈœljətˌɔŋ/ (n, ut)
novel·la de seqüela

fönster /fˈœnstər/ (n, neut)
finestra
  öppning i en vägg, ofta innehållande en glasskiva (ämnad för att man ska kunna se utåt inifrån)
  avgränsat område på en datorskärm, som användaren normalt kan flytta och ändra storlek på
  intervall under vilket något är tillgängligt

fönsterfikus /fˈœnstərfˌiːkʉs/ (n, ut)
ficus de cautxú
  en växtart (Ficus elastica), i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

fönsterlucka /fˈœnstərlˌɵkːa/ (n, ut)
finestró
  lucka som utvändigt kan täcka ett fönster

fönsterputsare /fˈœnstərpˌʉtsarə/ (n, ut)
netejavidres
  (person) som putsar fönster

för /fˈøːr/ (preposition)
per
  (uttrycker närmade)
  (uttrycker att en stödjer något eller håller med)
  (uttrycker orsak)
  (uttrycker syfte)

för att /fˈøːr at/ (conjunction)
per tal
  så att

för mycket /føːr mˈykət/ (adv)
massa

för tillfället /føːr tˈɪlfələt/ (adv)
de moment
  (just) nu

föra /fˈøːra/ (v)
vendre
  förflytta föremål eller människor från en plats till en annan, transportera
  leda; påverka och styra rörelsen hos någon/något eller något abstrakt
  leda i pardans; bestämma stegen i dans
  upprätta (ett dokument) genom anteckningar

förakt /fˈøːrakt/ (n, neut)
menyspreu
  brist på aktning, stark känsla av ogillande och hat

förakta /fˈøːraktˌa/ (v)
menysprear

förankra /fˈøːraŋkrˌa/ (v)
ancorar
  säkert fästa
  ge fäste åt

föranleda /fˈøːranlˌeːda/ (v)
causar
  ge anledning till; vålla, orsaka

förare /fˈøːrarə/ (n, ut)
conductor

förarhytt /fˈøːrarhˌyt/ (n, ut)
cabina
  utrymme där föraren sitter

förbannad /fˈœrbanˌad/ (adj)
emprenyat
  mycket arg med kännande av vrede

förbannelse /fˈœrbanˌɛlsə/ (n, ut)
maledicció
  åkallan av övernaturliga krafter i syfte att bringa olycka

förbereda /fˈœrbərədˌa/ (v)
preparar
  bereda i förväg
  göra sig (för)beredd

förberedelse /fˈœrbərədəlsə/ (n, ut)
preparació
  handling eller samling handlingar som utförs vid en viss tidpunkt i syfte att underlätta eller förbättra en situation som väntas inträffa senare i tiden

förbigå /fˈœrbiːɡˌoː/ (v)
ignorar
  hoppa över, passera (gå förbi) utan att stanna till, utelämna, utesluta, rata, välja bort

förbinda /fˈœrbɪndˌa/ (v)
embenar
  göra det möjligt att förflytta sig mellan olika platser; utgöra en väg mellan; dra kurva (linje) mellan; skapa ett samband mellan
  förena, hålla samman
  göra sig tvungen att göra något
  omlinda (något med något); lägga förband på (sår)

förbindelse /fˈœrbɪndəlsə/ (n, ut)
connexió

förbipasserande /fˈœrbiːpˌaseːrˌandə/ (n)
vianant
  person som passerar förbi

förbjuda /fˈœrbjʉdˌa/ (v)
prohibir

förbjuden /fˈœrbjʉdən/ (adj)
prohibit
  ; som förbjuds, inte tillåten

förbjuden frukt /fˈœrbjʉdən frˈɵkt/ (n)
fruita prohibida
  frukt som Gud enligt Bibeln och Torah förbjöd Adam att äta

förbruka /fˈœrbrʉkˌa/ (v)
consumir
  använda något så att mängden eller tillgängligheten för detta minskar

förbränna /fˈœrbrənˌa/ (v)
incinerar

förbränning /fˈœrbrənˌɪŋ/ (n, ut)
combustió
  exoterm kemisk reaktion, där ett ämne reagerar med ett oxideringsmedel under bildning av värme

förbränningsmotor /fˈœrbrənɪŋsmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor de combustió interna
  motor som drivs genom förbränning av bensin eller dieselolja

förbrödra /fˈœrbrˈœdra/ (v)
fraternitzar, agermanar
  förena och skapa en vänskaplig förbindelse emellan, förena i broderskap

förbud /fˈœrbʉd/ (n, neut)
prohibició

förbundsdagsval /fˈœrbɵndsdˌɑːɡsval/ (n, neut)
eleccions al Bundestag
  val till (Tysklands) förbundsdag

förbundskansler /fˈœrbɵndskˌanslər/ (n, ut)
canceller federal

förbättra /fˈœrbətrˌa/ (v)
millorar
  bli eller göra något bättre

förbättring /fˈœrbətrˌɪŋ/ (n, ut)
millora
  förändring mot det bättre

förbön /fˈœrbøːn/ (n, ut)
intercessió
  bön för någon annans skull

förcolumbiansk /fˈœrkuːlˌɵmbiːˌansk/ (adj)
precolombí
  före Christofer Columbus anlände till Amerika

fördel /fˈøːrdəl/ (n, ut)
avantatge
  något positivt om/med något (jämfört med något annat)

fördela /fˈøːrdəlˌa/ (v)
distribuir
  dela upp och ge åt

fördelaktig /fˈøːrdəlˌaktɪɡ/ (adj)
avantatjós
  bra; nyttig; som (framförallt) ger fördelar, ibland gentemot någon annan part

fördom /fˈøːrdɔm/ (n, ut)
prejudici

fördrag /fˈøːrdraɡ/ (n, neut)
tractat
  överenskommelse (oftast mellan stater) i en fråga av stor vikt

fördriva /fˈøːrdriːvˌa/ (v)
expulsar
  få tiden att gå; hitta något att göra med tid som man annars inte skulle använda till något särskilt
  jaga bort

fördröja /fˈøːrdrøːjˌa/ (v)
endarrerir

fördärva /fˈøːrdərvˌa/ (v)
corrompre
  skada moraliskt

fördärvlig /fˈøːrdərvlˌɪɡ/ (adj)
perible
  dålig, skadlig, som leder till fördärv

fördöma /fˈøːrdøːmˌa/ (v)
condemnar
  kraftfullt uttrycka att något är dåligt och starkt ta avstånd från

förebygga /fˈøːrəbˌyɡa/ (v)
prevenir
  förhindra i förväg, minska risken att något (negativt) ska ske

förebyggande /fˈøːrəbˌyɡandə/ (adj)
preventiu
  som hindrar eller motverkar att något olämpligt eller farligt inträffar

föredra /fˈøːrədrˌa/ (v)
estimar-se més
  finna bäst inom en samling (två eller mer) alternativ; helst vilja välja, om det är möjligt;

föregångare /fˈøːrəɡˌɔŋarə/ (n, ut)
antecessor

föreläsa /fˈøːrəlˌɛːsa/ (v)
llegir en veu alta
  muntligt och ofta under välregisserade former inför (sittande) publik berätta om ett visst ämne, ofta i utbildningssyfte, t.ex. inom högskolan

föreläsning /fˈøːrəlˌɛːsnɪŋ/ (n, ut)
conferència

förena /fˈøːrənˌa/ (v)
unir
  föra samman till en

förening /fˈøːrənˌɪŋ/ (n, ut)
associació
  ett antal människor som enats runt en idé och förenat arbetar för ett gemensamt mål
  molekyl, salt eller annan enhet av materia bestående av fler än en atom och som utgör den minsta delen av ett ämne som uppvisar ämnets kemiska egenskaper, eller ett sådant ämne
  det att två eller fler fristående enheter går samman

förenkla /fˈøːrəŋklˌa/ (v)
simplificar

förenkling /fˈøːrəŋklˌɪŋ/ (n, ut)
simplificació
  det att förenkla

föreslå /fˈøːrəslˌoː/ (v)
proposar

förespråka /fˈøːrəsprˌoːka/ (v)
advocar

föreställa /fˈøːrəstˌɛla/ (v)
imaginar
  tänka på ett sinnesintryck, en händelse etc.

föreställning /fˈøːrəstˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
idea
  den uppfattning eller (osäkra) kunskap någon har om något; hur någon tänker sig något
  pjäs, skådespel, uppträdande

företa /fˈøːreːtˌa/ (v)
emprendre
  göra, genomföra (typiskt en resa, expedition, undersökning)

företag /fˈøːreːtˌɑːɡ/ (n, neut)
empresa, companyia
  ekonomisk organisation som driver och samordnar verksamhet, teknik, information och kunskap för att producera varor och tjänster i vinstsyfte

företagsekonomi /fˌøːreːtɑːɡsˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
gestió empresarial

företrädare /fˈøːrətrˌɛːdarə/ (n, ut)
antecessor
  person som företräder någon/något

föreviga /fˈøːrəvˌiːɡa/ (v)
perpetuar

förfader /fˈœrfadər/ (n, ut)
avantpassat
  person som man stammar från

förfall /fˈœrfal/ (n, neut)
decadència
  försämring; en process som innebär att ett föremål eller en person med tiden förstörs och fungerar allt sämre

förfalska /fˈœrfalskˌa/ (v)
falsificar

förfalskning /fˈœrfalsknˌɪŋ/ (n, ut)
falsificació

författa /fˈœrfatːˌa/ (v)
compondre
  skriva en text

författare /fˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
autor, escriptora, escriptor, autora
  person med yrke att skriva verk

författarinna /fˈœrfatːˌarɪnˌa/ (n, ut)
autora

författningsdomstol /fˈœrfatnˌɪŋsdɔmstˌuːl/ (n, ut)
tribunal constitucional
  domstol som prövar lagars förenlighet med grundlagen

förfina /fˈœrfiːnˌa/ (v)
refinar
  göra en metod eller en teknik bättre och mer exakt

förflyta /fˈœrflyːtˌa/ (v)
passar
  fortlöpa, röra sig framåt; (om tidsenheter) gå mot sitt slut

förfoga /fˈœrfuːɡˌa/ (v)
possehir

förfula /fˈœrfʉlˌa/ (v)
enlletgir

förfölja /fˈœrfˈœlja/ (v)
perseguir
  under en tid följa efter en viss person vart hon än går, utan hennes kännedom
  under en längre tid trakassera en viss person eller folkgrupp

förföljelse /fˈœrfˈœljəlsə/ (n, ut)
persecució
  hets, förtryck; det att förfölja och vara förföljd

förföra /fˈœrføːrˌa/ (v)
seduir
  locka in i ett romantiskt förhållande (eventuellt sexuellt)

förförisk /fˈœrføːrˌɪsk/ (adj)
seductor
  som förför

förgasare /fˈœrɡasˌarə/ (n, ut)
carburador
  mekanism i bensinmotor som blandar bensin med luft före inloppet i cylindern

förgifta /fˈœrjɪftˌa/ (v)
enverinar

förgiftning /fˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
enverinament

förgrena /fˈœrɡrənˌa/ (v)
bifurcar
  dela sig i grenar

förgylla /fˈœrjylˌa/ (v)
daurar
  bekläda en yta med ett tunt lager guld (som fastnar på ytan, så att föremålet ser ut som om det vore gjort av rent guld)

förgätmigej /fˈœrjətmˌiːjəj/ (n, ut)
myosotis
  individ av någon art inom släktet växtsläktet förgätmigejer (Myosotis) inom familjen strävbladiga växter

förgäves /fˈœrjɛːvəs/ (adv)
en va
  som utföres utan att något /väntat/ positivt orsakas som en följd av det

förhandla /fˈœrhandlˌa/ (v)
negociar

förhandlare /fˈœrhandlˌarə/ (n, ut)
negociador
  person som förhandlar

förhandling /fˈœrhandlˌɪŋ/ (n, ut)
negociació

förhatlig /fˈœrhatlˌɪɡ/ (adj)
odiós
  avskyvärd

förhindra /fˈœrhɪndrˌa/ (v)
evitar
  hindra från att hända

förhistoria /fˈœrhɪstˌuːriːˌa/ (n, ut)
prehistòria
  tid före den skrivna historien

förhistorisk /fˈœrhɪstˌuːrɪsk/ (adj)
prehistòric
  som hör till förhistorien

förhoppningsvis /fˈœrhɔpnˌɪŋsviːs/ (adv)
tant de bo

förhud /fˈœrhʉd/ (n, ut)
prepuci
  ett tillbakadragbart hudveck (praeputium) som täcker ollonet längst ut på penis

förhäxa /fˈœrhɛːksˌa/ (v)
embruixar
  förtrolla, fascinera, hypnotisera

förhållande /fˈœrhɔlˌandə/ (n, neut)
relació
  den ömsesidiga medvetenheten samt samlevnadsbenägenheten som återfinns mellan två eller fler människor eller mellan andra objekt; särskilt om sexuella, känslomässiga eller äktenskapliga förhållanden
  samband
  kvot, proportion
  omständighet

förhör /fˈœrhøːr/ (n, neut)
interrogatori
  utfrågning i samband med brott

förhöra /fˈœrhøːrˌa/ (v)
interrogar
  fråga ut i syfte att få fram ej tidigare känd information, hålla förhör

förkastlig /fœrkˈastlɪɡ/ (adj)
condemnable
  som inte bör eller är värd att godkännas eller accepteras, särskilt om något som bör ogillas eller klandras

förkastning /fœrkˈastnɪŋ/ (n, ut)
falla

förklara /fœrklˈɑːra/ (v)
explicar
  berätta för någon hur något är uppbyggt eller fungerar, i syfte att denna ska lära sig något nytt
  ge en motivering till

förklaring /fœrklˈɑːrɪŋ/ (n, ut)
explicació

förkläde /fœrklˈɛːdə/ (n, neut)
davantal
  skyddande klädesplagg som bärs utanpå övrig klädsel, exempelvis vid hushållsarbete

förklädnad /fœrklˈɛdnad/ (n, ut)
disfressa
  maskering eller kamouflage med hjälp av kläder, smink och dylikt

förkorta /fœrkˈɔta/ (v)
abreviar
  göra kortare
abreujar
  dividera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal, så att bråkets värde inte förändras

förkortning /fœrkˈɔtnɪŋ/ (n, ut)
abreviatura
  ord eller bokstavskombination som står för ett längre ord eller en fras; kort variant av ett ord eller en fras

förkristen /fœrkrˈiːstən/ (adj)
precristià
  som avser tiden före kristendomens införande

förkroppsliga /fœrkrˈɔpsliːɡˌa/ (v)
encarnar
  göra kroppslig, göra verklig, personifiera, konkretisera, representera (en idé genom sin kropp/person)

förkunna /fœrkˈɵna/ (v)
predicar

förkylning /fœrkˈylnɪŋ/ (n, ut)
refredat, constipat

förkärlek /fœrkˈɛrlək/ (n, ut)
predilecció

förlag /fˈœrlɑːɡ/ (n, neut)
editorial
  företag som ger ut tryckta medier (böcker, tidningar, noter, partitur och liknande)

förlama /fˈœrlamˌa/ (v)
paralitzar
  temporärt eller permanent beröva förmågan till frivillig rörelse (från en lem eller hel varelse)

förleda /fˈœrleːdˌa/ (v)
enganyar
  med subtila ledningar lura någon att handla på visst sätt eller tro på viss idé, även om inte detta sker med avsikt

förlopp /fˈœrlɔp/ (n, neut)
desenvolupament
  sätt på vilket något utvecklas
  det att pågå en viss tid och nå slutpunkt
  tidslängd

förlora /fˈœrluːrˌa/ (v)
perdre
  få ett negativt resultat /gentemot en (vinnande eller segrande) motståndare eller motpart som får ett positivt/ (inom exempelvis en tävling, (väpnad) konflikt eller tvist)
  upphöra att ha kvar /vad som stjäls eller på annat sätt försvinner/
  slösa (bort)

förlorare /fˈœrluːrˌarə/ (n, ut)
perdedor

förlovad /fˈœrlˈoːvad/ (adj)
promès
  som har ingått förlovning;

förlovning /fˈœrlˈoːvnɪŋ/ (n, ut)
promesa de matrimoni
  tillkännagivande av att en parrelation avser att leda till äktenskap

förlust /fˈœrlɵst/ (n, ut)
pèrdua
  den negativa händelsen att, vanligen på grund av yttre omständigheter, inte längre ha tillgång till något nyttigt eller (delvis) nödvändigt; det att förlora något
  dödsfall (i krig eller liknande). I militära sammanhang benämns summan av döda, sårade och saknade efter en strid som ”förluster”
  ekonomiskt underskott; förlorade pengar

förlägga /fˈœrləɡˌa/ (v)
moure
  publicera, ge ut en trycksak (bok eller tidning eller dylikt)
  lägga på fel plats, så att man därpå har svårt att hitta föremålet
  flytta något från en plats till en annan, ändra avsedd plats för något evenemang

förlänga /fˈœrləŋˌa/ (v)
perllongar
  göra längre, öka med avseende på rumslig utsträckning
  dra ut ett linjestycke utan att ändra riktning
  multiplicera täljare och nämnare i ett bråk med samma tal
  göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlängda märgen /fˈœrləŋdˌa mˈɛrjən/ (n)
bulb raquidi
  den understa delen (medulla oblongata) av hjärnstammen vilken nedåt övergår i ryggmärgen (medulla spinalis) och uppåt i pons

förlängning /fˈœrləŋnˌɪŋ/ (n, ut)
fer prórroga
  det att göra något längre (med större utsträckning i rummet); det (material) som används för att göra ett givet föremål längre
  det att göra så att något varar längre (framåt) i tiden

förlåt /fˈœrloːt/ (interjection)
disculpes

förlåta /fˈœrloːtˌa/ (v)
perdonar
  ursäkta; visa att man inte längre är ond (på någon som handlat orätt)

förlåtelse /fˈœrloːtˌɛlsə/ (n, ut)
perdó
  utlåtande att någon är förlåten, att dennes oförrätt accepteras

förmak /fˈœrmak/ (n, neut)
aurícula
  mindre muskulöst utrymme i hjärtat (ett av två, höger respektive vänster), som tar emot blod från blodkretsloppet (systemkretslopp respektive lungkretslopp) och vidarebefordrar detta till respektive hjärtkammare (höger respektive vänster)

förment /fˈœrmənt/ (adj)
suposat
  som (kanske orätt) påstås vara något

förmiddag /fˈœrmɪdˌaɡ/ (n, ut)
matí

förmultna /fˈœrmɵltnˌa/ (v)
corrompre's
  bli till jord genom nedbrytning

förmyndarskap /fˈœrmyndˌaʂkɑːp/ (n, neut)
custòdia
  förhållandet att vara (eller uppträda som om man vore) förmyndare för någon

förmäten /fˈœrmɛːtən/ (adj)
agosarat
  alltför anspråksfull, överskattande sin egen förmåga;

förmåga /fˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
habilitat
  det att kunna göra något
  person som har en särskild förmåga (1); någon som kan göra något speciellt (och göra det väl)
  det att kunna göra något

förmån /fˈœrmoːn/ (n, ut)
benefici
  fördelaktig rättighet eller privilegium som någon särskild kan nyttja; ekonomisk vinning som kan utnyttjas vid upprepade tillfällen (t.ex. löneförmån) eller tillfälligt (t.ex. rabattförmån)
  fördel, gagn, nytta

förmånstagare /fˈœrmoːnstˌɑːɡarə/ (n, ut)
beneficiari
  person som har rätt att få betalt från en försäkring

förmögenhet /fˈœrmøːjˌeːnheːt/ (n, ut)
fortuna
  värde på en persons kapital; värde på en persons tillgångar minus skulder

förmögenhetsskatt /fˈœrmøːjˌeːnheːtskˌat/ (n, ut)
impost sobre el Patrimoni
  skatt på större förmögenhet, (i Sverige av­skaffad år 2007)

förmörkelse /fˈœrmˈœrkəlsə/ (n, ut)
eclipsi
  det att en himlakropp syns mycket mindre än vanligt eller inte alls, för att ljuset till den (tillfälligt) blockeras av en annan himlakropp

förnamn /fˈœrnamn/ (n, neut)
prenom, nom
  en persons individuella namn, namn som en person har döpts till, som i svenskan står före efternamnet

förneka /fˈœrnəkˌa/ (v)
negar
  bestrida, hävda att något är osant, vägra kännas vid

förnekande /fˈœrnəkˌandə/ (n, neut)
refús
  det att förneka

förnuft /fˈœrnɵft/ (n, neut)
raó
  förmåga till tänkande, gott omdöme och sunt beslutsfattande

förnuftig /fˈœrnɵftˌɪɡ/ (adj)
raonable
  som är logisk och handlar efter kända fakta istället för på känslomässiga grunder

förnya /fˈœrnyːˌa/ (v)
renovar
  /till viss del/ ersätta med nytt

förnybar /fˈœrnyːbˌɑːr/ (adj)
renovable
  som kan förnyas, långsiktigt hållbar, som inte tar slut, outtömlig

förnäm /fˈœrnɛːm/ (adj)
distingit
  av hög rang, börd e.dyl.; förnämlig, hög

förnöjd /fˈœrnˈœjd/ (adj)
content
  perfektparticip av förnöja

förolämpa /fˈøːruːlˌɛmpa/ (v)
insultar
  kränka med (olämpliga) ord

förolämpande /fˈøːruːlˌɛmpandə/ (adj)
insultant
  ; som förolämpar

förolämpning /fˈøːruːlˌɛmpnɪŋ/ (n, ut)
insult

förord /fˈøːruːrd/ (n, neut)
prefaci
  text som placeras i början av en bok, en publikation eller något annat litterärt verk, för att ge en introduktion till verket

förort /fˈøːruːt/ (n, ut)
suburbi, extraradi
  tätbebyggt område beläget nära eller i utkanten av en större tätort (utanför innerstaden)

förpackning /fˈœrpaknˌɪŋ/ (n, ut)
embalatge

förpliktelse /fˈœrplɪktˌɛlsə/ (n, ut)
obligació

förra /fˈœra/ (adj)
previ
  som var i ordningen direkt tidigare än något annat

förresten /fˈœrəstən/ (adv)
per cert
  anger ett plötsligt (spontant) byte av ämne, ofta när uttalaren just kommer på en viktig fråga
  anger att uttalaren just kom på ett tillägg, som gäller utöver tidigare nämnda påståenden

förrgår /fˈœrɡoːr/ (n)
antevigília
  dagen före gårdagen

förromersk /fˈœruːmˌɛʂk/ (adj)
preromà
  som avser förhållanden från tiden före romarnas erövring eller före romerska rikets existens

förryska /fˈœryskˌa/ (v)
russificar
  anpassa till Ryssland, göra rysk

förrädare /fˈœrɛːdˌarə/ (n, ut)
traïdor
  person som förråder någon; angivare

förräderska /fˈœrɛːdˌɛʂka/ (n, ut)
traïdora

förrätt /fˈœrət/ (n, ut)
entrant

församling /fˈœʂamlˌɪŋ/ (n, ut)
assemblea
  en grupp människor som är samlade på ett ställe; folkförsamling, publik, riksdag, mötesdeltagarna

förse /fˈœʂə/ (v)
equipar
  utrusta, tillgodose behov; göra komplett eller bättre genom att placera, montera eller tillägga något

förseelse /fˈœʂəˌɛlsə/ (n, ut)
infracció
  mindre brott; brott som enligt lagen har ett lindrigt straffvärde

försegla /fˈœʂəɡlˌa/ (v)
segellar
  tillsluta på ett säkert sätt (till exempel om plastpåsar som svetsas ihop)
  segla bort (med skepp), avsegla
  segla vilse

försening /fˈœʂənˌɪŋ/ (n, ut)
tardança

försiktighet /fˈœʂɪktˌɪɡheːt/ (n, ut)
compte

försilvra /fˈœʂɪlvrˌa/ (v)
argentar, platejar
  överdra med ett tunt silverskikt

förskansa /fˈœʂkansˌa/ (v)
atrinxerar-se
  befästa, förstärka

förskepp /fˈœʂkəp/ (n, neut)
castell de proa
  främre delen hos fartyg som går från akterstäven till midskeppet

förskingring /fˈœrsxɪŋrˌɪŋ/ (n, ut)
malversació
  brott som begås när man låter en annan persons, organisations, eller företags medel försvinna på ett sätt som gagnar en själv men inte utan vidare kan rubriceras som stöld

förskjuta /fˈœʂkjʉtˌa/ (v)
ajornar
  rubba något ur dess ursprungliga läge

förskola /fˈœʂkuːlˌa/ (n, ut)
parvulari
  verksamhet med barnomsorg och utbildning som vänder sig till små barn (normalt från 1 år upp till cirka 6 år gamla som ännu inte börjat i grundskolan) dagtid då föräldrarna/vårdnadshavarna arbetar

förskräcka /fˈœʂkrəkːˌa/ (v)
aterrir
  förfära, skrämma

förskräckt /fˈœʂkrəkt/ (adj)
asustat
  som förskräckts

försköna /fˈœʂkøːnˌa/ (v)
embellir
  göra skön

förslag /fˈœʂlɑːɡ/ (n, neut)
suggeriment
  en plan om hur något skall göras

förslava /fˈœʂlavˌa/ (v)
esclavitzar
  göra någon till slav

försmå /fˈœʂmoː/ (v)
desdenyar
  anse för ringa, ringakta

försona /fˈœʂuːnˌa/ (v)
reconciliar
  göra sams, göra enig, göra överens

försoning /fˈœʂˈoːnɪŋ/ (n, ut)
reconciliació
  återskapande av vänskapliga förhållanden; det att två (tidigare) stridande parter slutar att bråka och i stället börjar att komma överens (på ett sådant sätt att de även får mildare känslor för varandra)

förspanska /fˈœʂpanskˌa/ (v)
hispanitzar, espanyolitzar
  göra (mer) spansk

förspel /fˈœʂpəl/ (n, neut)
preludi
  öppnande del av ett musikstycke
jocs previs
  förberedande handlingar som parter utför med varandra innan ett regelrätt samlag

först /fˈœʂt/ (adv)
primer
  i absoluta början av något; före allt annat

första person /fˈœʂta pˈɛʂuːn/ (n)
primera persona

första världskriget /fˈœʂta vˈɛːrdskrɪɡət/ (n)
Primera Guerra Mundial
  namn på ett världsomfattande krig utspelat mellan 1914 och 1918, framför allt i flera europeiska länder

förstatligande /fˈœʂtatlˌiːɡandə/ (n, neut)
estatització
  det att förstatliga

förstena /fˈœʂtənˌa/ (v)
petrificar

förstfödd /fˈœʂtfˈœd/ (adj)
primogènit
  som är äldst i en syskonskara

förstfödslorätt /fˈœʂtfˈœdsluːrˌɛt/ (n, ut)
primogenitura
  den rätt till arv som tillkommer äldsta barnet eller sonen; primogenitur

förstoppning /fˈœʂtɔpnˌɪŋ/ (n, ut)
restrenyiment
  alltför låg tarmtömningsfrekvens (mer sällan än var tredje dag) och/eller konstant för hård avföring

förstora /fˈœʂtuːrˌa/ (v)
allargar

förstärkare /fˈœʂtˈɛːrkarə/ (n, ut)
amplificador

förstärkning /fˈœʂtˈɛːrknɪŋ/ (n, ut)
reforç
  något som gör något starkare eller större i antal; något som förstärker, exempelvis en militär eller personalstyrka
  det att genom psykologiska metoder öka sannolikheten för ett beteendes upprepning
  det att förstärka en byggnads grunder
  faktor som en signal multipliceras med

förstå /fˈœʂtoː/ (v)
entendre
  ha kunskap om hur något är uppbyggt eller fungerar

förståelig /fˈœʂtoːəlˌɪɡ/ (adj)
comprensible
  som går att förstå

förståelse /fˈœʂtoːˌɛlsə/ (n, ut)
comprensió

förstående /fˈœʂtoːˌɛndə/ (adj)
comprensiu
  ; som förstår något (av /moralisk/ vikt, t.ex. ett mänskligt känslotillstånd eller beteende, eller det sätt på vilket ett viktigt system fungerar), eller brukar förstå

förstöra /fˈœʂtøːrˌa/ (v)
destruir
  ha sönder något, göra så att något blir trasigt och inte ser ut eller fungerar som avsett

förstörare /fˈœʂtøːrˌarə/ (n, ut)
destructor
  någon eller något som förstör

försumbar /fˈœʂɵmbˌɑːr/ (adj)
negligible

försumlig /fˈœʂɵmlˌɪɡ/ (adj)
negligent
  (straffbart) slarvig, vårdslös, som försummar saker

försumma /fˈœʂɵmˌa/ (v)
negligir
  ägna alltför lite uppmärksamhet åt

försvaga /fˈœʂvaɡˌa/ (v)
afeblir, debilitar
  göra svagare

försvagning /fˈœʂvaŋnˌɪŋ/ (n, ut)
debilitació
  det att något görs eller blir svagare

försvar /fˈœʂvɑːr/ (n, neut)
defensa

försvara /fˈœʂvɑːrˌa/ (v)
defensar
  göra motstånd

försvarslös /fˈœʂvɑːʂlˌøːs/ (adj)
indefens
  som saknar möjlighet att försvara sig

försvinna /fˈœʂvɪnˌa/ (v)
desaparèixer
  upphöra att ha en känd position; upphöra att (direkt) kunna hittas

försvinnande /fˈœʂvɪnˌandə/ (n, neut)
desaparició
  ; händelsen att någon eller något försvunnit

försäkra /fˈœʂəkrˌa/ (v)
assegurar
  lova; övertyga genom att garantera, bekräfta
  skaffa en försäkring för något

försäkring /fˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
assegurança

försäkringsbolag /fˈœʂəkrˌɪŋsbuːlˌɑːɡ/ (n, neut)
companyia d'assegurances

försäljning /fˈœʂəljnˌɪŋ/ (n, ut)
venda
  överlåtelse av en vara till en köpare mot avtalad ersättning

försämring /fˈœʂəmrˌɪŋ/ (n, ut)
deterioració
  förändring till det sämre

försök /fˈœʂøːk/ (n, neut)
intent, assaig
  aktivitet som utförs i syfte att uppnå ett visst mål, men där osäkerhet föreligger huruvida målet kommer att uppnås eller ej; det att försöka

försöka /fˈœʂøːkˌa/ (v)
assajar (de)

försörjning /fˈœʂˈœrjnɪŋ/ (n, ut)
abastiment
  fortlöpande tillförsel av energi, material eller annat för att tillgodose att något fungerar utan problem eller avbrott

förtal /fˈœtˈɑːl/ (n, neut)
calúmnia
  (falska) uppgifter med syfte att skada någons anseende

förtecken /fˈœtəkːən/ (n, neut)
accident
  tecken i notskrift som används för att ange höjd, sänkt eller återställd tonhöjd hos de följande noterna
  tecken som visar om ett reellt tal är positivt eller negativt.
  något som kännetecknas av, eller görs i viss anda

förtjäna /fˈœɕɛːnˌa/ (v)
merèixer
  vara värd (att få något, t.ex. som tack för en insats)

förtroende /fˈœtruːˌɛndə/ (n, neut)
confiança
  det att tro och lita på att någon är förmögen att handla (intellektuellt och moraliskt) korrekt, och också handlar korrekt
confidència
  förtroligt meddelande

förtrogen /fˈœtruːjən/ (adj)
conèixer a fons
  som har någons förtroende; som delar de innersta tankarna och känslorna med någon

förtrolla /fˈœtrɔlˌa/ (v)
encantar
  utöva trolldom mot någon eller något, särskilt för att förvandla till något annat

förtrollning /fˈœtrɔlnˌɪŋ/ (n, ut)
encanteri
  trollformel, besvärjelse

förtryck /fˈœtryk/ (n, neut)
opressió
  tillstånd där en auktoritet använder maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtrycka /fˈœtrykːˌa/ (v)
oprimir
  använda maktmedel för att underkuva en grupp individer

förtryckare /fˈœtrykːˌarə/ (n, ut)
opressor
  person som använder maktmedel för att underkuva andra personer

förtvivlan /fˈœtvɪvlˌan/ (n, ut)
desesperació

förtöja /fˈœtøːjˌa/ (v)
amarrar
  fastgöra eller förankra (fartyg)

förtöjning /fˈœtˈœjnɪŋ/ (n, ut)
amarrada
  det att förtöja, fastgöra

förutnämnd /fˈøːrʉtnˌɛmnd/ (adj)
susdit
  som nämnts förut

förutse /fˈøːrʉtsə/ (v)
preveure

förutsebar /fˈøːrʉtsəbˌɑːr/ (adj)
previsible

förutsägbar /fˈøːrʉtsˌɛjbɑːr/ (adj)
predictible
  som kan förutsägas

förvalta /fˈœrvaltˌa/ (v)
administrar
  under längre tid sköta och ta hand om något åt någon annan

förvaltning /fˈœrvaltnˌɪŋ/ (n, ut)
administració

förvandla /fˈœrvandlˌa/ (v)
metamorfosar

förvar /fˈœrvar/ (n, neut)
arrest
  placering (av oftast värdefulla föremål) på säker plats (oftast inlåst i ett kassaskåp)
  det att förvara (oftast en brottsling) i vanligtvis ett fängelse

förvara /fˈœrvarˌa/ (v)
custodiar
  ha något medan det inte används på en särskild plats, ofta en plats avsedd för det ändamålet

förvirrande /fˈœrvɪrˌandə/ (adj)
confús
  presensparticip av förvirra

förvirring /fˈœrvɪrˌɪŋ/ (n, ut)
confusió
  det att vara förvirrad

förvränga /fˈœrvrəŋˌa/ (v)
deformar
  återge (något) felaktigt

förvänta /fˈœrvəntˌa/ (v)
esperar
  ha som förväntning, tro och anta /att något/ kommer att vara på ett visst sätt

förvärra /fˈœrvərˌa/ (v)
empitjorar, agreujar
  göra värre

förvärv /fˈœrvərv/ (n, neut)
adquisició
  något bra som har införskaffats; tillskott

förvåning /fˈœrvoːnˌɪŋ/ (n, ut)
sorpresa
  (den psykologiska) känslan när en person inser att något inte står till på det sätt som personen i förväg hade väntat sig

föryngring /fˈøːryŋrˌɪŋ/ (n, ut)
rejoveniment
  det att föryngra

förälder /fˈøːrəldər/ (n, ut)
parent

förälska /fˈøːrəlskˌa/ (v)
enamorar-se
  att bli kär i eller att börja älska någon/något, bli förälskad

förälskelse /fˈøːrəlsxˌɛlsə/ (n, ut)
infatuació
  det att en person är mycket känslomässigt förtjust i och sexuellt attraherad av en annan person

förändra /fˈøːrəndrˌa/ (v)
modificar

förändring /fˈøːrəndrˌɪŋ/ (n, ut)
canvi
  resultatet av att förändra

föröda /fˈøːrøːdˌa/ (v)
quedar desert
  göra öde

förödande /fˈøːrøːdˌandə/ (adj)
devastador
  som förstör mycket; mycket allvarlig

förödmjukelse /føːrˈœdmjʉkˌɛlsə/ (n, ut)
humiliació
  kränkning av någons värdighet, sårande av någons stolthet

föröka /fˈøːrøːkˌa/ (v)
multiplicar-se
  avla, fortplanta (sig)

föröva /fˈøːrøːvˌa/ (v)
cometre
  utföra, vanligen viss olämplig handling

gabbro /ɡˈabruː/ (n, ut)
gabre
  slags kristallinisk bergart

gadd /ɡˈad/ (n, ut)
agulló
  spetsig tand hos rovdjur; (vardagligt) tand

gadolinium /ɡˈɑːduːlˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
gadolini

gaffel /ɡˈafəl/ (n, ut)
forquilla, forqueta
  vanligt ätverktyg i form av ca 3-4 parallella, något böjda spetsar på ett skaft; även liknande konstruktioner för andra ändamål
forqueta, forquilla
  ställning där en pjäs samtidigt hotar att slå två eller flera av motståndarens pjäser
forquilla
  hållaren av framhjulet på en cykel

gagauziska /ɡˈɑːɡaˌʉsɪskˌa/ (n, ut)
gagaús

gage /ɡˈɑːɡə/ (n)
caixet
  betalning till en artist för dennes framträdande

gala /ɡˈɑːla/ (n, ut)
gala
  fin och stor fest

galaktisk /ɡˈɑːlaktˌɪsk/ (adj)
galàctic
  som rör Vintergatan eller andra galaxer

galax /ɡˈɑːlaks/ (n, ut)
galàxia
  en större sammanhängande grupp av stjärnor, stoft, gas, och annat material

galeon /ɡˈɑːləˌuːn/ (n, ut)
galió
  stridsfartyg på 1400-1500-talen

galge /ɡˈaljə/ (n, ut)
forca
  fristående konstruktion består av en enda eller 2–3 trästolpar med en därpå ovantill rätvinkligt anbragt tvärbjälke och i vilken människor avrättas genom hängning

galgo español /ɡˈalɡuː ˈɛspanˌuːl/ (n)
llebrer espanyol
  en hundras tillhörande vinthundarna med ursprung från Spanien som används som sällskapshund, kapplöpningshund och i ursprungslandet även som hetsjakthund; individ av denna hundras

galicier /ɡˈɑːlɪsˌɪər/ (n, ut)
gallec, gallega

galicisk /ɡˈɑːlɪsˌɪsk/ (adj)
gallec, gallega
  som rör Galicien, dess invånare eller det galiciska språket

galiciska /ɡˈɑːlɪsˌɪska/ (n, ut)
gallec
  ett romanskt språk som talas i nordvästra Spanien, främst i autonoma regionen Galicien

galjonsfigur /ɡˈaljʊnsfˌiːɡʉr/ (n, ut)
mascaró de proa
  snidad bild i förstäven på äldre fartyg
  person som ofta framträder som ledande i ett företag (utan att vara den verklige ledaren)

galla /ɡˈala/ (n, ut)
bilis, fel
  kroppsvätska som består av vatten, gallsalter, bilirubin och kolesterol och som bildas av levern och samlas upp i gallblåsan innan den senare kontraherar och pressar ut gallan i duodenum där den behövs för nedbrytning och upptag av fett

gallblåsa /ɡalblˈoːsa/ (n, ut)
vesícula biliar
  organ (vesica biliaris) som lagrar och koncentrerar galla från levern (tills gallblåsan kontraherar och pressar ut galla mot duodenum)

galler /ɡˈalər/ (n)
gal
  person från Gallien

galleri /ɡˈalərˌiː/ (n, neut)
galeria
  lokal (ett eller flera rum, eller ett helt hus) där konst visas

gallicism /ɡˈalɪsˌɪsm/ (n, ut)
gal·licisme
  franskt särdrag grammatiskt eller i form av ord eller uttryck som i språkligt lån överförs till ett annat språk

gallisk /ɡˈalɪsk/ (adj)
gàl·lic
  som avser Gallien eller gallerna

galliska /ɡˈalɪskˌa/ (n)
gal, gàl·lic
  utdödd språk som talades i Frankrike

gallium /ɡˈaliːˌʉm/ (n, neut)
gal·li

gallo /ɡˈaluː/ (n)
galó
  ett romanskt språk som talas i östra Bretagne

galopp /ɡˈɑːlɔp/ (n, ut)
galop
  hästens snabbaste gångart

galoppera /ɡˈɑːlɔpərˌa/ (v)
galopar

galosch /ɡˈɑːlɔʃ/ (n, ut)
xancle
  skyddande yttersko av gummi (ibland symbol för något ålderdomligt)

galt /ɡˈalt/ (n, ut)
verro
  gris av hankön

galvanisera /ɡˈalvanˌiːseːrˌa/ (v)
galvanitzar
  överdra med metall (särskilt zink) genom elektrolys

galvanisering /ɡˈalvanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
galvanització
  det att galvanisera

galvanometer /ɡˈalvanˌuːmətər/ (n, ut)
galvanòmetre
  instrument för mätning av svaga elektriska strömmar

galär /ɡˈɑːlɛːr/ (n, ut)
galera
  roddkrigsfartyg sedan 1300-talet

galärslav /ɡˈɑːləʂlˌav/ (n, ut)
xurma
  med kedjor fastsmidd roddare på galär

gam /ɡˈɑːm/ (n, ut)
voltor
  rovfågel, känd som asätare, tillhörig underfamiljen Aegypiinae till familjen hökartade rovfåglar eller familjen Cathartidae (den senare ofta känd som kondor)

gambier /ɡˈambiːər/ (n, ut)
gambià, gambiana
  person, särskilt man, från Gambia

gambiska /ɡˈambɪskˌa/ (n, ut)
gambiana
  kvinna från Gambia

gamfond /ɡamfˈoːnd/ (n, ut)
fons voltor
  fond som investerar i företag eller fastigheter som går dåligt (och därför kan vara undervärderade)

gamling /ɡˈamlɪŋ/ (n, ut)
vell
  äldre person

gamma /ɡˈama/ (n, neut)
gamma

gammaaminobutansyra /ɡˈamaˌamiːnˌuːbʉtˌansyːrˌa/ (n, ut)
àcid gamma-aminobutíric
  en viktig hämmande neurotransmittor i det centrala nervsystemet

gammal /ɡˈamal/ (adj)
vell, antic
  som har levt en relativt lång tid, oftast om människor, men även om djur eller växter
  som har existerat en relativt lång tid
  som har försämrad kvalitet eller är dålig på grund av att den har existerat en relativt lång tid
  som skett före tidpunkten för kommunikationen eller en annan specificerad tidpunkt
vell
  som har viss ålder

gammastråle /ɡˈamastrˌoːlə/ (n, ut)
raig gamma
  stråle av gammastrålning; enskild händelse då gammastrålning utsänds

gammelfaster /ɡˈaməlfˌastər/ (n, ut)
bestia
  mors eller fars faster

gammelstad /ɡˈaməlstˌad/ (n)
centre històric
  historisk innerstad

ganska /ɡˈanska/ (adv)
força, bastant, prou
  till viss del, inte fullt

gapa /ɡˈɑːpa/ (v)
badar
  vara vidöppen eller tom

gapskratta /ɡˈapskrɑːtːˌa/ (v)
afartar-se de riure

garage /ɡarˈɑːʃ/ (n, neut)
garatge

garantera /ɡarˈanteːrˌa/ (v)
garantir

garanti /ɡarˈantiː/ (n, ut)
garantia
  avtal som ger ett löfte om kompensation om vissa förutsättningar är uppfyllda

gardin /ɡardˈiːn/ (n, ut)
cortina

garfågel /ɡˈarfoːjəl/ (n, ut)
gran gavot
  en utdöd art (Pinguinus impennis) inom fågelfamiljen alkor (Alcidae); individ av arten garfågel

garn /ɡˈɑːrn/ (n, neut)
fil
  textiltråd för stickning och liknande

garnera /ɡˈɑːrneːrˌa/ (v)
guarnir

garnison /ɡˈɑːrniːsˌuːn/ (n, ut)
guarnició
  militär besättning

garrottera /ɡˈarɔtːˌeːra/ (v)
donar garrot
  avrätta genom garrottering

garva /ɡˈarva/ (v)
adobar
  behandla läder och skinn för att de ska bli mjuka och hållbara

garveri /ɡˈarvərˌiː/ (n, neut)
adoberia

gas /ɡˈas/ (n, ut)
gas
  ett aggregationstillstånd
  ämne i detta aggregationstillstånd; ämnet är flyktigt och saknar bestämd volym, form och densitet

gasell /ɡˈɑːsəl/ (n, ut)
gasela
  antilop

gasformig /ɡasfˈɔrmɪɡ/ (adj)
gasós
  som är en gas

gaskammare /ɡˈaskamˌarə/ (n, ut)
cambra de gas
  sluten kammare avsedd för avrättning genom giftgas

gasledning /ɡˈasleːdnˌɪŋ/ (n, ut)
gasoducte
  ledning som leder gas

gasmask /ɡˈasmask/ (n, ut)
màscara antigàs
  mask för ansiktet till skydd mot skadliga gaser och andra ämnen (i krig, vid bränder och i andra sammanhang)

gassa /ɡˈasa/ (v)
abrasar
  stråla intensivt

gastroenterit /ɡˈastruːˌɛntərˌiːt/ (n, ut)
gastroenteritis
  inflammation i magsäcken och tunntarmen

gastrointestinal /ɡˌastruːˌɪntəstiːnˈɑːl/ (adj)
gastrointestinal
  som har med mag–tarmkanalen att göra

gastronomi /ɡˈastruːnˌuːmiː/ (n)
gastronomia
  läran om sambandet mellan mat och kultur

gastronomisk /ɡˈastruːnˌuːmɪsk/ (adj)
gastronòmic
  som beträffar matlagning

gastroskop /ɡˈastrɔskˌuːp/ (n, neut)
gastroscopi
  ett optiskt instrument för undersökning av magsäcken

gata /ɡˈɑːta/ (n, ut)
carrer
  väg i tätort, oftast belagd samt med trottoar

gate /ɡˈɑːtə/ (n, ut)
porta d'embarcament
  utgång till flygplan (på en flygplats)

gatlykta /ɡˈatlyktˌa/ (n, ut)
farola
  lampa för gatubelysning

gatsten /ɡˈatstən/ (n, ut)
llambordí
  sten (vanligen granit) som huggits fyrkantig för stensättning av gata

gatubeläggning /ɡˈɑːtʉbəlˌɛɡnɪŋ/ (n, ut)
paviment
  beläggning på gatans yta

gatumusikant /ɡˌɑːtʉmʉsˈiːkant/ (n, ut)
músic de carrer
  person som musicerar på gatan

gavel /ɡˈɑːvəl/ (n, ut)
gablet
  del av fasad på en byggnad som finns mellan de lutande sidorna av takfallet

gavial /ɡˈɑːviːˌal/ (n, ut)
gavial

gazpacho /ɡˈaspaʃˌuː/ (n, ut)
gaspatxo
  spansk kyld tomatsoppa eller tomatjuice med olivolja och kryddor

ge /jˈeː/ (v)
donar
  överföra (något) till (någon annans förfogande eller ägo, som regel utan förväntad motprestation), dela med sig
  lämna som betalning/ersättning (för något); avstå från

ge upp /jˈeː ˈɵp/ (v)
rendir
  sluta försöka uppnå ett mål, ofta genom insikt av de svårigheter som skulle krävas för att uppnå nämnt mål; i spel och krig äv. låta motparten vinna

geisha /jˈeːɪshˌa/ (n, ut)
geisha

gejser /jˈɛjsər/ (n, ut)
guèiser
  het källa som kastar upp hetvatten och ånga i kaskader

gel /jˈeːl/ (n)
gel
  trögflytande elastisk massa

gelatin /jˌeːlatˈiːn/ (n)
gelatina
  en sorts färglöst lim (använt bl a vid matlagning), ofta utvunnet ur svin

gelatinartad /jˈeːlatˌiːnatˌad/ (adj)
gelatinós
  som liknar gelatin

gelé /jeːlˈeː/ (n)
gelatina

gem /jˈeːm/ (n)
gemma
  halvädelsten med gravyr eller relief

gemensam /jɛmˈeːnsam/ (adj)
comú
  som hör till fler än en; samägd
  som används av fler än en

gemenskap /jˈeːmənskˌɑːp/ (n, ut)
comunitat
  en grupp (människor) som tillsammans delar någon sorts samhörighet

geminera /jeːmˈiːneːrˌa/ (v)
geminar
  förlänga, fördubbla (t ex en konsonant)

geminerad /jeːmˈiːneːrˌad/ (adj)
geminat
  ; fördubblad (t. ex. om en konsonant)

gems /jˈɛms/ (n, ut)
isard
  en däggdjursart (Rupicapra rupicapra) som ingår i familjen slidhornsdjur (Bovidae); individ av denna art

gen /jˈən/ (n, ut)
gen
  sekvens av nukleotider i DNA som kodar för ett enskilt protein; arvsanlag

gendarm /jəndˈarm/ (n, ut)
gendarme
  militärt organiserad polisman

genera /jənˈeːra/ (v)
avergonyir
  göra (någon) generad

general /jənˈeːral/ (n, ut)
general
  militär titel, ofta den högsta militära graden

generalisera /jənˈeːralˌiːseːrˌa/ (v)
generalitzar
  dra allmänna slutsatser (av enstaka fall)

generalisering /jənˈeːralˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
generalització
  dragande av allmänna slutsatser, det att generalisera
  borttagande av detaljer från en karta när den görs om i mindre skala

generalsekreterare /jənˈeːralsəkrətˌeːrarə/ (n, ut)
secretari general

generalöverste /jənˈeːralˌøːvəʂtˌɛ/ (n, ut)
coronel general

generation /jənˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
generació

generator /jənˈeːratˌɔr/ (n, ut)
generador
  maskin bestående av stator och rotor som omvandlar rörelseenergi till elektrisk energi

generositet /jənˈeːruːsˌɪteːt/ (n, ut)
generositat

generös /jənˈeːrøːs/ (adj)
generós
  som /är snäll och/ ger mycket av sig själv; som /är snäll och/ ger bort mycket (av något, t.ex. pengar)
  som är förmånligt i den meningen att mottagaren skulle tjäna på att acceptera erbjudandet eller gå med på förslaget

genetik /jənˈeːtiːk/ (n, ut)
genètica
  ärftlighetslära, ärftlighetsforskning

genetiker /jənˈeːtiːkər/ (n, ut)
genetista
  forskare inom genetik, ärftlighetsforskare

genetisk /jənˈeːtɪsk/ (adj)
genètic
  som har med gener att göra

geni /jənˈiː/ (n, neut)
geni
  mycket begåvad person; någon som är bland de bästa av sitt slag på något som kräver intelligens

genitiv /jənˈiːtiːv/ (adj)
genitiu
  som har att göra med eller som liknar genitiv

genitiv /jənˈiːtiːv/ (n)
genitiu
  kasus som utmärker att ett visst substantiv eller pronomen (eller nominalfras) står i ett visst bestämningsförhållande, särskilt ett ägandeförhållande, till ett annat ord som ordet i genitiv utgör en bestämning (attribut) till

genom /jˈeːnɔm/ (n, neut)
genoma
  en organisms, cells, eller virus hela DNA-sekvens

genombrott /jˈeːnɔmbrˌɔt/ (n, neut)
avanç

genomföra /jˈeːnɔmfˌøːra/ (v)
dur a terme

genomgå /jˈeːnɔmɡˌoː/ (v)
experimentar

genomläsa /jˈeːnɔmlˌɛːsa/ (v)
llegir enterament
  läsa i­genom (en text)

genomsnitt /jˈeːnɔmsnˌɪt/ (n, neut)
valor mitjà
  medelnivå, medeltal
  aritmetiskt medelvärde: summa av numren delat på deras antal

genomsnittlig /jˈeːnɔmsnˌɪtlɪɡ/ (adj)
mediocre
  som har ett värde som ligger nära medel-, median-, eller typvärdet i en (underförstådd) klass av objekt med denna egenskap
  som är ett typiskt exemplar i sin klass av objekt, och som inte utmärker sig på något nämnvärt sätt (som är relevant i sammanhanget)

genomsökning /jˌeːnɔmsˈœknɪŋ/ (n, ut)
registre
  det att genomsöka

genotyp /jənˈuːtyːp/ (n, ut)
genotip

genre /jənrˈeː/ (n, ut)
gènere
  sort; samling verk vilka räknas som samma typ då de delar vissa egenskaper

gentrifiera /jəntrˈiːfiːərˌa/ (v)
gentrificar
  upphöja den sociala statusen hos ett bostadsområde, med följden att vissa av de boende inte längre får råd att bo kvar och därmed tvingas flytta

gentrifiering /jəntrˈiːfiːˌeːrɪŋ/ (n, ut)
gentrificació
  höjning av en stadsdels sociala status vilket drar till sig människor med högre inkomster samtidigt som de boende med lägre inkomster tvingas flytta eftersom det blir för dyrt att bo kvar

genuesisk /jənˈʉəsˌɪsk/ (adj)
genovès
  från trakten av staden Genua i nuvarande norra Italien

genus /jənˈʉs/ (n, neut)
gènere
  indelning av ett språks substantiv och pronomen i olika klasser på basis av deras benägenhet att dela ut kongruens till sina dependenter

genusvetenskap /jənˈɵsvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
estudis de gènere
  akademisk disciplin som huvudsakligen fokuserar på att kartlägga och analysera vilken roll kön och genus spelar i samhället

genuttryck /jənˈɵtryk/ (n, neut)
expressió gènica
  det att en gen ger upphov till sin slutprodukt, d.v.s. det att en gen transkriberas till RNA och – om slutprodukten är ett protein – mRNA:t translateras till ett protein

genväg /jənvˈɛːɡ/ (n, ut)
drecera, atall
  en väg kortare än förväntat eller vanligt, vanligen ej längs upptrampade stigar eller vägar, utan genom obanad mark

geocentrisk /jˈeːuːsˌɛntrɪsk/ (adj)
geocèntric
  som utgår från jorden som världens medelpunkt

geodesi /jˈeːuːdəsˌiː/ (n, ut)
geodèsia

geofysik /jˈeːuːfˌyːsiːk/ (n, ut)
geofísica
  läran om jorden och dess miljö

geograf /jˈeːɔɡrˌaf/ (n, ut)
geògraf
  person som studerat och ägnar sig åt geografi

geografi /jˈeːɔɡrˌafiː/ (n, ut)
geografia
  vetenskapen om jordytans naturliga förhållanden samt människans användning av den

geografisk /jˈeːɔɡrˌafɪsk/ (adj)
geogràfic

geokemi /jˈeːuːkəmˌiː/ (n, ut)
geoquímica
  vetenskapen om den kemiska sammansättningen av geologiska ting

geolog /jˌeːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
geòleg, geòloga
  person med expertkunskaper inom geologi

geologi /jˌeːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
geologia

geologisk /jˌeːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
geològic
  som har med geologi att göra

geometri /jˈeːuːmˌɛtriː/ (n, ut)
geometria
  vetenskap som handlar om de matematiska rumsfigurerna och rumsliga samband

geometrisk /jˈeːuːmˌɛtrɪsk/ (adj)
geomètric

geometriskt /jˈeːuːmˌɛtrɪskt/ (adv)
geomètricament
  på ett geometriskt sätt

geomorfologi /jˌeːuːmˌuːrfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
geomorfologia
  en gren av geografin: läran om jordens ytformer

geopolitik /jˈeːuːpˌuːliːtˌiːk/ (n, ut)
geopolítica
  en vetenskaplig disciplin där politik, historia och sociologi analyseras med referens till geografi

georgier /jˈeːɔrjˌiːər/ (n, ut)
georgiana
  person, i synnerhet en man, från Georgien, grusin, grusier

georgisk /jˈeːɔrjˌɪsk/ (adj)
georgià
  som rör Georgien
  som rör det georgiska språket

georgiska /jˈeːɔrjˌɪska/ (n, ut)
georgià
  språk som talas i Georgien
georgiana
  kvinna från Georgien

gepard /jˈeːpard/ (n, ut)
guepard
  en art (Acinonyx jubatus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten gepard

geriatriker /jˈeːriːˌatriːkər/ (n, ut)
geriatre
  läkare specialiserad på att undersöka och behandla åldrandets sjukdomar

gerilla /jˈeːrɪlˌa/ (n, ut)
guerriller

germanistik /jˈɛrmanˌɪstiːk/ (n)
filologia germànica
  lingvistik vetenskap som utforskar tyska språk

germanium /jˈɛrmanˌiːʉm/ (n, neut)
germani

germansk /jˈɛrmansk/ (adj)
germànic

gerontokrati /jˈeːrɔntˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
gerontocràcia
  åldringsvälde

gerundium /jˈeːrɵndˌiːʉm/ (n, neut)
gerundi
  modus (verbalsubstantiv, verbaladverb) som betecknar pågående handlingar

gest /jˈɛst/ (n, ut)
gest
  kroppsspråkligt uttryck

gestik /jˈɛstiːk/ (n, ut)
gesticulació
  sätt att gestikulera

gestikulera /jˈɛstiːkˌʉleːrˌa/ (v)
gesticular
  göra rörelser med kroppen, vanligen primärt händerna, armarna, huvudet, oftast för att understryka det man säger eller förklara eller förtydliga det eller bestyrka eventuell implicit underton i sitt budskap

gesäll /jˈeːsəl/ (n, ut)
camarada

get /jˈeːt/ (n, ut)
cabra

getherde /jˈɛthərdə/ (n, ut)
cabrer
  herde för getter

geting /jˈeːtɪŋ/ (n, ut)
vespa
  insekt inom familjen getingar (Vespidae)

getingbo /jˈeːtɪŋbˌuː/ (n, neut)
vesper
  det bo som getingar bygger

getingmidja /jˈeːtɪŋmˌɪdja/ (n, ut)
cintura de vespa
  mänsklig midja avsmalnad med korsett, så att den liknar en getings

getmjölk /jətmjˈœlk/ (n, ut)
llet de cabra
  mjölk producerad av getter

gevär /jˈeːvɛːr/ (n, neut)
fusill, fusell
  eldvapen med lång pipa och som hålls med två händer

gibraltisk /jˈɪbraltˌɪsk/ (adj)
gibraltareny
  som rör Gibraltar

giffel /jˈɪfəl/ (n, ut)
croissant
  bakverk som är format som en halvmåne

gift /jˈɪft/ (adj)
casat
  ; (om person) som ingått äktenskap

gift /jˈɪft/ (n, neut)
verí, metzina
  ämne som skadar eller dödar en viss livsform, såsom ett djur eller en växt; särskilt flytande ämne som produceras av en växt eller ett djur i försvarssyfte, och som kan injiceras i en fiende exempelvis via en gifttagg

gifta /jˈɪfta/ (v)
casar-se

giftig /jˈɪftɪɡ/ (adj)
tòxic, verinós
  som orsakar skada på levande organism

gigant /jˈiːɡant/ (n, ut)
gegant
  jättefolk i grekiska sagan

gigantisk /jˈiːɡantˌɪsk/ (adj)
gegant
  mycket stor

gikt /jˈɪkt/ (n, ut)
gota

giljotin /jˌɪljuːtˈiːn/ (n, ut)
guillotina
  avrättningsredskap bestående av en ställning av trä med en fallande bila som hugger av huvudet

giljotinera /jˌɪljuːtˈiːneːrˌa/ (v)
guillotinar

giltig /jˈɪltɪɡ/ (adj)
vàlid
  gällande, tillämplig, med laga kraft, godkänd (enligt gällande regler)

gin /jˈiːn/ (n)
ginebra

ginst /jˈɪnst/ (n, ut)
argelac
  någon av de hundratalet buskarter inom ginstsläktet (Genista) i familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av dessa arter

gips /jˈɪps/ (n, neut)
guix, parrell
  mineralet kalciumsulfat (CaSO₄· 2 H₂O), ett vitt pulver

gipsa /jˈɪpsa/ (v)
enguixar
  arbeta med gips

giraff /jˈiːraf/ (n, ut)
girafa
  en art (Giraffa camelopardalis) inom däggdjursfamiljen giraffdjur (Giraffidae); individ av arten giraff

girig /jˈiːrɪɡ/ (adj)
cobdiciós
  som har ett överdrivet begär att förvärva pengar och andra ägodelar

girighet /jˈiːrɪɡhˌeːt/ (n, ut)
avarícia
  omåttligt begär efter främst pengar och andra ägodelar, överdrivet habegär

girland /jˈɪrland/ (n, ut)
garlanda

gissa /jˈɪsa/ (v)
endevinar

gisslan /jˈɪslan/ (n, ut)
ostatge

gissning /jˈɪsnɪŋ/ (n, ut)
conjectura

gitarr /jˈiːtar/ (n, ut)
guitarra
  stränginstrument med en resonanslåda och en hals med en greppbräda försedd med sex strängar

gitarrist /jˈiːtarˌɪst/ (n, ut)
guitarrista
  person som spelar gitarr

gitter /jˈɪtːər/ (n, neut)
(en)graellat
  rymdstruktur i en kristall som atomer eller joner kan anta
  optisk element som består utav många parallella spaltar eller ritsar (ristade linjer)

gjuta /jˈʉta/ (v)
fondre
  framställa föremål genom att hälla ett flytande material (oftast metall eller betong) i en form, där det stelnar

gjuteri /jˈʉtərˌiː/ (n, neut)
foneria

gjutform /jʉtfˈɔrm/ (n, ut)
motlle

gjutjärn /jˈɵɕərn/ (n)
ferro colat
  järn med en kolhalt mellan ungefär 2 och 4 procent

glaciologi /ɡlˌɑːsɪuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
glaciologia
  vetenskapen om glaciärer

glaciär /ɡlˈɑːsɪˌɛːr/ (n, ut)
glacera

glad /ɡlˈɑːd/ (adj)
alegre
  vid gott humör, munter

glad påsk /ɡlˈɑːd pˈoːsk/ (interjection)
Bona Pasqua

glad som en lärka /ɡlˈɑːd sɔm ɛn lˈɛrka/ (adj)
més content que un gínjol
  sprudlande glad

glada /ɡlˈɑːda/ (n, ut)
milà
  individ inom underfamiljen glador

gladlynt /ɡlˈɑːdlynt/ (adj)
alegre
  som ofta är på gott humör

glagolitisk /ɡlˈɑːɡuːlˌiːtɪsk/ (adj)
glagolític
  hörande till den äldsta slaviska skriften

glamorös /ɡlˈɑːmuːrˌøːs/ (adj)
glamurós

glamour /ɡlˈɑːmuːˌʉr/ (n, ut)
glamur
  förtjusande skönhet och charm, yttre strålglans

glas /ɡlˈɑːs/ (n, neut)
vidre, got
  ett amorft, fast, mer eller mindre genomskinligt material som vanligtvis görs av smält sand (silikat) med diverse tillsatser
got, vidre
  bägare utan öron i första hand gjort av materialet glas som används för att dricka ur
  den mängd vätska som ryms i ett glas dvs i en bägare gjord av glas

glasbjörk /ɡlɑːsbjˈœrk/ (n, ut)
bedoll pubescent
  en art (Betula pubescens) inom växtfamiljen björkväxter (Betulaceae); individ av arten glasbjörk

glaskropp /ɡlˈɑːskrɔp/ (n, ut)
humor vitri
  (exemplar av) den genomskinliga geléaktiga substans som finns bakom linsen (och framför näthinnan) inuti ögongloben

glasmästare /ɡlˈɑːsməstˌarə/ (n, ut)
vidrier, vidriera
  person som jobbar med att laga fönster, som jobbar på ett glasmästeri

glass /ɡlˈas/ (n, ut)
gelat
  frusen substans som kan ätas som efterrätt och består av en röra av äggulor, grädde och socker, ofta med olika tillsatta smakämnen
  portion frusen efterrätt i strut av våffelrån

glassbar /ɡlˈasbɑːr/ (n, ut)
geladeria

glasskärare /ɡlˈaskɛːrˌarə/ (n, ut)
vidrier
  person som skär glas

glastak /ɡlˈɑːstak/ (n, neut)
sostre de vidre
  tak av glas
  osynlig gräns (tak) för hur högt en kvinna kan avancera i en organisation

glasvar /ɡlˈɑːsvɑːr/ (n, ut)
bruixa sense taques, gall
  en fiskart (Lepidorhombus whiffiagonis) inom familjen piggvarar (Scophthalmidae); individ av denna art

glasyr /ɡlˈɑːsyːr/ (n, ut)
glaça
  överdrag (som till största delen består av socker och vatten)
esmalt
  glasliknande yta på keramer

glasögon /ɡlˈɑːsøːɡˌɔn/ (n, neut)
ulleres
  två linser avsedda att bäras framför ögonen för att korrigera synfel

glasögonflugsnappare /ɡlˈɑːsøːɡˌɔnflɵɡsnˌaparə/ (n, ut)
papamosques bru

glasögonorm /ɡlˌɑːsøːɡɔnˈɔrm/ (n, ut)
cobra d'ulleres
  ormarten Naja naja; individ av denna art

glatt /ɡlˈat/ (adj)
llis
  slät, jämn; slipprig, hal

gles /ɡlˈeːs/ (adj)
dispers
  vars ingående delar befinner sig förhållandevis långt ifrån varandra

glida /ɡlˈiːda/ (v)
lliscar
  med låg friktion röra sig under kontakt längs en yta

glimmer /ɡlˈɪmər/ (n, neut)
mica
  typ av halvmetalliskt glänsande mineral

glob /ɡlˈuːb/ (n, ut)
globus
  klot, föremål format som en sfär

global /ɡlˈuːbal/ (adj)
global

global uppvärmning /ɡlˈuːbal ˈɵpvərmnˌɪŋ/ (n)
escalfament global
  sedan år ca 1900 pågående klimatförändring med en temperaturökning som det tydligaste tecknet

globalisering /ɡlˈuːbalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
globalització

globalism /ɡlˈuːbalˌɪsm/ (n, ut)
globalisme
  övertygelsen att ekonomin måste vara fri och öppen över de nationella landgränserna

globetrotter /ɡlˈuːbətrˌɔtːər/ (n, ut)
rodamón
  person som reser (ovanligt) mycket, berest

glokalisering /ɡlʊkˈɑːliːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
glocalització
  samtidiga processer av lokal anpassning (lokalisering) och global standardisering (globalisering)

glomerulär /ɡlˈuːmərˌʉlɛːr/ (adj)
glomerular
  som finns i, eller har att göra med, ett glomerulus

glufsa /ɡlˈɵfsa/ (v)
cruspir
  äta glupskt

glukos /ɡlˈʉkuːs/ (n, ut)
glucosa, glicosa

gluon /ɡlˈʉuːn/ (n, ut)
gluó

glutamat /ɡlˈʉtamˌat/ (n, neut)
glutamat
  anjon av ; salt eller ester av

glutamin /ɡlˌʉtamˈiːn/ (n, neut)
glutamina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Gln, Q)

glutaminsyra /ɡlˈʉtamˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid glutàmic
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Glu, E) och som också är en viktig excitatorisk neurotransmittor i det centrala nervsystemet

glutenintolerans /ɡlˌʉtənˌɪntuːleːrˈans/ (n, ut)
celiaquia
  åkomma, känslighet mot gluten, som skadar tunntarmens slemhinna

glyceraldehyd /ɡlˈyːseːrˌaldəhˌyːd/ (n)
gliceraldehid
  kemisk förening av kol, väte och syre

glycin /ɡlyːsˈiːn/ (n, neut)
glicina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Gly, G)

glykogen /ɡlˈyːkuːjən/ (n, neut)
glicogen
  en polysackarid som är huvudformen för kroppens lagring av kolhydrater, närmare bestämt en grenad kedja av glukosrester bundna via α-(1,4)-glykosidbindningar och α-(1,6)-glykosidbindningar vid fögreningarna (ungefär var 10:e glukosrest), vilken kroppen sedan omvandlar till glukos efter behov (glykogenolys)

glykolsyra /ɡlˈyːkɔlsˌyːra/ (n)
àcid glicòlic, àcid hidroxiacètic
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C₂H₂O(OH)₂

glykolys /ɡlˈyːkuːlˌyːs/ (n, ut)
glicòlisi
  biokemisk process som sker i cellens cytoplasma där en glukosmolekyl bryts ner till två pyruvatjoner under nettobildning av två ATP och två NADH

glädja /ɡlˈɛdja/ (v)
alegrar
  göra någon glad
  vara glad över; bli glad

glädje /ɡlˈɛdjə/ (n, ut)
alegria
  stark känsla av välmående och vilja att leva

glädjedödare /ɡlˈɛdjədˌøːdarə/ (n, ut)
aixafaguitarres, esgarriacries

glädjetår /ɡlˈɛdjətˌoːr/ (n, ut)
llàgrima de joia
  tår (gråt) av glädje

glänta /ɡlˈɛnta/ (n, ut)
clar

glänta /ɡlˈɛnta/ (v)
entreobrir

glöd /ɡlˈøːd/ (n, ut)
brasa
  heta rester av träkol från en eld

glödlampa /ɡlˈœdlampˌa/ (n, ut)
bombeta
  slags ljuskälla; mindre behållare med en metalltråd (vanligtvis av volfram) som med hjälp av elektrisk ström kan värmas för att börja glöda och därmed producera ljus

glögg /ɡlˈœɡ/ (n, ut)
vi calent
  varm dryck på vin och kryddor

glömma /ɡlˈœmma/ (v)
oblidar
  (åtminstone tillfälligt) förlora något ur minnet

glömsk /ɡlˈœmsk/ (adj)
oblidadís, oblidós

glömska /ɡlˈœmska/ (n, ut)
oblit
  det att vara bortglömd

gnaga /ŋnˈɑːɡa/ (v)
rosegar
  skava eller nöta med tänderna
  tära, fräta, plåga, oroa

gnagare /ŋnˈɑːɡarə/ (n, ut)
rosegador
  individ av någon art inom ordningen gnagare (Rodentia) inom djurklassen däggdjur (Mammalia)

gnet /ŋnˈeːt/ (n)
llémena
  lusens ägg

gnissla /ŋnˈɪsla/ (v)
grinyolar
  giva från sig ett skarpt och skärande ljud; i synnerhet i fråga om ljud som uppkommer, då tvenne hårda ytor gnids mot varandra

gnista /ŋnˈɪsta/ (n, ut)
guspira
  liten, kortvarigt lysande eller glödande (ofta sprakande) partikel; litet glöd; kortvarigt ljusfenomen

gnosticism /ŋnˈɔstiːsˌɪsm/ (n, ut)
gnosticisme
  beteckning på dualistiska religionsbildningar där människans frälsning beror på hennes insikt eller kunskap

gnu /ŋnˈʉ/ (n, ut)
nyu
  individ av någon art från släktet Connochaetes inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae)

gnutta /ŋnˈɵtːa/ (n)
pèl
  (mycket) liten mängd; liten smula

gny /ŋnˈyː/ (v)
gemegar
  ge ifrån sig svaga, ynkliga läten

gnägg /ŋnˈɛɡ/ (n, neut)
aïnada, renill

gnägga /ŋnˈɛɡa/ (v)
renillar
  ge ifrån sig gällt läte (som är karakteristiskt för hästar)

gnälla /ŋnˈɛla/ (v)
queixar-se
  klaga, ofta med en upprörd ton

gnällig /ŋnˈɛlɪɡ/ (adj)
ploraner
  som gnäller mycket

go /ɡˈuː/ (n, neut)
go
  ett kinesiskt brädspel för två personer som går ut på att erövra brädets territorium

god /ɡˈuːd/ (adj)
bo
  som gör ”det rätta” i alla lägen; etisk; ej ond
  gynnande, bra, av god kvalitet
  skicklig; som gör sin sak väl

god dag /ɡˈuːd dˈɑːɡ/ (interjection)
bon dia
  hälsningsfras

god eftermiddag /ɡˈuːd ˈɛftərmˌɪdaɡ/ (interjection)
bona tarda
  hälsningsfras som nyttjas under eftermiddagen

god jul /ɡˈuːd jˈʉl/ (interjection)
bon Nadal, Bon Nadal
  önskar mottagaren en trevlig jul

god kväll /ɡˈuːd kvˈɛl/ (interjection)
bon vespre, bona tarda
  hälsningsfras som nyttjas under kvällen

god morgon /ɡˈuːd mˈɔrɡɔn/ (interjection)
bon dia

god natt /ɡˈuːd nˈat/ (interjection)
bona nit

godartad /ɡˈuːdatˌad/ (adj)
benigne
  som inte har förmåga att sprida sig till andra ställen i kroppen

godhet /ɡˈuːdheːt/ (n, ut)
bondat

godis /ɡˈuːdiːs/ (n)
caramels
  sötsaker, eller mer allmänt om sådant som smakar gott eller är tilltalande

godkänna /ɡˈuːdɕənˌa/ (v)
aprovar

godkännande /ɡˈuːdɕənˌandə/ (n, neut)
aprovació
  handling, yttrande eller beslut att godkänna (något)

gods /ɡˈuːds/ (n, neut)
bén
  fastighet, egendom, herrgård

godtycklig /ɡˈuːdtyklˌɪɡ/ (adj)
arbitrari
  som inte utmärker sig med sina egenskaper, eller som i varje fall är slumpmässigt vald /med avseende på dessa egenskaper/ och som kan ha vilka (okända) egenskaper som helst
  som inte följer några regler, utan förefaller vara av slumpmässig natur; nyckfull, regellös

goj /ɡˈuːj/ (n)
Goy
  icke-jude, ickejudisk person (används främst judar emellan)

golf /ɡˈɔlf/ (n)
golf
  sport där spelarna på så få tillslag som möjligt med hjälp av golfklubbor ska slå en golfboll ner i ett hål vid golfbanans green
  vik, bukt

golfbana /ɡˈɔlfbanˌa/ (n, ut)
camp de golf
  anläggning för golf

goliathäger /ɡˈuːliːˌathɛːjər/ (n, ut)
agró goliat
  en fågelart (Ardea goliath) inom familjen hägrar (Ardeidae); individ av denna art

golv /ɡˈɔlv/ (n, neut)
sòl, terra
  ett rums nedre (inre) begränsningsyta

golvlampa /ɡˈɔlvlampˌa/ (n, ut)
llum de peu
  lampa som är gjord för att ställas direkt på golvet

golvlist /ɡˈɔlvlɪst/ (n, ut)
entornpeu
  list som går längs en väggs nedre kant

gom /ɡˈɔm/ (n, ut)
paladar
  taket i munhålan

gondol /ɡˈɔnduːl/ (n, ut)
góndola
  flatbottnad, långsmal venetiansk båt som genom vrickning med en åra akterut på styrbordssidan som får båten att förflytta sig genom vattnet

gondoljär /ɡˈɔndɔljˌɛːr/ (n, ut)
gondoler
  roddare som styr en gondol i Venedig

gonggong /ɡˈɔŋɡɔŋ/ (n, ut)
gong
  (rund) plåt med invikta kanter vilken slås med en läderklädd klubba

googla /ɡˈuːɔɡlˌa/ (v)
googlejar
  söka på internet med sökmotor

gordisk knut /ɡˈʊrdɪsk knˈʉt/ (n)
nus gordià
  svårighet som man inte kan klara annat än med maktmedel

gorilla /ɡˈʊrɪlˌa/ (n, ut)
goril·la
  individ av arten Gorilla gorilla, världens största art av primater och en av människoaporna
  stark, storväxt och hänsynslös man, särskilt om livvakter till kriminella.

got /ɡˈuːt/ (n, ut)
goda
  person tillhörande den germanska folkstammen goter, som under folkvandringstiden erövrade stora delar av Romarriket

gotisk /ɡˈuːtɪsk/ (adj)
gòtic
  som tillhör goterna eller deras språk
  som tillhör gotiken

gotiska /ɡˈuːtɪskˌa/ (n, ut)
gòtic

gott nytt år /ɡˈɔt nˈyt ˈoːr/ (interjection)
feliç any nou, bon any nou
  önskar mottagaren ett trevligt kommande år; uttalas vid årsskiftet, speciellt på nyårsafton eller -dagen, särskilt klockan 0:00 mellan dessa två dagar

grad /ɡrˈɑːd/ (n, ut)
grau
  omfattning, utsträckning, nivå e.d.
  enhet med beteckning °C för temperatur; en differens på 1 grad är lika med en differens på 1 kelvin, men celsiusskalan är förskjuten så att celsiusgraden t&nbsp;=&nbsp;T&nbsp;−&nbsp;273,15&nbsp;K där T är temperaturen uttryckt i kelvin; 0&nbsp;°C samt 100&nbsp;°C blir då vattnets fryspunkt respektive kokpunkt vid normalt lufttryck
  amerikansk enhet med beteckning °F för temperatur; T°F = 9/5 · T°C + 32
  vinkelenhet (betecknas °) där ett helt varv (2&pi; radianer) är lika med 360°
  det högsta gradtalet för en variabel i polynomet; betecknas grad&nbsp;P
  rangordning inom en hierarki
  term inom typografi som används för att ange storleken på kägeln (höjd på trycktyp), angiven i punkter

gradskiva /ɡrˈadsxiːvˌa/ (n, ut)
semicercle
  linjal för mätning av vinklar

gradvis /ɡrˈadviːs/ (adj)
gradual
  successiv, som sker steg för steg

graf /ɡrˈɑːf/ (n, ut)
graf
  (till en funktion f) mängden av alla punkter (x, f(x)), d.v.s. \{(x, y) : x \in D_f, y = f(x) \}, särskilt uppritade i ett koordinatsystem
  mängd av noder och sammanbindande bågar

grafem /ɡrˈɑːfəm/ (n, neut)
grafema
  ett skriftspråks minsta betydelseskiljande enhet, till exempel bokstäver eller siffror

grafen /ɡrˈɑːfən/ (n, neut)
grafè
  en allotrop av grundämnet kol som består av ett skikt kolatomer ordnade i ett hexagonalt mönster

graffiti /ɡrˈafiːtˌiː/ (n, ut)
grafit
  vanligen oönskad text eller bild på en offentligt synlig yta såsom en husvägg

grafikkort /ɡrafˈiːkkɔt/ (n, neut)
targeta acceleradora de gràfics, targeta de vídeo, targeta gràfica
  datorkomponent som tolkar och översätter en dators binära information till en videosignal som kan visas av en bildskärm och som vanligvis monteras på datorns moderkort

grafisk /ɡrˈɑːfɪsk/ (adj)
gràfic
  grafisk konst: grafik
  grafisk industri: industri för framställning av text och bild (sätteri, tryckeri, bokbinderi m m)
  grafisk framställning: metod att åskådliggöra sifferuppgifter o dyl genom figurer, staplar, kurvor, kartor m m

grafit /ɡrˈɑːfiːt/ (n, ut)
grafit

grafologi /ɡrˌɑːfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
grafologia
  studiet av sambandet mellan en persons handstil och karaktär

gram /ɡrˈam/ (n, neut)
gram
  enhet för massa; betecknas g; en tusendel av SI-enheten kilogram (kg)

grammatik /ɡrˈamatˌiːk/ (n, ut)
gramàtica
  beskrivning av hur ett språk är uppbyggt, hur satsdelar, ord, ändelser och andra element relaterar till varandra för att uttrycka betydelser

grammatisk /ɡrˈamatˌɪsk/ (adj)
gramatical

grammatiskt /ɡrˈamatˌɪskt/ (adv)
gramaticalment
  avledning till adjektivet grammatisk

gran /ɡrˈɑːn/ (n)
avet roig
  ett mycket vanligt - både som vildväxande och odlat - högväxande barrträd i t.ex. Kanada, norra Europa och Ryssland; Picea abies; även andra liknande species

granat /ɡrˈɑːnat/ (n, ut)
granada
  litet föremål som /med maskin eller för hand/ kan kastas iväg och som är tänkt att explodera där det landar

granatkastare /ɡrˈɑːnatkˌastarə/ (n, ut)
morter
  vapen som skjuter (kastar) granater på medellångt avstånd; förkortas grk

granatäppelträd /ɡrˈɑːnatˌɛpəltrˌɛːd/ (n, neut)
magraner

granatäpple /ɡrˈɑːnatˌɛplə/ (n, neut)
magrana, mangrana

grand danois /ɡrˈand dˈanuːˌiːs/ (n)
danesa
  storvuxen hundras i rasgruppen molosserhundar

granit /ɡrˈɑːniːt/ (n, ut)
granit
  magmatisk bergart bestående av kiseldioxidrika mineral som fältspat och kvarts samt mindre mängder av till exempel glimmer, hornblände och pyroxen, med färg som varierar alltifrån vit till röd och svart beroende på skillnader i mineralsammansättning och textur

grannby /ɡrˈanbyː/ (n, ut)
poble veí
  by som ligger nära (eller närmast) en viss annan by

granne /ɡrˈanə/ (n, ut)
veí
  person (eller annan part) som bor (eller på annat sätt har sina lokaler) precis bredvid, mittemot, i samma flerfamiljshus, eller på annat sätt nära en given person eller part

grannskap /ɡrˈanskɑːp/ (n, neut)
veïnat
  det att vara grannar
  omnejd, nära omgivning

granskog /ɡrˈanskuːɡ/ (n, ut)
avetar
  skog företrädesvis bestående av granar

gransångare /ɡrˈansɔŋˌarə/ (n, ut)
mosquiter
  en art (Phylloscopus collybita) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten gransångare

granulom /ɡrˈɑːnʉlˌɔm/ (n, neut)
granuloma
  sfärisk, inflammatorisk, ansamling av aktiverade makrofager (och eventuellt andra immunceller, som t.ex. T-hjälparceller), eventuellt med central (ost)nekros, i en vävnad vilka skyddar organismen mot ett främmande eller patogent ämne (som immunförsvaret inte förmår bryta ned)

grapefrukt /ɡrˈɑːpəfrˌɵkt/ (n, ut)
aranger
  en växt, (Citrus ×aurantium, Paradisi-gruppen), en hybrid i familjen vinruteväxter mellan apelsin (C. ×aurantium, Sinensis-gruppen) och pompelmus (C. maxima, pomelo)
aranja, aranger
  frukt av denna växt

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adj)
de franc
  som inte kostar något

gratis /ɡrˈɑːtɪs/ (adv)
de franc
  ; utan kostnad eller avgift

grattis /ɡrˈɑːtːɪs/ (interjection)
enhorabona, felicitats
  gratulationsönskning till åhöraren efter att denne fått eller uppnått något

gratulera /ɡrˈɑːtʉlˌeːra/ (v)
felicitar

grav /ɡrˈɑːv/ (n, ut)
tomba
  plats där en död ligger begraven

grav accent /ɡrˈɑːv ˈaksənt/ (n)
accent greu
  accenttecknet ` t.ex. i tecknet à i frasen à la carte

grava /ɡrˈava/ (v)
corroir
  bereda fisk genom att stycka upp den och gnida in den med salt, ofta smaksatt även med socker och salpeter och dill, sedan pressa den

gravand /ɡrˈavand/ (n, ut)
ànec blanc

gravering /ɡrˈɑːveːrˌɪŋ/ (n, ut)
gravat
  det att gravera

gravhög /ɡrˈavhøːɡ/ (n, ut)
túmul
  jordhög som kastats upp över en grav (i synnerhet om gravar från forntiden)

graviditet /ɡrˈɑːviːdˌiːteːt/ (n, ut)
embaràs

gravitation /ɡrˌɑːviːtasxˈuːn/ (n, ut)
gravetat, gravitació

gravitationskraft /ɡrˌɑːviːtasxˈʊnskraft/ (n, ut)
força de la gravetat
  kraft orsakad av gravitationen

gravitationsvåg /ɡrˌɑːviːtasxˈʊnsvoːɡ/ (n, ut)
ona gravitacional
  vågrörelse i gravitationen

gravsten /ɡrˈɑːvstən/ (n, ut)
làpida
  formad sten vilken ställs eller läggs vid en grav och innehåller fint ristad eller målad information om den person eller de personer som ligger i graven, såsom namn, födelsedatum och dödsdatum

gravyr /ɡrˈɑːvyːr/ (n, ut)
gravat
  stick, konstverk som har framställts genom gravering (t.ex. träsnitt eller kopparstick)

gray /ɡrˈɑːyː/ (n)
gray
  SI-enheten för absorberad dos, det vill säga hur mycket joniserande strålning som absorberats

gregoriansk /ɡrəɡˈʊriːˌansk/ (adj)
gregorià
  som härrör från påve Gregorius den förste (särskilt om musik eller tideräkning)

grek /ɡrˈeːk/ (n, ut)
grec
  (i synnerhet manlig) person från Grekland eller med grekisk härkomst

grekisk /ɡrˈeːkɪsk/ (adj)
grec, hel·lè

grekisk-romersk /ɡrˈeːkɪsk rˈuːməʂk/ (adj)
grecoromà
  antik, hörande till antikens Grekland och/eller Rom
  en stil inom brottning

grekiska /ɡrˈeːkɪskˌa/ (n, ut)
grec
  oförståeligt språk; oförståelig text eller oförståeligt yttrande; även svårt ämne annat än språk

grekiskt kors /ɡrˈeːkɪskt kˈɔʂ/ (n)
creu grega

gren /ɡrˈeːn/ (n, ut)
branca
  från träd eller buske hård utstickande del som bär mindre kvistar eller blad
  en organisation e.d. som kommer från eller tillhör en större organisation e.d.; inriktning

greve /ɡrˈɛvə/ (n, ut)
comte

grevinna /ɡrˈeːvɪnˌa/ (n, ut)
comtessa
  kvinnlig adelstitel

grevskap /ɡrˈɛvskɑːp/ (n, neut)
comtat
  (i vissa länder) ett slags administrativt område liknande svenska landskap

grill /ɡrˈɪl/ (n, ut)
graella
  ett galler med värmekälla under som man lagar mat på utan fett eller vätska
  luftinsläpp fram på en bil

grimasera /ɡrˈiːmasˌeːra/ (v)
fer ganyotes
  göra grimaser, förvrida ansiktsdragen

grimma /ɡrˈɪma/ (n, ut)
cabestre
  remtyg av läder, textil eller polyester som fästs runt ett större tamdjurs huvud

grindval /ɡrˈɪndval/ (n, ut)
cap d'olla negre

grip /ɡrˈiːp/ (n, ut)
griu

gris /ɡrˈiːs/ (n, ut)
porc
  en underart (Sus scrofa domestica) till arten vildsvin (Sus scrofa) inom däggdjursfamiljen svindjur (Suidae); individ av underarten gris

griskulting /ɡrˈɪskɵltˌɪŋ/ (n, ut)
garrí

gro /ɡrˈuː/ (v)
germinar
  börja växa och utvecklas till en växt (innan det syns ovan ytan)

groda /ɡrˈuːda/ (n, ut)
granota
  djur inom klassen groddjur som är mest känt för att vara en god hoppare; individ av dessa arter

grodd /ɡrˈɔd/ (n, ut)
embrió
  växtanlag i frö (växters motsvarighet till djurens embryon)

groddjur /ɡrɔjˈʉr/ (n, neut)
amfibi

grodman /ɡrˈɔdman/ (n, ut)
escafandrista
  dykare med simfötter (inte blyskor; och syrgastub, inte luftslang); militär attackdykare

grodyngel /ɡrˈuːdyŋəl/ (n, neut)
capgròs, cullerot

grop /ɡrˈuːp/ (n, ut)
fossa
  fördjupning i marken, relativt djup hålighet

grotta /ɡrˈɔtːa/ (n, ut)
cova, gruta
  ihålighet i berg /av naturligt ursprung/

grottbjörn /ɡrɔtbjˈœrn/ (n, ut)
ós de les cavernes
  en utdöd art (Ursus spelaeus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten grottbjörn

grottmänniska /ɡrɔtmˈɛnɪsxˌa/ (n, ut)
cavernícola
  person som bor i grotta

grottmålning /ɡrˈɔtmoːlnˌɪŋ/ (n, ut)
pintura rupestre
  (forntida) målning på väggen i en grotta

grov /ɡrˈuːv/ (adj)
bast
  om föremål som är ojämnt eller obearbetat: grov yta; om företeelser och föremål som är oförfinade eller förknippad med stor ansträngning: grovarbete
  som saknar hyfs eller förfining, särskilt om obscenitet

grovsopor /ɡrˈɔvsuːpˌuːr/ (n, ut)
escombraries voluminoses
  skräp från ett hushåll som är för stort för att rymmas bland hushållssoporna såsom trasiga möbler och prylar, verktyg och metallskrot

grund /ɡrˈɵnd/ (adj)
superficial
  inte djup; med (bara) ett litet djup

grunda /ɡrˈɵnda/ (v)
fundar
  lägga/bygga/skapa grunden till/för något

grundare /ɡrˈɵndarə/ (n, ut)
fundador

grundlag /ɡrˈɵndlɑːɡ/ (n, ut)
constitució

grundlig /ɡrˈɵndlɪɡ/ (adj)
minuciós
  som behandlar något från många aspekter och ofta också studerar bakomliggande aspekter

grundläggande /ɡrˈɵndləɡˌandə/ (adj)
fonamental

grundvatten /ɡrˈɵndvatːən/ (n, neut)
aigua subterrània

grundämne /ɡrˈɵndəmnə/ (n, neut)
element químic

grupp /ɡrˈɵp/ (n, ut)
grup
  flera objekt som kan uppfattas som en enhet eftersom de står i något förhållande till varandra
  flera musiker som uppträder och spelar in musik tillsammans
  monoid där varje element har en invers, d.v.s. mängd X tillsammans med en associativ kompositionsregel ⋅:&nbsp;X→X som har ett (unikt) neutralt element i X och där varje element i X har en invers
  kolumn i periodiska systemet

gruppera /ɡrˈɵpərˌa/ (v)
agrupar
  anordna eller fördela i grupper

grus /ɡrˈʉs/ (n, neut)
grava
  mängd små stenar, använda för vägar, anlagda gångar eller för dränering

gruva /ɡrˈʉva/ (n, ut)
mina

gruvarbetare /ɡrˈʉvarbˌeːtarə/ (n, ut)
minaire
  person som arbetar i en gruva

gry /ɡrˈyː/ (v)
clarejar
  bli ljusare i och med att solen stiger på morgonen
  ta sin början, börja att visa sig eller utveckla sig, framträda så småningom

grym /ɡrˈyːm/ (adj)
cruel
  ond, hemsk, förfärlig, förfärande

grymhet /ɡrˈymheːt/ (n, ut)
crueltat
  egenskapen att vara grym
  handling som är grym (extremt ond och oschysst)

grymta /ɡrˈymta/ (v)
grunyir
  låta som en gris

gryning /ɡrˈyːnɪŋ/ (n, ut)
alba, aurora
  tiden på dygnet då det ljusnar efter natten och solen går upp

gryta /ɡrˈyːta/ (n, ut)
olla
  kokkärl avsett för kokning av större mängder mat; som förr oftast tillverkades av täljsten eller lera, hade tre ben, och placerades i eldstaden; numera liknande en kastrull, gjord av rostfritt stål eller aluminium
  maträtt som har halvfast konsistens, vilken kan bestå av många olika råvaror, som tillagas i en gryta (kokkärl)

grädde /ɡrˈɛdə/ (n, ut)
nata

grädde på moset /ɡrˈɛdə poː mˈuːsət/ (n)
la cirereta del pastís
  den sista detalj som fulländar något, som gör förträfflighet till perfektion

gräddig /ɡrˈɛdɪɡ/ (adj)
cremós
  som har en konsistens som av grädde
  som har en färg som av grädde
  som har en smak som av grädde; som innehåller mycket grädde

grämelse /ɡrˈɛːməlsə/ (n, ut)
aflicció
  känsla av varaktig sorg, vanligen förbunden med förargelse

gränd /ɡrˈɛnd/ (n, ut)
carreró

gräns /ɡrˈɛns/ (n, ut)
frontera, límit
  den tänkta eller i praktiken synbara linje som avgör var ett geografiskt eller politiskt område slutar och ett annat börjar; i synnerhet var ett land börjar respektive slutar
frontera
  en lagstiftad eller tänkt linje mellan vad som är tillåtet eller acceptabelt beteende, och vad som inte är det

gränskontroll /ɡrˈɛnskɔntrˌɔl/ (n, ut)
control de fronteres
  verksamhet som bedriver kontroll av person­trafik, djurtransport och handel över statsgräns; en kontroll av gränstrafik

gränssnitt /ɡrˈɛnsnɪt/ (n, neut)
interfície
  utformning av en viss förbindelse mellan olika objekt

gräs /ɡrˈɛːs/ (n)
herba
  Poaceae, en växtfamilj vars medlemmar är vanligt förekommande örter som består av ihålig stam och blad som delvis omsluter växten (i sammansättningar även om liknande, obesläktade växter)
  större samling individer av växtfamiljen gräs:

gräsand /ɡrˈɛːsand/ (n, ut)
ànec collverd

gräshoppa /ɡrˈɛshɔpˌa/ (n, ut)
saltamartí, llagosta
  insekt i ordningen Orthoptera med korta antenner och kraftiga bakben

gräsklippare /ɡrˈɛsklɪpˌarə/ (n, ut)
tallagespa

gräslök /ɡrˈɛsløːk/ (n, ut)
cibulet, porradell
  en art i familjen liljeväxter med en liten lökväxt som påminner om gräs

gräsmatta /ɡrˈɛsmatːˌa/ (n, ut)
gespa
  större yta täckt av levande gräs

gräsrotsfinansiering /ɡrˈɛsrɔtsfˌiːnansˌiːeːrˌɪŋ/ (n, ut)
micromecenatge
  finansiering av ett projekt genom att vädja om bidrag från allmänheten

gräva /ɡrˈɛːva/ (v)
cavar, excavar
  åstadkomma en fördjupning i något (särskilt i marken) genom av avlägsna en del av materialet

grävling /ɡrˈɛvlɪŋ/ (n, ut)
teixó
  en art (Meles meles) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten grävling

grävmaskin /ɡrˌɛvmasxˈiːn/ (n, ut)
excavadora

grå /ɡrˈoː/ (adj)
gris
  som är blandning av svart och vit; som har färgen mellan mörkgrå: och ljusgrå:

grå flugsnappare /ɡrˈoː flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
mastegatatxes

gråal /ɡrˈoːal/ (n, ut)
vern pilós
  en varietet (Alnus incana var. incana) inom trädslaget Alnus incana; individ av varieteten Alnus incana var. incana

gråbo /ɡrˈoːbuː/ (n, ut)
altimira
  en art (Artemisia vulgaris) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten gråbo

grågam /ɡrˈoːɡam/ (n, ut)
arpellot
  en fågelart (Aegypius monachus) inom familjen hökartade rovfåglar; exemplar av denna art

grågås /ɡrˈoːɡoːs/ (n, ut)
oca comuna

gråhakedopping /ɡrˈoːhakədˌɔpɪŋ/ (n, ut)
cabusó gris

gråhalsad trast /ɡrˈoːhalsˌad trˈast/ (n)
tord pitgrís

gråhäger /ɡrˈoːhɛːjər/ (n, ut)
bernat pescaire
  en art (Ardea cinerea) inom fågelfamiljen hägrar (Ardeidae); individ av arten gråhäger

grålira /ɡrˈoːliːrˌa/ (n, ut)
baldriga grisa

gråsparv /ɡrˈoːsparv/ (n, ut)
pardal comú
  en art (Passer domesticus) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten gråsparv

gråspett /ɡrˈoːspət/ (n, ut)
picot cendrós

gråsugga /ɡrˈoːsɵɡˌa/ (n, ut)
porquet de Sant Antoni
  ett slags djur som bildar en taxonomisk ordning som kallas Isopoda tillhörande understammen kräftdjur (Crustacea); individ av djur inom denna ordning

gråsäl /ɡrˈoːsɛːl/ (n, ut)
foca grisa
  en sälart (Halichoerus grypus) som lever längs Europas, Sibiriens och Nordamerikas kuster; individ av denna art

gråt /ɡrˈoːt/ (n, ut)
plor

gråta /ɡrˈoːta/ (v)
plorar
  utsöndra vätska (tårar) från tårkörtlar i ögonen, för att få bort föroreningar eller följt av stark känslomässig aktivitet, såsom sorg eller glädje

gråtrut /ɡrˈoːtrʉt/ (n, ut)
gavià argentat de potes roses

gröda /ɡrˈøːda/ (n, ut)
conreu

grön /ɡrˈøːn/ (adj)
verd, verda
  som har färgen grönt; som har samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; som har en färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; som har en färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret

grönaktig /ɡrˈøːnaktˌɪɡ/ (adj)
verdós
  grön till viss grad; som har en ton eller skiftning som liknar eller inkluderar färgen grön

grönbena /ɡrˈœnbənˌa/ (n, ut)
valona

grönfink /ɡrˈœnfɪŋk/ (n, ut)
verderol

gröngöling /ɡrˈœŋøːlˌɪŋ/ (n, ut)
fuster
  en art (Picus viridis) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae); individ av arten gröngöling
passerell
  oerfaren person

grönkål /ɡrˈœŋkoːl/ (n, ut)
col arrissada
  en typisk vintergrönsak (Brassica oleracea var. sabellica)

grönlandsval /ɡrˈœnlandsvˌal/ (n, ut)
balena de Groenlàndia, balena franca àrtica
  en däggdjursart (Balaena mysticetus) inom familjen rätvalar (Balaenidae); individ av denna art

grönling /ɡrˈœnlɪŋ/ (n, ut)
llop de riu
  en fiskart (Barbatula barbatula) inom familjen grönlingsfiskar (Balitoridae); individ av denna art

grönländsk /ɡrˈœnləndsk/ (adj)
groenlandès, grenlandès
  som rör Grönland, det grönländska språket eller folket

grönländska /ɡrˈœnləndskˌa/ (n, ut)
grenlandès, groenlandès, kalaallisut
  språk som talas på Grönland

grönmögelost /ɡrˈœnmøːjəlˌɔst/ (n, ut)
formatge blau
  dessertost med grönmögel (framför allt Penicillium roqueforti)

grönsak /ɡrˈœnsak/ (n, ut)
verdura, hortalissa
  ätbara växter (oftast även svampar) som inte är söta eller anses vara nötter, säd, örter, och frukter (i allmän definition), oftast liknande örter (i botanisk betydelse)

grönsakshandlare /ɡrˈœnsɑːkshˌandlarə/ (n, ut)
verdulaire
  person som till yrket säljer grönsaker

grönsiska /ɡrˈœnsɪskˌa/ (n, ut)
lluer
  en art (Spinus spinus, tidigare: Carduelis spinus) inom fågelfamiljen finkar (Fringillidae); individ av arten grönsiska

grönska /ɡrˈœnska/ (v)
tornar-se verd
  vara eller bli grön
  blomstra, frodas, växa, gå framåt

grönt /ɡrˈœnt/ (n, neut)
verd
  grön färg; samma eller liknande färg som bladverk eller gräs har; färg liggande mellan gul och cyan i regnbågen; färg med frekvens 531...577 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med trygghet eller tillåtelse

grönt ljus /ɡrˈœnt jˈʉs/ (n)
llum verd
  klartecken, klarsignal, godkännande, fritt fram

gröt /ɡrˈøːt/ (n, ut)
farinetes
  maträtt bestående av spannmål i form av gryn, flingor eller mjöl som kokats i vätska till en halvfast, degaktig röra

guan /ɡˈʉan/ (n, ut)
guan
  individ ur fågelfamiljen trädhöns (Cracidae)

guanaco /ɡˈʉanˌakuː/ (n)
guanac
  ett däggdjur (Lama guanicoe) i familjen kameldjur (Camelidae) som förekommer huvudsakligen i västra och södra Sydamerika

guatemalan /ɡˈʉatəmˌalan/ (n, ut)
guatemalenc, guatemalenca
  person från Guatemala eller med guatemalansk härkomst

guatemalansk /ɡˈʉatəmˌalansk/ (adj)
guatemalenc

guava /ɡˈʉavˌa/ (n, ut)
guaiaber
  en växtart (Psidium guajava) i familjen myrtenväxter (Myrtaceae); individ av denna arten
guaiaba, guaiaber
  en frukt från [1]

gud /ɡˈʉd/ (n, ut)
déu

gudbarn /ɡˈɵdbɑːrn/ (n, neut)
fillol
  barn i förhållande till sin gudfar eller gudmor

guddotter /ɡˈɵdɔtːər/ (n, ut)
fillola
  flicka i förhållande till sin gudfar eller gudmor

gudinna /ɡˈʉdɪnˌa/ (n, ut)
deessa

gudmor /ɡˈɵdmuːr/ (n, ut)
padrina

gudomlig /ɡˈʉdɔmlˌɪɡ/ (adj)
diví
  som hör till en gudom
  underbar

gudson /ɡˈɵdsuːn/ (n, ut)
fillol
  pojke i förhållande till sin gudfar eller gudmor

guida /ɡˈʉiːdˌa/ (v)
guiar
  leda en person eller grupp personer genom en plats (t.ex. en stad eller ett museum) och samtidigt berätta om platsen

guide /ɡˈajdə/ (n, ut)
guia

gujarati /ɡˈʉjarˌɑːtiː/ (n, ut)
gujarati
  ett indoariskt språk som talas i indiska delstaten Gujarat

gul /ɡˈʉl/ (adj)
groc, groga
  som har färgen gult; som har samma eller liknande färg som citroner eller solrosor har; som har en färg som befinner sig mellan orange och grön i regnbågen; som har en färg med frekvens 508...531 THz i det elektromagnetiska spektret

gul middagsblomma /ɡˈʉl mˈɪdaɡsblˌɔma/ (n)
bàlsam
  en växtart (Carpobrotus edulis) i familjen isörtsväxter (Aizoaceae); exemplar av denna art

gulaktig /ɡˈʉlaktˌɪɡ/ (adj)
groguenc
  gul till viss grad; som har en ton eller skiftning som liknar eller inkluderar färgen gul

gulasch /ɡˈʉlaʃ/ (n, ut)
gulaix
  en starkt kryddad (ungersk) köttsoppa eller köttstuvning

guld /ɡˈɵld/ (n, neut)
or
  grundämne, med atomummer 79 och symbolen Au, som är en gulaktig, synnerligen inert metall

guldfisk /ɡˈɵldfɪsk/ (n, ut)
carpí
  Carassius auratus, fiskart av familjen rudor; individ av arten guldfisk

guldmakrill /ɡˈɵldmakrˌɪl/ (n, ut)
daurat
  en fiskart (Coryphaena hippurus) i familjen guldmakrillfiskar (Coryphaenidae); individ av denna art

guldpeng /ɡˈɵldpəŋ/ (n, ut)
moneda d'or
  mynt av guld; används även om guldfärgade mynt av andra metaller

guldschakal /ɡˈɵldʃakˌal/ (n, ut)
xacal comú, xacal, xacal daurat
  en djurart (Canis aureus) inom familjen hunddjur (Canidae); exemplar av denna art

guldsmed /ɡˈɵldsməd/ (n, ut)
orfebre
  person som smider guld

guldtacka /ɡˈɵldtakːˌa/ (n, ut)
lingot d'or
  standardiserat gjutet block av guld

gulhämpling /ɡˈɵlhəmplˌɪŋ/ (n, ut)
gafarró

gullviva /ɡˈɵlviːvˌa/ (n, ut)
cucut
  växtarten Primula veris

gulna /ɡˈɵlna/ (v)
engroguir

gulnäbbad lira /ɡˈɵlnəbˌad lˈiːra/ (n)
baldriga cendrosa

gulsot /ɡˈɵlsuːt/ (n, ut)
icterícia
  symtom där huden och ögonvitorna gulnar på grund av ansamling av bilirubin

gulsparv /ɡˈɵlsparv/ (n, ut)
hortolà groc
  en art (Emberiza citrinella) inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae); individ av arten gulsparv

gulsporre /ɡˈɵlspɔrə/ (n, ut)
lin´aria, llinària

gult kort /ɡˈɵlt kˈɔt/ (n, neut)
targeta groga
  kort som visas av domaren för att signalera en varning vilket medför att skulle man få två gula kort resulterar alla gula kort man efter det i en utvisning

gumma /ɡˈɵma/ (n, ut)
iaia
  kvinna (oavsett ålder) som på något sätt liknar en gammal kvinna
vell
  kvinna (vanligen ung) som hålls kär (ofta ung dotter tilltalad av en förälder)
  maka; kvinna som man är tillsammans med

gummi /ɡˈɵmiː/ (n, neut)
cautxú
  organiskt ämne med elastiska egenskaper
  suddgummi; radergummi
  kondom

gummibåt /ɡˈɵmiːbˌoːt/ (n, ut)
bot inflable
  (liten) uppblåsbar båt tillverkad i gummi

gummistövel /ɡˈɵmɪstˌøːvəl/ (n, ut)
bota de goma

gunga /ɡˈɵŋa/ (n, ut)
gronxador

gungstol /ɡˈɵŋstuːl/ (n, ut)
balancí
  stol vars ben är fästade på två identiska böjda skenor (en på vardera sidan) som är parallella med stolens sittriktning och som utgör stolens enda kontakt med golvet och därmed låter stolen gunga fram och tillbaka allteftersom skenornas kontaktpunkt med golvet förskjuts

gurka /ɡˈɵrka/ (n, ut)
cogombre, cogombrera
  en art i familjen gurkväxter; exemplar av denna art

gurkmeja /ɡˈɵrkməjˌa/ (n, ut)
cúrcuma
  smaklöst gult pulver som används som krydda för att ge maträtter en gulaktig färg, ofta inom indisk matlagning

gurkört /ɡɵrkˈœt/ (n, ut)
borratja
  en art (Borago officinalis) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten gurkört

guru /ɡˈʉrʉ/ (n, ut)
guru
  andlig, personlig lärare

gutniska /ɡˈʉtnɪskˌa/ (n, ut)
gútnic
  östnordisk dialekt som talas och har talats på Gotland (ofta om äldre tiders dialekt, i relation till modern gotländska)

guvernör /ɡˈʉvərnˌøːr/ (n, ut)
governador
  ståthållare; styresman för ett guvernement; förvaltningschef i en delstat i USA

gylf /jˈylf/ (n, ut)
bragueta

gyllene /jˈylənə/ (adj)
daurat
  som är av guld
d'or
  som är guldfärgad eller har guldliknande färg
  som är mycket lämpligt
  som kännetecknas av blomstring, framgång o.dyl.

gym /jˈyːm/ (n, neut)
gimnàs

gymnast /jˈymnast/ (n, ut)
gimnasta
  person som ägnar sig åt gymnastik

gymnastik /jˈymnastˌiːk/ (n, ut)
gimnàstica
  skolämnet har i olika tider hetat gymnastik respektive idrott och ändå innehållit idrotter och sporter av olika slag

gynekolog /jˌyːnəkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
ginecòleg
  läkare med specialistkompetens som rör kvinnors underlivssjukdomar och graviditetsrelaterade besvär

gynekologi /jˌyːnəkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ginecologia

gynekologisk /jˌyːnəkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ginecològic
  som rör gynekologi

gynekomasti /jˈyːnəkˌuːmastˌiː/ (n, ut)
ginecomàstia
  brösttillväxt hos man

gynnsam /jˈynsam/ (adj)
favorable

gyro /jˈyːruː/ (n, neut)
giroscopi
  en sorts hastigt roterande snurra som oberoende av sitt eget läge visar mot samma punkt på stjärnhimlen

gäckande /jˈɛkːandə/ (adj)
elusiu
  ; som gäckar

gädda /jˈɛda/ (n, ut)
lluç de riu
  en art (Esox lucius) inom fiskfamiljen gäddor (Esoxidae); individ av arten gädda

gäl /jˈɛːl/ (n, ut)
brànquia
  person som tillhör någon av de gäliska folkgrupperna från Irland eller Skottland, ofta om en gälisktalande skotte

gäldenär /jˈɛldənˌɛːr/ (n, ut)
deutor
  den som är skyldig någon något, i synnerhet pengar men även föremål eller tjänst

gäll /jˈɛl/ (adj)
estrident
  hög(ljudd), genomträngande, skarpt (ljud) med hög frekvens; modernt ofta om ton som ligger högt på tonskalan; förr även allmännare: ljudlig, kraftigt ljudande eller klingande, dånande; även högröstad

gänga /jˈɛŋa/ (n, ut)
filet
  spiralformat mönster på ett cylindriskt föremål

gänga /jˈɛŋa/ (v)
filet
  förse ett cylindriskt föremål eller ett borrhål med en gänga

gängse /jˈɛŋsə/ (adj)
corrent
  allmän, vedertagen; allmänt rådande

gärdsmyg /jˈɛːrdsmyːɡ/ (n, ut)
cargolet
  en art (Troglodytes troglodytes) inom fågelfamiljen gärdsmygar (Troglodytidae); individ av arten gärdsmyg

gärna /jˈɛrna/ (adv)
amb molt de gust
  med nöje; anger att individen vill göra något

gärningsman /jˈɛrnɪŋsmˌan/ (n, ut)
perpetrador

gäspa /jˈɛspa/ (v)
badallar
  (om djur) öppna munnen fullständigt och andas in (vanligtvis på grund av trötthet)

gäst /jˈɛst/ (n, ut)
convidat, hoste
  person på besök, speciellt då personen blivit inbjuden

gästarbetare /jˈɛstarbˌeːtarə/ (n, ut)
treballador convidat
  utländsk arbetskraft

gästfrihet /jˈɛstfriːhˌeːt/ (n, ut)
hospitalitat
  beredvillighet att ta emot gäster, egenskapen att vara gästfri

gästrum /jˈɛstrɵːm/ (n, neut)
habitació dels convidats
  rum i vilket gäster kan övernatta

gästvänlig /jˈɛstvənlˌɪɡ/ (adj)
hospitalari
  som tycker om att ha gäster

gå /ɡˈoː/ (v)
anar, caminar
  förflytta sig (framåt eller bort från något); avlägsna sig

gå bort /ɡˈoː bˈɔrt/ (v)
traspassar
  dö, avlida
anar-se
  lossna eller försvinna, då föremålet rengörs eller tvättas; försvinna

gå igenom /ɡˈoː ˈiːjeːnˌɔm/ (v)
passar
  utsättas (för en process)

gå på nerverna /ɡˈoː poː nˈɛrvərnˌa/ (v)
atacar els nervis
  kraftigt irritera eller enervera

gå sönder /ɡˈoː sˈœndər/ (v)
avariar-se
  bli trasig, upphöra fungera

gå upp /ɡˈoː ˈɵp/ (v)
desfer-se
  lossna; upphöra att fästa
  börja blöda igen
llevar-se
  stiga ur sängen efter att ha sovit

gå ut /ɡˈoː ˈʉt/ (v)
sortir
  förflytta sig till fots från att vara inomhus till att vara utomhus

gång /ɡˈɔŋ/ (n, ut)
cop, vegada
  enskilt tillfälle då något händer

gångart /ɡˈɔŋɑːt/ (n, ut)
anadura
  fyrfota djurs sätt att gå eller röra sig

gångbro /ɡˈɔŋbruː/ (n, ut)
passarel·la
  bro för fotgängare (med gångbana)

gångjärn /ɡˈɔŋjərn/ (n, neut)
frontissa
  beslag som används för att förbinda två objekt där det ena skall kunna rotera i förhållande till det andra

gård /ɡˈoːrd/ (n, ut)
granja
  området runt ett hus
  en eller flera bebodda byggnader, vanligtvis på landsbygden

gårdag /ɡˈoːrdɑːɡ/ (n, ut)
dia d'ahir

gås /ɡˈoːs/ (n, ut)
oca
  fågel från släktena Anser eller Branta i familjen andfåglar

gåsgam /ɡˈoːsɡam/ (n, ut)
voltor comú

gåshud /ɡˈoːshʉd/ (n, ut)
pell de gallina

gåskarl /ɡˈoːskarl/ (n, ut)
oc

gåta /ɡˈoːta/ (n, ut)
endevineta, endivinalla

gåtfull /ɡˈoːtfɵl/ (adj)
enigmàtic
  svår att förstå sig på

göda /jˈøːda/ (v)
engreixar
  förse någon (oftast ett djur) med mycket mat för att göra att dess vikt ökar

gödsel /jˈœdsəl/ (n, ut)
adob

gödselstack /jˈœdsəlstˌak/ (n, ut)
femer
  hög med spillning, vanligen från tamboskap, som används till gödsling av åkrar

gök /jˈøːk/ (n, ut)
cucut
  en art (Cuculus canorus) inom fågelfamiljen gökar (Cuculidae); individ av arten gök
  individ av någon av arterna inom familjen gökar

gökur /jˈøːkʉr/ (n, neut)
rellotge de cucut
  mekaniskt pendelur som efterliknar en banvaktstuga i Schwarzwald

gömd /jˈœmd/ (adj)
amagat

gömma /jˈœma/ (v)
amagar
  göra så att något inte längre syns

göra /jˈøːra/ (v)
fer
  ägna sig åt en aktivitet, ta sig för, sysselsätta sig med, ta sig till; vidta åtgärd
  tillverka
  få till effekt, resultera i
  tjäna (pengar)
  utföra en aktivitet som den angivna personen associeras med, eller på ett sätt som den associeras med
  gnugga snö i ansiktet, mula
  smutsa (ner)

göra en höna av en fjäder /jˈøːra ɛn hˈøːna ɑːv ɛn fjˈɛːdər/ (v)
[[fer-ne una muntanya]] ([[d'un]] gra de sorra)
  beskriva något obetydligt som viktigt

göra ont /jˈøːra ˈʊnt/ (v)
fer mal
  orsaka smärta
  vara drabbad av smärta

gördel /jˈœrdəl/ (n, ut)
faixa

gös /jˈøːs/ (n, ut)
lucioperca
  en art (Sander lucioperca) inom fiskfamiljen abborrfiskar (Percidae); individ av arten gös

göticism /jˈøːtiːsˌɪsm/ (n, ut)
goticisme
  en huvudsakligen svensk kulturell, patriotisk rörelse som anknöt till Nordens forntid som utvecklades i början av 1800-talet

ha /hˈɑː/ (v)
haver, tenir
  vara i besittning av, äga eller inneha (något konkret eller abstrakt)
  används tillsammans med supinumformen för att bilda perfekt och pluskvamperfekt
  tycka att något är
  använda, ha på sin kropp
  ha i sin ficka eller väska, ha lätt och snabb tillgång till något
  vara tvungen att bli klar med något inom den tid som anges

ha ont /hˈɑː ˈʊnt/ (v)
tenir mal
  känna smärta

habegär /hˈɑːbəjˌɛːr/ (n, neut)
avidesa
  starkt begär att äga

habitat /hˈɑːbiːtˌat/ (n, neut)
hàbitat
  lokal eller utbredningsområde för taxon inom djur- och växtriket

hacka /hˈakːa/ (n, ut)
aixada
  redskap som används inom jordbruket för att luckra upp jorden och ta bort ogräs

hackspett /hˈakspət/ (n, ut)
picot
  någon av de fågelarter i familjen hackspettar (Picidae); individ av dessa arter

hadron /hˈadruːn/ (n, ut)
hadró

hafnium /hˈafniːˌʉm/ (n, neut)
hafni

hagel /hˈɑːɡəl/ (n, neut)
calamarsa, calabruix
  nederbörd bestående av små ispartiklar, så kallade hagelkorn

hagelgevär /hˈɑːɡəljəvˌɛːr/ (n, neut)
escopeta
  gevär främst avsett att avfyra en svärm av flera underkalibriga metallhagel

haggis /hˈaɡiːs/ (n, ut)
haggis
  skotsk nationalrätt bestående av lever, inälvor, lök, havregryn och blandade kryddor

hagiografi /hˈɑːɡiːˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
hagiografia
  helgonbiografi

hagla /hˈaɡla/ (v)
pedregar
  falla hagel

hagtorn /hˈaktuːrn/ (n, ut)
albespí
  individ inom släktet (Crataegus) i familjen rosväxter

haitier /hˈɑːiːtˌiːər/ (n, ut)
haitià

haitisk /hˈɑːiːtˌɪsk/ (adj)
haitià

haitisk kreol /hˈɑːiːtˌɪsk krˈeːuːl/ (n)
crioll haitià
  ett kreolspråk som talas av befolkningen i Haiti

haj /hˈɑːj/ (n, ut)
tauró
  broskfisk av någon art inom överordningen hajar (Selachimorpha)

haka /hˈɑːka/ (n, ut)
mentó, barbeta
  yttersta delen av käken; delen av ansiktet som befinner sig under munnen

hakkors /hˈakkɔʂ/ (n, neut)
creu gammada
  svastika

haklapp /hˈaklap/ (n, ut)
pitet
  skyddande stycke av tyg eller plast som fästs runt halsen på småbarn som äter

hakparentes /hˈakparəntˌeːs/ (n, ut)
claudàtor
  ett skiljetecken, en parentes av typen eller

hal /hˈɑːl/ (adj)
lliscant
  som man lätt kan halka på; som har liten friktion

halka /hˈalka/ (n, ut)
glaç
  en vädersituation där det finns is på vägbanorna varvid de är halare än annars

hall /hˈal/ (n, ut)
rebedor
  stor sal för fester, utställninger eller dylikt
  byggnad för försäljning eller idrottsutövning, mest i sammansättningar

halleluja /hˈaləlˌʉja/ (interjection)
al·leluia
  kristet och judiskt glädjeutrop; utrop i psalmer och liturgiska sånger som uppmanar till att prisa Gud

hallick /hˈalɪk/ (n, ut)
proxeneta

hallon /hˈalɔn/ (n, neut)
gerdera, gerd
  Rubus idaeus; art inom familjen Rosväxter
gerd, gerdó
  frukt av arten ovan (botaniskt en hel hop av stenfrukter)

hallucination /hˌalʉsˌɪnasxˈuːn/ (n, ut)
al·lucinació

hallucinera /hˌalʉsˈiːneːrˌa/ (v)
al·lucinar
  se saker som inte finns finns på riktigt (antingen på grund av sjukdom eller på grund av droger)

hallucinogen /hˈalʉsˌɪnuːjən/ (adj)
al·lucinogen
  som frammanar hallucinationer

hallucinogen /hˈalʉsˌɪnuːjən/ (n, ut)
al·lucinogen
  kemiskt ämne som frammanar hallucinationer

hallå /hˈaloː/ (interjection)
hola
  används som hälsningsord

halm /hˈalm/ (n, ut)
palla
  mängd strån av mogna sädesväxter

hals /hˈals/ (n, ut)
coll
  kroppsdel mellan huvudet och kroppen hos många djur
coll, coll d'ampolla
  den övre, smalare delen på en flaska; allmänt en förträngning som verkar som en begränsning i en process eller i ett flöde

halsband /hˈalsband/ (n, neut)
collaret, collar

halsbandsparakit /hˈalsbandspˌɑːrakˌiːt/ (n, ut)
cotorra de Kramer
  en fågelart (Psittacula krameri) i familjen äkta papegojor (Psittacidae); individ av denna art

halsbränna /hˈalsbrənˌa/ (n, ut)
coragre
  obehag av att magsaft når matstrupen och ibland upp i munhålan

halsduk /hˈalsdʉk/ (n, ut)
bufanda

halshugga /hˈalshɵɡˌa/ (v)
decapitar
  hugga huvudet av

halskota /hˈalskuːtˌa/ (n, ut)
vèrtebra cervical
  envar av de hos människan sju kotor som sitter överst av ryggkotorna och bildar halsen

halsont /hˈalsɔnt/ (n)
mal de coll
  (ihållande) smärta från (slemhinnan i) halsen (t.ex. vid faryngit i samband med förkylning)

halspulsåder /hˈalspɵlsˌoːdər/ (n, ut)
caròtide
  blodkärl i halsen

halta /hˈalta/ (v)
coixejar
  gå på ett oregelbundet sätt, möjligen beroende på smärta eller skada i ett ben så att den gående undviker att belasta detta

halv /hˈalv/ (adj)
mig
  till 50&nbsp;%, bestående av en av två lika stora delar (50&nbsp;%) av något

halvautomatisk /hˈalvaˌʉtuːmˌɑːtɪsk/ (adj)
semiautomàtic
  vars växellåda har vissa egenskaper gemensamt med automatiska växellådor och vissa med manuella växellådor

halvbror /hˈalvbruːr/ (n, ut)
germanastre
  syskon av manligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halvcirkel /hˈalvsɪrkəl/ (n, ut)
semicercle
  en halv cirkel (så att ena randen utgöres av det som tidigare hade kallats en diameter), d.v.s. en mängd \{(r, \theta) : (r = r_0) \land (\theta \in [\theta_0, \theta_0 + \pi]) \} \cup \{(r, \theta) : (r \in [-r_0, r_0]) \land (\theta = \theta_0) \}

halvcirkelformad /hˈalvsɪrkˌɛlfɔrmˌad/ (adj)
semicircular
  formad som en halvcirkel

halveringstid /hˈalveːrˌɪŋstiːd/ (n, ut)
semivida

halvgud /hˈalvɡʉd/ (n, ut)
semidéu
  mindre viktig gud (i synnerhet en som är hälften gud och hälften människa)

halvledare /hˈalvleːdˌarə/ (n, ut)
semiconductor
  elektronisk komponent gjord av sådant material (diod, transistor, integrerad krets)

halvljus /halvjˈʉs/ (n, neut)
llum curt
  de huvudsakliga vita främre strålkastarna på en bil (eller annat fordon), som lyser upp vägen framför bilen utan att i för stor omfattning blända mötande trafik samt gör bilen lätt att upptäcka för andra trafikanter

halvmetall /hˈalvmətˌal/ (n, ut)
metal·loide
  grundämne på gränsen mellan metallerna och icke-metallerna i det periodiska systemet, ofta användbart som halvledare

halvmåne /hˈalvmoːnə/ (n, ut)
mitja lluna

halvsanning /hˈalvsanˌɪŋ/ (n, ut)
veritat a mitges
  uttalande som utan att vara en lögn ändå är vilseledande (genom att exempelvis utelämna viktiga detaljer)

halvsyster /hˈalvsystər/ (n, ut)
germanastra
  syskon av kvinnligt kön som enbart har en gemensam förälder, antingen gemensam far eller mor

halvtid /hˈalvtiːd/ (n, ut)
mig temps
  paus mellan två halvlekar

halvvägs /hˈalvəɡs/ (adv)
a mig camí
  med (ungefär) hälften av den avsedda sträckan bakom sig
  (även i andra bemärkelser) mitt i eller på

halvö /hˈalvøː/ (n, ut)
península
  landområde som till stor del, men inte helt, är omgivet av vatten

hamburgare /hˈambɵrɡˌarə/ (n, ut)
hamburguesa
  snabbmatsrätt vanligen bestående av två brödskivor med en eller flera köttskivor och ofta andra ingredienser som dressing, sallad, ketchup, tomat, gurka och ost mellan

hammare /hˈamarə/ (n, ut)
martell
  ett verktyg som används till att slå med, ofta att slå in spik

hammaren och skäran /hˈamarən ɔk sxˈɛːran/ (n)
falç i martell

hammarhaj /hˈamarhˌaj/ (n, ut)
tauró martell
  en art (Sphyrna zygaena) inom broskfiskfamiljen hammarhajar (Sphyrnidae); individ av arten hammarhaj

hammel /hˈaməl/ (n, ut)
moltó
  kastrerad bagge

hamn /hˈamn/ (n, ut)
port
  plats där båtar eller fartyg kan lägga till och lastas eller lossas

hamna /hˈamna/ (v)
acabar
  (händelsevis) komma till, bli placerad eller sluta upp (särskilt i något som utgör något lägre/sämre än utgångspunkten)

hamnbassäng /hˈamnbasˌɛŋ/ (n)
dàrsena
  del av hamnen där fartygen är förtöjda

hamnskiftare /hˈamnsxɪftˌarə/ (n, ut)
metamorf, metamorfa

hamnstad /hˈamnstad/ (n, ut)
port
  stad vid vatten med betydande hamnverksamhet

hampa /hˈampa/ (n, ut)
cànem
  en växt, släktet Cannabis, arten Cannabis sativa
  fibrer från växten, lämpliga att göra rep av

hamra /hˈamra/ (v)
martellejar
  slå eller banka upprepade gånger, vanligen med hammare

hamster /hˈamstər/ (n, ut)
hàmster
  ett mindre gnagare som gräver gångar med bon och förrådskammare, populära som husdjur i stora delar av världen

han /hˈan/ (pronoun)
ell
  som tilltalsord till person av manligt kön till vilken den talande inte vill säga du; dels (ålderdomligt) för att visa hövlighet (ofta till person med högre social status), istället av ni eller titel; dels (folkligt i vissa trakter) till främmande personer; dels (mindre brukligt, vardagligt) till personer av lägre samhällsställning eller till underordnade (ofta med bristande hövlighet); dels (vardagligt) skämtsamt nedlåtande

hand /hˈand/ (n, ut)
mà
  den yttersta delen av armen, där fingrarna sitter.
  de kort man håller i handen; (ibland specifikare) ett givet antal kort som ges till varje spelare i en spelomgång i kortspel
  en given spelomgång i kortspel då spelare ges ett givet antal kort

handarbete /hˈandarbˌeːtə/ (n, neut)
treball manual
  tillverkning för hand i liten skala, i synnerhet om arbeten i textil som traditionellt utförs av kvinnor: broderi, knyppling, sömnad, stickning, virkning

handbagage /hˈandbaɡˌaɡə/ (n, neut)
equipatge de mà

handboja /hˈandbuːjˌa/ (n, ut)
manilla
  fasthållningsanordning som är utformad för att säkra en individs handleder i närheten av varandra

handboll /hˈandbɔl/ (n, ut)
handbol
  boll som används inom sporten handboll

handbollsspelare /hˈandbɔlspəlˌarə/ (n, ut)
jugador [[d']]handbol
  person som spelar handboll, i synnerhet de som spelar professionellt

handbroms /hˈandbrɔms/ (n, ut)
fre de mà
  broms på bil som används när bilen står stilla, inklusive när den lämnas avstängd och obevakad, för att förhindra att den börjar rulla
  broms på cykel eller motorcykel som används för att reducera hastigheten och som aktiveras med handen på styret

handduk /hˈandʉk/ (n, ut)
tovallola
  textilvara avsedd att torka bort fukt, särskilt från en persons kropp eller våt disk

handel /hˈandəl/ (n, ut)
comerç
  utbyte av varor, tjänster och kapital, det att köpa och sälja

handelsbalans /hˌandeːlsbalˈans/ (n, ut)
balança comercial
  förhållandet mellan ett lands export och import

handelshinder /hˈandeːlshˌɪndər/ (n, neut)
barrera comercial
  något som begränsar handeln mellan länder

handelskammare /hˈandeːlskˌamarə/ (n, ut)
cambra de comerç
  ideell förening som syftar till att främja näringslivet inom en viss region

handelskrig /hˈandeːlskrˌɪɡ/ (n, neut)
guerra comercial
  kamp mellan länder med handel, tullar, blockader och sanktioner som vapen; ekonomisk krigföring

handflata /hˈandflatˌa/ (n, ut)
palmell

handfull /hˈandfɵl/ (n)
grapat
  något av en storlek som får plats i en hand eller något i en kvantitet jämförbar med antalet fingrar på en hand; litet antal, några få, liten mängd

handgranat /hˈandɡranˌat/ (n, ut)
granada de mà
  vapen i form av en till storleken liten bomb som för hand kan kastas iväg mot målet och därefter detonera

handla /hˈandla/ (v)
comenciar
  agera, bete sig

handlare /hˈandlarə/ (n, ut)
botiguer
  person som driver viss affär

handled /hˈandləd/ (n, ut)
canell
  den led som binder samman armen med handen

handling /hˈandlɪŋ/ (n, ut)
acció punible
  det en bok, föreställning, film eller annan berättelse handlar om; innehållet i den text som beskriver vad som händer i berättelsen
  det att handla (införskaffa varor i (livsmedels)butik), eller tillfälle när någon handlar
acció
  gärning; bedrift; det som någon utför /i livet/

handläggare /hˈandləɡˌarə/ (n, ut)
empleat
  tjänsteman, vars uppgift är att applicera gällande lagstiftning eller regelverk på inkommande ärenden

handpenning /hˈandpənˌɪŋ/ (n, ut)
bestreta
  första avbetalning; förskott

handrygg /hˈandryɡ/ (n, ut)
dors de la mà
  baksidan av handen; den sida som fingrarna böjs bort ifrån

handske /hˈandsxə/ (n, ut)
guant
  beklädnad (av skinn) för händer som ursprungligen skapades för att skydda mot kyla

handskfack /hˈandskfak/ (n, neut)
guantera
  liten förvaringsplats i instrumentbrädan framför passagerarsätet

handskriven /hˈandskriːvən/ (adj)
manuscrit

handslag /hˈandslɑːɡ/ (n, neut)
encaixada
  hälsning med ömsesidigt fattande och tryckande av högerhänder

handtag /hˈandtɑːɡ/ (n, neut)
mànec, nansa
  reglage för att öppna dörrar; dörrhandtag

handväska /hˈandvəskˌa/ (n, ut)
bossa de mà
  mindre väska med handtag eller axelrem som kan bäras i hand eller hängas över axeln och som traditionellt starkt förknippas med kvinnligt bruk

hane /hˈɑːnə/ (n, ut)
mascle
  ett kön; en hane av arten människa benämns oftast man
gallet
  den del av mekanismen i en revolver eller (äldre) gevär som slår på tändstiftet eller laddningen när vapnet avfyras

hangar /hˈaŋar/ (n, ut)
hangar
  byggnad för flygplan

hangarfartyg /hˌaŋarfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
portaavions
  militärt fartyg på vilket militära stridsflygplan förvaras och kan starta och landa

hanrej /hˈanrəj/ (n, ut)
cornut
  gift man vars partner bedrar honom

hans /hˈans/ (pronoun)
el seu

hanseatisk /hˈansəˌatɪsk/ (adj)
hanseàtic
  som rör den medeltida Hansan eller dess invånare hanseater

hantel /hˈantəl/ (n, ut)
manuella
  två tyngder med stång emellan för träning av armmusklerna

hantera /hˈanteːrˌa/ (v)
manipular

hantering /hˈanteːrˌɪŋ/ (n, ut)
manipulació
  det att hantera

hanterlig /hˈantərlˌɪɡ/ (adj)
manejable
  som går att hantera, ofta synonymt med lätthanterlig

hantverk /hˈantvərk/ (n, neut)
ofici

hantverkare /hˈantvərkˌarə/ (n, ut)
artesà, artesana

haploid /hˈapluːˌiːd/ (adj)
haploide

haploid /hˈapluːˌiːd/ (n, ut)
haploide
  haploid cell
  organism bestående av haploider (1.)

harakiri /hˈɑːrakˌiːriː/ (n)
harakiri

harang /hˈɑːraŋ/ (n, ut)
arenga

hare /hˈarə/ (n, ut)
llebre
  individ av någon art från släktet harar (Lepus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

haricots verts /hˈɑːriːkˌɔts vˈɛts/ (n, ut)
mongeta tendra, bajoca, bajoqueta
  omogna bönor som äts som grönsak

harkla /hˈarkla/ (v)
escurar-se (el coll)
  rena halsen på slem genom att trycka till, försöka trycka upp slemmet så att ett ljud uppstår, detta för att kunna tala tydligt

harkrank /hˈarkraŋk/ (n, ut)
cúlex
  långbent, myggliknande insekt av överfamiljen harkrankar (Tipuloidea) inom ordningen tvåvingar (Diptera); individ av dessa insekter

harkål /hˈarkoːl/ (n, ut)
herba de les mamelles
  en art (Lapsana communis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten harkål

harlekin /hˌarləkˈiːn/ (n, ut)
arlequí
  (en typ i commedia dell'arte) gycklare, upptågsmakare

harmoni /harmˈoːniː/ (n, ut)
harmonia
  tillstånd som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; tillstånd där flera objekt passar väl in i omgivningen och med varandra

harmonisk /harmˈoːnɪsk/ (adj)
harmònic
  som ger välmående genom att vara lugn, vacker och kanske nedtonad; som passar väl in i omgivningen; som trivs i omgivningen

harpa /hˈarpa/ (n, ut)
arpa
  ett slags stränginstrument

harpest /hˈarpəst/ (n, ut)
tularèmia
  en sjukdom som genom gnagare kan spridas till människor

harpist /hˈarpɪst/ (n, ut)
arpista
  person som spelar harpa

harpun /hˈarpɵn/ (n, ut)
arpó

harpunera /hˈarpɵnˌeːra/ (v)
arponar
  beskjuta med harpun

harpunerare /hˈarpɵnˌeːrarə/ (n, ut)
arponer
  person som kastar eller skjuter harpun, som harpunerar

harpya /hˈarpyːˌa/ (n, ut)
harpia
  sagoväsen (till hälften kvinna, till hälften fågel) i grekisk mytologi

harts /hˈats/ (n)
resina
  samlingsnamn för en mängd olika halvfasta eller hårda organiska ämnen, både naturligen förekommande och syntetiska

harv /hˈarv/ (n, ut)
esterrossadora
  jordbruksredskap som används för olika former av markbearbetning på gräsbeväxt mark och på öppen jord

harva /hˈarva/ (v)
rasclar
  bearbeta med harv

hasardspel /hˈɑːsardspˌeːl/ (n, neut)
joc d'atzar

hassel /hˈasəl/ (n, ut)
avellaner

hasselmus /hˈasəlmˌʉs/ (n, ut)
rata dormidora rogenca
  en art (Muscardinus avellanarius) inom däggdjursfamiljen sovmöss (Gliridae); individ av arten hasselmus

hasselnöt /hˈasəlnˌøːt/ (n, ut)
avellana

hassium /hˈasiːˌʉm/ (n, neut)
hassi

hastighet /hˈastɪɡhˌeːt/ (n, ut)
velocitat
  vektoriell storhet som anger ändring i position i rummet per tidsenhet; positionens derivata med avseende på tid; fart med riktning

hastighetsbegränsning /hˈastɪɡhˌeːtsbəɡrˌɛnsnɪŋ/ (n, ut)
límit de velocitat

hastighetsmätare /hˈastɪɡhˌeːtsmɛːtˌarə/ (n, ut)
velocímetre

hat /hˈat/ (n, neut)
odi

hata /hˈɑːta/ (v)
odiar
  tycka mycket illa om; må dåligt vid någons närvaro; det att känna hat

hatad /hˈɑːtad/ (adj)
odiat

hatt /hˈat/ (n, ut)
barret, capell
  huvudbonad med kulle och brätte, vanligtvis tämligen styv (till skillnad från de mjukare mössorna)
barret
  överdelen av fruktkroppen av en svamp, innhållande sporer

haubits /hˈɑːʉbˌɪts/ (n, ut)
canó obús
  artilleripjäs med kort eldrör (och därför kupig kulbana)

hausa /hˈɑːʉsˌa/ (n, ut)
haussa, hausa
  ett tchadspråk som talas huvudsakligen i Niger och Nigeria med 24 miljoner modersmålstalare

hav /hˈɑːv/ (n, neut)
mar
  sammanhängande vattenområde som avskiljer kontinenter

havre /hˈavrə/ (n, ut)
civada, avena

havregryn /hˈavrəɡrˌyːn/ (n, neut)
floc de civada
  flingor av havre

havregrynsgröt /hˈavrəɡrˌynsɡrøːt/ (n, ut)
civada
  gröt bestående av havregryn, vatten och salt

havreåker /hˈavrəˌoːkər/ (n, ut)
civadar
  åker på vilken havre växer

havsabborre /hˈɑːvsabˌɔrə/ (n, ut)
llobarro, llobina
  Dicentrarchus labrax, en art inom familjen Egentliga havsabborrfiskar (Moronidae); individ av arten havsabborre

havsfågel /hˈɑːvsfoːjəl/ (n, ut)
ocell marí
  fågel som har anpassat sig till liv inom marina miljöer

havskräfta /hˈɑːvskrəftˌa/ (n, ut)
escamarlà, cigala
  art (Nephrops norvegicus) av kräftdjur inom hummerfamiljen; individ av denna art

havssköldpadda /hɑːvskˈœldpadˌa/ (n, ut)
tortuga marina

havssula /hˈɑːvsʉlˌa/ (n, ut)
mascarell

havsutter /hˈɑːvsɵtːər/ (n, ut)
llúdria marina
  en mårddjursart (Enhydra lutris) som ingår i underfamiljen uttrar (Lutrinae); individ av denna art

havsvatten /hˈɑːvsvatːən/ (n, neut)
aigua de mar

havsängel /hˈɑːvsəŋəl/ (n, ut)
angelot
  en art (Squatina squatina) inom broskfiskfamiljen havsänglar (Squatinidae); individ av arten havsängel

havsörn /hɑːvsˈœrn/ (n, ut)
àguila marina

havtorn /hˈavtuːrn/ (n, ut)
arç groc
  individ inom släktet (Hippophae rhamnoides) i familjen havtornsväxter

hawaiiska /hˈɑːvaˌiːɪskˌa/ (n, ut)
hawaià
  ett polynesiskt språk som har officiell status i Hawaii bredvid engelskan

hebreisk /hˈɛbrəˌɪsk/ (adj)
hebreu
  som rör det hebreiska språket eller hebréerna

hebreiska /hˈɛbrəˌɪska/ (n, ut)
hebreu

hebré /həbrˈeː/ (n, ut)
hebreu
  medlem eller ättling av ett semitiskt folk som hävdar sin härkomst från gamla testamentets Abraham, Isak och Jakob

hed /hˈeːd/ (n, ut)
landa
  platt öppet trädlöst landskap av viss typ (mer eller mindre specifik beroende på sammanhang men exkluderande bland annat mossar) eller område bestående av sådant landskap

hedendom /hˈeːdəndˌɔm/ (n, ut)
paganisme
  med en västerländsk, abrahamtitisk utgångspunkt, den religion som existerade före den monoteistiska (kristna) lärans ankomst

hedning /hˈɛdnɪŋ/ (n, ut)
pagà
  person som är varken kristen eller jude (för det mesta även inte heller muslim); person med annan tro än den abrahamitiska läran

hednisk /hˈɛdnɪsk/ (adj)
pagà
  som har sitt ursprung i eller rör hedendom och hedningar

hedonism /hˈeːdɔnˌɪsm/ (n, ut)
hedonisme
  filosofisk tankeskola som har njutning som högsta prioritet; även allmänt om livsstil som anses vara särskilt njutningslysten

hedonist /hˈeːdɔnˌɪst/ (n, ut)
hedonista
  person som har njutning som högsta prioritet i livet

hedonistisk /hˈeːdɔnˌɪstɪsk/ (adj)
hedonista
  som associeras med hedonism eller en njutningsfokuserad livsstil

hedpiplärka /hˈɛdpɪplˌɛrka/ (n, ut)
piula americana

hegemoni /hˌeːjəmˈoːniː/ (n, ut)
hegemonia
  bestämmande eller inflytande, i synnerhet mellan politiska, kulturella, nationella eller språkliga grupper

hegemonisk /hˌeːjəmˈoːnɪsk/ (adj)
hegemònic
  med drag av hegemoni; maktfullkomlig

hej /hˈɛj/ (interjection)
hola
  verbal, ledig (och mycket vanlig) hälsningsfras (vid sammanträffande eller telefonkontakt)

hej då /hˈɛj doː/ (interjection)
adéu

hektar /hˈɛktar/ (n)
hectàrea

hektogram /hˈɛktɔɡrˌam/ (n, neut)
hectogram
  vikt utgörande 100 gram

hektoliter /hˈɛktuːlˌiːtər/ (n, ut)
hectolitre
  rymdmått motsvarande 100 liter = 0,1 kubikmeter

hel /hˈeːl/ (adj)
sencer
enter
  som utgör en hel funktion

helg /hˈɛlj/ (n, ut)
cap de setmana
  en eller flera sammanhängande dagar som kännetecknas av att många yrkesgrupper arbetar mindre än vanligt; alla lör- och söndagar samt vissa andra speciella dagar under året

helgdag /hˈɛlɡdɑːɡ/ (n, ut)
dia festiu
  söndag eller en annan enligt lag fastställd dag som är arbetsfri för att medborgarna ska kunna fira en religiös eller traditionell högtid

helgerån /hˈɛljərˌoːn/ (n, neut)
sacrilegi
  stöld av kyrkans tillhörigheter; handling till skada för det som anses heligt

helgon /hˈɛlɡɔn/ (n, neut)
sant, santa

helgonförklara /hˈɛlɡɔnfœrklˌɑːra/ (v)
canonitzar, santificar
  förklara för helgon

helhet /hˈɛlheːt/ (n, ut)
totalitat
  något som betraktas i hela sin omfattning
  något som är helt, något som inte är delat, något som är odelbart

helhjärtat /hˈɛljətˌat/ (adv)
amb entusiasme
  avledning till adjektivet helhjärtad

helig /hˈeːlɪɡ/ (adj)
sagrat, sacre
  av religiös betydelse, vördad, respekterad, tabu

helig ibis /hˈeːlɪɡ ˈiːbiːs/ (n)
ibis sagrat africà
  en art (Threskiornis aethiopicus) inom fågelfamiljen ibisar (Threskiornithidae); individ av denna art

helighet /hˈeːlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
santedat
  det att vara helig

helikopter /hˈeːliːkˌɔptər/ (n, ut)
helicòpter, autogir
  luftfarkost som lyfts och drivs framåt av en eller flera rotorer, propellrar

heliopaus /hˈeːliːˌuːpaˌʉs/ (n, ut)
heliopausa
  gräns för heliosfär; så långt som solvinden når

heliosfär /hˈeːliːˌɔsfɛːr/ (n, ut)
heliosfera
  del av rymden där solvind råder; lite större än solsystemet, avgränsas av heliopaus

heliotrop /hˈeːliːˌɔtruːp/ (n, ut)
heliotropi
  en grön prydnadssten med röda punkter
  en prydnadsväxt

helium /hˈeːliːˌʉm/ (n, neut)
heli

helix /hˈeːliːks/ (n, ut)
hèlix
  tredimensionell kurva som kan tänkas uppkomma då ett snöre träs flera varv kring en cylinder, och kan framställas i parameterform genom x=r\cos(t)\quad y=r\sin(t)\quad z=k t\,

hell /hˈɛl/ (interjection)
saludar
  var hälsad, var hyllad

hellensk /hˈɛlənsk/ (adj)
hel·lènic
  som rör hellener eller /det forntida/ Grekland

heller /hˈɛlər/ (adv)
tampoc

helnot /hˈɛlnuːt/ (n, ut)
rodonda

helst /hˈɛlst/ (adv)
preferiblement
  superlativ av "gärna"

helt enkelt /hˈeːlt ˈɛŋkəlt/ (adv)
senzillament
  enkelt att förklara, självklart, direkt

heltal /həltˈɑːl/ (n, neut)
enter

heltäckande matta /hˈɛltəkːˌandə mˈatːa/ (n, ut)
encatifat
  matta som täcker rummets hela golvyta

helvete /hˈɛlvətə/ (n, neut)
infern
  biblisk plats dit de ej lämpade för himlen kommer efter döden och där djävulen tros härska, även bildligt (då även i obestämd form och plural)

hem /hˈɛm/ (n, neut)
casa
llar
  hus eller lägenhet där en familj bor i såväl abstrakt som konkret mening

hematokrit /hˈɛmatˌɔkriːt/ (n, ut)
hematòcrit
  volymandelen erytrocyter i blodet

hembiträde /hˈɛmbɪtrˌɛːdə/ (n, neut)
minyona
  person (vanligtvis använt om kvinna eller flicka) anställd att i sin arbetsgivares hushåll mot betalning utföra hushålls- och vardagssysslor

hemerytrin /hˌɛmərytrˈiːn/ (n, neut)
hemeritrina
  ett järnhaltigt protein som transporterar syre hos stjärnmaskar, en del snabelsäckmaskar och armfotingarna

hemfridsbrott /hˈɛmfrɪdsbrˌɔt/ (n, neut)
violació de domicili
  brott mot hemfrid; (olaga) intrång i hemfridszon eller annat sätt att utan en boendes tillåtelse vistas i den boendes bostad (som normalt är hemfridsskyddad), exempelvis det att passera genom tomten, uppträda på ett otillbörligt sätt och/eller stanna kvar i tomten eller bostaden (trots en tillsägelse från den boende att snarast lämna den)

hemgift /hˈɛmjɪft/ (n, ut)
dot
  egendom som bruden för med sig hemifrån till sitt nya hem

hemgjord /hˈɛmjuːrd/ (adj)
casolà

hemisfär /hˈɛmɪsfˌɛːr/ (n, ut)
hemisferi
  halv sfär

hemlig /hˈɛmlɪɡ/ (adj)
secret
  (om information) som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas; som hälls dold

hemlighet /hˈɛmlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
secret
  information som enligt överenskommelse, avtal eller lag inte får tillgängliggöras eller spridas

hemlighetsfull /hˈɛmlɪɡhˌeːtsfɵl/ (adj)
misteriós
  benägen att ha hemligheter

hemlös /hˈɛmløːs/ (adj)
sensellar
  som saknar bostad

hemlöshet /həmlˈœsheːt/ (n, ut)
sensellarisme
  det att en människa lever utan fast bostad (och t.ex. sover utomhus, på gatan, eller i offentliga lokaler) i ett samhälle där detta inte är normen (utan snarare ett tecken på misär)

hemmaman /hˈɛmamˌan/ (n, ut)
amo de casa
  gift man som inte är förvärvsarbetande utan arbetar i hemmet med barnomsorg och hushållsarbete

hemmamarknad /hˈɛmamˌarknad/ (n, ut)
mercat interior
  den del av ett företags produktion som inte exporteras

hemocyanin /hˌɛmuːsˌyːanˈiːn/ (n, neut)
hemocianina
  grupp protein som hos vissa de flesta blötdjur och en del leddjur står för transporten av syrgas i blodet

hemofili /hˈɛmuːfˌiːliː/ (n, ut)
hemofília
  genetiskt betingad nedsatt förmåga att koagulera blod

hemofobi /hˈɛmuːfˌuːbiː/ (n, ut)
hemofòbia
  (irrationell) rädsla för blod

hemoglobin /hˌɛmɔɡluːbˈiːn/ (n, neut)
hemoglobina
  protein som finns i erytrocyter och står för syrgastransporten i blodet

hemokromatos /hˈɛmɔkrˌuːmɑːtˌuːs/ (n, ut)
hemocromatosi
  sjukdom som kännetecknas av onormal upplagring av järn i kroppen

hemolys /hˈɛmuːlˌyːs/ (n, ut)
hemòlisi
  förstörelse av erytrocyter

hemolytisk /hˈɛmuːlˌyːtɪsk/ (adj)
hemolític
  som är orsakad av, eller har att göra med, hemolys

hemstad /hˈɛmstad/ (n, ut)
ciutat natal

hemsöka /hˈɛmsøːkˌa/ (v)
freqüentar
  återkomma till den plats där man levde innan sin egen död; spöka; gå igen

hen /hˈeːn/ (pronoun)
elli
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en godtycklig person vars kön är obekant eller irrelevant i sammanhanget, när båda könen avses
  könsneutralt personligt pronomen för att benämna en person vars könsidentitet varken är manlig eller kvinnlig, eller som inte vill definiera sig enligt konventionella könsnormer

hendekagon /hˈɛndəkˌaɡɔn/ (n)
hendecàgon
  undekagon, polygon med elva hörn

henna /hˈɛna/ (n, ut)
alquena
  ett färgämne som används för att färga hår

henoteism /hˈeːnuːtəˌɪsm/ (n, ut)
henoteisme
  gudsuppfattning som betonar en guds hegemoni, men som för den skull inte förnekar andra gudars existens

hepatisk /hˈeːpatˌɪsk/ (adj)
hepàtic
  som rör levern

hepatit /hˈeːpatˌiːt/ (n, ut)
hepatitis
  inflammation i levern

heptagon /hˈɛptɑːɡˌɔn/ (n, ut)
heptàgon

heptan /hˈɛptan/ (n, neut)
heptà
  ett kolväte, alkan med formeln C₇H16

heraldik /hˈeːraldˌiːk/ (n, ut)
heràldica
  vetenskapen om adelsvapen

heraldisk /hˈeːraldˌɪsk/ (adj)
heràldic
  som har att göra med heraldik

herbarium /hˈɛrbɑːrˌiːʉm/ (n, neut)
herbar
  samling av pressade växter eller växtdelar, som används för studier i botanik, taxonomi, och faställande av nomenklaturer
  byggnad främst avsedd för att hysa en samling av pressade växter eller växtdelar, för studier i botanik, taxonomi, och faställande av nomenklaturer

herde /hˈɛrdə/ (n, ut)
pastor
  person som vakar och ser efter människor liksom en herde sin boskap

hereditet /hˈeːrədˌiːteːt/ (n, ut)
hereditat

hereditär /hˌeːrədiːtˈɛːr/ (adj)
hereditari

heresi /hˈeːrəsˌiː/ (n, ut)
heretgia
  kätteri, irrlära

heretisk /hˈeːrətˌɪsk/ (adj)
herètic
  kättersk

hermafrodit /hˈɛrmafrˌuːdiːt/ (n, ut)
hermafrodita
  tvåkönad individ

hermelin /hˌɛrməlˈiːn/ (n, ut)
ermini
  en art (Mustela erminea) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten hermelin

hermeneutik /hˈɛrmənəˌʉtiːk/ (n, ut)
hermenéutica
  vetenskapen eller konsten att tolka eller förstå skrift; vetenskapen om textens innebörd och dess relevans för människor; tolkningen av religiösa urkunder; i fråga om alla litterära texter; i fråga om all verbal och icke-verbal kommunikation, såsom diskurser

hermetisk /hˈɛrmətˌɪsk/ (adj)
hermètic
  fullständigt lufttät
  anspelande på Hermes Trismegistos (Wikipedia), dennes "hermetiska" skrifter och deras mystik och alkemi

heroin /hˌeːruːˈiːn/ (n, neut)
heroïna
  sorts narkotikum besläktat med morfin

heroisk /hˈeːruːˌɪsk/ (adj)
heroic

herpetolog /hˌɛrpətuːlˈoːɡ/ (n, ut)
herpetòleg, herpetòloga
  person som sysslar med herpetologi

herpetologi /hˌɛrpətuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
herpetologia
  vetenskapen om klasserna groddjur och kräldjur

herptil /hˈɛrptiːl/ (n, ut)
hèrptil

herr /hˈɛr/ (n, ut)
senyor
  artighetstitel för en man

herre /hˈɛrə/ (n, ut)
amo
  (manlig) härskare; överordnad person (man); person (man) som en slav lyder under

hertig /hˈɛtɪɡ/ (n, ut)
duc
  adlig titel

hertigdöme /hˈɛtɪɡdˌøːmə/ (n, neut)
ducat, ducado
  landområde med en hertig som överhuvud

hertiginna /hˈɛtiːɡˌɪna/ (n, ut)
duquessa
  adlig titel, gemål åt en hertig

hertz /hˈɛts/ (n, ut)
hertz
  härledd SI-enhet med beteckningen Hz för frekvens, definierad som en (regelbundet förekommande) händelse (exempelvis svängning) per sekund

hes /hˈeːs/ (adj)
ronc

het /hˈeːt/ (adj)
calent
  (väldigt) mycket varm
  populär
  sexig
  kryddstark

heta /hˈeːta/ (v)
dir-se
  ha som namn; ha namnet

heterogen /hˈeːtərˌuːjən/ (adj)
heterogeni

heteronormativ /hˌeːtəruːnˈɔrmatˌiːv/ (adj)
heteronormatiu
  som utgår från att heterosexualitet är norm i samhället

heteronormativitet /hˌeːtəruːnˈɔrmatˌiːviːtˌeːt/ (n)
heteronormativitat
  tillstånd i ett samhälle där heterosexualitet är norm för människors sexualitet och där förväntningarna i samhället är utformade utifrån detta antagande

heterosexualitet /hˈeːtərˌuːsəksˌʉalˌiːteːt/ (n, ut)
heterosexualitat
  sexuell läggning där personer endast attraheras sexuellt till andra personer av motsatt kön

heterosexuell /hˈeːtərˌuːsəksˌʉəl/ (adj)
heterosexual
  som känner sexuell attraktion endast till personer av motsatt kön, d.v.s. tillhör har vanligaste sexuella läggningen hos tvåkönade arter

hetta /hˈɛtːa/ (n, ut)
calda
  stark uppvärmning, hög temperatur

hettitiska /hˈɛtːiːtˌɪska/ (n, ut)
hitita

hetär /heːtˈɛːr/ (n, ut)
cortesana
  (begåvad och kultiverad) prostituerad i det forntida Grekland

heuristik /hˈeːʉrˌɪstiːk/ (n, ut)
heurística
  lära inom logiken som avhandlar metoder för upptäckande av nya vetenskapliga resultat

hexadecimal /hˈɛksadˌɛsɪmˌal/ (adj)
hexadecimal
  angivet i det hexadecimala talsystemet (som har bas 16), förkortas hex.

hexameter /hˈɛksamətər/ (n, ut)
hexàmetre
  sexfotat versmått med fallande takt

hexan /hˈɛksan/ (n, neut)
hexà
  ett kolväte, alkan med formeln C₆H14

hexos /hˈɛksuːs/ (n, ut)
hexosa
  monosackarid med sex kolatomer (t.ex. glukos, fruktos och galaktos)

hiatus /hˈiːatˌʉs/ (n)
hiat
  möte av två vokaler mellan två stavelser eller två ord (utan några konsonanter emellan)

hicka /hˈɪkːa/ (n, ut)
singlot
  ofrivilliga reflexsammandragningar som orsakar plötslig luftströmning ner i lungorna och ett klickande ljud

hicka /hˈɪkːa/ (v)
singlotar
  uppleva hicka

hickory /hˈɪkːuːrˌyː/ (n, ut)
cària
  nordamerikanskt träslag (vetenskapligt namn Carya) med hållfast ved (t ex i skidor)

hierarki /hˈiːərˌarkiː/ (n, ut)
jerarquia

hierarkisera /hˈiːərˌarkiːsˌeːra/ (v)
jerarquitzar
  rangordna i hierarkisk följd

hierarkisk /hˈiːərˌarkɪsk/ (adj)
jeràrquic
  som har en bestämd rangordning, som kännetecknas av hierarki

hieratisk /hˈiːərˌatɪsk/ (adj)
hieràtic
  prästerlig; sträng

hieroglyf /hˈiːərˌɔɡlyːf/ (n, ut)
jeroglífic
  skrivtecken bestående av bild i skriftsystem som användes i bland annat i det gamla Egypten, Mayariket och i andra civilisationer

hillebard /hˈɪləbˌɑːrd/ (n, ut)
alabarda

himlakropp /hˈɪmlakrˌɔp/ (n, ut)
cos celeste

himmel /hˈɪməl/ (n, ut)
cel
  det vi ser när vi tittar uppåt utomhus, och det är klart väder.
  paradis

himmelsekvator /hˈɪməlsəkvˌatɔr/ (n, ut)
equador celeste

himmelsk /hˈɪməlsk/ (adj)
celeste
  som hör till himmelen och religionen
  utomordentligt angenäm

himmelssfär /hˈɪməlsfˌɛːr/ (n, ut)
esfera celeste

himmelssäng /hˈɪməlsˌɛŋ/ (n, ut)
llit amb baldaquí
  säng med takliknande över­byggnad

hind /hˈɪnd/ (n, ut)
cérvola
  fullväxt hona av hjortdjur

hinder /hˈɪndər/ (n, neut)
obstacle
  någonting som stoppar, försenar eller gör svårare

hindi /hˈɪndiː/ (n, ut)
hindi, Hindi
  ett indoariskt språk som huvudsakligen talas i Indien

hindra /hˈɪndra/ (v)
impedir
  göra det omöjligt eller mycket svårt för någon eller något att ske, göras eller göra

hinduisk /hˈɪndʉˌɪsk/ (adj)
hinduista, hindú
  som avser hinduismen

hinduism /hˈɪndʉˌɪsm/ (n, ut)
hinduisme
  religion, filosofi och kultur, dominerande i Indien, kännetecknas av tro på återfödelse och flera gudar eller en gud, ofta personifierade i många mänskliga former eller som genomtränger allt (polyteism, monoteism, panteism)

hingst /hˈɪŋst/ (n, ut)
semental
  en häst av hankön

hink /hˈɪŋk/ (n, ut)
galleda

hinna /hˈɪna/ (v)
tenir temps

hippie /hˈɪpiːə/ (n, ut)
hippy
  ungdom (särskilt i USA på 1960-talet) som bl.a. genom slitna kläder och ovårdat yttre protesterar mot samhällets konventionella värderingar

hirs /hˈɪʂ/ (n, ut)
mill

hirsutism /hˈɪʂʉtˌɪsm/ (n, ut)
hirsutisme
  ökad ansikts- och kroppsbehåring (som hos en man) hos kvinna

hiss /hˈɪs/ (n)
ascensor
  anordning för att lyfta (hissa) och sänka (fira) personer eller föremål mellan våningar i en byggnad eller gruva

hissa /hˈɪsa/ (v)
hissar
  hala en lina eller tåg så att ett föremål förflyttas uppåt, oftast om segel och flaggor

histamin /hˌɪstamˈiːn/ (n, neut)
histamina
  en biologiskt aktiv amin som fungerar som hormon och neurotransmittor och som bland (mycket) annat är förknippad med vissa typer av allergiska reaktioner

histidin /hˌɪstiːdˈiːn/ (n, neut)
histidina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (His, H)

histogram /hˈɪstɔɡrˌam/ (n, neut)
histograma
  diagram med staplar, där varje stapels area är proportionell mot antalet observationer inom det intervall som ges av stapelns läge och bredd

histologi /hˌɪstuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
histologia
  läran om biologisk vävnad

histon /hˈɪstuːn/ (n, ut)
histona
  ett protein i en familj av proteiner som bildar nukleosomer vid packning av DNA

historia /hˈɪstuːrˌiːa/ (n, ut)
historia, història
  skolämne som behandlar historievetenskap
història
  samlat för allt som hänt en person, organisation, föremål eller annan enhet, eller om det inte anges, det som hänt i världen
  berättelse

historicitet /hˈɪstuːrˌiːsɪtˌeːt/ (n, ut)
historicitat
  historisk trovärdighet

historik /hˈɪstuːrˌiːk/ (n, ut)
històric
  /framställning av/ händelser som rör något genom tiden

historiker /hˈɪstuːrˌiːkər/ (n, ut)
historiador, historiadora
  forskare inom historia

historiografisk /hˈɪstuːrˌiːɔɡrˌafɪsk/ (adj)
historiográfico
  som rör historiografi

historisk /hˈɪstuːrˌɪsk/ (adj)
històric
  som hör till historien
  extra minnesvärd

historiskt /hˈɪstuːrˌɪskt/ (adv)
històricament
  avledning till adjektivet historisk

histrionisk /hˌɪstriːˈoːnɪsk/ (adj)
histriònic
  som dramatiserar alldagliga livssituationer på ett överdrivet sätt

hit /hˈiːt/ (n, ut)
èxit

hiv /hˈiːv/ (n)
VIH
  förkortning av humant immunbristvirus, ett virus som angriper det mänskliga immunförsvaret och leder till att aids utvecklas

hjalt /jˈalt/ (n, neut)
empunyadura
  handtag på svärd

hjord /jˈuːrd/ (n, ut)
ramat

hjort /jˈuːt/ (n, ut)
cérvol
  typ av högbent hovdjur med greniga horn; individ inom däggdjursfamiljen hjortdjur; särskilt om kronhjort och dovhjort

hjortkött /juːtkˈœt/ (n, neut)
carn de cérvol
  kött från hjort

hjortron /jˈuːtrɔn/ (n, neut)
móra vermella

hjul /jˈʉl/ (n, neut)
roda
  rund skiva, ofta med syfte att rotera

hjulbent /jˈʉlbənt/ (adj)
camatort
  vars knän buktar ut från varandra

hjullastare /jˈʉlastˌarə/ (n, ut)
pala carregadora

hjulning /jˈʉlnɪŋ/ (n, ut)
roda
  kroppsutövning där en person roterar sidledes till handstående och fortsätter rotationen vidare till stående

hjulspår /jˈʉlspoːr/ (n, neut)
rodera
  spår i marken efter hjul

hjulångare /jˈʉlɔŋˌarə/ (n, ut)
caixell de paletes
  en ångbåt med skovelhjul

hjälm /jˈɛlm/ (n, ut)
casc
  hård, stöttålig och tätt påsittande huvudbonad som skyddar hjärnan mot slag; används exempelvis vid cykling, byggnadsarbete och vissa idrotter

hjälmkasuar /jˈɛlmkasˌʉar/ (n, ut)
casuari
  en fågelart (Casuarius casuarius), den största av arterna i familjen kasuarer (Casuariidae); individ av denna art

hjälp /jˈɛlp/ (n, ut)
ajuda, auxili
  det att hjälpa; bistånd, handräckning, medverkan

hjälpa /jˈɛlpa/ (v)
ajudar
  utföra en handling med syfte att underlätta något för någon annan

hjälplös /jˈɛlpløːs/ (adj)
indefens
  som inte kan skydda sig eller reda sig utan hjälp; (om handling) uppgiven

hjälpsam /jˈɛlpsam/ (adj)
útil

hjälpverb /jˈɛlpvərb/ (n, neut)
verb auxiliar

hjälte /jˈɛːltə/ (n, ut)
heroi, heroïna
  mycket modig person

hjältinna /jˈɛltɪnˌa/ (n, ut)
heroïna

hjärna /jˈɛrna/ (n, ut)
cervell
  det organ, beläget i skallen med vilket levande varelser tänker och kontrollerar kroppen
  (överfört) den som tänker och planerar

hjärnhalva /jˈɛrnhalvˌa/ (n, ut)
hemisferi
  antingen högra eller vänstra halvan av storhjärnan (cerebrum)

hjärninflammation /jˌɛrnɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
encefalitis
  inflammation i hjärnan ofta orsakad av ett virus

hjärnskada /jˈɛrnskɑːdˌa/ (n, ut)
lesió cerebral
  skada i hjärnan

hjärnskakning /jˈɛrnskɑːknˌɪŋ/ (n, ut)
commoció cerebral
  hjärnskada som orsakas av kraftig stöt mot huvudet

hjärntumör /jˈɛrntʉmˌøːr/ (n, ut)
tumor cerebral
  tumör i hjärnan

hjärntvätt /jˈɛrntvət/ (n, ut)
rentat de cervell
  handling som syftar till att förändra en människas personlighet och beteende; manipulation som framkallar en alternation hos någon

hjärntvätta /jˈɛrntvətːˌa/ (v)
rentar el cervell
  manipulera någon i syfte att ändra vederbörandes personlighet och beteende

hjärta /jˈɛta/ (n, neut)
cor
  det organ (cor) som pumpar runt blodet i kroppen (se cirkulationssystemet)

hjärter /jˈɛtər/ (n, ut)
cor

hjärtformad /jˈɛtfɔrmˌad/ (adj)
amb forma de cor
  formad som ett hjärta (❤)

hjärtinfarkt /jˈɛtɪnfˌarkt/ (n, ut)
infart
  proppbildning som blockerar blodtillförseln till hjärtat

hjärtklaff /jˈɛtklaf/ (n, ut)
vàlvula cardíaca
  någon av de fyra klaffar som finns i hjärtat, nämligen någon av de atrioventrikulära klaffarna (trikuspidalklaffen eller bikuspidalklaffen (mitralisklaffen)) eller någon av semilunarklaffarna (pulmonalisklaffen eller aortaklaffen)

hjärtlig /jˈɛtlɪɡ/ (adj)
cordial
  kärleksfull, varm, god, godhjärtad

hjärtskärande /jˈɛtsxɛːrˌandə/ (adj)
corprenedor
  starka känslor av medlidande

hjärtslag /jˈɛtslɑːɡ/ (n, neut)
batec
  (envar av) hjärtats regelbundna sammandragningar

hjärtstartare /jˈɛtstɑːtˌarə/ (n, ut)
desfibril·lador
  apparat som används för att ge elstötar (defibrillering), för få hjärtat att börja slå igen på en person som drabbats av hjärtstillestånd (till exempel ventrikelflimmer eller ventrikeltakykardi)

hjässa /jˈɛsa/ (n, ut)
coroneta
  toppen på skallen

ho /hˈuː/ (n)
xut
  typ av fågelläte (från bland annat uggla)

hoa /hˈuːa/ (v)
esgaripar
  låta som en uggla

hobby /hˈɔbyː/ (n, ut)
passatemps
  verksamhet som man tycker om att regelbundet ägna sig åt på fritiden

hockey /hˈɔkːəˌyː/ (n, ut)
hoquei
  hyperonym av ishockey, landhockey, indoorhockey, innebandy och bandy

hockohöns /hˌɔkːuːhˈœns/ (n, neut)
cràcid
  en fågelfamilj (Cracidae) tillhörande ordningen hönsfåglar (Galliformes)

holism /hˈuːlɪsm/ (n, ut)
holisme
  betraktelsesätt att helheten är större än summan av delarna och att ingenting kan beskrivas enskilt utan kontext

hollandaisesås /hˈɔlandˌaiːsəsˌoːs/ (n, ut)
salsa holandesa
  sås gjord på smör, citron och äggula, vanligen kryddad med salt och svartpeppar eller cayennepeppar

holmium /hˈɔlmiːˌʉm/ (n, neut)
holmi

holocen /hˈuːluːsən/ (adj)
holocè
  som angår eller omfattas epoken holocen

holocen /hˈuːluːsən/ (n)
holocè
  geologisk epok vilken inleddes för cirka 11 700 år sedan, utgör den andra geologiska epoken inom perioden kvartär, och nyligen förklarades för avslutad till förmån för antropocen

hologram /huːlˈoːɡram/ (n, neut)
holograma

homeopati /hˈuːməˌuːpatˌiː/ (n, ut)
homeopatia
  sjukdomsbehandling med mycket utspädda doser av ämnen som normalt framkallar ifrågavarande sjukdom

homeopatisk /hˈuːməˌuːpatˌɪsk/ (adj)
homeopàtic
  som rör eller avser homeopati

homeostas /hˈuːməˌɔstas/ (n, ut)
homeòstasi
  (trots yttre påverkan, och vanligen via negativ återkoppling) upprätthållandet av en konstant inre miljö som är förenlig med normal funktion hos organismen, vilket hos människan inkluderar faktorer såsom temperatur, extracellulärvätskans volym, osmolaritet och elektrolytkoncentration, samt koncentrationer av vätejoner (pH), glukos, syrgas, koldioxid och avfallsämnen i vävnaderna, även om en sådan konstant inre miljö

homiletik /hˈuːmiːlətˌiːk/ (n, ut)
homilètica
  (läran om) predikokonst

homoadoption /hˌuːmuːˌadɔpsxˈuːn/ (n, ut)
adopció homoparental, adopció homosexual

homoerotisk /hˈuːmuːərˌuːtɪsk/ (adj)
homoeròtic

homofob /hˈuːmuːfˌuːb/ (adj)
homòfob
  som känner homofobi

homofobi /hˈuːmuːfˌuːbiː/ (n, ut)
homofòbia

homofobisk /hˈuːmuːfˌuːbɪsk/ (adj)
homofòbic, homòfob
  som känner homofobi

homofon /hˌuːmuːfˈoːn/ (n, ut)
homòfon
  ord som uttalas (men inte stavas) likadant som ett annat

homogen /hˈuːmuːjən/ (adj)
homogeni

homograf /hˈuːmɔɡrˌaf/ (n, ut)
homògraf
  ord som stavas som ett annat ord, men som uttalas annorlunda

homologera /hˌuːmuːlˈoːjeːrˌa/ (v)
homologar
  godkänna, erkänna

homonym /hˈuːmuːnˌyːm/ (n, ut)
homònim
  ord som uttalas på samma sätt men har olika betydelser och ursprung; homofon

homonymi /hˈuːmuːnˌyːmiː/ (n, ut)
homonímia

homosexualitet /hˈuːmuːsˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
homosexualitat
  sexuell läggning där personer attraheras sexuellt till andra personer av det kön som de själva tillhör

homosexuell /hˈuːmuːsˌɛksʉˌɛl/ (adj)
homosexual
  sexuellt attraherad enbart av personer av samma kön

homosocial /hˈuːmuːsʊsˌɪal/ (adj)
homosocial
  rörande sociala relationer mellan personer av samma kön, i synnerhet mellan vuxna män

homoäktenskap /hˈuːmuːˌɛktənskˌɑːp/ (n, neut)
matrimoni homosexual

hon /hˈʊn/ (pronoun)
ella
  personligt pronomen som syftar på den omtalade i subjektsform om den omtalade har feminint genus; personligt pronomen i tredje person singular nominativ femininum

hona /hoːŋˈɑː/ (n, ut)
femella
  ett djur av kvinnlig kön; en hona av arten människa benämns oftast kvinna

honung /hoːŋˈɵŋ/ (n, ut)
mel

honungsbi /hoːŋˈɵŋsbiː/ (n, neut)
abella de la mel, abella mel·lífera
  art eller individ inom släktet honungsbin (Apis)

honungsdagg /hoːŋˈɵŋsdaɡ/ (n, ut)
mel de melada
  klibbigt sekret rikt på socker som utsöndras av bl.a. bladlöss, sköldlöss och mjöllöss medan de suger i sig växtsaft; bladlössbajs

honungsgrävling /hoːŋˈɵŋsɡrəvlˌɪŋ/ (n, ut)
ratel
  en däggdjursart (Mellivora capensis) inom familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art

honungslen /hoːŋˈɵŋslən/ (adj)
mel·liflu
  (om röst) len som honung, insmickrande

honungsskivling /hoːŋˈɵŋskɪvlˌɪŋ/ (n, ut)
alzinoi, rouró
  en svampart (Armillaria mellea), i släktet honungsskivlingar (Armillaria); exemplar av denna art

hopp /hˈɔp/ (n, neut)
esperança
  tro på förbättring

hoppa /hˈɔpa/ (v)
saltar
  utföra ett hopp

hoppa hage /hˈɔpa hˈɑːɡə/ (n)
xarranca
  utomhuslek som bland annat går ut på att man hoppar på en spelplan bestående av numrerade rutor på marken

hoppas /hˈɔpas/ (v)
esperar
  vilja att något ska ske; särskilt om faktorer man svårligen (eller inte alls) kan råda över, fast där man (nästan) tror att det kan bli sant

hoppfull /hˈɔpfɵl/ (adj)
esperançat
  full av hopp; som har hopp; som tror på förbättring

hoppla /hˈɔpla/ (interjection)
arri
  framåt, kom igen, sätt fart

hopplös /hˈɔpløːs/ (adj)
desesperat

hopprep /hˈɔprəp/ (n, neut)
corda de saltar

hor /hˈuːr/ (n, neut)
fornicació
  (tidigare straffbart) sexuellt umgänge utom äktenskap; begå hor

hora /hˈuːra/ (n, ut)
prostituta
  (i synnerhet kvinnlig) person som utövar hor (erbjudande av sexuella tjänster)
bagassa
  person vars beteende anses socialt eller moraliskt oacceptabelt; även vanlig beteckning om person vars beteende kännetecknas av brist på principer eller skrupler; allmänt skällsord för person (oftast kvinna) man ogillar

hord /hˈuːrd/ (n, ut)
horda

horisont /hˈuːriːsˌɔnt/ (n, ut)
horitzó
  linje i blickfältet där markytan och himlen möts
  så långt fram (i tiden) som man har kännedom om och kan överblicka; gränslinjen för var ens kunskaper slutar

horisontal /hˌuːriːsɔntˈɑːl/ (n, ut)
horitzontal
  horisontallinje

horisontell /hˈuːriːsˌɔntəl/ (adj)
horitzontal
  vågrät; som har samma riktning som horisonten

hormon /hˈuːrmuːn/ (n, neut)
hormona
  kemiskt ämne som bildas av vissa celler i kroppen (ofta i en endokrin körtel) och sedan transporteras genom hela kroppen med blodet och orsakar biologiskt svar på målceller med receptorer för ämnet

hormonell /hˈuːrmuːnˌɛl/ (adj)
hormonal
  som har med hormoner att göra; som styrs av hormoner

horn /hˈuːrn/ (n, neut)
banya, corn
  utväxt av keratin på vissa djurs huvuden
  ett bleckblåsinstrument
  keratin, det material som till exempel horn [2] och naglar är gjorda av

hornhinna /hˈuːrnhɪnˌa/ (n, ut)
còrnia
  (exemplar av) den glasklara hinna (kornea) som utgör ögonglobens främre begränsning, som ligger framför pupillen och regnbågshinnan (iris), och som bakåt övergår i senhinnan (sklera)

hornuggla /hˈuːrnɵɡlˌa/ (n, ut)
mussol banyut

horoskop /hˈuːrɔskˌuːp/ (n, neut)
horòscop
  förutsägelse (om viss person) grundad på stjärnornas ställning

hortensia /hˈuːtənsˌiːa/ (n, ut)
hortènsia
  en art (Hydrangea macrophylla) inom växtfamiljen hortensiaväxter (Hydrangeaceae); individ av denna arten

hortikultur /hˈuːtiːkˌɵltʉr/ (n, ut)
horticultura
  konsten eller läran om trädgårdsodling

hortikulturell /hˈuːtiːkˌɵltʉrˌɛl/ (adj)
hortícola
  som rör hortikultur

horunge /hˈuːrɵŋə/ (n, ut)
fill de puta
  skällsord till en framför allt yngre person

hosianna /hˈuːsiːˌana/ (interjection)
hosanna, ossanna
  kristet glädje- och hyllningsrop: "Vi hälsar och prisar Dig (Frälsaren)!"

hosta /hˈɔsta/ (n, ut)
tos
  anfall av hostningar

hosta /hˈɔsta/ (v)
tossir, estossegar
  utlösa hostning

hostmedicin /hˌɔstmədiːsˈiːn/ (n, ut)
xarop pectoral
  medel mot hosta

hostning /hˈɔstnɪŋ/ (n, ut)
tos

hot /hˈuːt/ (n, neut)
amenaça

hota /hˈuːta/ (v)
amenaçar
  uttala hot mot någon eller något
  varnande tala om för någon att utsätta denne för obehagligheter (om denne inte utför det man önskar)

hotell /hˈuːtəl/ (n, neut)
hotel, alberg

hotfull /hˈɔtfɵl/ (adj)
amenaçador
  som förmedlar hot

hov /hˈuːv/ (n)
peülla
  den hornbeklädda delen av foten hos uddatåiga hovdjur (i synnerhet häst)
cort
  högt uppsatt (i synnerhet furstlig eller kunglig) persons bostad och närmaste omgivning; furstlig persons uppvaktning och betjäning

hovdjur /hɔvjˈʉr/ (n, neut)
ungulat
  däggdjur med hovar eller klövar i ett antal ordningar som sammanfattande kallas ungulater (Ungulata)

hovman /hˈɔvman/ (n, ut)
cortesà

hovstat /hˈɔvstat/ (n, ut)
cort
  anställd personal vid ett hov

hovtång /hˈɔvtɔŋ/ (n, ut)
tenalles

hud /hˈʉd/ (n, ut)
pell

hudcancer /hˈɵdkansər/ (n, ut)
càncer de pell
  cancer i huden

hudsonspov /hˈɵdsʊnspˌuːv/ (n, ut)
tètol de la badia de Hudson

huggare /hˈɵɡarə/ (n, ut)
alfange
  person som är syssel­satt med röjningsarbeten eller annan form av huggningsarbete (arbete avseende huggning)

hugget som stucket /hˈɵɡət sɔm stˈɵkət/ (adv)
el mateix gos amb diferent collar
  när två alternativ är lika bra eller dåliga; när det inte spelar någon roll vilket alternativ man väljer; när det gör detsamma

huggorm /hˈɵɡʊrm/ (n, ut)
escurçó
  en art (Vipera berus) av ovan nämnda familj; den enda arten i familjen huggormar som naturligt förekommer i Sverige

huka /hˈʉka/ (v)
ajupir-se
  hålla kroppen i en halvsittande ställning, hålla sig på huk

humaniora /hˈʉmanˌiːuːrˌa/ (n, ut)
humanitats, lletres

humanism /hˈʉmanˌɪsm/ (n, ut)
humanisme
  kulturströmning vid medeltidens slut med anknytning till antikens kultur

humanist /hˈʉmanˌɪst/ (n, ut)
humanista
  anhängare av humanism; person som studerar humaniora

humanoid /hˈʉmanˌuːiːd/ (n, ut)
humanoide
  varelse som till kroppsformen påminner om en människa, som har en kropp som består av en bål, två armar vid bålens axlar, två ben vid höften och ett huvud som via en hals sitter ovanpå axlarna

humla /hˈɵmla/ (n, ut)
borinot, abellot
  insekt ur släktet Bombus i ordningen steklar (Hymenoptera) med tjock och kompakt kroppsform och med gadd utan hullingar, vanlig som pollinerare

humle /hˈɵmlə/ (n)
llúpol
  en växtart (Humulus lupulus), i familjen hampväxter (Cannabaceae); exemplar av denna art

hummer /hˈɵmər/ (n, ut)
llagosta, llamàntol, escamarlà
  djur i familjen humrar (Nephropidae), ett tiofotat kräftdjur som oftast är större än de vanliga kräftorna

hummus /hˈɵmʉs/ (n, ut)
hummus
  puré av kikärter, sesampasta (tahini) och olivolja smaksatt med (bland annat) färsk vitlök, salt, och citronjuice

humoristisk /hˈʉmuːrˌɪstɪsk/ (adj)
humorístic

humus /hˈʉmʉs/ (n, ut)
humus

humör /hˈʉmøːr/ (n, neut)
humor
  sinnesstämning en person befinner sig i

hund /hˈɵnd/ (n, ut)
gos, ca, gossa
  en underart (Canis lupus familiaris) till arten varg (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av underarten hund

hundkoja /hˈɵndkuːjˌa/ (n, ut)
canera
  litet skjul eller annan enklare, mindre byggnad, avsedd att ge väderskydd åt hund

hundra /hˈɵndra/ (adj)
cent
  helt säker, övertygad om

hundrova /hˈɵndruːvˌa/ (n, ut)
briònia
  klätterväxt (släktet Bryonia; vanligen avses arten Bryonia alba) med giftiga bär

hundtunga /hˈɵndtɵŋˌa/ (n, ut)
llengua de ca
  en art (Cynoglossum officinale) inom växtfamiljen strävbladiga växter (Boraginaceae); individ av arten hundtunga

hunger /hˈɵŋər/ (n, ut)
fam, gana

hungersnöd /hˈɵŋəʂnˌøːd/ (n, ut)
inanició
  omfattande brist på mat inom ett geografiskt område

hungerstrejk /hˈɵŋəʂtrˌɛjk/ (n, ut)
vaga de fam
  protest genom att vägra äta

hungra /hˈɵŋra/ (v)
demanar

hungrig /hˈɵŋrɪɡ/ (adj)
afamat

hunner /hˈɵnər/ (n, ut)
hun, huna
  individ tillhörande asiatiskt nomadfolk som inträngde i Europa på 400-talet e.Kr.

hur /hˈʉr/ (adv)
com
  på vilket sätt

hur som helst /hˈʉr sɔm hˈɛlst/ (adv)
de qualsevol manera

hurritiska /hˈɵriːtˌɪska/ (n, ut)
hurrita
  ett utdött språk talades av hurriter omkring 2300–1200 f.Kr i ett område av främre Orienten som sträckte sig från nuvarande östra Turkiet till nuvarande norra Irak

hus /hˈʉs/ (n)
casa
  byggnad med typiskt utseende som på insidan ofta är uppdelat i mindre rum och som främst är avsett för människor att bo eller arbeta eller vistas i

husar /hˈʉsar/ (n, ut)
hússar
  typ av lätt kavallerist

husdjur /hɵsjˈʉr/ (n, neut)
animal domèstic

husgeråd /hˈɵsjərˌoːd/ (n, neut)
utensili
  geråd och redskap i köket och vid matbordet

hushåll /hˈɵshɔl/ (n, neut)
familiars

husmus /hˈɵsmʉs/ (n, ut)
rat furet
  en art (Mus musculus) inom däggdjursfamiljen råttdjur (Muridae); individ av arten husmus

husrum /hˈɵsrɵːm/ (n, neut)
allotjament
  rum i hus
  logi, tak över huvudet

hussvala /hˈɵsvalˌa/ (n, ut)
oreneta cuablanca

hussyrsa /hˈɵsyʂˌa/ (n, ut)
grill domèstic
  en insekt (Acheta domesticus) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art

hustru /hˈɵstrʉ/ (n, ut)
muller
  kvinna i ett äktenskap, gift kvinna

huva /hˈʉva/ (n, ut)
caputxa
  huvudbonad av kupig form som omsluter huvudet, ofta fäst i nacken på klädesplagg

huvud /hˈʉvʉd/ (n, neut)
cap
  den översta kroppsdelen där ögon, öron, näsa och mun återfinns
  översta eller yttersta delen på vissa föremål; huvudliknande föremål

huvudbok /hˈʉvɵdbˌuːk/ (n, ut)
llibre major
  huvudsaklig kassabok

huvudbyggnad /hˈʉvɵdbˌyɡnad/ (n, ut)
edifici principal
  förnämsta byggnaden på en gård; förnämsta delen av ett byggnadskomplex

huvudgata /hˈʉvɵdɡˌɑːta/ (n, ut)
carrer principal
  den största eller viktigaste gatan i en stad eller by

huvudlus /hˈʉvɵdlˌʉs/ (n, ut)
poll del cabell

huvudlös /hˈʉvɵdlˌøːs/ (adj)
acèfal
  som inte har något huvud

huvudräkning /hˈʉvɵdrˌɛːknɪŋ/ (n, ut)
càlcul mental

huvudrätt /hˈʉvɵdrˌɛt/ (n, ut)
plat principal
  den i målet huvudsakliga rätten, som äts efter förrätten och före efterrätten

huvudsakligen /hˈʉvɵdsˌaklɪɡˌɛn/ (adv)
principalment
  till största delen, framför allt

huvudsats /hˈʉvɵdsˌats/ (n, ut)
oració principal
  sats som inte utgör en satsdel i en annan, överordnad sats (och som oftast innehåller subjekt och predikat och kan utgöra en egen (grafisk) mening)

huvudsida /hˈʉvɵdsˌiːda/ (n, ut)
portada
  ingångssida

huvudstad /hˈʉvɵdstˌad/ (n, ut)
capital
  tätort i en självständig nation, en delstat, en provins, m.m., med huvudsäte för regeringen eller den lokala styrelsen (och oftast med lagstiftad status som huvudstad)

huvudstupa /hˈʉvɵdstˌʉpa/ (adv)
amb cap davant
  med huvudet före

huvudvärk /hˈʉvɵdvˌɛrk/ (n, ut)
mal de cap
  värk i huvud

hyacint /hˈyːasˌɪnt/ (n, ut)
jacint
  en art (Hyacinthus orientalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten hyacint

hybrid /hˈybriːd/ (adj)
híbrid
  av två olika arter, även abstraktare

hybrid /hˈybriːd/ (n, ut)
híbrid
  avkomma av två olika arter
  blandprodukt, mellanting, speciellt om hybridbil

hycklare /hˈyklɑːrə/ (n, ut)
hipòcrita

hyckleri /hˈyklərˌiː/ (n, neut)
hipocresia

hydda /hˈyda/ (n, ut)
cabana
  primitiv bostad, koja

hydraulik /hˈydraˌʉliːk/ (n, ut)
hidràulica
  vattenledningskonst

hydrografi /hˈydrɔɡrˌafiː/ (n, ut)
hidrografia
  vetenskapen om vattnet och angränsande landområden

hydrolys /hˈydruːlˌyːs/ (n, ut)
hidròlisi
  kemisk process under vilken en molekyl klyvs i två delar efter att en vattenmolekyl har adderats

hydronym /hˈydruːnˌyːm/ (n, ut)
hidrònim
  egennamn på ett vattendrag

hydroxid /hˈydruːksˌiːd/ (n, ut)
hidròxid
  kemisk förening som innehåller hydroxidjon (OH)

hyena /hˈyːənˌa/ (n, ut)
hiena
  individ av någon art inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae)

hygien /hˈyːjiːən/ (n, ut)
higiene
  läran om renlighet (hos människor, tamdjur och deras miljö)

hylla /hˈyla/ (n, ut)
lleixa, prestatge
  plan horisontell yta eller ställning med sådana ytor (monterade direkt på en vägg eller i något slags fristående möbel) som används för förvaring

hymn /hˈymn/ (n, ut)
himne
  /högstämd/ lovsång, särskilt om kristen sång

hynda /hˈynda/ (n, ut)
gossa

hyoscyamin /hˌyːɔssˌyːamˈiːn/ (n)
hiosciamina
  kemisk förening av kol, väte, kväve och syre

hyper- /hˈyːpər/ (affix)
hiper-
  utöver det vanliga

hyperbel /hˈyːpərbˌɛl/ (n, ut)
hipèrbola
  plan figur som i ett ortogonalt koordinatsystem ges av en ekvation på formen } \over {a^2}} - } \over {b^2}} = 1

hyperbol /hˈyːpərbˌuːl/ (n, ut)
hipèrbole

hyperkolesterolemi /hˈyːpərkˌuːləstərˌuːləmˌiː/ (n, ut)
hipercolesterolèmia
  onormalt höga nivåer av kolesterol i blodet

hyperkorrektion /hˌyːpərkˌɔrəksxˈuːn/ (n, ut)
hipercorrecció
  överdrivet (hyper-) och därmed felaktigt rättande (korrektion) av språket på grund av en förmodad eller feltolkad språknorm

hypernatremi /hˈyːpərnˌatrəmˌiː/ (n, ut)
hipernatrèmia
  förhöjd koncentration av natriumjoner i blodplasma

hyperonym /hˈyːpərˌuːnyːm/ (n, ut)
hiperònim
  överordnat begrepp, ett begrepp vars betydelse innefattar ett annat begrepps (hyponymens) betydelse

hyperplasi /hˈyːpərplˌasiː/ (n, ut)
hiperplàsia
  det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler delar sig och blir fler till antalet som ett svar på någon form av (från cellernas perspektiv: yttre) stimuli

hypertext /hˈyːpətˌɛkst/ (n, ut)
hipertext
  ett digitalt (datorbaserat) medium för dokument som innehåller text (och eventuellt grafik, video, ljud och interaktiva element) och tillåter hyperlänkar mellan olika dokument och/eller delar av dokument; WWW, en tillämpning av Internet, är det mest kända exemplet på ett sådant medium (där dokumenten utgörs av webbsidor)

hypertoni /hˌyːpətˈoːniː/ (n, ut)
hipertensió
  högt arteriellt blodtryck

hypertrofi /hˈyːpətrˌuːfiː/ (n, ut)
hipertròfia
  fenomenet att en cell ökar i storlek; det att en vävnad ökar i storlek på grund av att dess celler ökar i storlek (men inte i antal)

hypertyreos /hˈyːpətˌyːrəˌuːs/ (n, ut)
hipertiroïdisme
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för mycket sköldkörtelhormoner

hyperventilera /hˈyːpərvˌɛntiːlˌeːra/ (v)
hiperventilar
  andas med snabba och djupa andetag, mer än vad lungorna behöver

hypnos /hˈypnuːs/ (n, ut)
hipnosi
  med hypnotism framkallat sömnliknande tillstånd

hypnotisera /hˈypnuːtˌɪseːrˌa/ (v)
hipnotitzar

hypnotisk /hˈypnuːtˌɪsk/ (adj)
hipnòtic
  beroende på hypnos

hypnotisör /hˈypnuːtˌɪsøːr/ (n, ut)
hipnotitzador
  den som hypnotiserar en annan

hypofys /hˈyːpuːfˌyːs/ (n, ut)
hipòfisi

hypogeusi /hˈyːpuːjəˌʉsiː/ (n, ut)
hipogèusia
  reducerad förmåga att känna någon smak

hypokondri /hˈyːpuːkˌɔndriː/ (n, ut)
hipocondria
  svårmod, mjältsjuka; ständiga bekymmer för inbillade faror och sjukdomar

hyponym /hˈyːpuːnˌyːm/ (n, ut)
hipònim
  begrepp vars betydelse innefattas av ett annat begrepps (hyperonymens) betydelse (som framgår av sammanhanget); underordnat begrepp till något annat (hyperonymens, som framgår av sammanhanget)

hypotalamus /hˈyːpuːtˌalamˌʉs/ (n)
hipotàlem
  en del (hypothalamus) av mellanhjärnan vilken bland annat via hypofysen fungerar som överordnat organ för det endokrina systemet och som även reglerar kroppstemperatur, hunger och törst

hypotek /hˈyːpuːtək/ (n, neut)
hipoteca
  säkerhet för lån; inteckning i fastighet

hypotenusa /hˈyːpuːtənˌʉsa/ (n, ut)
hipotenusa

hypotermi /hˈyːpuːtˌɛrmiː/ (n, ut)
hipotèrmia

hypotes /hˈyːpuːtəs/ (n, ut)
hipòtesi
  ett påstående som man misstänker är sant, men som man inte är helt säker på, ty bevis för det saknas

hypotetisk /hˈyːpuːtətˌɪsk/ (adj)
hipotètic
  på antagen sats vilande

hypotoni /hˌyːpuːtˈoːniː/ (n, ut)
hipotensió
  lågt arteriellt blodtryck

hypotyreos /hˈyːpuːtˌyːrəˌuːs/ (n, ut)
hipotiroïdisme
  tillstånd där sköldkörteln tillverkar för lite sköldkörtelhormoner

hyra /hˈyːra/ (n, ut)
lloguer
  avgift för att under en viss tid få tillträde eller nyttjanderätt till en fastighet, bostad eller föremål som ägs av någon annan

hyra /hˈyːra/ (v)
llogar, arrendar
  mot betalning inneha nyttjanderätten till något under en viss tid

hyra ut /hˈyːra ˈʉt/ (v)
llogar

hyrbil /hˈyrbiːl/ (n, ut)
cotxe de lloguer
  bil som kan hyras (utan chaufför) under en viss tid

hyresgäst /hˈyːrəsjˌɛst/ (n, ut)
llogater, inquilí, inquilina, llogatera
  person som hyr en bostad, en lokal och/eller en (förhyrd) parkering

hyresgästförening /hˈyːrəsjˌɛstføːrənˌɪŋ/ (n, ut)
sindicat de llogaters
  sammanslutning (förening) av hyresgäster som gemensamt förhandlar mot hyresvärdar

hyreshus /hˈyːrəshˌʉs/ (n, neut)
casa de lloguer
  byggnad som består av lägenheter vilka hyrs ut som bostäder

hyresvärd /hˈyːrəsvˌɛːrd/ (n, ut)
llogador
  person eller det företag som hyr ut en lokal eller bostadslägenhet, oftast bostadsrätt eller hyresrätt

hyresvärdinna /hˈyːrəsvˌɛːrdɪnˌa/ (n, ut)
mestressa
  hyresvärd av kvinnokön

hyss /hˈys/ (n, neut)
malifeta
  bus, rackartyg, ofog där ett godlynt uppsåt i allmänhet är underförstått

hysterektomi /hˈystərˌɛktuːmˌiː/ (n, ut)
histerectomia
  kirurgiskt avlägsnanade av livmoder

hysteri /hˈystərˌiː/ (n)
histèria
  sjuklig retlighet

hysterisk /hˈystərˌɪsk/ (adj)
histèric

hyvel /hˈyːvəl/ (n, ut)
ribot, plana
  verktyg med ett eller flera utskjutande skärstål som används för att jämna till träytor eller skära bort det yttersta lagret på ett föremål av trä

häck /hˈɛk/ (n, ut)
bardissa
  en tätt växande rad med buskar eller vissa typer av träd; vanligen för att avgränsa ett område eller markstycke

häda /hˈɛːda/ (v)
blasfemar
  genom ord eller handlingar kränka något som anses heligt, vanligtvis en religions gud

hädanefter /hˈɛːdanˌɛftər/ (adv)
d'ara endavant

hädare /hˈɛːdarə/ (n, ut)
blasfem, blasfemador
  person som hädar

häfta /hˈɛfta/ (v)
engrapar
  fästa flera papper i varandra medelst häftklammer

häftapparat /hˈɛftapˌarɑːt/ (n, ut)
engrapadora, grapadora
  kontorsapparat, antingen använd med muskelkraft eller eldriven, vilken fäster ihop en bunt med papper med varandra genom att pressa en häftklammer genom bunten

häfte /hˈɛːftə/ (n, neut)
exemplar
  tunn bok

häftstift /hˈɛftstɪft/ (n, neut)
xinxeta, tatxa
  kort (metall)stift med relativt stor platt disk i ena änden, avsett att användas för att fästa t.ex. papper eller tyg på ett föremål (t.ex. en vägg av trä eller gips eller anslagstavla i kork) genom att stiftet trycks in i föremålet med pappret eller tyget mellan disken och föremålet

häger /hˈɛːjər/ (n, ut)
bernat pescaire
  fågel inom familjen hägrar

hägg /hˈɛɡ/ (n, ut)
gatzerí
  ett trädslag (underart) Prunus padus (ssp. padus) i släktet prunusar (som blommar vitt samtidigt med lövsprickningen och anger gränsen mellan vår och försommar); exemplar av detta trädslag

häl /hˈɛːl/ (n, ut)
taló
  den bakersta delen av foten på vissa djur, såsom människan

hälben /hˈɛlbən/ (n, neut)
calcani
  det bakre, nedersta benet i människans fot och är det största av benen i fotrosen

hälft /hˈɛlft/ (n, ut)
meitat

hälgångare /hˈɛlɡɔŋˌarə/ (n, ut)
plantígrad
  (ettvart av alla de) djur som vid gång sätter hela fotsulan i marken

hälla /hˈɛla/ (v)
vessar
  låta en vätska rinna ner (ur ett kärl in i ett annat, eller på marken eller helt enkelt bort)

hällristning /hˈɛlrɪstnˌɪŋ/ (n, ut)
petròglif
  symbol, figur eller avbildning från forntiden som är inhuggen på en berghäll eller ett löst klippblock

hälsa /hˈɛlsa/ (n, ut)
salut
  ett tillstånd av god hälsa (1)

hälsa /hˈɛlsa/ (v)
saludar

hälta /hˈɛlta/ (n, ut)
coixesa
  det att vara halt

hämnas /hˈɛmnas/ (v)
venjar
  utföra bestraffande handling

hämnd /hˈɛmnd/ (n, ut)
venjança, revenja
  gärning som vanligen syftar till att förstöra för någon annan som tidigare förstört för en själv; uppstår vanligen från ett känslomässigt och starkt begär

hämning /hˈɛmnɪŋ/ (n, ut)
inhibició
  psykologisk inställning som förhindrar ett visst beteende

hämpling /hˈɛmplɪŋ/ (n, ut)
passerell, passerell comú

hämta /hˈɛmta/ (v)
anar a buscar
  ta sig till en plats och ta med sig något eller någon därifrån

händelsehorisont /hˈɛndəlsəhˌuːriːsˌɔnt/ (n, ut)
horitzó d'esdeveniments

hänga /hˈɛŋa/ (v)
penjar
  hållas uppe i lodrätt läge utan kontakt med marken: vara (löst) fastsatt (t.ex. på en vägg eller ett i tak) i en eller flera punkter längst upp på föremålet, så att detta befinner sig i jämviktsläge i ett gravitationsfält
penjarse
  sluta ta emot eller skicka information

hängbro /hˈɛŋbruː/ (n, ut)
pont penjant
  bro vars spann bärs av rep som oftast hålls uppe av en eller flera pyloner

hänge /hˈɛŋə/ (n, neut)
ament
  hängande, axliknande blomställning

hänglås /həŋlˈoːs/ (n, neut)
cadenat
  en löst hängande låsanordning som har en rörlig låsbar bygel vilken kan öppnas med en nyckel eller kod

hängmatta /hˈɛŋmatːˌa/ (n, ut)
hamaca

hängpelargon /hˈɛŋpəlˌarɡɔn/ (n, ut)
gerani d'heura
  en växtart (Pelargonium peltatum) inom familjen näveväxter (Geraniaceae); exemplar av denna art

hängsle /hˈɛŋslə/ (n, neut)
elàstics
  anordning med band eller remmar avsedd att hålla uppe byxor, kjol eller underkläder och hindra dem från att falla

hängsmycke /hˈɛŋsmykːə/ (n, neut)
penjoll
  smycke som hängs på ett halsband

hänsyn /hˈɛnsyːn/ (n, ut)
consideració
  det att ta något eller någon i beaktande

häpna /hˈɛpna/ (v)
asombrarse

här /hˈɛːr/ (adv)
ací, aquí
  även om tid

härd /hˈɛːrd/ (n, ut)
foc a terra
  eldstad

härfågel /hˈɛrfoːjəl/ (n, ut)
puput
  en art (Upupa epops) inom fågelfamiljen härfåglar (Upupidae); individ av arten härfågel

härjning /hˈɛrjnɪŋ/ (n, ut)
arrasament

härkomst /hˈɛrkɔmst/ (n, ut)
genealogia
  varifrån något härkommer (härstammar)
  hitkomst, ankomst till denna plats

härlig /hˈɛrlɪɡ/ (adj)
preciós
  som ger mycket välmående, ofta känslomässigt; mycket trevlig, vacker eller på annat sätt bra

härma /hˈɛrma/ (v)
imitar
  göra precis likadant (eller liknande) som någon annan, ofta överdrivet på ett sätt som kan upplevas som förlöjligande

härold /hˈɛːrɔld/ (n, ut)
herald

härskarinna /hˈɛʂkarˌɪna/ (n, ut)
mestressa

härsken /hˈɛʂkən/ (adj)
ranci
  (om fett i livsmedel) som har härsknat

härstamning /hˈɛʂtamnˌɪŋ/ (n, ut)
llinatge
  genetiskt ursprung

häst /hˈɛst/ (n, ut)
cavall
  en art (Equus caballus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av arten häst, fyrfota rid- eller packdjur av typen hästdjur

hästkastanj /hˈɛstkastˌanj/ (n, ut)
castanyer d'Índia
  en art i familjen kinesträdsväxter från sydvästra Balkan (Aesculus hippocastanum)

hästkraft /hˈɛstkraft/ (n, ut)
cavall de vapor

hästkött /həstkˈœt/ (n, neut)
carn de cavall
  kött av häst

hästsko /hˈɛstskuː/ (n, ut)
ferradura
  stycke metall som fästs på undersidan av hästars hovar

hästsvans /həstsvˈans/ (n, ut)
cua
  frisyr där ett långt hår binds ihop på bakhuvudet till något som liknar en hästsvans enl. ovan

hävd /hˈɛvd/ (n, ut)
usucapió
  äganderätt till fast egendom vilken grundar sig på långvarigt bruk

hävert /hˈɛːvət/ (n, ut)
sifó

häxa /hˈɛːksa/ (n, ut)
bruixa
  trolldomskunnig kvinna

häxjakt /hˈɛksjakt/ (n, ut)
caça de bruixes
  förföljelse av personer som påstods använda trolldom och (okristliga) metoder för läkekonst och dylikt
  orimliga och idoga försök att bestraffa eller trakassera någon eller några som upplevs hotfulla (vanligen med politiska eller religiösa motiv)

hål /hˈoːl/ (n, neut)
forat
  urgröpning i ett material
  öppning som går igenom ett föremål eller ett material

hålla tummarna /hˈɔla tˈɵmarnˌa/ (v)
encreuar els dits
  intensivt önska framgång, hålla om tummarna med de andra fingrarna som tecken på att man önskar någon välgång eller att något ska lyckas

hållbar /hˈɔlbɑːr/ (adj)
durador
  som inte lätt går sönder
sostenible
  som tål att utövas eller användas under en längre tid utan att orsaka skador på något, t.ex. på miljö eller ekonomi

hållfasthet /hˈɔlfasthˌeːt/ (n, ut)
resistència
  förmåga att motstå deformationer

hållning /hˈɔlnɪŋ/ (n, ut)
postura
  det sätt en person håller uppe kroppen på; formen på kroppen med avseende på den form som kan varieras av personen själv
actitud
  sätt att tänka, handla, bete sig eller uppföra sig
  aktivitet, verksamhet

hållplats /hˈɔlplats/ (n, ut)
parada

hålrum /hˈoːlrɵːm/ (n, neut)
cavitat
  område i rummet vilket är i det närmaste fullständigt omslutet av solitt material, men som i sig inte är fyllt av annat än omgivande atmosfär eller annan fluid

hån /hˈoːn/ (n, neut)
burla

håna /hˈoːna/ (v)
escarnir

hångla /hˈɔŋla/ (v)
morrejar

hånleende /hˈoːnləˌɛndə/ (n, neut)
somriure d'escarni
  hånfullt leende

hår /hˈoːr/ (n, neut)
cabell, pèl
  ansamling av fina strån (trådar) utgående från hud; även om hårstrån som fallit av
  enskild utväxt från sådan ansamling (1.)

håravfall /hˈoːravfˌal/ (n, neut)
caiguda del pèl
  onormalt förlust av hår, mest på grund av sjukdom

hårborste /hˈoːrbɔʂtˌɛ/ (n, ut)
raspall de cabell

hård /hˈoːrd/ (adj)
dur
  stel, oflexibel; som ej kan böjas, brytas eller deformeras
  (om penis) erigerad

hårddisk /hˈoːrdɪsk/ (n, ut)
disc dur
  lagringsmedium för dator

hårdhet /hˈoːrdheːt/ (n, ut)
duresa
  det att vara hård, speciellt om denna grad, ibland även om något hårt

hårig /hˈoːrɪɡ/ (adj)
pelut

hårsnodd /hˈoːʂnɔd/ (n, ut)
lligacabells
  elastiskt band (ofta gjort av gummi) som kan användas för att sätta upp håret i olika frisyrer

hårspänne /hˈoːʂpənə/ (n, neut)
agulla de clenxa
  spänne som sätts i håret för att få håret att uppta en viss lutning eller plats

hårstrå /hˈoːʂtroː/ (n, neut)
cabell
  enskilt strå av protein utvuxet ur hårsäck, som tillsammans med många andra hårstrån bildar hår

hårtork /hˈoːtɔrk/ (n, ut)
eixugacabells

hö /hˈøː/ (n, neut)
fenc
  torkat gräs och andra växter som används som djurfoder

höft /hˈœft/ (n, ut)
maluc
  vartdera av de båda utskjutande kroppspartier runt höftbenen och nedanför midjan

höftskynke /hˈœftsxyŋkə/ (n, neut)
tapall
  skynke runt höften, enkel klädedräkt

hög /hˈøːɡ/ (adj)
alt
  som når långt uppåt från en horisontell referensyta (mark eller havsnivå eller dylikt)
  placerad eller belägen på stort avstånd från en horisontell referensyta
  med hög frekvens
alt, fort
  med stor ljudstyrka

högaffel /hˈøːɡafəl/ (n, ut)
forca

högaltare /hˈøːɡaltˌarə/ (n, neut)
altar major
  viktigaste altare (i en given kyrka)

höger /hˈøːɡər/ (adj)
dret
  belägen i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktningen (blickriktningen eller rörelseriktningen), åt öster om utgångsriktningen är åt norr

höger /hˈøːɡər/ (n, ut)
dreta
  riktning åt det högra hållet
dreta, dret
  en politisk tendens, konservatism, högerpartiet, det borgerliga blocket

högerextrem /hˈøːɡərˌɛkstreːm/ (adj)
ultradretà
  som kännetecknas av högerextremism

högerhänt /hˈøːɡərhˌɛnt/ (adj)
dreter
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med höger hand

högförräderi /høːɡfˈœrɛːdərˌiː/ (n, neut)
alta traïció
  brott som äventyrar ett lands säkerhet

höghastighetståg /hˈøːɡhastˌɪɡheːtstˌoːɡ/ (n, neut)
TAV
  tåg som kan hålla en högre hastighet än vanliga tåg, ofta 200 km/h eller snabbare

högkvarter /hˈøːɡkvatər/ (n, neut)
quarter general

högland /hˈøːɡland/ (n, neut)
terres altes

högljudd /høːɡjˈʉd/ (adj)
sorollós, estrident

högmod /hˈøːɡmuːd/ (n, neut)
orgull
  alltför stor belåtenhet med det egna jaget och den egna förmågan

högmodig /hˈøːɡmuːdˌɪɡ/ (adj)
orgullós
  fylld av högmod

högskola /hˈøːɡskuːlˌa/ (n, ut)
universitat

högsorbiska /høːɡsˈɔrbɪskˌa/ (n, ut)
alt sòrab
  ett västslaviskt språk som talas i Sachsen i Tyskland

högspänning /hˈøːɡspənˌɪŋ/ (n, ut)
alta tensió
  spänning på över 1 000 volt växelspänning eller 1 500 volt likspänning

högtalare /hˈøːɡtalˌarə/ (n, ut)
altaveu

högtid /hˈøːɡtiːd/ (n, ut)
festa
  tillfälle där något firas

högtidlig /hˈøːɡtiːdlˌɪɡ/ (adj)
solemne
  allvarlig och värdig

högtidlighålla /hˈøːɡtiːdlˌɪɡhɔlˌa/ (v)
commemorar
  uppmärksamma minnesdag för något på högtidligt vis (genom uppvisad eftertanke antingen med firande eller sorg)

högtryck /hˈøːɡtryk/ (n, neut)
anticicló
  område i atmosfären med högre lufttryck än omgivningen, och som ofta medför klart väder

höjd /hˈœjd/ (n, ut)
altura, alçària
  vertikalt avstånd från marken eller havsytan
  mått på endimensionell rumslig utbredning i lodrät riktning

höjdhopp /hˈœjdhɔp/ (n, neut)
salt d'alçada
  idrottsgrenen inom friidrott där de tävlande skall hoppa över en ribba som är placerad mellan två stolpar utan att riva ner ribban

höjdkurva /hˈœjdkɵrvˌa/ (n, ut)
isolínia
  kurva på en karta som förbinder punkter på samma höjd (över havet)

höjdskräck /hˈœjdskrək/ (n, ut)
acrofòbia

hök /hˈøːk/ (n, ut)
astor
  rovfågel, av släktet Accipiter, eller, i vidare bemärkelse, av underfamiljerna Accipitrinae och Circinae

hölja /hˈœlja/ (v)
amagar
  täcka över, svepa in, skyla

hölje /hˈœljə/ (n, neut)
funda
  tunt skal runt något, exempelvis plastskyddet runt ett skosnöre

höna /hˈøːna/ (n, ut)
gallina
  tamhöna, oftast om honor

hönshjärna /hˈœnsjərnˌa/ (n, ut)
cap de pardals
  person som är oförmögen till klart tänkande

hönshus /hˈœnshʉs/ (n, neut)
galliner
  litet hus som är avsett att inrymma höns

höra /hˈøːra/ (v)
oir, sentir
  uppfatta (ljud) med hörseln

hörapparat /hˈøːrapˌarɑːt/ (n, ut)
audiòfon
  hjälpmedel som förstärker ljud; särskilt använd vid hörselnedsättning

hörbar /hˈœrbɑːr/ (adj)
audible
  som kan höras; akustiskt skönjbar

hörlurar /hˈœrlʉrˌar/ (n, ut)
auriculars

hörn /hˈœrn/ (n, neut)
cantonada
  punkt där två (eller flera) kanter eller ytor möts

hörna /hˈœrna/ (n, ut)
córner, servei de córner
  fast situation i fotboll, bandy och handboll där det anfallande laget får återuppta spelet vid ett av spelplanens hörn

hörnhus /hˈœrnhʉs/ (n, neut)
casa cantonera
  hus som är beläget i gathörn

hörntand /hˈœrntand/ (n, ut)
ullal
  konformad tand mellan framtänderna och främre kindtänderna

hörsel /hˈœʂəl/ (n, ut)
oïda

höskulle /hˈœskɵlə/ (n, ut)
pallissa
  förvaringsutrymme för hö i stall eller ladu­gård

hösnuva /hˈœsnʉvˌa/ (n, ut)
febre del fenc
  som framkallas av pollen

höst /hˈœst/ (n, ut)
tardor
  den årstid som följer en varmare period (sommaren) och kommer innan en kallare (vintern)

höstack /hˈœstak/ (n, ut)
paller
  stack av hö

höstdagjämning /hˈœstdɑːjˌɛmnɪŋ/ (n, ut)
equinocci de tardor
  tidpunkten då solskivans centrum under hösten passerar himmelsekvatorn

i /ˈiː/ (preposition)
en
  anger läge inuti något eller innanför någots gränser

i dag /iː dˈɑːɡ/ (adv)
avui, avui dia, avui en dia
  (under) den dag som är den nuvarande
  nuförtiden, nuvarande era, tidsperiod

i förbifarten /iː fˈœrbiːfˈɑːtən/ (adv)
al vol
  i förbigående

i förrgår /iː fˈœrɡoːr/ (adv)
abans-d’ahir
  på dagen före gårdagen, för två dagar sedan

i förtid /iː fˈœtiːd/ (adv)
prematurament
  tidigare än normalt eller beräknat

i går /iː ɡˈoːr/ (adv)
ahir
  (under) den dag som närmast föregick den nuvarande

i huvudsak /iː hˈʉvɵdsˌak/ (adv)
essencialment
  huvudsakligen

i morgon /iː mˈɔrɡɔn/ (adv)
demà

i princip /iː prˈɪnsɪp/ (adv)
en principi
  i huvudsak, i grund och botten, i stort sett

i regel /iː rˈeːɡəl/ (adv)
d'ordinari
  i de flesta fall

i smyg /iː smˈyːɡ/ (adv)
amagadament
  på ett sätt som är svårt att upptäcka eller påvisa; i hemlighet

i stället /iː stˈɛlət/ (adv)
en canvi
  anger att något gäller, medan något annat inte gäller, ofta för att dessa två saker inte kan gälla samtidigt

i synnerhet /iː sˈynərhˌeːt/ (adv)
cabdalment

i så fall /iː sˈoː fˈal/ (adv)
llavors, en aquest cas

i taget /iː tˈɑːɡət/ (adv)
a la vegada
  i sänder, åt gången

i övermorgon /iː ˈøːvərmˌɔrɡɔn/ (adv)
demà passat
  dagen efter i morgon

iberisk /ˈiːbərˌɪsk/ (adj)
ibèric
  som rör ibererna, det forntida folk som bebodde Pyreneiska halvön
  som rör den Iberiska halvön

iberisk romani /ˈiːbərˌɪsk rˈuːmanˌiː/ (n)
caló
  ett blandspråk av romani och romanska språk (som occitanska, portugisiska, spanska och katalanska) som talas av spanska och portugisiska romer

iberiska halvön /ˈiːbərˌɪska hˈalvøːn/ (n)
Península Ibèrica
  halvö omfattande Portugal och Spanien

ibuprofen /ˈiːbɵprˌuːfən/ (n)
ibuprofèn
  ett febernedsättande, antiinflammatoriskt och smärtstillande läkemedel

ichnologi /ˌɪʃnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
icnologia
  vetenskap inom paleontologin som berör spårfossil

icke-binär /ˈɪkːə bˈiːnɛːr/ (adj)
no-binari
  som tillhör varken det manliga eller det kvinnliga könet

icke-metall /ˈɪkːə mˈɛtal/ (n, ut)
no-metall

icke-rökare /ˈɪkːə rˈøːkarə/ (n, ut)
no fumador
  person som inte röker

icke-troende /ˈɪkːə trˈuːəndə/ (adj)
descregut
  som inte tror på någon gud

icke-våld /ˈɪkːə vˈoːld/ (n, neut)
no-violència
  princip för fredliga politiska protester

ideal /ˈiːdəˌal/ (adj)
ideal

idealism /ˈiːdəˌalɪsm/ (n, ut)
idealisme
  en filosofisk åskådning som anser tillvarons innersta vara något andligt

idealist /ˈiːdəˌalɪst/ (n, ut)
idealista
  person med ideell syn

idegran /ˈiːdəɡrˌan/ (n, ut)
teix
  individ av arten Taxus baccata; slags träd

identifiera /ˈiːdəntˌiːfiːərˌa/ (v)
identificar
  fastställa identitet

identisk /ˈiːdəntˌɪsk/ (adj)
idèntic

identitet /ˈiːdəntˌiːteːt/ (n, ut)
identitat
  ställning som unik person
  egenskapen hos en funktion eller formel där en variabel ingår att alltid ha samma värde oavsett vilket värde variabeln tilldelas

ideografisk /ˈiːdəˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
ideogràfic
  som består av tecken (idiogram) som kan symbolisera föremål, handlingar, koncept

ideogram /ˈiːdəˌɔɡram/ (n, neut)
ideograma
  grafiskt tecken eller bildsymbol som används i ett skriftsystem för att beteckna föremål eller begrepp istället för att använda ord

ideolog /ˌiːdəuːlˈoːɡ/ (n, ut)
ideòleg
  person som deltar i utformningen av en ideologi

ideologi /ˌiːdəuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ideologia

ideologisk /ˌiːdəuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ideològic
  som har att göra med eller styrs av ideologier

idiolekt /ˈiːdiːˌuːləkt/ (n, ut)
idiolecte
  enskild persons unika språkbruk

idiomatisk /ˈiːdiːˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
idiomàtic

idiosynkrasi /ˈiːdiːˌuːsyŋkrˌasiː/ (n, ut)
idiosincràsia
  sätt att vara eller ett sätt att tänka som är karakteristiskt för den personen
  abnorm överkänslighet mot läkemedel, födoämne e.d.

idiot /ˈiːdiːˌuːt/ (n, ut)
idiota
  mindre begåvad person
  någon som beter sig illa

idioti /ˈiːdiːˌuːtiː/ (n, ut)
idiòcia

idissla /ˈiːdɪslˌa/ (v)
ruminar
  upprepa eller säga om och om igen

idisslare /ˈiːdɪslˌarə/ (n, ut)
ruminant
  Ruminantia; en underordning till ordningen partåiga hovdjur; stora eller mellanstora, växtätande däggdjur, vanligen med långa ben och enkla eller greniga horn
  individ av denna underordning

idol /ˈiːduːl/ (n, ut)
ídol
  avgud, avgudabild
  mycket beundrad person, särskilt om artist

idrott /ˈɪdrɔt/ (n, ut)
esport, deport
  kroppsövningar med fysisk aktivitet i motions- eller nöjessyfte, ofta med tävlingsinslag

idrottsman /ˈɪdrɔtsmˌan/ (n, ut)
esportista
  manlig idrottare

idrottsplats /ˈɪdrɔtsplˌats/ (n, ut)
camp d’esports

idyllisk /ˈiːdylˌɪsk/ (adj)
idíl·lic
  lantligt fridfull, okonstlad

idé /iːdˈeː/ (n, ut)
idea
  plötsligt uppkommande tanke som ger en första överblick över visst ämne eller är utgångspunkt för ett resonemang, ofta originellt eller nytt

idéhistoria /iːdˈeːhɪstˌuːriːˌa/ (n, ut)
història de les idees
  studerandet av den historiska utvecklingen av idéer

ifrågasätta /ˈɪfroːɡˌasətːˌa/ (v)
qüestionar
  betvivla

igelkott /ˈiːjəlkˌɔt/ (n, ut)
eriçó
  arten (Erinaceus europaeus) inom däggdjursfamiljen igelkottar (Erinaceidae); individ av arten igelkott

igen /ˈiːjən/ (adv)
de nou
  en gång till; på nytt; ännu en gång; ånyo

igloo /ˈɪɡluːˌuː/ (n, ut)
iglú

ignimbrit /ˈɪŋnɪmbrˌiːt/ (n)
ignimbrita
  en bergart bildad från heta flöden av aska vid vulkanutbrott

ignorans /ˌɪŋnuːrˈans/ (n, ut)
ignorància

ignorera /ˈɪŋnuːrˌeːra/ (v)
ignorar

ihärdighet /ˈiːhɛːrdˌɪɡheːt/ (n, ut)
perseverança

ihålig /ˈiːhoːlˌɪɡ/ (adj)
balmat
  som innehåller ett större hålrum; som endast består av ett skal runt ett tomrum
  ej sammanhängande; som är ganska långt ifrån att kunna övertyga

ikon /ɪkˈoːn/ (n, ut)
icona
  (mindre) bild som representerar en viss fil eller filtyp; visas ofta tillsammans med filnamnen när filerna listas
  helig avbildning av Maria, Jesus i den ortodoxa kyrkan

ikonografi /ɪkˈoːnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
iconografia
  konsten att använda bilder i en symbolisk mening

ikonostas /ɪkˈoːnɔstˌas/ (n, ut)
iconòstasi
  skiljevägg med ikoner mellan koret och församlingens plats i en grekisk-katolsk eller ortodox kyrka

ikosaeder /ˈiːkuːsˌaədər/ (n, ut)
icosaedre

iktyologi /ˌɪktyːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ictiologia
  läran om fiskar, en gren av zoologin

illa /ˈɪla/ (adv)
malament

illaluktande /ˈɪlalˌɵktandə/ (adj)
fètid
  illa; som luktar illa

illamående /ˈɪlamˌoːəndə/ (n, neut)
nàusea
  det att känna ett behov av att kräkas, det att må illa, det att må dåligt, det att känna sig sjuk (i olika hög grad)

illegitim /ˈɪləjˌiːtiːm/ (adj)
il·legítim
  som inte tillåts enligt lagen, vanligen om utomäktenskapliga barn

illegitimitet /ˈɪləjˌiːtiːmˌiːteːt/ (n, ut)
il·legitimitat
  det att vara illegitim

iller /ˈɪlər/ (n, ut)
turó
  en art (Mustela putorius) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten iller

illojal /ˈɪluːjˌal/ (adj)
deslleial
  inte lojal

illojalitet /ˈɪluːjˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
deslleialtat
  det att vara illojal

illojalt /ˈɪluːjˌalt/ (adv)
deslleialment
  avledning till adjektivet illojal

illusion /ˌɪlʉsxˈuːn/ (n, ut)
il·lusió
  något som ser ut som något det inte är; något som ser ut att existera eller inträffa, men som i själva verket inte gör det

illustration /ˌɪlɵstrasxˈuːn/ (n, ut)
il·lustració
  bild som beskriver och belyser den text den illustrerar

illustratör /ˈɪlɵstrˌatøːr/ (n, ut)
lustrador

illustrera /ˈɪlɵstrˌeːra/ (v)
il·lustrar
  belysa eller förklara innebörden av (något)
  förse (text) med illustrationer

ilska /ˈɪlska/ (n, ut)
ira, còlera

imaginärt tal /(en)ɪmˈadʒɪnˌɛət(sv) tˈɑːl/ (n)
nombre imaginari
  tal som kan skrivas på formen b i där b är en reell konstant och i^2 = -1

imam /ˈiːmam/ (n, ut)
imam
  böneledare; inom shiitisk islam en ledare på hög nivå

imbecillitet /ˈɪmbəsˌɪliːtˌeːt/ (n, ut)
imbecil·litat
  det att vara imbecill

imitera /ˈiːmiːtˌeːra/ (v)
imitar
  härma, apa efter

imma /ˈɪma/ (n, ut)
baf
  vatten på föremål som bildats av kondensering; kondens

immateriell /ˈɪmatərˌiːəl/ (adj)
immaterial
  inte materiell

immigrant /ˈɪmɪɡrˌant/ (n, ut)
immigrant

immun /ˈɪmɵn/ (adj)
immune
  när man ej är mottaglig för, oftast om sjukdom

immunförsvar /ˌɪmɵnfˈœʂvɑːr/ (n, neut)
sistema immunitari
  funktion hos en multicellulär organism har till uppgift att skydda den från angrepp av patogener, som bakterier, virus, svampar, protister med flera

immunisera /ˈɪmɵnˌiːseːrˌa/ (v)
immunitzar
  göra immun

immunitet /ˈɪmɵnˌiːteːt/ (n, ut)
immunitat
  oemottaglighet eller minskad mottaglighet för smittämnen

immunoglobulin /ˌɪmɵnˌɔɡluːbʉlˈiːn/ (n, neut)
immunoglobulina
  protein som bildas av en B-cell (och vars gener bildats genom V(D)J-rekombination i benmärgen) och som väldigt precist kan binda ett specifikt antigen (via en epitop), som en del av det specifika immunförsvaret, och som antingen förekommer som en membranbunden B-cellsreceptor (t.ex. på en naiv B-cell) eller som en utsöndrad antikropp (t.ex. från en effektor-B-cell (plasmacell))

immunologi /ˌɪmɵnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
immunologia
  vetenskapen om kroppens försvarsreaktioner mot främmande ämnen

immunologisk /ˌɪmɵnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
immunològic
  som rör immunsystemet eller immunologi

impedans /ˌɪmpədˈans/ (n, ut)
impedància

imperativ /ˈɪmpərˌatiːv/ (adj)
imperatiu
  som avser imperativer

imperativ /ˈɪmpərˌatiːv/ (n)
imperatiu
  verbform som (i svenska) främst används för uppmaningar

imperialism /ˈɪmpərˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
imperialisme

imperium /ˈɪmpərˌiːʉm/ (n, neut)
imperi
  centraliserad stat som omfattar flera nationer eller folkslag; stort rike, storstat, välde

implantat /ˈɪmplantˌat/ (n, neut)
implant
  något som har införts i en persons kropp (vanligen som en del av ett kirurgiskt ingrepp)

implementering /ˈɪmpləmˌɛnteːrˌɪŋ/ (n, ut)
implementació
  det att implementera
  resultat av att ha implementerat

implicera /ˈɪmplɪsˌeːra/ (v)
comportar

imponerad /ˈɪmpuːnˌeːrad/ (adj)
impressionat
  ; som känner ett starkt positivt intryck (till någon)

imponerande /ˈɪmpuːnˌeːrandə/ (adj)
impressionant

impopulär /ˈɪmpɔpˌʉlɛːr/ (adj)
impopular
  illa omtyckt

import /ˈɪmpuːt/ (n, ut)
importació
  köp och införsel av varor från utlandet; det att importera

impotens /ˈɪmpuːtəns/ (n, ut)
impotència
  sexuell oförmåga

impotent /ˈɪmpuːtˌɛnt/ (adj)
impotent
  som ej kan få stånd

impressionism /ˌɪmprəsxˈuːnɪsm/ (n, ut)
impressionisme
  en kulturell riktning inom modernismen

improvisation /ˌɪmpruːvˌiːsasxˈuːn/ (n, ut)
improvisació

improvisera /ˈɪmpruːvˌiːseːrˌa/ (v)
improvisar
  göra något utan förberedelser, utan att tidigare ha planerat det och utan instruktioner, särskilt om konstnärligt skapande

impuls /ˈɪmpɵls/ (n, ut)
impuls
  för ett föremål, (klassiskt) produkten av kraften och den tid kraften verkar på föremålet, lika med ändringen av föremålets rörelsemängd

impulsivitet /ˈɪmpɵlsˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
impulsivitat
  det att vara impulsiv

inaktiv /ˈiːnaktˌiːv/ (adj)
inactiu

inbilsk /ˈɪnbɪlsk/ (adj)
presumptuós

inbjudan /ˈɪnbjʉdˌan/ (n, ut)
invitació

inbrott /ˈɪnbrɔt/ (n, neut)
caiguda (Nacht)
  det att bryta sig in eller intränga; handlingen att med list eller våld ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.), vanligtvis i syfte att stjäla värdefulla föremål
  början av något nytt såsom natt, dag, era

inbrottstjuv /ˈɪnbrɔtsxˌʉv/ (n, ut)
espanyaportes
  person som begår inbrott i fastighet i syfte att stjäla värdesaker

inbördeskrig /ɪnbˈœrdəskrˌɪɡ/ (n, neut)
guerra civil
  krig i vilket de stridande parterna tillhör samma land

incest /ˈɪnsəst/ (n, ut)
incest
  sexuellt förhållande mellan nära släktingar (endast om personer)

indefinit /ˈɪndəfˌiːniːt/ (adj)
indefinit

indexera /ˈɪndəksərˌa/ (v)
indexar
  förse med index (register)

indian /ˈɪndiːˌan/ (n, ut)
amerindi
  samlingsbenämning på urinvånare i Sydamerika, och tillsammans med inuiterna, Nordamerika

indiansk /ˈɪndiːˌansk/ (adj)
indià

indier /ˈɪndiːər/ (n, ut)
indi

indignation /ˌɪndɪŋnasxˈuːn/ (n, ut)
indignació

indikativ /ˈɪndiːkatˌiːv/ (n, ut)
indicatiu
  modus som i huvudsak används för att uttrycka faktisk information

indikera /ˈɪndiːkərˌa/ (v)
assenyalar

indirekt /ˈɪndɪrˌɛkt/ (adj)
indirecte

indirekt frispark /ˈɪndɪrˌɛkt frˈɪspark/ (n)
tir lliure indirecte
  frispark som inte får gå direkt in i mål, utan måste vidröra minst en annan spelare först

indisk /ˈɪndɪsk/ (adj)
indi
  som rör Indien, indiska språk eller det indiska folket

indium /ˈɪndiːˌʉm/ (n, neut)
indi

individ /ˈɪndiːvˌiːd/ (n, ut)
individu

individualisera /ˈɪndiːvˌiːdʉˌaliːsˌeːra/ (v)
individualitzar
  framhäva eller utforma det speciella för en enskild varelse; anpassa efter den enskilda människans behov eller möjligheter (t ex i undervisning)

individualism /ˈɪndiːvˌiːdʉˌalɪsm/ (n, ut)
individualisme
  det att ge emfas åt den enskilda

individualistisk /ˈɪndiːvˌiːdʉˌalɪstˌɪsk/ (adj)
individualista
  som hör till ideologin individualism

individuell /ˈɪndiːvˌiːdʉˌɛl/ (adj)
individual
  som rör enskilda individer; som anpassas efter enskilda individer; som inte tillåter samarbete i grupper

individuellt /ˈɪndiːvˌiːdʉˌɛlt/ (adv)
individualment
  var och en för sig, en i taget, enskilt, som individer

indoarisk /ˈɪnduːˌarɪsk/ (adj)
indoari
  det samma som indoeuropeisk (rörande Indien)

indoktrinering /ˌɪndɔktrˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
adoctrinament
  ensidig (och ständig) intellektuell påverkan

indones /ˈɪndɔnəs/ (n, ut)
indonesi
  person från Indonesien eller med indonesisk härkomst

indonesisk /ˈɪndɔnəsˌɪsk/ (adj)
indonesi

indonesiska /ˈɪndɔnəsˌɪska/ (n, ut)
indonesi
  malajo-polynesiskt språk som talas i Indonesien

induktans /ˌɪndɵktˈans/ (n, ut)
inductància

induktion /ˌɪndɵksxˈuːn/ (n, ut)
inducció
  elektrisk spänning som framkallas av ett magnetiskt fält
  vetenskaplig metod som från enskilda fall sluter sig till allmänna regler

industri /ˈɪndɵstrˌiː/ (n, ut)
indústria

industrialisera /ˈɪndɵstrˌiːalˌiːseːrˌa/ (v)
industrialitzar

industrialisering /ˈɪndɵstrˌiːalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
industrialització
  en socioekonomisk förändringsprocess som karakteriseras av en ökning av stats eller regions industriella sektor

industrialism /ˈɪndɵstrˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
industrialisme
  (samhällsordning som får sin prägel av) stordrift och maskinell masstillverkning

industriarbetare /ˈɪndɵstrˌiːarbˌeːtarə/ (n, ut)
treballador industrial
  person som arbetar i ett industriföretag

industriell /ˈɪndɵstrˌiːəl/ (adj)
industrial

industriområde /ˈɪndɵstrˌiːɔmrˌoːdə/ (n, neut)
polígon industrial
  område (del av stad, enligt stadsplan) med huvudsakligen industri

infanteri /ɪnfˈantərˌiː/ (n, neut)
infanteria

infantil /ɪnfˈantiːl/ (adj)
infantil
  mycket barnslig

infektion /ɪnfəksxˈuːn/ (n, ut)
infecció
  det att virus, bakterier, svampar eller eukaryota parasiter invaderar vävnad hos en värdorganism, vilket kan leda till sjukdom och/eller inflammation

infiltrera /ɪnfˈɪltreːrˌa/ (v)
infiltrar
  på obemärkt sätt tränga sig in i, bli del av eller komma in i gemenskap

infinitesimal /ɪnfˈiːniːtəsˌiːmal/ (adj)
infinitesimal
  oändligt liten

infinitiv /ɪnfˈiːniːtˌiːv/ (n, ut)
infinitiu
  verbets lexikala form

infix /ɪnfˈiːks/ (n, neut)
infix

inflammation /ɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
inflamació

inflammatorisk /ɪnflˈamatˌuːrɪsk/ (adj)
inflamatori
  som har med inflammation att göra

inflation /ɪnflɑːsxˈuːn/ (n, ut)
depreciació
  ökning av den allmänna prisnivån; minskning av penningvärdet

influensa /ɪnflˈʉənsˌa/ (n, ut)
grip

influera /ɪnflˈʉərˌa/ (v)
influir

inflytande /ɪnflˈyːtandə/ (n, neut)
influència

inflytelse /ɪnflˈyːtəlsə/ (n, ut)
influència
  möjlighet att påverka, påverkan

inflytelserik /ɪnflˈyːtəlsərˌiːk/ (adj)
influent
  som åtnjuter stort inflytande

inflyttningsfest /ɪnflˈytnɪŋsfˌɛst/ (n, ut)
festa d'inauguració
  fest anordnad för att fira att någon flyttat till ett nytt boende eller (för företag och organisationer) till nya lokaler.

infodemi /ɪnfˈuːdəmˌiː/ (n, ut)
infodèmia
  omfattande ryktesspridning som är potentiellt samhällsskadlig

informant /ɪnfˈɔrmant/ (n, ut)
informador, informadora
  person som intervjuas i en undersökning

informatik /ɪnfɔrmˈatiːk/ (n, ut)
ciències de la informació, informàtica
  vetenskapliga studiet av information och dess behandling i kodad form

information /ɪnfɔrmasxˈuːn/ (n, ut)
informació
  (privat) undervisning, arbete som informator

informationsteknologi /ɪnfɔrmasxˈʊnsteːknuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
tecnologies de la informació
  vetenskapen kring informationsteknik

informell /ɪnfˈɔrməl/ (adj)
informal

informera /ɪnfˈɔrmeːrˌa/ (v)
informar

infraljud /ɪnfrajˈʉd/ (n, neut)
infrasò
  lågfrekvent för människan oftast ohörbart ljud

infrastruktur /ɪnfrˈastrɵktˌʉr/ (n, ut)
infraestructura
  basstruktur, grundläggande uppbyggnad

införa /ɪnfˈøːra/ (v)
introduir

ingefära /ˈɪŋəfˌɛːra/ (n, ut)
gingebre
  flerårig tropisk ört av arten Zingiber officinale inom familjen ingefärsväxter (Zingiberaceae); exemplar av denna ört

ingen /ˈɪŋən/ (pronoun)
ningú
  inte någon (sak eller person); anger att något inte existerar

ingenjör /ˈɪŋənjˌøːr/ (n, ut)
enginyer

ingenjörsvetenskap /ˌɪŋənjˈœʂvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
enginyeria
  vetenskap som använder naturvetenskapliga kunskaper för att lösa tekniska problem

ingenstans /ˌɪŋənstˈans/ (adv)
enlloc
  inte på något ställe
  inte till något ställe

ingenting /ˈɪŋəntˌɪŋ/ (pronoun)
res
  inte en enda sak; inte någonting; ingen sak

ingrediens /ˈɪŋrədˌiːəns/ (n, ut)
ingredient
  livsmedel som används vid matlagning och bakning

ingrepp /ˈɪŋrəp/ (n, neut)
intervenció quirúrgica
  åtgärd som ger tydlig förändring, ofta om kirurgisk operation

ingripa /ˈɪŋriːpˌa/ (v)
engranar
  vidta åtgärder (oftast i syfte att förhindra något och/eller bestraffa någon som gör något)

ingång /ˈɪŋɔŋ/ (n, ut)
entrada
  öppning, passage eller dylikt som leder in till något

initiativ /ˈiːniːtˌiːatˌiːv/ (n, neut)
iniciativa
  första steg, förslag, uppslag

initiera /ˈiːniːtˌiːərˌa/ (v)
iniciar

injektion /ˌɪnjəksxˈuːn/ (n, ut)
injecció
  insprutning av läkemedel

injektiv /ˈɪnjəktˌiːv/ (adj)
injectiu

injicera /ˈɪnjiːsˌeːra/ (v)
injectar
  göra en injektion

inkalla /ˈɪŋkalˌa/ (v)
convocar
  kalla (värnpliktiga) till militärtjänst

inkarnation /ˌɪŋkarnasxˈuːn/ (n, ut)
encarnació

inkast /ˈɪŋkast/ (n, neut)
servei
  kast med bollen in på planen från dess sida

inkludera /ˈɪŋklʉdˌeːra/ (v)
incloure
  ha som ingående del

inkognito /ˈɪŋkɔŋnˌiːtuː/ (adv)
d'incògnit
  under antaget namn eller förklädd, för att undvika att bli igenkänd

inkompetens /ˈɪŋkɔmpətəns/ (n, ut)
incompetència

inkomst /ˈɪŋkɔmst/ (n, ut)
renda
  ersättning till person eller (privat eller offentlig) organisation i form av pengar eller naturaförmån för utfört arbete eller sålda varor, som avkastning av en investering eller genom beskattning

inkorg /ˈɪŋkɔrj/ (n, ut)
bústia electrònica
  låda eller fack där man lägger inkomna ärenden och brev som ska hanteras
  digital mapp för inkommande e-post

inkräkta /ˈɪŋkrɛːktˌa/ (v)
ocupar
  intränga, göra intrång, olovligen beträda

inkräktare /ˈɪŋkrɛːktˌarə/ (n, ut)
intrús
  någon som utan lov befinner sig där de inte får vara; någon som gör intrång

inkvisition /ˌɪŋkviːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
inquisició
  påvekyrkans tortyrförhör före avrättning av kättare

inkvisitor /ˈɪŋkviːsˌɪtɔr/ (n, ut)
inquisidor
  ledamot av inkvisitionsdomstol

inleda /ˈɪnleːdˌa/ (v)
iniciar
  påbörja, komma först i

inlevelseförmåga /ˌɪnləvˌɛlsəfˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
empatia
  förmåga att förstå och leva sig in i en annan persons tankar och känslor (i en viss situation)

inlärd hjälplöshet /ˈɪnlɛːrd jəlplˈœsheːt/ (n)
indefensió apresa
  ett apatiskt tillstånd orsakat av erfarenheter av okontrollerbara konsekvenser

inne /ˈɪnə/ (adv)
de moda
  befinna sig på insidan
  populär, modern

inneboende /ˈɪnəbˌuːəndə/ (adj)
intrínsec
  som utgör naturlig eller medfödd inre del av personlighet, system e.d.

innehavare /ˈɪnəhˌavarə/ (n, ut)
propietari
  person som innehar något

innehåll /ˈɪnəhˌɔl/ (n, neut)
contingut
  det som finns i något, även om texten i en bok etc.

innehålla /ˈɪnəhˌɔla/ (v)
contenir
  ha som innehåll; ha inom sina gränser; ha som informationsstoff

innehållsförteckning /ˌɪnəhɔlsfˈœtəknˌɪŋ/ (n, ut)
taula de matèries
  tabell, vanligen i början av en bok eller annat dokument, som anger vad texten eller dokumentet innehåller; vanligen anges avsnitts- eller kapitelrubrikerna i en ordnad lista med sidnumren angivna

innergård /ˈɪnərɡˌoːrd/ (n, ut)
pati

innerslang /ˈɪnəʂlˌaŋ/ (n, ut)
cambra d'aire

innerstad /ˈɪnəʂtˌad/ (n, ut)
centre de la ciutat
  central tätbebyggd del av en (oftast större) stad (om en sådan finns); normalt bestående av stadskärnan och närmaste området runt omkring den

innertak /ˈɪnətˌak/ (n, neut)
sostre
  den övre ytan i ett rum

inneröra /ˈɪnərˌøːra/ (n, neut)
orella interna
  den innersta delen av ett öra vilken innehåller dels balansorganen (förgården och de tre båggångarna), dels hörselsnäckan där den mekanoelektriska transduktionen av ljudvibrationerna sker

innovation /ˌɪnuːvasxˈuːn/ (n, ut)
innovació
  handlingen att förnya, introduktionen av något nytt, i vanor, seder, idéer med mera

innovativ /ˈɪnuːvˌatiːv/ (adj)
innovador
  nydanande, förnyande; som kännetecknas av nytänkande och uppfinningsrikedom

inom /ˈɪnɔm/ (preposition)
dins
  fysiskt inuti/innanför

inomhus /ˈiːnɔmhˌʉs/ (adv)
a l'interior

inre /ˈɪnrə/ (adj)
interior
  som finns eller berör sådant som finns inuti/innanför något

inredning /ˈɪnreːdnˌɪŋ/ (n, ut)
decoració
  det sätt möbler, tavlor och andra föremål är utplacerade på i ett rum i en byggnad

inrikespolitik /ˈɪnriːkˌɛspuːlˌiːtiːk/ (n, ut)
política interna
  del av politik som befattar sig med landets inre angelägenheter

insats /ˈɪnsats/ (n, ut)
aposta
  det man offrar för möjligheten att få något; investering
  penningbelopp som satsas i spel
  arbetsprestation i syfte att bidraga
  inlägg, infällning, mellanlägg

inse /ˈɪnsə/ (v)
adonar-se

insegel /ˈɪnseːɡˌɛl/ (n, neut)
segell

insekt /ˈɪnsəkt/ (n, ut)
insecte

insektsätare /ˈɪnsəktsˌɛːtarə/ (n, ut)
insectívor
  djur (oftast ryggradsdjur) vars huvudsakliga föda är insekter

insemination /ˌɪnsəmˌiːnasxˈuːn/ (n, ut)
inseminació
  befruktning på konstgjord väg

insikt /ˈɪnsɪkt/ (n, ut)
empatia
  ingivelse, klarsynthet eller förståelse

insinuation /ˌɪnsiːnˌʉasxˈuːn/ (n, ut)
insinuació
  antydning (på ett kränkande sätt)

insinuera /ˈɪnsiːnˌʉərˌa/ (v)
insinuar
  antyda

insistera /ˈɪnsɪstˌeːra/ (v)
insistir
  stå fast, fasthålla (vid); envist yrka på

insjö /ˈɪnsxøː/ (n, ut)
llac

inskränka /ˈɪnskrəŋkˌa/ (v)
restringir
  begränsa, göra inskränkningar

inskärpa /ˈɪnsxərpˌa/ (v)
inculcar
  inprägla (något viktigt) djupt i någons sinne; skarpt framhålla, tydligt understryka

inspark /ˈɪnspark/ (n, ut)
servei de porteria
  det att man sätter igång spelet igen efter att bollen har gått över den förlängda kortlinjen (kortlinjen) eller mållinjen om en offensiv indirekt frispark inte vidrört någon annan spelare än skytten; igångsättandet sker i målområdet av målvakten

inspektera /ˈɪnspəktˌeːra/ (v)
inspeccionar
  /formellt/ kontrollera att något är som det skall vara

inspiration /ˌɪnspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
inspiració
  hänförelse, ingivelse

inspirera /ˈɪnspiːrˌeːra/ (v)
inspirar
  ge inspiration, entusiasmera, hänföra, liva, elda

instabil /ˈɪnstabˌiːl/ (adj)
inestable
  ej stabil; inte i jämvikt; i ett tillstånd som troligen kommer att förändras snart

installation /ˌɪnstalasxˈuːn/ (n, ut)
instal·lació

installera /ˈɪnstalˌeːra/ (v)
installar
  bygga ihop något och/eller göra något redo för användning
  göra en programvara redo för användning på ett datorsystem

instinkt /ˈɪnstɪŋkt/ (n, ut)
instint

institut /ˈɪnstɪtˌʉt/ (n, neut)
institut
  organisation med ett bestämt mål, oftast inom forskning eller utbildning

institution /ˌɪnstiːtʉsxˈuːn/ (n, ut)
institució
  organisation; sammanslutning av människor

institutionell /ˌɪnstiːtʉsxˈuːnəl/ (adj)
institucional
  som rör, hör till, eller bedrivs på institution

instruera /ɪnstrˈʉərˌa/ (v)
instruir
  ge instruktioner

instruktion /ɪnstrɵksxˈuːn/ (n, ut)
instrucció

instrument /ɪnstrˈʉmənt/ (n, neut)
instrument
  (finare) redskap
  kortform för musikinstrument

inställning /ˈɪnstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
ajustament
  det att tycka något, det att ha en (varaktig) uppfattning (om något)
  enskild del av konfiguration

insubordination /ˌɪnsʉbˌuːrdiːnasxˈuːn/ (n, ut)
insubordinació
  vägran att lyda order

insulin /ˌɪnsʉlˈiːn/ (n, neut)
insulina
  ett hormon (peptidhormon) som bildas av betaceller i bukspottkörteln (pankreas) (i synnerhet stimulerat av höga blodsockernivåer) och som ökar cellernas upptag av glukos och vissa aminosyror, stimulerar glykogenesen, fettsyrasyntesen och proteinsyntesen samt hämmar glukoneogenesen

inta /ˈɪnta/ (v)
ocupar
  ta försvarad plats i besittning
  placera sig i visst läge
  äta

integral /ˈɪntəɡrˌal/ (n, ut)
integral

integralkalkyl /ˈɪntəɡrˌalkalkˌyːl/ (n, ut)
càlcul integral
  den del av den matematiska analysen som behandlar, och generaliserar, teorin för att beräkna areor och volymer

integrationskonstant /ˌɪntəɡrɑːsxˈʊnskɔnstˌant/ (n, ut)
constant d’integració

integrera /ˈɪntəɡrˌeːra/ (v)
integrar
  få att ingå som del i något; förena, sammanföra; sammansmälta, göra till en helhet

integrerad krets /ˈɪntəɡrˌeːrad krˈɛts/ (n, ut)
circuit integrat
  en avancerad elektronisk komponent av halvledare

integritet /ˈɪntəɡrˌiːteːt/ (n, ut)
integritat

intelligens /ˈɪntəlˌɪɡəns/ (n, ut)
intel·ligència

intelligenskvot /ˈɪntəlˌɪɡənskvˌuːt/ (n, ut)
quocient intel·lectual
  en sorts mått på begåvning som man erhållit genom olika textprov (intelligensåldern delad med levnadsåldern och multiplicerad med 100)

intelligent /ˈɪntəlˌɪɡənt/ (adj)
intel·ligent
  (om person) som snabbt och/eller grundligt avsiktligt utvecklar sitt tänkande och lösningar till problem utifrån givna grunder; som besitter hög intelligens; som har högt IQ

intelligentia /ˈɪntəlˌɪɡəntˌiːa/ (n, ut)
intel·liguèntsia

intensifiera /ˈɪntənsˌiːfiːərˌa/ (v)
intensificar
  tilltaga i intensitet, bli mer intensiv

intensitet /ˈɪntənsˌɪteːt/ (n, ut)
intensitat
  det att vara intensiv

intensiv /ˈɪntənsˌiːv/ (adj)
intensiu

intensivvårdsavdelning /ˌɪntənsɪvˈoːrdsɑːvdˌeːlnɪŋ/ (n, ut)
unitat de cures intensives
  avdelning för intensivvård på sjukhus, förkortas IVA, vardagligt: intensiv

intention /ˌɪntənsxˈuːn/ (n, ut)
intenció
  avsikt, syfte eller plan; anledningen till att en person eller organisation väljer att utföra en handling, ofta det som utövaren hoppas att handlingen skall resultera i; svaret på frågan varför utövaren väljer att utföra handlingen

interagera /ˈɪnteːrˌaɡeːrˌa/ (v)
interactuar
  påverka varandra, samspela, växelverka

interaktiv /ˈɪnteːrˌaktiːv/ (adj)
interactiu
  med samspel mellan två parter där den ena parten i vanliga fall skulle vara (mer) passiv, exempelvis mellan dator och människa, eller skådespelare och publik

interferens /ˌɪntərfərˈans/ (n, ut)
interferència
  oönskad samverkan; påverkan där det inte hör hemma; störning
  överlagring av vågor

interferera /ˈɪntərfərˌeːra/ (v)
interferir
  störa
  påverka varandra

interferon /ˈɪntərfərˌuːn/ (n, neut)
interferó
  ett protein producerat av kroppens celler som svar på attacker av virus, maligna celler samt mot intracellulära parasiter

intergalaktisk /ˈɪntərɡˌalaktˌɪsk/ (adj)
intergalàctic

interjektion /ˌɪntərjəksxˈuːn/ (n, ut)
interjecció
  ord tillhörande ordklassen interjektioner; ord som utropas utan att förekomma i en mening, såsom svarsord (ja, nej, jo etc.), hälsningsord (hej, adjö etc.), förvåningsord (oj, hoppsan etc.) och svordomar

interlingua /ˈɪntərlˌɪŋʉˌa/ (n)
interlingua
  ett konstruerat språk, (ett internationellt hjälpspråk), baserat på flera av de stora västeuropeiska språken (engelska, franska, italienska, spanska och portugisiska, och i mindre utsträckning tyska och ryska)

internat /ˈɪntərnˌat/ (n, neut)
internat
  inrättning som ger mat och bostad; skola där eleverna också bor och äter

internationalisera /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪseːrˌa/ (v)
internacionalitzar
  göra internationell

internationalism /ˌɪntərnasxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
internacionalisme

internationell /ˌɪntərnasxˈuːnəl/ (adj)
internacional

internationellt /ˌɪntərnasxˈuːnəlt/ (adv)
internacionalment
  på ett sätt som rör flera länder, på ett internationellt sätt

interneringsläger /ˈɪntərnˌeːrɪŋslˌɛːɡər/ (n, neut)
camp d'internament
  plats där människor hålls internerade (mot sin vilja)

internet /(en)ˈɪntənˌɛt(sv)/ (n, neut)
internet
  det globala nätverk för digital kommunikation som använder Internet Protocol (IP)
  internetuppkoppling, tillgång till internet

interoperabilitet /ˈɪntərˌuːpərˌabiːlˌiːteːt/ (n, ut)
interoperativitat
  förmåga hos olika system att fungera tillsammans och kunna kommunicera med varandra

interplanetarisk /ˈɪntərplˌanətˌarɪsk/ (adj)
interplanetari

interrobang /ˈɪntərˌuːbaŋ/ (n, ut)
admirogant

intersektionalitet /ˌɪntəʂəksxˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
interseccionalitat

intersexualitet /ˈɪntəʂˌɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
intersexualitat
  det att vara intersexuell

intersexuell /ˈɪntəʂˌɛksʉˌɛl/ (adj)
intersexual
  vars kropp inte går att medicinskt könsbestämma som flicka eller pojke

interstellär /ˈɪntəʂtˌɛlɛːr/ (adj)
interestel·lar

intervall /ˈɪntərvˌal/ (n)
interval
  mindre tidsrymd, avsnitt eller sträcka av något
interstici
  relativ skillnad mellan frekvenserna hos två toner

intervju /ˈɪntərvjˌʉ/ (n, ut)
entrevista
  konversation mellan två eller fler parter där den ena parten utfrågar den andra för att anskaffa information

intervjua /ˈɪntərvjˌʉa/ (v)
entrevistar
  fråga ut, göra en intervju (med)

intifada /ˈɪntiːfˌada/ (n, ut)
intifada
  palestinskt uppror mot Israel

intim /ˈɪntiːm/ (adj)
íntim

intimidera /ˈɪntiːmˌiːdeːrˌa/ (v)
acoquinar
  hota, skrämma, injaga skräck i; numera även göra osäker under inflytande från engelska

intimitet /ˈɪntiːmˌiːteːt/ (n, ut)
intimitat
  förtrolighet

intonation /ˌɪntuːnasxˈuːn/ (n, ut)
entonació
  tongivning; kort inledning till sång; tonfall; satsmelodi

intracellulär /ˈɪntrasˌɛlʉlˌɛːr/ (adj)
intracel·lular
  som finns inuti en cell

intransitiv /ˈɪntransˌɪtiːv/ (adj)
intransitiu
  (om verb); som inte behöver eller inte kan konstrueras med objekt som bestämmande utfyllning

intransitivt verb /ˈɪntransˌɪtɪvt vˈɛrb/ (n)
verb intransitiu
  verb som inte kan ha direkt objekt (t.ex. sitta)

intravenös /ˈɪntravənˌøːs/ (adj)
intravenós
  inne i (eller in i) en blodåder; intravenös injektion: insprutning i en ven

intressant /ˈɪntrəsˌant/ (adj)
interessant

intresse /ˈɪntrəsə/ (n, neut)
interès
  något (exempelvis ett ämne eller en aktivitet) som en viss person finner tilltalande och riktar sin uppmärksamhet på eller sysselsätter sig med
  något som en viss person eller grupp finner viktigt, behövligt eller fördelaktigt

intressekonflikt /ˈɪntrəsəkˌɔnflɪkt/ (n, ut)
conflicte d'interessos
  situation där andra uppdrag eller relationer medför eller kan medföra att opartiskheten vid det ena uppdraget ifrågasättas

intressera /ˈɪntrəsˌeːra/ (v)
interessar
  utgöra ett intresse för

intrig /ˈɪntrɪɡ/ (n, ut)
intriga
  försåtlig plan, ränk, ränkfull verksamhet

intrigera /ˈɪntriːjˌeːra/ (v)
intrigar

intrikat /ˈɪntriːkat/ (adj)
intricat
  som är invecklad och svår att förstå sig på

introduktion /ˌɪntruːdɵksxˈuːn/ (n, ut)
introducció

intron /ˈɪntruːn/ (n, ut)
intró

intryck /ˈɪntryk/ (n, neut)
impressió
  upplevelse som påverkar ens känsla eller uppfattning om något/någon

intrång /ˈɪntrɔŋ/ (n, neut)
intrusió
  det att (utan tillåtelse) intränga/ta sig in på privat plats (vanligtvis låst utrymme som bostad, förråd, vindskontor, m.m.)

intuition /ˌɪntʉiːsxˈuːn/ (n, ut)
intuïció
  förmåga att omedelbart kunna förstå eller få en uppfattning av (något) utan (medvetet) resonerande

intuitiv /ˈɪntʉˌiːtiːv/ (adj)
intuïtiu
  automatisk, som man (lätt) kan förstå eller få en uppfattning av utan (medvetet) resonerande; som kan förstås med intuition

invadera /ˈɪnvadˌeːra/ (v)
envair

invandring /ˈɪnvandrˌɪŋ/ (n, ut)
immigració
  det att människor flyttar från ett land och bosätter sig i ett nytt område

invasion /ˌɪnvasxˈuːn/ (n, ut)
invasió
  det att någon invaderar något; /massivt/ fientligt anfall, där fienden i stort tar över det nya området

invasiv /ˈɪnvasˌiːv/ (adj)
invasiu
  som medför att instrument införs djup in i patientens kropp genom antingen en förhandenvarande öppning, eller ett nytt hål som skärs i detta syfte
  som sprider sig lokalt

invektiv /ˈɪnveːktˌiːv/ (n, neut)
invectiva

inventarium /ˈɪnvəntˌɑːriːˌʉm/ (n, neut)
inventari
  (ofta i pluralis) (förteckning över) lösöre, lösegendom

inventera /ˈɪnvəntˌeːra/ (v)
inventariar

inverkan /ˈɪnvərkˌan/ (n, ut)
impacte

invers /ˈɪnvəʂ/ (n, ut)
invers

investera /ˈɪnvəstˌeːra/ (v)
invertir
  satsa pengar (i affärsverksamhet eller vara) som man tror kommer ge något tillbaka

investerare /ˈɪnvəstˌeːrarə/ (n, ut)
inversionista
  person som investerar

investering /ˈɪnvəstˌeːrɪŋ/ (n, ut)
inversió
  kapitalinsats som förväntas leda till framtida avkastning

inviga /ˈɪnviːɡˌa/ (v)
inaugurar

invigning /ˈɪnvɪŋnˌɪŋ/ (n, ut)
inauguració
  det att inviga någonting

invänta /ˈɪnvəntˌa/ (v)
esperar

invånare /ˈɪnvoːnˌarə/ (n, ut)
habitant
  person bosatt i en viss ort, ett visst land, etc.

invånarnamn /ˈɪnvoːnˌarnamn/ (n, neut)
gentilici
  namn på en invånare boende på ett visst ställe

inälva /ˈiːnəlvˌa/ (n, ut)
víscera

ip-adress /ˈiːp ˈadrəs/ (n, ut)
adreça IP
  unikt nummer för varje dator på internet

irakisk /ˈiːrakˌɪsk/ (adj)
iraquià

iranier /ˈiːranˌiːər/ (n, ut)
iranià
  person från Iran eller med iransk härkomst

iransk /ˈiːransk/ (adj)
iranià

iranska /ˈiːranskˌa/ (n, ut)
iraniana
  kvinna från Iran eller med iransk härkomst

iridium /ˈiːriːdˌiːʉm/ (n, neut)
iridi

iris /ˈiːriːs/ (n, ut)
iris
  regnbågshinnan, den färgade ringen i ögat som omger pupillen
  ett släkte av blommande växter i familjen irisväxter (Iridaceae)

irisk /ˈiːrɪsk/ (adj)
irlandès

iriska /ˈiːrɪskˌa/ (n, ut)
gaèlic irlandès, irlandès, gaèlic
  keltiskt språk som talas främst på Irland; är nära besläktat med skotsk gäliska

irländare /ˈɪrləndˌarə/ (n, ut)
irlandès

irländsk /ˈɪrləndsk/ (adj)
irlandès
  som rör Irland eller det irländska folket

irländska /ˈɪrləndskˌa/ (n, ut)
irlandesa
  kvinna från Irland

ironi /iːrˈoːniː/ (n, ut)
ironia

ironisk /iːrˈoːnɪsk/ (adj)
irònic
  som innehåller ironi

irrationell /ˌɪrɑːsxˈuːnəl/ (adj)
irracional
  oförnuftig, förnuftsvidrig

irreal /ˈɪrəˌal/ (adj)
irreal
  overklig

irritera /ˈɪriːtˌeːra/ (v)
incitar
  göra någon irriterad eller försöka göra någon irriterad

irriterande /ˈɪriːtˌeːrandə/ (adj)
irritant
  ; som irriterar

is /ˈiːs/ (n, ut)
gelat, glaç, gel
  fruset vatten
gel, glaç
  en frusen yta på en sjö, en damm eller ett hav

isberg /ˈɪsbərj/ (n, neut)
iceberg
  stort block av is som flyter i havet; uppkommet genom att ett stycke av en glaciär brutits av

isbjörn /ɪsbjˈœrn/ (n, ut)
ós blanc, ós polar
  en art (Ursus maritimus) inom däggdjursfamiljen björnar (Ursidae); individ av arten isbjörn

isbrytare /ˈɪsbryːtˌarə/ (n, ut)
trencaglaç
  fartyg som banar väg i istäckta havsområden genom att bryta upp isen och lämna efter sig en isfri passage

ischias /ˈɪʃiːˌas/ (n, ut)
ciàtica
  en sorts svår värk i höft eller ben

ishockey /ˈɪshɔkːəˌyː/ (n, ut)
hoquei sobre gel, hoquei sobre glaç
  lagsport som spelas på is under användning av skridskor, klubba och puck

iskaffe /ˈɪskafə/ (n, neut)
cafè ambiance gel, cafè amb gel
  kyld kaffedryck där en kaffet kylts ner över is före servering eller på annat vis tillreds så att drycken blir kylskåpstempererad; kopp av denna dryck

islam /ˈɪslam/ (n)
islam
  en abrahamitisk monoteistisk religion som följer profeten Muhammed med uppskattningsvis 1,4 miljarder anhängare kallade muslimer

islamisering /ˈɪslamˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
islamització
  införande av islamska värderingar och ideologi i ett samhälle

islamisk /ˈɪslamˌɪsk/ (adj)
islàmic
  som har med religionen islam att göra

islamofobi /ˈɪslamˌuːfuːbˌiː/ (n, ut)
islamofòbia

islamofobisk /ˈɪslamˌuːfuːbˌɪsk/ (adj)
islamofòbic, islamòfob
  hatisk gentemot islam

islamolog /ˌɪslamuːlˈoːɡ/ (n, ut)
islamòleg, islamòloga
  person som har expertkunskaper eller forskar inom islam

isländsk /ˈɪsləndsk/ (adj)
islandès
  som rör Island, det isländska språket eller folket

isländska /ˈɪsləndskˌa/ (n, ut)
islandès
  språk som talas på Island

ismaskin /ˌɪsmasxˈiːn/ (n, ut)
màquina de polir
  maskin som används för underhåll av isbana eller ishall

isocyansyra /ˈiːsuːsˌyːansˌyːra/ (n)
àcid isociànic
  kemisk förening av väte, kväve, kol och syre, med formeln HNCO

isogloss /ˈiːsɔɡlˌɔs/ (n, ut)
isoglossa
  geografisk gräns för ett språkligt fenomen

isolator /ˈiːsuːlˌatɔr/ (n, ut)
aïllant
  knopp eller stav eller annat föremål av porslin eller glas eller annat material som håller elektriska ledare åtskilda

isolatspråk /ˈiːsuːlˌatsproːk/ (n, neut)
llengua aïllada
  ett naturligt språk som saknar genetiskt bekräftat släktskap till andra språk

isolera /ˈiːsuːlˌeːra/ (v)
isolar, aïllar
  avskilja från omgivningen; flytta (någon) till en avskärmad plats
  med hjälp av lämpligt ämne avskilja (ngt) från något som kan leda/släppa igenom exempelvis värme, elektricitet, ljud eller fukt

isolerad /ˈiːsuːlˌeːrad/ (adj)
aïllat
  ; som isolerats

isolering /ˈiːsuːlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
aïllament
  det att någon eller något är avskilt, med minimal kontakt med omgivningen
aïllant
  material använt för att isolera, för att förhindra kontakt mellan isoleringens inre och yttre sida

isoleucin /ˌiːsuːləʉsˈiːn/ (n, neut)
isoleucina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ile, I)

isomer /ˈiːsuːmər/ (adj)
isòmer

isometrisk /ˈiːsuːmˌɛtrɪsk/ (adj)
isomètric

isomorf /ˈiːsuːmˌuːrf/ (adj)
isomòrfic

isotop /ˈiːsuːtˌuːp/ (n, ut)
isòtop
  en atom(sort) med samma antal protoner (d.v.s. samma grundämne), men annat antal neutroner (d.v.s. annat masstal)

israel /ˈɪsraəl/ (n, ut)
israelià
  person från Israel

israelisk /ˈɪsraəlˌɪsk/ (adj)
israelià

istapp /ˈɪstap/ (n, ut)
caramell

ister /ˈɪstər/ (n, neut)
llard

istid /ˈɪstiːd/ (n, ut)
època glacial
  period i jordens historia som kännetecknas av att stora landområden är täckta med is

isär /ˈiːsɛːr/ (adv)
a part
  som åtskils; som är eller blir separerade, utan kontakt

italienare /ˈiːtalˌiːənˌarə/ (n, ut)
italià, italiana
  person, särskilt man, från Italien

italiensk /ˈiːtalˌiːənsk/ (adj)
italià

italiensk vinthund /ˈiːtalˌiːənsk vˈɪnthɵnd/ (n)
llebrer italià ‎
  den minsta hundrasen av vinthundar med ursprung från Italien; individ av denna hundras

italienska /ˈiːtalˌiːənskˌa/ (n, ut)
italià
  språk som talas i Italien

iterativ /ˈiːteːrˌatiːv/ (adj)
iteratiu

iver /ˈiːvər/ (n, ut)
afany

ivrig /ˈɪvrɪɡ/ (adj)
ansiós

iögonfallande /ˈiːøːɡˌɔnfalˌandə/ (adj)
cridaner
  som faller i ögonen; som väcker uppseende, uppseendeväckande; påfallande, framträdande

ja /jˈɑː/ (interjection)
sí
  det stämmer; uttrycker affirmerande, jakande

jacka /jˈakːa/ (n, ut)
jaqueta

jade /jˈadə/ (n, ut)
jade
  en grönaktig mineral som används som ädelsten

jag /jˈɑːɡ/ (pronoun)
jo
  personligt pronomen som syftar på den talande i subjektsform; personligt pronomen i första person singular nominativ

jaga /jˈɑːɡa/ (v)
caçar
  få att fly, förfölja för att fånga, även bildligt talat att leta ivrigt efter

jagare /jˈɑːɡarə/ (n, ut)
destructor
  snabb och kraftigt beväpnad typ av örlogsfartyg, utvecklad i början av 1900-talet

jaguar /jˈɑːɡʉˌar/ (n, ut)
jaguar
  en art (Panthera onca) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten jaguar

jainism /jˈɑːiːnˌɪsm/ (n, ut)
jainisme
  en religion med indiskt ursprung

jak /jˈɑːk/ (n, ut)
iac
  ett långhårigt oxdjur (Bos grunniens) i familjen slidhornsdjur (Bovidae) som lever i trakterna av Himalaya; individ av denna art

jakaranda /jˈɑːkarˌanda/ (n, ut)
xicranda
  ett mörkbrunt eller violettbrunt träslag

jakt /jˈakt/ (n, ut)
caça, cacera
  förföljelse av någon eller något med syfte att fånga, i fråga om djur oftast för att döda; även om strävan efter något önskvärt
iot
  mindre snabbgående fartyg, numera oftast om större båtar avsedda för privat rekreation

jaktfalk /jˈaktfalk/ (n, ut)
grifó, falcó grifó

jaktflygplan /jˈaktflyɡplˌan/ (n, neut)
avió de caça

jakthund /jˈakthɵnd/ (n, ut)
gos de caça
  hund som är avlad för att hjälpa människan vid jakt

jakutiska /jˈɑːkʉtˌɪska/ (n, ut)
iacut
  ett turkspråk med omkring 363 000 talare som främst bor i delrepubliken Sacha (Jakutien) i nordöstra Sibirien i Ryssland

jama /jˈɑːma/ (v)
miolar
  producera ett ljud likt det som katter brukar producera

jamaicansk /jˈɑːmaˌiːkansk/ (adj)
jamaicà

jamaicanska /jˈɑːmaˌiːkanskˌa/ (n, ut)
jamaicana
  kvinna från Jamaica

jambisk /jˈambɪsk/ (adj)
iàmbic
  som består av jamber

jams /jˈams/ (n, ut)
nyam
  en växtart (Dioscorea opposita), i familjen jamsväxter (Dioscoreaceae); exemplar av denna art

januari /jˈanʉˌariː/ (n, ut)
gener
  årets första (1.) månad

japan /jˈɑːpan/ (n, ut)
japonès
  person från Japan, i synnerhet en man

japansk /jˈɑːpansk/ (adj)
japonès

japansk makak /jˈɑːpansk mˈɑːkɑːk/ (n)
macaco japonès
  en däggdjursart (Macaca fuscata) i släktet makaker och familjen markattartade apor (Cercopithecidae); individ av denna art

japansk mispel /jˈɑːpansk mˈɪspeːl/ (n)
nesprer del Japó
  en fruktbärande växtart (Eriobotrya japonica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av denna art

japanska /jˈɑːpanskˌa/ (n, ut)
japonès, japonés
  ett språk som talas i Japan
japonesa
  kvinna från Japan

jarl /jˈarl/ (n, ut)
comte
  hövding, den främste ämbetsmannen i Sverige under äldre medeltid

javanesiska /jˈɑːvanəsˌɪska/ (n, ut)
javanès
  ett malajo-polynesiskt språk som är modersmål åt mellan åttio och hundra miljoner, som främst talas på Java (Indonesien), i Malaysia, Surinam och Nya Kaledonien

jazz /jˈaz/ (n, ut)
jazz
  musikgenre som kännetecknas av bland annat improvisation, avancerad harmonik med blå toner, synkoper, sväng m.m.

jeans /jeːˈans/ (n, neut)
texans
  slitstarka byxor av denimtyg med nitar som förstärkning av sömmar utsatta för stor påfrestning

jemenit /jˈeːmənˌiːt/ (n, ut)
iemenita
  person från Jemen eller med jemenitisk härkomst

jemenitisk /jˈeːmənˌiːtɪsk/ (adj)
iemenita
  som rör Jemen eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

jeremiad /jˈeːrəmˌiːad/ (n, ut)
jeremiada
  klagovisa, utdragen klagan

jesuit /jˈeːsʉˌiːt/ (n, ut)
jesuïta
  egentligen medlem av jesuitorden (Jesu sällskap, stadfäst 1540); person som låter ändamålet helga medlen; hycklare

jiddisch /jˈɪdɪʃ/ (n, ut)
jiddisch, ídix
  germanskt språk talat av judar som är nära besläktat med tyska, men med influenser från hebreiska och slaviska språk

jiddisk /jˈɪdɪsk/ (adj)
ídix
  som avser språket jiddisch

jihad /jˈiːhad/ (n)
jihad
  människans strid mot onda krafter, mot islams fiender, mot de otrogna

jihadism /jˈiːhadˌɪsm/ (n, ut)
gihadisme
  islamisk fundamentalistisk rörelse

jingel /jˈɪŋəl/ (n, ut)
sintonia
  kort signaturmelodi som presenterar ett program eller en produkt i till exempel radio eller TV

jobb /jˈɔb/ (n, neut)
feina
  arbete; sysselsättning som ger försörjning och som oftast är nödvändig och tillräcklig för detta
  arbetsplats; plats för jobb (1)
  (oräknebart) sysselsättning som kräver ansträngning

jobbig /jˈɔbɪɡ/ (adj)
onerós
  som åsamkar psykisk eller fysisk påfrestning

jod /jˈuːd/ (n)
iode
  ett grundämne med atomnummer 53, atommassa 127 och symbolen I

johannesbröd /jˈuːhanˌɛsbrøːd/ (n, neut)
garrofa, garrofer
  frukt från johannesbrödträdet

jojo /jˈuːjuː/ (n, ut)
io-io
  en sorts leksak

jon /jˈuːn/ (n, ut)
ió

jonglera /jˈɔŋleːrˌa/ (v)
fer jocs malabars

jonglering /jˈɔŋleːrˌɪŋ/ (n, ut)
malabarisme
  det att på ett konstnärligt sätt hålla ett eller flera föremål i rörelse, vanligen genom upprepade kast och fångster

jonglör /jˈɔŋløːr/ (n, ut)
malabarista

jonisera /jˈoːniːsˌeːra/ (v)
ionitzar
  göra (atom eller molekyl) till en jon (genom att lägga till eller ta bort laddade partiklar, i synnerhet elektroner)

jonkvill /jˈɔŋkvɪl/ (n, ut)
jonquillo
  gul narciss, miniatyrnarciss; arten Narcissus jonquilla

jonosfär /jˈuːnɔsfˌɛːr/ (n, ut)
ionosféra, ionosfera
  de översta och elektriskt laddade skikten av atmosfären

jord /jˈuːrd/ (n, ut)
terra, sòl
  material bestående av en blandning av löst sammansatta organiska och oorganiska ämnen som samlas ovanpå fast berggrund; även om mytologiskt grundelement i grekisk och kinesisk filosofi
terra
  (mindre ofta i plural) landområde, särskilt om jordbruksmark; mark

jordanier /jˈuːrdanˌiːər/ (n, ut)
jordà

jordansk /jˈuːrdansk/ (adj)
jordà
  som rör Jordanien

jordanska /jˈuːrdanskˌa/ (n, ut)
jordana

jordaxel /jˈuːrdaksəl/ (n, ut)
eix de la Terra
  axel som jorden roterar kring och skär jordytan vid polerna

jordbo /jˈuːrdbuː/ (n)
terrícola
  person som bor på jorden
  bo i jorden

jordbruk /jˈuːrdbrʉk/ (n, neut)
agricultura
  upprättande och underhåll av åkrar och betesmark i syfte att producera livsmedel och andra sorters råvaror

jordbävning /jˈuːrdbəvnˌɪŋ/ (n, ut)
terratrèmol

jordbävningssvärm /jˈuːrdbəvnˌɪŋsvərm/ (n, ut)
eixam de terratrèmols, eixam sísmic
  flera jämförbart stora men relativt svaga rörelser i jordskorpan

jorden /jˈoːrdən/ (n, ut)
Terra
  den tredje planeten kring stjärnan solen; den planet som människan och till henne besläktade arter av organismer utvecklats på; planeten Tellus

jordfelsbrytare /jˈuːrdfəlsbrˌyːtarə/ (n, ut)
interruptor diferencial
  säkerhetsanordning för att bryta elektrisk ström vid felström mot jord

jordfräs /jˈuːrdfrɛːs/ (n, ut)
motocultor
  jordbruksmaskin som används för att bereda jord för odling genom att luckra upp jorden

jordgubbe /jˈuːrdɡɵbə/ (n, ut)
maduixa
  frukt från en hybrid tillhörande familjen rosväxter; hybriden som bär frukterna

jordgubbsglass /jˈuːrdɡɵbsɡlˌas/ (n, ut)
gelat de maduixa
  glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe
  sorts glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe
  portion glass med smak av jordgubbe eller med bitar av jordgubbe

jordisk /jˈuːrdɪsk/ (adj)
terrestre
  som hör till (livet på planeten) jorden

jordmandel /jˈuːrdmandəl/ (n, ut)
xufla
  en växtart (Cyperus esculentus) i familjen halvgräs (Cyperaceae); exemplar av denna planta

jordnöt /jˈuːrdnøːt/ (n, ut)
cacauet

jordnötssmör /juːrdnˈœtsmøːr/ (n, neut)
mantega de cacauet
  pastej gjort på rostade, malda jordnötter

jordreva /jˈuːrdrəvˌa/ (n, ut)
heura de terra
  en art (Glechoma hederacea) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten jordreva

jordskorpa /jˈuːrdskuːrpˌa/ (n, ut)
escorça terrestre
  jordens fasta ytterhölje

jordskred /jˈuːrdskrəd/ (n, neut)
esllavissada

jordsvin /juːrdsvˈiːn/ (n, neut)
porc formiguer
  en däggdjursart (Orycteropus afer) som utgör den enda arten i ordningen jordsvin (Tubulidentata); individ av denna art

jorduggla /jˈuːrdɵɡlˌa/ (n, ut)
mussol emigrant

jordvarg /jˈuːrdvarj/ (n, ut)
pròteles
  en art (Proteles cristatus) inom däggdjursfamiljen hyenor (Hyaenidae); individ av arten jordvarg

jordärtskocka /jˈuːrdətskˌɔkːa/ (n, ut)
nyàmera
  en art (Helianthus tuberosus) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten jordärtskocka

joule /jˈuːʉlə/ (n)
joule
  SI-enhet för energi; energimängd som motsvarar en kilogram gånger kvadrerad meter per kvadrerad sekund; arbete som utförs av en kraft på en newton över en meter; energi som överförs av en watt effekt under en sekunds tid

journalist /sxˈʊrnalˌɪst/ (n, ut)
periodista

journalistik /sxˈʊrnalˌɪstiːk/ (n, ut)
periodisme
  verksamheten att i eller för media arbeta fram artiklar eller andra redaktionella produkter

journalistisk /sxˈʊrnalˌɪstɪsk/ (adj)
periodístic
  som avser journalistik

jovialisk /jˈuːviːˌalɪsk/ (adj)
jovial
  som är vänlig, gladlynt och gemytlig

joystick /jˈuːystˌɪk/ (n, ut)
palanca de control
  styrspak

ju /jˈʉ/ (adv)
doncs
  ord som tilläggs för att betona påståendet

jubileum /jˈʉbiːləˌʉm/ (n, neut)
jubileu
  festlighet som firas för att det förflutit ett jämnt antal år sedan en viss minnesvärd händelse inträffat

judaisera /jˈʉdaˌiːseːrˌa/ (v)
judaïtzar
  ge en judisk karaktär åt; anpassa på ett sätt som blir (mer) judisk, göra till judisk

judasträd /jˈʉdastrˌɛːd/ (n, neut)
arbre de l'amor
  en växtart (Cercis siliquastrum) i släktet judasträd (1); exemplar av denna art

jude /jˈʉdə/ (n, ut)
jueu

judekörs /jˌʉdəkˈœʂ/ (n, ut)
alquequengi
  en växtart (Alkekengi officinarum, syn. Physalis alkekengi) i familjen potatisväxter (Solanaceae); exemplar av denna växt

judendom /jˈʉdəndˌɔm/ (n, ut)
judaisme
  den tidigaste av de abrahamitiska religionerna som baseras på tanach, inom kristendomen känd som Gamla Testamentet

judinna /jˈʉdɪnˌa/ (n, ut)
jueva

judisk /jˈʉdɪsk/ (adj)
jueu

judo /jˈʉduː/ (n, ut)
judo

jugoslavisk /jˈʉɡɔslˌavɪsk/ (adj)
iugoslau

juice /jˈʉiːsə/ (n, ut)
suc
  dryck pressad ur frukt eller grönsaker

jujubär /jˈʉjʉbˌɛːr/ (n, neut)
ginjoler
  en växtart (Ziziphus zizyphus) i familjen brakvedsväxter (Rhamnaceae); exemplar av denna art

jujutsu /jˈʉjʉtsˌʉ/ (n, ut)
jujitsu, jujutsu
  en stridskonst som tillhör den japanska kampsportsfamiljen budo

jul /jˈʉl/ (n, ut)
Nadal
  en högtid som firas i december

julafton /jˈʉlaftˌuːn/ (n, ut)
nit de Nadal

julgran /jˈʉlɡran/ (n, ut)
arbre de Nadal
  ofta dekorerad gran som under julen ställs inomhus eller utomhus

juli /jˈʉliː/ (n, ut)
juliol
  årets sjunde (7.) månad

julklappsutdelning /jˈʉlklapsˌɵtdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
repartiment de regals de Nadal
  utdelning av julklappar, det att julklappar delas ut till sina mottagare

julkrubba /jˈʉlkrɵbˌa/ (n, ut)
pessebre
  sceneri med dockor föreställande den nyfödde Jesus i en krubba i ett stall utanför Betlehem

julkubb /jˈʉlkɵb/ (n, ut)
tronc de Nadal
  särskilt fin vedstock som eldas i den öppna spisen på jul

julmarknad /jˈʉlmarknˌad/ (n, ut)
mercat de Nadal
  marknad som äger rum före jul

julpudding /jˈʉlpɵdˌɪŋ/ (n, ut)
púding de Nadal
  slags brittisk efterrätt som äts vid jul

julros /jˈʉlruːs/ (n, ut)
hel·lèbor negre
  en växtart (Helleborus niger) i det ovan beskrivna släktet (Helleborus); exemplar av denna art

julstjärna /jˈʉlsxərnˌa/ (n, ut)
flor de Nadal, ponsètia
  en växtart (Euphorbia pulcherrima) i familjen törelväxter som är en mycket populär krukväxt vid jul; exemplar av denna art

julsång /jˈʉlsɔŋ/ (n, ut)
nadala
  sång som vanligtvis sjungs vid jul eller högtider som förknippas med julen

jungfru /jˈɵŋfrʉ/ (n, ut)
verge
  kvinna som är oskuld (eller ogift)
  person som är född i stjärntecknet Jungfrun

jungfruflygning /jˈɵŋfrɵflˌyŋnɪŋ/ (n, ut)
primer vol
  första flygning med en ny flygplansmodell (ny konstruktion)

juni /jˈʉniː/ (n, ut)
juny
  årets sjätte (6.) månad

junta /jˈɵnta/ (n, ut)
junta
  sammankomst av en mindre grupp människor, förening, sällskap

juridik /jˈʉriːdˌiːk/ (n, ut)
dret

jurisdiktion /jˌʉrɪsdɪksxˈuːn/ (n, ut)
jurisdicció
  rättslig befogenhet att utöva rättskipning och att döma, begränsad till ett geografiskt område eller ett visst sakområde

jurist /jˈʉrɪst/ (n, ut)
jurista

jury /jˈʉryː/ (n, ut)
jurat
  kommitté med fullmakt att fatta ett eller flera beslut, oftast i en tävling eller rättegång

jute /jˈʉtə/ (n, ut)
jute
  ett släkte bland malvaväxterna med ca 70 arter
  person från Jylland, i äldre tid = dansk

juvel /jˈʉvəl/ (n, ut)
joia

juver /jˈʉvər/ (n, neut)
mamella, braguer
  organ hos däggdjur som producerar mjölk

jycke /jˈykːə/ (n, ut)
quissa
  hund, individ av arten Canis lupus familiaris

jägare /jˈɛːɡarə/ (n, ut)
caçador
  person som bedriver djurfångst med fällor, bedövande eller dödande vapen

jäktig /jˈɛktɪɡ/ (adj)
agitat
  brådskande på ett nervöst sätt, ibland även orolig

jämföra /jˈɛmføːrˌa/ (v)
comparar

jämförbar /jəmfˈœrbɑːr/ (adj)
comparable

jämförelse /jˈɛmføːrˌɛlsə/ (n, ut)
comparació

jämförelsevis /jˈɛmføːrˌɛlsəvˌiːs/ (adv)
comparativament
  i jämförelse

jämlikhet /jˈɛmlɪkhˌeːt/ (n, ut)
igualtat
  socialt tillstånd där alla människor betraktas som lika värda och erbjuds samma förutsättningar, möjligheter och villkor i samhället eller i en isolerad grupp, och att alla i rimlig mån behandlas lika oavsett etnicitet, sexuell läggning, funktionsnedsättning, kön, klass eller annat

jämn /jˈɛmn/ (adj)
parell
  delbart med två, så att kvoten också blir ett heltal
  som går "jämnt upp" emot något annat; som inte lämnar någon rest (och alltså inte kräver att växel ges - om det handlar om en betalning)

jämställdhet /jˈɛmstəldhˌeːt/ (n, ut)
igualtat

jämt /jˈɛmt/ (adv)
constantment
  alltid, hela tiden

jämvikt /jˈɛmvɪkt/ (n, ut)
equilibri

järn /jˈɛrn/ (n, neut)
ferro
  föremål som består av grundämnet järn eller dylikt; utslagen metall; metallförstärkning, beslag

järnek /jˈɛrnək/ (n, ut)
grèvol
  en art (Ilex aquifolium) inom växtfamiljen järneksväxter (Aquifoliaceae); individ, vanligtvis träd, av arten järnek
  individ, vanligtvis träd, av någon art från släktet järnekar (Ilex)

järnoxid /jˈɛrnuːksˌiːd/ (n, ut)
òxid de ferro
  kemisk förening av järn och syre

järnsparv /jˈɛrnsparv/ (n, ut)
pardal de bardissa

järnväg /jˈɛrnvɛːɡ/ (n, ut)
ferrocarril
  transportmedel som utgörs av (numera oftast elektriskt drivna) spårfordon, normalt så kallade tåg, gående på utlagd räls

järnvägsbro /jˈɛrnvəɡsbrˌuː/ (n, ut)
pont ferroviari
  bro avsedd för järnväg för att korsa vattendrag, dalar eller stora trafikleder

järnvägsspår /jˈɛrnvəɡspˌoːr/ (n, neut)
via de tren

järnvägsstation /jˌɛrnvəɡstasxˈuːn/ (n, ut)
estació ferroviària
  särskild plats belägen längs en järnväg, normalt bestående av en plattform och ibland även (då normalt på enkelspårig järnväg) mötesspår och avsedd för ett tåg att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av, eller låta gods lastas på eller av om det är en godsstation (och även för att stanna och lämna företräde för ett mötande tåg eller ett passerande tåg som färdas i samma färdriktning men i högre hastighet, om det är en så kallad mötesstation)

järnålder /jˈɛrnoːldər/ (n, ut)
edat del ferro
  den tidsepok som inleds när människan lär sig utvinna och bearbeta metallen järn

järpe /jˈɛrpə/ (n, ut)
grèvol
  en art (Bonasa bonasia)/(Tetrastes bonasia) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae);

järv /jˈɛrv/ (n, ut)
golut
  en art (Gulo gulo) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten järv

jäsa /jˈɛːsa/ (v)
fermentar

jäst /jˈɛst/ (n, ut)
llevat
  mikroskopiska svampar som används vid bakning för att påskynda jäsning

jätte /jˈɛtːə/ (n, ut)
gegant
  en person som är mycket stor
  storvuxen varelse som förekommer i folktro och mytologi

jättebläckfisk /jˈɛtːəblˌɛkfɪsk/ (n, ut)
calamar gegant
  någon av de hypotetiskt tre befintliga bläckfiskarter inom släktet jättebläckfiskar Architeuthis inom överordningen tioarmade bläckfiskar (Decapodiformes); individ av dessa arter

jättedålig /jˈɛtːədˌoːlɪɡ/ (adj)
pèssim
  mycket dålig, under all kritik

jättelik /jˈɛtːəlˌiːk/ (adj)
gegant
  mycket stor

jätteliten /jˈɛtːəlˌiːtən/ (adj)
minúscul, petitíssim
  mycket liten

jättestor /jˈɛtːəstˌɔr/ (adj)
enorme

kabardinska /kˈabɑːrdˌɪnska/ (n, ut)
kabardí
  ett nordvästkaukasiskt språk som talas i norra Kaukasus i södra Ryssland

kabaré /kˌabɑːrˈeː/ (n, ut)
cabaret
  underhållningsform som vanligen innehåller sketcher, sång, dans och varieténummer

kabbala /kˈabalˌa/ (n)
càbala

kabbeleka /kabˈɛləkˌa/ (n, ut)
calta
  en växt (Caltha palustris) med gula blommor i växtfamiljen ranunkelväxter (Ranunculaceae); individ av arten kabbeleka

kabel /kˈabəl/ (n, ut)
cable
  grovt, lätt elastiskt tågvirke som används till bogsering och dylikt
  ledning för elektricitet och telekommunikation

kabinbana /kˈabɪnbˌana/ (n, ut)
telefèric
  typ av linbana för transport av passagerare i kabiner (ibland kallade korgar eller gondoler)

kabinettsfråga /kˈabiːnˌɛtsfroːɡˌa/ (n, ut)
moció de confiança
  riksdagsfråga som blir avgörande för om en regering skall avgå eller sitta kvar

kabyliska /kˈabyːlˌɪska/ (n, ut)
cabilenc
  ett berberspråk som talas främst av kabyler i norra Algeriet

kackel /kˈakːəl/ (n, neut)
escataineig
  det att kackla

kackerlacka /kˈakːərlˌakːa/ (n, ut)
panerola, escarabat
  insekt i ordningen kackerlackor (Blattaria eller Blattodea)

kackla /kˈakla/ (v)
cloquejar

kadens /kˈadəns/ (n, ut)
cadència
  rytm, takt (t.ex. trampfrekvens vid cykling eller stegfrekvens vid löpning och gång)

kadmium /kˈadmiːˌʉm/ (n, neut)
cadmi

kadrilj /kˈadrɪlj/ (n, ut)
quadrilla
  en ursprungligen engelsk dans med (minst) fyra par och fyrsidig uppställning

kaffe /kˈafə/ (n)
cafè
  dryck bryggd på malda rostade bär (ofta felaktigt benämnda bönor) från kaffebusken i varmt vatten
  en upphälld mängd (servering i en kopp, mugg eller glas) av drycken kaffe

kaffekanna /kˈafəkˌana/ (n, ut)
cafetera

kaffekvarn /kˈafəkvˌɑːrn/ (n, ut)
molinet de cafè

kaffeplantage /kˈafəplˌantɑːɡə/ (n)
cafetar

kafferep /kˈafərəp/ (n, neut)
tertúlia
  bjudning (typiskt med damer) med kaffe och lättare tilltugg och social funktion (utbyte av nyheter, erfarenheter, skvaller, etc.)

kaftan /kˈaftan/ (n, ut)
caftà
  överplagg i form av en av långrock med vida ärmar och bälte att knytas framtill av österländskt ursprung

kaj /kˈɑːj/ (n, ut)
moll

kaja /kˈaja/ (n, ut)
gralla
  en art (Corvus monedula) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kaja

kajak /kˈajak/ (n, ut)
caiac
  täckt kanot med en eller flera sittbrunnar

kajman /kˈajman/ (n, ut)
caiman
  individ av någon art inom släktet kajmaner

kaka /kˈaka/ (n, ut)
pastís
  litet, sött, ofta fettrikt bakverk

kakadua /kˈakadˌʉa/ (n, ut)
cacatua
  någon av de arter inom familjen kakaduor (Cacatuidae) inom ordningen papegojfåglar (Psittaciformes); individ av dessa arter

kakao /kˈakaˌuː/ (n, ut)
cacau

kakaoträd /kˈakaˌɔtrɛːd/ (n, neut)
cacau, cacauer
  ett trädslag (Theobroma cacao) känt för sina frukter (vars frön kallas kakaobönor); exemplar av detta träd

kakapo /kˈakapˌuː/ (n, ut)
kakapo
  en nattaktiv fågelart (Strigops habroptila), i familjen nyzeeländska papegojor (Strigopidae); individ av denna art

kakofoni /kˌakuːfˈoːniː/ (n, ut)
cacofonia
  skrällande missljud

kaktus /kˈaktʉs/ (n, ut)
cactus
  vanligtvis taggig suckulent växt, inom familjen Cactaceae, som är vanlig som krukväxt och i vilt tillstånd vanligtvis växer på den amerikanska kontinenten

kal /kˈɑːl/ (adj)
nu
  utan hår, löv eller träd

kalanderlärka /kˈalandˌɛrlərkˌa/ (n, ut)
calàndria

kalcedon /kˈalsədˌɔn/ (n, ut)
calcedònia
  beteckning för en grupp halvädelstenar (bl a jaspis och heliotrop)

kalcium /kˈalsɪˌʉm/ (n, neut)
calci
  ett grundämne med atomnummer 20, atommassa 40,1 och beteckningen Ca

kalciumacetat /kˈalsɪˌʉmasˌɛtat/ (n)
acetat de calci
  kemisk förening av kalcium, kol, väte och syre

kalciumfluorid /kˈalsɪˌɵmflʉˌuːriːd/ (n)
fluorur de calci
  en kemisk förening av fluor och kalcium, CaF₂

kalciumhydroxid /kˈalsɪˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n)
hidròxid de calci
  förening av kalcium, syre och väte

kalciumjodid /kˈalsɪˌɵmjuːdˌiːd/ (n)
iodur de calci
  kemisk förening av kalcium och jod, CaI₂

kalciumkarbid /kˈalsɪˌɵmkarbˌiːd/ (n, ut)
carbur de calci
  förening av kalcium och kol

kalciumklorid /kˈalsɪˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
clorur de calci
  kemisk förening av kalcium och klor, CaCl₂

kalciumoxid /kˈalsɪˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid de calci
  kemisk förening av kalcium och syre

kalciumsulfat /kˈalsɪˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat de calci
  kemisk förening av kalcium, svavel och syre, CaSO₄

kalciumsulfid /kˈalsɪˌɵmsɵlfˌiːd/ (n)
sulfur de calci
  kemisk förening av kalcium och svavel, CaS

kalebass /kˈaləbˌas/ (n, ut)
carbassa vinera

kalendarisk /kalˈɛndarˌɪsk/ (adj)
calendàric
  som har att göra med kalender

kalender /kalˈɛndər/ (n, ut)
calendari
  tidsindelning; tideräkning
  almanacka; årets månader och (namns)dagar i tabellform

kalif /kˈaliːf/ (n, ut)
califa

kalifat /kˈaliːfˌat/ (n, neut)
califat
  det rike som styrs av en kalif

kalifornier /kˈaliːfˌuːrniːər/ (n, ut)
californiana

kalifornisk /kˈaliːfˌuːrnɪsk/ (adj)
californià
  som rör Kalifornien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

kalifornisk kondor /kˈaliːfˌuːrnɪsk kˈɔnduːr/ (n)
còndor de Califòrnia
  en nordamerikansk rovfågel (Gymnogyps californianus) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

kalium /kˈaliːˌʉm/ (n, neut)
potassi
  ett grundämne med atomnummer 19, atommassa 39,1 och symbolen K

kaliumbromid /kˈaliːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
bromur de potassi
  kemisk förening av kalium och brom, KBr

kaliumcyanat /kˈaliːˌɵmsyːˌanat/ (n)
cianat de potassi
  kemisk förening av kalium, kol, kväve och syre

kaliumdikromat /kˈaliːˌɵmdɪkrˌuːmɑːt/ (n)
dicromat de potassi
  kemisk förening av krom, kalium och syre

kaliumklorid /kˈaliːˌɵmkluːrˌiːd/ (n)
clorur de potassi
  kemisk förening av kalium och klor, KCl

kaliumnitrat /kˈaliːˌɵmnɪtrˌɑːt/ (n)
nitrat de potassi, salnitre, salpetre
  kemisk förening av kalium, kväve och syre

kaliumnitrit /kˈaliːˌɵmnɪtrˌiːt/ (n)
nitrit de potassi
  kemisk förening av kalium, kväve och syre

kaliumoxid /kˈaliːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid de potassi
  kemisk förening av kalium och syre

kaliumpermanganat /kˈaliːˌɵmpərmˌaŋanˌat/ (n)
permanganat de potassi
  kemisk förening av kalium, mangan och syre, KMnO₄

kaliumsorbat /kˌaliːɵmsˈɔrbat/ (n)
sorbat de potassi, sorbat potàssic
  kemisk förening av kalium, kol, väte och syre

kaliumsulfat /kˈaliːˌɵmsɵlfˌat/ (n)
sulfat de potassi
  kemisk förening av kalium, svavel och syre

kalk /kˈalk/ (n, ut)
calze
  dryckesbägaren som används vid nattvarden

kalkljus /kalkjˈʉs/ (n)
bateria
  historisk ljuskälla baserad på kalk och förbränning av väte

kalkon /kˈalkuːn/ (n, ut)
gall dindi, polla d'índia
  en art (Meleagris gallopavo) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten kalkon

kalkongam /kˈalkɔŋˌam/ (n, ut)
urubú
  en amerikansk rovfågel (Cathartes aura) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

kalksten /kˈalkstən/ (n, ut)
pedra calcària

kalkyl /kˈalkyːl/ (n, ut)
càlcul
  beräkning, det att utföra aritmetiska operationer på tal för att få fram något slags information

kall /kˈal/ (adj)
fred
  med låg temperatur
  som ej visar känslor; känslokall

kalla kriget /kˈala krˈɪɡət/ (n)
Guerra freda
  period av skarpa motsättningar utan konventionellt krig, mellan främst Sovjetunionen och USA samt deras respektive allierade stater, mellan cirka 1946 och 1990

kallelse /kˈaləlsə/ (n, ut)
vocació
  uppmaning (att komma) och bli professor
  livsuppgift, kall
  uppmaning (att komma)

kallfront /kˈalfrɔnt/ (n, ut)
front fred
  kalla inträngande luftmassor

kalligraf /kˈalɪɡrˌaf/ (n, ut)
cal·lígraf
  person med utbildning inom skönskrift; person med vacker handstil

kalligrafi /kˈalɪɡrˌafiː/ (n, ut)
cal·ligrafia
  konsten att skriva vackert, eller, skrivandet som konst; skönskrift

kalmuckiska /kˈalmɵkːˌɪska/ (n, ut)
calmuc

kalori /kˈaluːrˌiː/ (n, ut)
caloria

kalsong /kˈalsɔŋ/ (n, ut)
calçotets
  underbyxa främst avsedd för män

kalv /kˈalv/ (n, ut)
vedell, vedella
  ung avkomma till vissa djur, främst nötkreatur och vissa andra idisslare men även t ex valar

kalva /kˈalva/ (v)
vedellar
  släppa loss ett stort isblock från sig
  falla eller pressas ut av omgivande krafter, exempelvis kan en vägg kalva ut om den belastas för tungt från taket

kalvinism /kˈalviːnˌɪsm/ (n, ut)
calvinisme
  Calvins reformerta religionslära

kam /kˈɑːm/ (n, ut)
pinta
  liten stel skivformig stomme med regelbundna, parallellt radade tenar (s.k. tänder) utmed ena eller vardera långsida, avsett som redskap till att reda ut, ordna eller rensa hår (trassligt hår, päls, man)

kambrisk /kˈambrɪsk/ (adj)
cambrià
  som avser eller tillhör den geologiska perioden kambrium

kambrium /kˈambriːˌʉm/ (n, ut)
cambrià
  en geologisk period under den paleozoiska eran som pågick för mellan 541 miljoner och 485 miljoner år sedan

kamel /kˈaməl/ (n, ut)
camell
  en art (Camelus bactrianus) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten kamel

kameleont /kˈamələˌɔnt/ (n, ut)
camaleó
  färgskiftande ödla

kamelia /kˈaməlˌiːa/ (n, ut)
camèlia
  individ tillhörande växtsläktet kamelior (Camellia)

kamera /kˈameːrˌa/ (n, ut)
càmera
  apparat för att skapa fotografier av synfältet; det finns både analoga kameror som sparar ljusinformation på filmer och digitalkameror som sparar bilderna som filer på minneskort

kamerunare /kˈamərˌɵnarə/ (n, ut)
camerunès
  person från Kamerun eller med kamerunsk härkomst

kamerunsk /kˈamərˌɵnsk/ (adj)
camerunès

kamfer /kˈamfər/ (n, ut)
càmfora
  en växtprodukt med stark lukt och stimulerande verkan

kamin /kamˈiːn/ (n, ut)
calefactor

kamma /kˈama/ (v)
pentinar

kammare /kˈamarə/ (n, ut)
cambra
  rum främst avsett för privat bruk, såsom exempelvis sovrum; boningsrum
  om bådadera av de rum i hjärtat varifrån blodet pumpas ut i artärerna

kammarmusik /kˌamarmʉsˈiːk/ (n, ut)
música de cambra
  musik för några få instrument

kamomill /kˈamuːmˌɪl/ (n, ut)
camamilla
  en art (Matricaria chamomilla) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten kamomill

kamomillte /kˈamuːmˌɪltə/ (n)
camamilla
  te bryggt av torkade kamomillblommor

kamouflage /kˈamuːˌɵflɑːɡə/ (n, neut)
camuflament
  en teknik med vars hjälp personer, djur eller föremål kan dölja sig i den närliggande omgivningen

kamouflera /kˈamuːˌɵfleːrˌa/ (v)
camuflar
  använda färg genom målning eller kläder som smälter in i omgivningen för att inte bli upptäckt

kamp /kˈamp/ (n, ut)
lluita
  strid med vapen eller med ord

kampanj /kˈampanj/ (n, ut)
campanya

kampsport /kˈampspɔt/ (n, ut)
art marcial
  sport som innehåller eller förbereder för någon form av kamp

kamrat /kˈamrɑːt/ (n, ut)
camarada
  person man (i ömsesidighet) gärna (och inte alltför sällan) umgås med och som man har ett gott förtroende för (men inte har någon intim relation med)

kamutvete /kˈamʉtvətə/ (n, neut)
blat de cor
  sädesslag (Triticum turgidum ssp. turanicum) av vete med större korn än vanligt vete och en nötig smak

kamé /kamˈeː/ (n, ut)
camafeu
  smycke av agat (eller alabaster, snäckskal m.m.) med snidade upphöjda figurer

kanadagås /kˈanadˌɑːɡoːs/ (n, ut)
oca canadenca

kanadensare /kˈanadˌɛnsarə/ (n, ut)
canadenc
  person från Kanada eller som har kanadensiska rötter

kanadensisk /kˈanadˌɛnsɪsk/ (adj)
canadenc
  som rör Kanada eller det kanadensiska folket

kanadensiska /kˈanadˌɛnsɪskˌa/ (n, ut)
canadenca

kanal /kanˈɑːl/ (n, ut)
canal
  konstruerad passage ett flöde av något slag kan passera genom, exempelvis av vatten, elektrisk ström eller information
  visst frekvensband av elektromagnetisk strålning som sänds ut till TV- eller radioapparater; även om organisationen bakom frekvensen

kanalisera /kˈanalˌɪseːrˌa/ (v)
canalitzar
  omvandla ett naturligt vattendrag så att det blir farbart för båttrafik

kanariefågel /kˈanarˌiːəfˌoːjəl/ (n, ut)
canari
  en burfågel (Serinus canaria forma domestica) som härstammar från arten kanariesiska (Serinus canaria); individ av denna fågel

kanarier /kˈanarˌiːər/ (n, ut)
canari
  person från Kanarieöarna

kandelaber /kˈandəlˌabər/ (n, ut)
canelobre
  stor ljusstake med två eller flera armar

kandidat /kˈandiːdˌat/ (n, ut)
candidat
  person som föreslås väljas, ofta till en förtroendepost, till exempel i ett politiskt val
  person som söker en ställning, ett ämbete, eller ett arbete

kanel /kˈanəl/ (n)
canyella, canella
  en krydda, bestående av bark från trädet Cinnamomum ceylanicum

kanin /kanˈiːn/ (n, ut)
conill
  en art (Oryctolagus cuniculus) inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae); individ av arten kanin
  individ av ett flertal olika arter inom däggdjursfamiljen harar (Leporidae)

kaninbur /kˈanɪnbˌʉr/ (n, ut)
conillera
  bur avsedd för kaniner (vanligen som husdjur) att bo eller tillfälligt vistas i, antingen inomhus eller utomhus

kaninunge /kˈaniːnˌɵŋə/ (n, ut)
catxap, llorigó
  unge till kanin

kanjon /kˈanjuːn/ (n, ut)
congost

kanna /kˈana/ (n, ut)
gerra
  ett kärl, en tillbringare för vätska, vanligen med handtag och näbb- eller snabelformig pip

kannelera /kˈanəlˌeːra/ (v)
acanalar
  förse med kannelyrer eller räfflor; räffla

kannelyr /kˈanəlˌyːr/ (n, ut)
canaladura
  grund, konkav räffla som löper vertikalt på skaftet till en kolonn eller pilaster eller på någon annan yta

kannibal /kˈaniːbˌal/ (n, ut)
caníbal
  art som äter en annan individ av samma art
  människa som äter andra individer av vår art

kannibalism /kˈaniːbˌalɪsm/ (n, ut)
canibalisme
  det att en levande varelse äter kött från samma art

kanon /kˈanuːn/ (n, ut)
canó
  eldvapen som avskjuter granater (äldre bomber) eller grovkalibriga projektiler (tidigare kanonkulor) ur eldrör, i modern med utgångshastigheter över ljudets hastighet; i sammansättningar om liknande konstruktioner

kanonbåt /kˈanɔnbˌoːt/ (n, ut)
canonera
  mindre fartyg utrustat med kanoner

kanonisering /kanˈoːniːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
canonització
  det att helgonförklara

kanonisk /kanˈoːnɪsk/ (adj)
canònic
  erkänd som biblisk urkund

kanonjär /kˈanɔnjˌɛːr/ (n, ut)
canoner
  person som avfyrar kanoner

kanonmat /kˈanɔnmˌat/ (n, ut)
carn de canó
  soldater som (massvis) utgör anonyma offer i krig

kanot /kˈanuːt/ (n, ut)
canoa
  mindre avlång vattenfarkost

kanske /kˈansxə/ (adv)
potser
  uttrycker osäkerhet; det kan hända/är möjligt att tillhörande påståendet är sant; det tillhörande påståendet är sant med någon godtycklig, vanligtvis okänd sannolikhet

kansler /kˈanslər/ (n, ut)
canceller
  beteckning för vissa höga ämbetsmän

kant /kˈant/ (n, ut)
aresta
  yttersta eller yttre delen av en sida, yta eller område (ibland även i tidsuttryck); (gräns)linje där två plan möts med en vinkel; ibland med bibetydelse av värdelöshet (oftast i sammansättningar)

kantarell /kˈantarˌɛl/ (n, ut)
rossinyol
  gul, trattformad, ätbar svamp av arten Cantharéllus cibárius, i släktet Cantharellus, i familjen kantareller (Cantharellaceae); en av de vanligaste matsvamparna i Sverige

kantat /kˈantat/ (n, ut)
cantata
  högtidlig dikt eller musik med olika avdelningar, brukas vid invigningar o.dyl.

kantig /kˈantɪɡ/ (adj)
angular
  som har (skarpa) kanter

kantonesiska /kˈantuːnəsˌɪska/ (n, ut)
cantonès, cantonés
  språk (dialekt av kinesiska) som talas i Kanton (Canton, Guangzhou) i Kina

kanyl /kˈanyːl/ (n, ut)
agulla
  fint rör (varmed vätska förs in i eller bort från kroppen)

kaos /kˈauːs/ (n, neut)
caos
  tillstånd av total förvirring och oreda

kaosteori /kˈaɔstəˌuːriː/ (n, ut)
teoria del caos

kaotisk /kˈauːtˌɪsk/ (adj)
caòtic

kap /kˈɑːp/ (n)
cap
  udde

kapa /kˈapa/ (v)
segrestar
  erövra ett fartyg, flygplan eller annat färdmedel och dess last (som blir ett kap), idka sjöröveri

kapabel /kˈapabˌɛl/ (adj)
capaç
  duglig; kompetent; i stånd; förmögen

kapacitet /kˈapasˌɪteːt/ (n, ut)
capacitat
  förmåga; resurser att utföra något

kapell /kˈapəl/ (n, neut)
capella
  liten kyrkobyggnad; också del av storren kyrkobyggnad

kapellmästare /kˈapəlmˌɛstarə/ (n, ut)
mestre de capella
  ledare för en musikensemble

kapillär /kˈapɪlˌɛːr/ (n, ut)
capil·lar
  kroppens minsta blodkärl bildande mycket förgrenade nät där utbytet av gaser och näringsämnen sker

kapital /kˌapiːtˈɑːl/ (n, neut)
capital

kapitalism /kˈapiːtˌalɪsm/ (n, ut)
capitalisme

kapitalist /kˈapiːtˌalɪst/ (n, ut)
capitalista

kapitalistisk /kˈapiːtˌalɪstˌɪsk/ (adj)
capitalista
  som präglas av kapitalism

kapitel /kˈapiːtəl/ (n, neut)
capítol
  styrande församling i kyrklig organisation

kapitulation /kˌapiːtˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
capitulació

kapitäl /kˈapiːtˌɛːl/ (n)
capitell
  den översta delen av en kolonn, pilaster eller pelare

kapjordekorre /kˈapjoːrdəkˌɔrə/ (n, ut)
esquirol terrestre del Cap
  en däggdjursart (Xerus inauris) inom familjen ekorrar (Sciuridae); individ av denna art

kaplan /kˈaplan/ (n, ut)
capellà
  präst (av visst slag)

kapok /kˈapuːk/ (n, ut)
capoquer
  ett träd (Ceiba pentandra) i familjen malvaväxter (Malvaceae); exemplar av denna art

kappa /kˈapa/ (n)
kappa
  den grekiska bokstaven Κ (gemen: κ)
abric
  samlande benämning på olika typer av långa jackliknande ytterplagg

kapprustning /kˈaprɵstnˌɪŋ/ (n, ut)
cursa armamentista

kaprifol /kˈapriːfˌuːl/ (n, ut)
lligabosc
  växt (blommande buske) av arten Lonicera caprifolium (äkta kaprifol) och familjen Caprifoliaceae (kaprifolväxter)

kaprinsyra /kˈaprɪnsˌyːra/ (n)
àcid càpric, àcid decanoic
  mättad fettsyra som består av kol, väte och syra med formeln C10H20O₂

kapris /kˈapriːs/ (n, ut)
taperot
  en buske (Capparis spinosa), i familjen kaprisväxter (Capparaceae); exemplar av denna art

kapronsyra /kˈaprʊnsˌyːra/ (n)
àcid caproic, àcid hexanoic
  syra som består av kol, väte och syre, C₆H12O₂

kaprylsyra /kˈaprylsˌyːra/ (n)
àcid caprílic, àcid octanoic
  mättad fettsyra som består av kol, väte och väte, med formeln C₇H15-COOH

kapsejsa /kˈapsəjsˌa/ (v)
sotsobrar
  fartyg eller dito som kantrar och sedan välter

kapsel /kˈapsəl/ (n, ut)
càpsula
  fodral, skyddande hölje (t ex för medicin); frögömma (balja, skida)

kapten /kˈaptən/ (n, ut)
capità
  en officer med grad mellan major och löjtnant
  fartygschef, flygplanschef, ansvarig för framförande av båt, fartyg eller flyg

kapucin /kˌapʉsˈiːn/ (n, ut)
caputxí
  munk av kapucinerorden (ursprungligen en gren av franciskanerorden)

kapun /kˈapɵn/ (n, ut)
capó
  kastrerad tupp

kapunera /kˈapɵnˌeːra/ (v)
caponar
  kastrera en tupp

kapverdisk /kˈapvərdˌɪsk/ (adj)
capverdià
  som rör Kap Verde

kar /kˈar/ (n, neut)
bacina

karakalpakiska /kˈarakˌalpakˌɪska/ (n, ut)
karakalpak
  ett kiptjakiskt turkspråk talat främst i Karakalpakien i Uzbekistan

karakterisera /kˈaraktərˌiːseːrˌa/ (v)
caracteritzar
  utmärka, ange kännetecken för

karakteristisk /kˈaraktərˌɪstɪsk/ (adj)
característic
  egenartad
  tydligt igenkänningstecken eller egenskap

karaktär /kˌaraktˈɛːr/ (n, ut)
caràcter

karamell /kˈaramˌɛl/ (n, ut)
caramel
  liten godisbit (speciellt en hård sådan gjord av smält socker och som är avsedd att sugas på)

karamellisera /kˈaramˌɛliːsˌeːra/ (v)
acaramel·lar, caramel·litzar
  upphetta socker tills det smälter och sockermolekylerna kopplas ihop till nya ämnen som har brun färg

karantän /kˈarantˌɛːn/ (n, ut)
quarantena

karat /kˈarɑːt/ (n)
quirat
  guldhalt (24 karat = rent guld)
  viktenhet (0,2 gram) för ädelstenar

karate /kˈarɑːtə/ (n, ut)
karate
  en japansk kampsport som ursprungligen kommer från ön Okinawa

karavan /kˈaravˌan/ (n, ut)
caravana

karavell /kˈaravˌɛl/ (n, ut)
caravel·la
  egentligen en sorts segelfartyg vid medeltidens slut

karbid /kˈarbiːd/ (n, ut)
carbur
  kemisk förening av kol och någon metall eller kisel eller bor

karbin /karbˈiːn/ (n, ut)
carrabina
  kort och lätt gevär

karbon /kˈarbuːn/ (n, neut)
carbonífer
  en geologisk period som omfattar tidsperioden ca 359 miljoner år sedan till 299 miljoner år sedan

karbonat /kˈarbuːnˌat/ (n, neut)
carbonat

karboxylgrupp /karbˈɔksylɡrˌɵp/ (n, ut)
grup carboxil
  (förekomst av) den funktionella gruppen -COOH (se strukturformel intill)

karboxylsyra /karbˈɔksylsˌyːra/ (n, ut)
àcid carboxílic

karcinogen /kˈarsɪnˌuːjən/ (adj)
cancerigen, carcinogen
  som kan orsaka cancer

karcinom /kˈarsɪnˌɔm/ (n, neut)
carcinoma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung i en epitelcell i epitelvävnad

karda /kˈarda/ (v)
cardar
  befria från föroreningar med hjälp av karda

kardborre /kˈardbɔrə/ (n, ut)
repalassa
  växt tillhörande släktet Arctium inom familjen korgblommiga växter med ca 10 arter; växt som har en egenskap att lätt kunna fästa vid saker

kardemumma /kˈardəmˌɵma/ (n, ut)
cardamom

kardinal /kˌardiːnˈɑːl/ (n, ut)
pandora
  fjäril (Argynnis pandora), kardinalfjäril

kardinalstreck /kˈardiːnˌalstrək/ (n, neut)
punt cardinal
  beteckning på en kompass för något av de fyra huvudväderstrecken

kardinaltal /kˌardiːnaltˈɑːl/ (n, neut)
nombre cardinal

kardiolog /kˌardiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
cardiòleg
  läkare specialiserad inom kardiologi

kardiologi /kˌardiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cardiologia
  gren inom medicinen som omfattar studiet av hjärtat; dess sjukdomar och dess funktioner

kardiovaskulär /kˈardiːˌuːvaskˌʉlɛːr/ (adj)
cardiovascular
  som rör kroppens cirkulationssystem, alltså hjärtat och blodets flöde genom kroppen

karelska /kˈarəlskˌa/ (n, ut)
carelià
  språk som talas i Karelen i Finland och Ryssland

karibisk /kˈariːbˌɪsk/ (adj)
caribeny
  som rör Karibien

karikatyr /kˈariːkatˌyːr/ (n, ut)
caricatura

karikatyrisk /kˈariːkatˌyːrɪsk/ (adj)
caricaturesc
  som utgör (eller har drag av) en karikatyr

karikera /kˈariːkərˌa/ (v)
caricaturar
  teckna karikatyr av

karisma /kˈarɪsmˌa/ (n, ut)
carisma

karismatisk /kˈarɪsmˌatɪsk/ (adj)
carismàtic

karm /kˈarm/ (n, ut)
marc
  ram runt dörr eller fönster

karma /kˈarma/ (n, ut)
karma
  det att man tror att ens beslut i livet påverkar reinkarnationen på så sätt att om du betett dig bra i livet så föds du om i ett högre kast och vice versa
  det att man gör något dumt vilket sedan senare kommer tillbaka till en

karmosinröd /kˈarmuːsˌɪnrøːd/ (adj)
carmesí

karneval /kˈarnəvˌal/ (n, ut)
carnaval, carnestoltes
  skämtsamma upptåg före fastan i katolska länder; festtåg av utklädda

kaross /kˈarɔs/ (n, ut)
buc
  hölje till ett fordon, vanligen i metall
  praktfull fyrhjulig vagn eller hästskjuts

karosseri /kˈarɔsərˌiː/ (n, neut)
carrosseria
  överbyggnaden (plåtstommen) på en bil (jfr chassi)

karoten /kˈaruːtən/ (n, neut)
carotè

karp /kˈarp/ (n, ut)
carpa
  fisk i familjen karpfiskar, speciellt arten Cyprinus carpio

karriär /kˈariːˌɛːr/ (n, ut)
carrera
  yrkesbana, speciellt med referens till hur man klättrar inom hierarkin inom ett företag eller yrkesområde

karta /kˈɑːrta/ (n, ut)
mapa, plànol
  en visuell (och förminskad) representation/återgivning av ett verkligt eller fiktivt geografiskt eller annat rumsligt område

kartell /kˈatəl/ (n, ut)
càrtel
  formell överenskommelse mellan företag med avsikt att sätta den marknadsmässiga konkurrensen ur spel

kartlägga /kˈatləɡˌa/ (v)
cartografiar
  rita en karta av
  undersöka och beskriva

kartograf /kˈatɔɡrˌaf/ (n, ut)
cartògraf
  kartritare

kartografi /kˈatɔɡrˌafiː/ (n, ut)
cartografia
  vetenskapen om kartframställning

kartong /kˈatɔŋ/ (n, ut)
cartró
  kraftigt papper, ofta wellpapp, som bland annat används i förpackningar och i konst
  förpackning tillverkad av kartong (1.)

karusell /kˈarʉsˌɛl/ (n, ut)
cavallets

kasematt /kˈasəmˌat/ (n, ut)
casamata

kasern /kˈasərn/ (n, ut)
caserna

kashmiri /kˈashmiːrˌiː/ (n)
caixmiri
  ett dardiskt språk inom den indoariska språkfamiljen, som talas i den indiska delstaten Jammu och Kashmir och i näraliggande områden i grannlandet Pakistan med omkring 4 400 000 talare

kashmirisk /kˈashmiːrˌɪsk/ (adj)
caixmiri
  som rör regionen Kashmir

kasino /kˈasiːnˌuː/ (n, neut)
casino
  rum eller byggnad anpassad för hasardspel

kasjub /kˈasxʉb/ (n, ut)
caixubi
  person från den polska regionen Kasjubien

kasjubiska /kˈasxʉbˌɪska/ (n, ut)
caixubi
  slaviskt språk talat i den polska delen av den historiska regionen Pommern

kaskelot /kˈasxəlˌuːt/ (n, ut)
catxalot
  en marin djurart (Physeter macrocephalus) i ordningen valar (Cetacea); individ av arten kaskelot

kaspisk trut /kˈaspɪsk trˈʉt/ (n)
gavià argentat

kassaapparat /kˈasaˌaparˌɑːt/ (n, ut)
caixa registradora
  maskin som räknar samman priset på varor samt skapar ett permanent och kumulativt register över dem, och ofta innehåller en låda där kontanter förvaras

kassaflöde /kˈasaflˌøːdə/ (n, neut)
flux de caixa
  skillnad mellan inbetalningar och utbetalningar under en viss period

kassaskåp /kˈasaskˌoːp/ (n, neut)
caixa forta

kassett /kˈasət/ (n, ut)
cassetó
  fyrkantigt (eller mångsidigt) fält i tak

kassörska /kasˈœʂka/ (n, ut)
caixer

kast /kˈast/ (n)
casta
  samhällsklass inom hinduismen (traditionellt i Indien)

kasta /kˈasta/ (v)
llançar
  med hävarm förpassa till luftburen bana
  göra sig av med utan förmånstagare, kassera som sopor
  sy med kaststygn
  genomföra spontan abort hos djur

kastanj /kˈastanj/ (n, ut)
castanya
  typ av stor, oregelbunden nöt med (röd)brun färg

kastanjett /kˈastanjˌɛt/ (n, ut)
castanyeta
  ett rytminstrument (två hopbundna urholkade träplattor som slås mot varandra)

kastrera /kˈastreːrˌa/ (v)
castrar
  operera bort könskörtlarna

kastrull /kˈastrɵl/ (n, ut)
cassoleta
  köksredskap av metall avsett att koka saker i, framförallt råvaror till mat

kasuar /kˈasʉˌar/ (n, ut)
casuari

kasuistik /kˈasʉˌɪstiːk/ (n, ut)
casuística
  morallära med handlingsregler för olika tänkbara fall

kasus /kˈasʉs/ (n, neut)
cas
  term för böjningskategorier för substantiv eller pronomen som används för att ange ordets förhållande till ett annat ord eller satsdel

katafalk /katˈafalk/ (n, ut)
cadafal
  ställning för likkista

kataklysm /katˈaklysm/ (n, ut)
cataclisme
  stor översvämning, naturkatastrof

katakomb /katˈakɔmb/ (n, ut)
catacomba
  underjordisk gång med gravkammare i väggarna

katal /katˈɑːl/ (n)
katal
  SI-enheten för katalytisk aktivitet

katalan /katˈalan/ (n, ut)
catalana

katalanisera /katˈalanˌiːseːrˌa/ (v)
catalanitzar
  göra mer katalansk, ge en katalansk prägel

katalansk /katˈalansk/ (adj)
català

katalansk ginst /katˈalansk jˈɪnst/ (n)
argelagó
  en växtart (Genista hispanica) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av denna art

katalansk romani /katˈalansk rˈuːmanˌiː/ (n)
caló català
  ett blandspråk av romani och katalanska som talas i Katalonien

katalanska /katˈalanskˌa/ (n, ut)
català
  språk som talas i Katalonien
catalana
  kvinna från Katalonien

katalog /katalˈoːɡ/ (n, ut)
catàleg
  förteckning över något, t.ex. personer, telefonnummer, handelsvaror eller företag

katalysator /katˈalyːsˌatɔr/ (n, ut)
catalitzador
  ämne som påskyndar en kemisk reaktion mellan andra ämnen utan att själv förbrukas
  katalytisk avgasrenare för bilmotorer

katamaran /katˈamarˌan/ (n, ut)
catamarà
  en sorts båt med två skrov

katapult /katˈapɵlt/ (n, ut)
catapulta

katarr /katˈar/ (n, ut)
catarro
  inflammation i slemhinna

katarsis /katˈaʂiːs/ (n)
catarsi
  rening

katastrof /katˈastruːf/ (n, ut)
catàstrofe, desastre

katastrofal /katˈastruːfˌal/ (adj)
catastròfic
  som anses mycket dålig, särskilt om en följd kan bli att något förstörs eller dödsoffer krävs

katatonisk /katatˈoːnɪsk/ (adj)
catatònic

katedral /kˈatədrˌal/ (n, ut)
catedral
  kyrka där en biskop residerar

kategori /kˈatəɡˌuːriː/ (n, ut)
categoria
  en grupp av något

kategorisera /kˈatəɡˌuːriːsˌeːra/ (v)
categoritzar

kategorisk /kˈatəɡˌuːriːsk/ (adj)
categòric

katekes /kˈatəkəs/ (n, ut)
catecisme

katekolamin /kˌatəkˌuːlamˈiːn/ (n, ut)
catecolamina
  någon kemisk förening i en grupp av organiska föreningar som innehåller en katekolgrupp och en amingrupp, t.ex. dopamin, noradrenalin och adrenalin

katet /kˈatət/ (n, ut)
catet
  var och en av de två sidorna i en rätvinklig triangel som tillsammans bildar den räta vinkeln

kateter /kˈatətər/ (n, ut)
catèter
  rörformat medicinskt instrument som införs i kanal- eller blåsformade kroppsdelar, för att tömma ut vätska (t.ex. urin), införa läkemedel, alternativt kunna införa andra medicinska instrument

katjon /kˈaɕuːn/ (n, ut)
catió
  positivt laddad jon

katod /kˈatuːd/ (n, ut)
càtode
  den elektrod där en reduktion äger rum
  negativt laddad elektrod

katolicism /kˈatuːlˌɪsɪsm/ (n, ut)
catolicisme
  den den romersk-katolska kyrkans gren inom kristendomen

katolik /kˈatuːlˌiːk/ (n, ut)
catòlic

katolsk /kˈatɔlsk/ (adj)
catòlic
  allmännelig, allomfattande, universell
  som avser katolicismen

katt /kˈat/ (n, ut)
gat, mix, moix, mixa, gata, moixa
  en underart (Felis silvestris catus) av arten vildkatt (Felis silvestris); individ av denna art; smygjagande rovdjur domesticerad av människan som nytto- och sällskapsdjur

kattdjur /katjˈʉr/ (n, neut)
gata
  individ inom däggdjursfamiljen kattdjur

kattlucka /kˈatlɵkːˌa/ (n, ut)
gatonera, gatera
  liten in- och utgång i form av en lucka avsedd för kattens fria passage till en bostad

kattmynta /kˈatmyntˌa/ (n, ut)
herba gatera
  en art (Nepeta cataria) i växtfamiljen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av arten kattmynta

kattuggla /kˈatːɵɡlˌa/ (n, ut)
gamarús

kattunge /kˈatːɵŋə/ (n, ut)
gatet, gateta, moixet, moixeta
  unge till djuret katt

kaukasisk /kˈaʉkˌasɪsk/ (adj)
caucasià, caucàsic
  som har att göra med Kaukasus eller Kaukasien

kausal /kˈaʉsˌal/ (adj)
causal

kausalitet /kˈaʉsˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
causalitat
  orsakssamband, orsakssammanhang

kauterisera /kˈaʉtərˌiːseːrˌa/ (v)
cauteritzar
  bränna

kautschuk /kˈaʉtʃˌʉk/ (n, ut)
cautxú
  naturgummi, latex

kavaljer /kˈavaljər/ (n, ut)
acompanyador
  manligt sällskap till en dam
  den som för (leder) i en pardans

kavalkad /kˈavalkˌad/ (n, ut)
cavalcada
  procession av ryttare, högtidligt tåg till häst; ursprungligen avseende framstöt med ryttaravdelning i kavalleri

kavalleri /kˈavalərˌiː/ (n, neut)
cavalleria
  truppslag inom armén som förr var beridet, numera motoriserat

kavel /kˈavəl/ (n, ut)
corró
  redskap för tillplattning av deg vid bakning

kaveldun /kˈavəldˌɵn/ (n, neut)
balca
  en hög vattenväxt med cigarrliknande fruktställning; en individ av kalvedunsläktet (Typha) i familjen kalvedunväxter (Typhaceae)

kaxig /kˈaksɪɡ/ (adj)
arrogant
  tuff, mallig

kazakisk /kˈasakˌɪsk/ (adj)
kazakh
  som rör folket kazaker
  som rör staten Kazakstan

kazakiska /kˈasakˌɪska/ (n, ut)
kazakh
  ett språk med språkkod kk talat främst i Kazakstan

kazoo /kˈasuːˌuː/ (n, ut)
mirlitó
  litet musikinstrument som förvränger rösten till ett nasalt ljud med hjälp av ett vibrerande membran

kea /ɕˈeːa/ (n, ut)
kea
  en fågelart (Nestor notabilis), inom familjen nyzeeländska papegojor (Strigopidae); individ av denna art

kedja /ɕˈɛdja/ (n, ut)
cadena
  en mängd konkreta objekt som ligger på en (ofta inte rak) linje och är sammanlänkade eller ser ut som om de var sammanlänkade
  flera efterföljande sammanhängande händelser eller abstrakta objekt
  butikskedja

kedjereaktion /ɕˌɛdjərəaksxˈuːn/ (n, ut)
reacció en cadena
  en reaktion (kemisk reaktion eller kärnreaktion) som efter att ha satts igång genom en extern inverkan fortsätter av sig själv ("hjälper sig själv"), antingen under en längre tid eller explosionsartat

kefir /ɕˈeːfiːr/ (n, ut)
quefir
  rysk filmjölk, en form av kulturmjölk som tillverkas med hjälp av kefirkorn eller kefirgryn

kejsaramazon /ɕˈɛjsarˌamasˌuːn/ (n, ut)
amazona imperial
  en art (Amazona imperialis) inom fågelfamiljen västpapegojor (Psittacidae); individ av arten kejsaramazon

kejsardöme /ɕˈɛjsardˌøːmə/ (n, neut)
imperi
  ett statsskick med en monark; en stat med ett sådant statsskick

kejsare /ɕˈɛjsarə/ (n, ut)
emperador
  manlig monark för ett kejsardöme

kejsarinna /ɕˈɛjsarˌɪna/ (n, ut)
emperadriu

kejsarsnitt /ɕˈɛjsaʂnˌɪt/ (n, neut)
cesària
  förlossning genom snitt i bukväggen

kejsarörn /ɕˌɛjsarˈœrn/ (n, ut)
àguila imperial

kejserlig /ɕˈɛjsərlˌɪɡ/ (adj)
imperial
  som hör till en kejsare eller kejsarinna

kelp /ɕˈɛlp/ (n, ut)
varec
  typ av brunalg som växer i undervattensskogar i klara grunda vatten

kelt /ɕˈɛlt/ (n, ut)
celta
  medlem av en indoeuropeisk folkstam som bebodde stora delar av Västeuropa vars ättlingar i modern tid främst märks av i Irland, nordvästra Frankrike (Bretagne), delar av Storbritannien (Skottland och Wales) och nordvästra Spanien (Galicien); ättling till dessa folk

kelter /ɕˈɛltər/ (n, ut)
celtes
  en indoeuropeisk folkfamilj som före vår tideräknings början behärskade större delen av Västeuropa (romarnas galler)

keltisk /ɕˈɛltɪsk/ (adj)
cèltic
  som hör samman med kelterna

kelvin /ɕəlvˈiːn/ (n)
kelvin
  en SI-enhet för temperatur (med beteckningen K) vars skala har en nollpunkt som är 273,16 kelvin lägre än vattnets frys- och smältpunkt och den teoretiskt lägsta temperaturen

kemi /ɕˈeːmiː/ (n, ut)
química
  vetenskapen om molekylers uppbyggnad, egenskaper och omvandlingar; vanligt skolämne, ofta inräknat i NO eller OÄ

kemisk /ɕˈeːmɪsk/ (adj)
químic
  som hör till vetenskapen kemi, som produceras inom kemin, som rör kemisk framställning och tillverkning; om person som ägnar sig åt eller befattar sig med kemi

kemisk formel /ɕˈeːmɪsk fˈɔrməl/ (n)
fórmula química
  sorts notation som beskriver vilka atomer och joner en molekyl är uppbyggd av

kemiskt /ɕˈeːmɪskt/ (adv)
químicament
  genom kemi, på kemisk väg

kemist /ɕˈeːmɪst/ (n, ut)
químic, química

kemtvätt /ɕˈɛmtvət/ (n, ut)
neteja en sec
  rengöring av textilier med kemiska metoder

kenotaf /ɕˈeːnuːtˌaf/ (n, ut)
cenotafi
  gravmonument till minne av avliden person vars kvarlevor gått förlorade eller gravsatts på annan plats

kenozoikum /ɕˈeːnuːsˌuːiːkˌʉm/ (n, ut)
cenozoic
  geologisk era som sträcker sig från 65 miljoner år sedan till nutid

kentaur /ɕˈɛntaˌʉr/ (n, ut)
centaure

kenyan /ɕˈeːnyːˌan/ (n, ut)
kenyà
  Person, speciellt man från Kenya

kenyansk /ɕˈeːnyːˌansk/ (adj)
kenyà

keps /ɕˈɛps/ (n, ut)
gorra

keramik /ɕˈeːramˌiːk/ (n, ut)
ceràmica

kerub /ɕˈeːrʉb/ (n, ut)
querubí
  bibliska änglavarelser, ofta i form av knubbiga småbarn

ketchup /ɕˈɛtʃʉp/ (n, ut)
quètxup, quetxup
  sås vanligen baserad på tomat, socker, salt, ättika och kryddor

keton /ɕˈeːtuːn/ (n, ut)
cetona
  organisk molekyler som består av en karbonylgrupp (CO) som binder två kolvätegrupper

kex /ɕˈɛks/ (n, neut)
galeta
  hård liten kaka som kan vara söt eller salt.

keyboard /ɕˈeːyːbˌuːard/ (n, ut)
teclat
  elektroniskt musikinstrument med klaviatur

kiasm /ɕˈiːasm/ (n, ut)
quiasme
  stilfigur inom retoriken

kibbutz /kˈɪbɵts/ (n, ut)
quibuts
  kollektivjordbruk i Israel

kidnappa /ɕˈɪdnapˌa/ (v)
segrestar
  olagligen fånga, tvinga med och frihetsberöva en annan person mot sin vilja, ibland krävande en lösesumma för att släppa personen

kidnappare /ɕˈɪdnapˌarə/ (n, ut)
segrestador
  person som begår kidnappning, d.v.s. som kidnappar någon

kidnappning /ɕˈɪdnapnˌɪŋ/ (n, ut)
segrest
  det att en person mot sin vilja, kanske med våld, fångas, förs till för omvärlden hemlig plats och hålls fångad där, kanske samtidigt som gärningsmännen (kidnapparna) kräver lösensumma för att släppa kidnappningsoffret

kievsk /ɕˈiːəvsk/ (adj)
kievià, kiïvià
  som rör staden Kiev

kikare /ɕˈiːkarə/ (n, ut)
binocles
  hjälpmedel som används för att förstora saker på långt avstånd

kikhosta /ɕˈɪkhɔstˌa/ (n, ut)
tos ferina
  en sjukdom orsakad genom infektion av bakterien Bordetella pertussis, som drabbar framför allt barn men ibland även vuxna och smittas via droppsmitta eller kontakt med saliv från en smittad person

kikärt /ɕˈiːkət/ (n, ut)
cigró
  en växtart (Cicer arietinum) i familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt
  böna från kikärtsplantan

kil /ɕˈiːl/ (n, ut)
falca, tascó
  verktyg bestående av järn eller trä eller dylikt med två gränsytor i spetsig vinkel mot varandra

kilformad /ɕˈɪlfɔrmˌad/ (adj)
cuneïforme
  som har form av en kil

kille /kˈɪlə/ (n, ut)
paio
  pojke, (ung) man

kilo /ɕˈiːluː/ (n, neut)
quilo
  kortform av kilogram

kilogram /ɕiːlˈoːɡram/ (n, neut)
quilogram, quilo
  SI-enhet för massa; betecknas kg; 1000 gram; massan hos standardvikten som är belägen i Paris

kilohertz /ɕˈiːluːhˌɛts/ (n)
quilohertz
  enheten 1&nbsp;000&nbsp;hertz

kilokalori /ɕˈiːlʊkˌaluːrˌiː/ (n, ut)
kilocaloria, quilocaloria
  enhet (med beteckningen kcal) för den fysikaliska storheten energi, vilken motsvarar 10³ kalorier

kilometer /ɕˈiːluːmətər/ (n, ut)
quilòmetre, kilòmetre
  längdmått som anger tusentals meter; 1 000 meter

kilskrift /ɕˈɪlskrɪft/ (n, ut)
cuneïforme
  forntida skrift med kilformad spets i mjuk lera

kimono /ɕˈiːmuːnˌuː/ (n, ut)
quimono
  japansk dräkt (lång rock med vida ärmar och skärp)

kinas /ɕˈiːnas/ (n, neut)
cinasa
  enzym som fosforylerar sitt substrat

kind /ɕˈɪnd/ (n, ut)
galta
  delarna av ett ansikte som sitter under ögonen
  barn

kinematik /ɕˈiːnəmˌatiːk/ (n, ut)
cinemàtica

kines /ɕˈiːnəs/ (n, ut)
xinès
  person, speciellt man från Kina
  kinesisk restaurang
  butik (med lågprisvaror) som drivs av kineser (1)

kinesisk /ɕˈiːnəsˌɪsk/ (adj)
xinès

kinesiska /ɕˈiːnəsˌɪska/ (n, ut)
xinès
  språk som talas i Kina

kinetik /ɕˈiːnətˌiːk/ (n, ut)
cinemàtica
  vetenskapen om rörelse (hastighet och acceleration)
  vetenskapen om reaktionshastigheter

kinetisk /ɕˈiːnətˌɪsk/ (adj)
cinètic
  som hör ihop med rörelse

kinin /ɕiːnˈiːn/ (n, neut)
quinina
  en alkaloid som förekommer i kinabark och som bland annat används vid behandling av malaria

kiosk /ɕˈiːɔsk/ (n, ut)
quiosc

kippa /kˈɪpa/ (n, ut)
quipà
  huvudbonad som traditionellt bärs av judiska män i synagogan

kirgiziska /ɕˈɪrjiːsˌɪska/ (n, ut)
kirguís
  språk talat främst i Kirgizistan

kiromanti /ɕˈiːruːmˌantiː/ (n, ut)
quiromància
  konsten att spå i händer

kiropraktor /ɕˈiːrɔprˌaktɔr/ (n, ut)
quiropràctic
  person som yrkesmässigt ägnar sig åt kiropraktik

kirurg /ɕˈiːrɵrj/ (n, ut)
cirurgià
  läkare som specialiserat sig på operationer

kirurgi /ɕˈiːrɵrjˌiː/ (n, ut)
cirurgia

kirurgisk /ɕˈiːrɵrjˌɪsk/ (adj)
quirúrgic

kisel /ɕˈiːsəl/ (n)
silici

kiseldioxid /ɕˈiːsəldˌiːuːksˌiːd/ (n)
diòxid de silici
  kemisk förening av kisel och syre

kiselkarbid /ɕˈiːsəlkˌarbiːd/ (n, ut)
carborúndum
  kemisk förening av kisel och kol

kissa /kˈɪsa/ (v)
pixar
  låta urin rinna ur urinblåsan

kisse /kˈɪsə/ (n, ut)
mix

kista /ɕˈɪsta/ (n, ut)
taüt
  avlång låda avsedd för att begrava avlidna i

kiton /ɕˈiːtuːn/ (n)
quitó
  klädesplagg i antikens Grekland, ett längre eller kortare underplagg

kitt /kˈɪt/ (n, neut)
massilla
  fogmassa som används (bland annat) för att täta fönster

kittel /kˈɪtːəl/ (n, ut)
caldera
  kokkärl avsett för uppvärmning av vätska i samband med matlagning, färgning, tvätt, bryggning eller liknande; som förr oftast tillverkades av mässing eller koppar och hängdes över elden

kittla /kˈɪtla/ (v)
fer pessigolles
  lätt vidröra en kroppsdel så att en egendomlig, på samma gång behaglig och irriterande, känsla framkallas (ofta med ofrivilligt skratt)

kivi /ɕˈiːviː/ (n, ut)
kiwi
  (Apterygidae) flygoförmögen fågelfamilj inom ordningen strutsfåglar som endast lever på Nya Zeeland

kiwi /ɕˈiːviː/ (n, ut)
kiwi, actinídia
  (Actinidia deliciosa) en växtart och även dess frukt

kjol /ɕˈuːl/ (n, ut)
faldilla
  klädesplagg som bärs från höftpartiet (och ner över benen), men utan sydda ben

klack /klˈak/ (n, ut)
taló
  uppbyggnad på bakre delen på de flesta skors (pjäxors, stövlars) undersida, som stöd för hälen

kladistik /klˈɑːdɪstˌiːk/ (n, ut)
cladística
  vetenskaplig metod som används främst vid studier av evolutionära frågeställningar om släktskap och utveckling av arter och egenskaper inom biologin

klaga /klˈɑːɡa/ (v)
plànyer
  göra känt att man inte är nöjd med något eller någon, utan önskar en ändring eller åtgärd

klander /klˈandər/ (n, neut)
censura

klandervärd /klˈandərvˌɛːrd/ (adj)
culpable
  förtjänt av klander

klandra /klˈandra/ (v)
blasmar

klapp /klˈap/ (n, ut)
copet
  lätt beröring med handen; smekning

klappa /klˈapa/ (n, ut)
claqueta
  redskap bestående av en tavla med en rörlig ribba använt för att synkronisera ljud- och bildupptagning vid filminspelning

klappa /klˈapa/ (v)
amanyagar
  smeka, framför allt om djur

klar /klˈɑːr/ (adj)
clar
  tydlig, lätt begriplig (för någon)

klara /klˈɑːra/ (v)
campar
  ha tillräckligt med resurser för att överleva

klarbult /klˈɑːrbɵlt/ (n, ut)
xanguet
  en art (Aphia minuta) inom fiskfamiljen smörbultar (Gobiidae); individ av arten klarbult

klardröm /klɑːrdrˈœm/ (n, ut)
somni lúcid
  dröm som kan styras medvetet av den drömmande

klarhet /klˈɑːrheːt/ (n, ut)
claredat
  det att vara klar och tydlig

klarinett /klˈɑːriːnˌɛt/ (n, ut)
clarinet
  ett träblåsinstrument

klarinettist /klˈɑːriːnˌɛtːɪst/ (n, ut)
clarinetista

klarna /klˈɑːrna/ (v)
aclarir-se

klase /klˈɑːsə/ (n, ut)
raïm
  tät samling eller klunga (av likartade växtdelar)

klass /klˈas/ (n, ut)
classe
  kategori, gruppering; standard, nivå; gradering av sådan enligt kvalitet eller värde
  grupp elever i en skola, uppdelad efter ålder eller kunskap, eller även begränsad utifrån hanterbar gruppstorlek
  undergrupp av befolkningen avgränsad enligt rättigheter och privilegier eller även rikedom
  taxonomisk rang på nivån mellan ordning och stam inom den biologiska systematiken
  abstrakt beskrivning av ett objekt

klassificera /klˈasiːfˌiːseːrˌa/ (v)
classificar
  inordna i en klass eller grupp

klassificering /klˈasiːfˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
classificació
  indelning i klasser

klassisk /klˈasɪsk/ (adj)
clàssic
  som tillhör den grekiska eller romerska antiken; som söker sina förebilder i antiken

klasskamp /klˈaskamp/ (n, ut)
lluita de classes
  kampen mellan arbetsköpare (kapitalister) och arbetare (arbetarklassen)

klassrum /klˈasrɵːm/ (n, neut)
aula, classe

klaustrofobi /klˈɑːɵstrˌuːfuːbˌiː/ (n, ut)
claustrofòbia

klaustrofobisk /klˈɑːɵstrˌuːfuːbˌɪsk/ (adj)
claustrofòbic
  som lider av klaustrofobi

klausul /klˈɑːʉsˌʉl/ (n, ut)
clàusula
  tilläggsstycke, tilläggsbestämmelse, förbehåll

klav /klˈɑːv/ (n, ut)
clau

klaviatur /klˈɑːviːˌatʉr/ (n, ut)
teclat
  tangentuppsättningen på ett musikinstrument eller på vissa maskiner (t ex på en skrivmaskin)

klavikulär /klˈɑːviːkˌʉlɛːr/ (adj)
clavicular
  som har avseende på eller sammanhänger med nyckelben (klavikel)

klementin /klˌeːməntˈiːn/ (n, ut)
clementina
  frukt från citrusträdet klementin (1) (Citrus reticulata Clementina-gruppen)

klen /klˈeːn/ (adj)
flac
  svag, vek och kraftlös

klerikalism /klˈeːriːkalˌɪsm/ (n, ut)
clericalisme
  en strävan att bevara eller öka kyrkans makt

kli /klˈiː/ (n, neut)
bren
  skal av sädeskorn

klia /klˈiːa/ (v)
picar
  ge upphov till en speciell fysisk känsla som uppmanar individen till att dra något över den aktuella platsen på kroppen för att få känslan att upphöra

klibbal /klˈɪbal/ (n, ut)
vern
  en art (Alnus glutinosa) inom växtfamiljen björkväxter (Betulaceae); individ av arten klibbal

klibbig /klˈɪbɪɡ/ (adj)
enganxós
  som lätt fastnar på ytor och upplevs motbjudande, ofta svår eller jobbig att torka bort
  som har en yta med något ämne som är svårt att torka bort

kliché /klɪʃˈeː/ (n, ut)
clixé
  bild (och text) som överförts på tryckform

klick /klˈɪk/ (n)
clica
  litet antal personer (i grupp)
clic
  kort ljud, till exempel när en knapp trycks ner
  nedtryckning med mus

klicka /klˈɪkːa/ (v)
clicar
  trycka ned en av datormusens knappar (vanligen den vänstra) och direkt släppa upp den igen

klickbete /klˈɪkbətə/ (n, neut)
pescaclics
  material på webben som används för att generera PR-omsättning, särskilt på bekostnad av dess kvalité och lutar sig tillbaka på kvällstidningsjournalistik med sensationsrubriker för att locka folk att klicka på deras länkar

klickljud /klɪkjˈʉd/ (n, neut)
clic
  språkljud bland de icke-pulmoniska konsonanterna som bildas med velar suginitiering

klient /klˈiːənt/ (n, ut)
client
  beställare eller mottagare av en tjänst
  rollen hos ett datorprogram eller system som skickar förfrågan och/eller använder tjänster som tillhandahålls av ett annat, som har rollen som server

klimakterium /klˈiːmaktərˌiːʉm/ (n, neut)
climateri
  kvinnans övergångsålder

klimat /klˈiːmat/ (n, neut)
clima

klimatförändring /klˈiːmatfˌøːrəndrˌɪŋ/ (n, ut)
canvi climàtic
  över en längre tidsperiod pågående tydlig förändring av meteorologiska förhållanden såsom temperatur eller nederbörd

klimatolog /klˌiːmatuːlˈoːɡ/ (n, ut)
climatòleg
  person som sysslar med klimatologi

klimatologi /klˌiːmatuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
climatologia

klimatologisk /klˌiːmatuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
climatològic
  som avser klimatologi

klimaträttvisa /klˈiːmatrˌɛtviːsˌa/ (n, ut)
justícia climàtica
  rättvisa avseende (skador orsakade av) klimatförändringar

klimatångest /klˈiːmatˌɔŋəst/ (n, ut)
ecoansietat
  ångest över klimatförändringar orsakade av människan och dess konsekvenser

klimp /klˈɪmp/ (n, ut)
gra
  (mindre) klump av något ämne med mjuk eller fast konsistens

klinga /klˈɪŋa/ (n, ut)
espasa

klinga /klˈɪŋa/ (v)
sonar

klingonska /klˈɪŋɔnskˌa/ (n, ut)
klíngon
  ett konstgjort språk skapat av Marc Okrand, först hört i teveserien Star Trek år 1967

klinik /klˈiːniːk/ (n, ut)
clínica
  sjukhus för läkarutbildning, (avdelning på) sjukhus

kliniker /klˈiːniːkər/ (n, ut)
clínic
  läkare verksam vid en klinik

klinisk /klˈiːnɪsk/ (adj)
clínic
  som hör samman med klinik; praktiskt medicinsk

klinka /klˈɪŋka/ (n, ut)
maneta
  handtag för att öppna eller stänga dörren

klinka /klˈɪŋka/ (v)
teclejar
  (små)spela lite för sig själv, ofta om musikinstrument med tangenter

klippa /klˈɪpa/ (n, ut)
roca, pedra
  stort stycke av sten eller bergart; del av urberg som går upp i dagen; klipphäll
penya-segat
  en bit av ett berg eller ett litet berg

klippkaja /klˈɪpkajˌa/ (n, ut)
gralla de collar

klippsparv /klˈɪpsparv/ (n, ut)
sit negre
  en art (Emberiza cia) inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae); individ av arten klippsparv

klippsvala /klˈɪpsvalˌa/ (n, ut)
roquerol

klister /klˈɪstər/ (n, neut)
adhesiu

klistra in /klˈɪstra ˈɪn/ (v)
enganxar
  med hjälp av klister infoga ett (plant) föremål (ofta ett urklipp ur ett papper) på ett annat (plant) föremål, särskilt en sida i en bok eller ett block
  ge ett kommando som gör att innehållet i urklipp ersätter aktuell markering eller infogas på den plats som framgår av sammanhanget

klitoris /klˈiːtuːrˌiːs/ (n, ut)
clítoris
  del av kvinnans yttre könsorgan (vulva) som är starkt sexuellt retbar, och som innehåller svällkroppar och därigenom kan förstoras vid sexuell retning

kliva /klˈiːva/ (v)
escalar

klo /klˈuː/ (n, ut)
urpa
  spetsig, mer eller mindre böjd, hornbildning på yttersta tå- eller fingerleden hos många djur (såsom däggdjur, fåglar, kräldjur), motsvarande människors naglar
pinça
  kraftigt och muskulöst griporgan på det första benparet hos kräftdjur

klocka /klˈɔkːa/ (n, ut)
rellotge
  tidmätare (ursprungligen mekanisk med rund urtavla och visare, senare oftast elektronisk med visare eller digital)
campana
  oftast konformigt metallföremål öppet nere och stängt uppe avsett att frambringa ljud vid påverkan

klockspel /klˈɔkspeːl/ (n, neut)
carilló
  musikinstrument, samling av olika stämda klockor som kan utföra melodier

klockstapel /klˈɔkstapəl/ (n, ut)
campanar
  konstruktion för upphängning av kyrkklockor

klocktorn /klˈɔktuːrn/ (n, neut)
campanar
  torn för upphängande av klockor, ofta i en kyrka
  klockstapel
torre de rellotge
  torn med stora väggklockor som visar tiden

klokhet /klʊkhˈeːt/ (n, ut)
prudència
  det att vara klok

klon /klˈɔn/ (n, ut)
clon
  individ som är en genetisk kopia av en individ, skapad med hjälp av kloning

klona /klˈɔna/ (v)
clonar
  skapa en klon; en genetisk kopia av en annan individ

kloning /klˈɔnɪŋ/ (n, ut)
clonació
  det att klona; det att skapa en klon

klor /klˈuːr/ (n)
clor
  ett giftigt gasformigt gulgrönt grundämne

klorera /klˈuːreːrˌa/ (v)
clorar

klorid /klˈuːriːd/ (n, ut)
clorur
  negativ jon av grundämnet klor
  generisk beteckning på salter som innehåller kloridjoner

klorofyll /klˈuːruːfˌyl/ (n)
clorofil·la

kloroplast /klˈuːrɔplˌast/ (n, ut)
cloroplasto
  sorts organell som finns i växternas och algernas celler

klorsyra /klˈɔʂyːrˌa/ (n)
àcid clòric
  kemisk förening av klor, väte och syre

klorättiksyra /klˈuːrətːˌɪksyːrˌa/ (n)
àcid cloroacètic
  kemisk förening av klor, väte, kol och syre, C₂H₃ClO

kloster /klˈɔstər/ (n, neut)
monestir
  byggnad som är byggd åt religiösa munkar eller nunnor

klot /klˈuːt/ (n, neut)
esfera
  mängden av alla punkter som har ett avstånd som är mindre än (ofta eller lika med) en given radie från en given mittpunkt

klubb /klˈɵb/ (n, ut)
club

klubba /klˈɵba/ (n, ut)
maça
  närstridsvapen, exempelvis spikklubba eller stridsklubba

klumpfisk /klˈɵmpfɪsk/ (n, ut)
bot, mola, peix lluna, lluna

klumpfot /klˈɵmpfuːt/ (n, neut)
esguerrat
  medfödd felställning av foten

klumpigt /klˈɵmpɪkt/ (adv)
graponerament
  avledning till adjektivet klumpig

klunk /klˈɵŋk/ (n, ut)
glop

klusil /klˈʉsiːl/ (adj)
oclusiva
  som bildas genom att talkanalen stängs av helt, för att sedan hastigt öppnas igen, och därmed skapar ett explosivt ljud

klusil /klˈʉsiːl/ (n, ut)
oclusiva
  språkljud som bildas genom att talkanalen helt stängs av så att ett övertryck byggs upp av den från lungorna utströmmande luften; denna förträngning avlägsnas därefter hastigt och därmed skapas ett explosivt ljud

klyfta /klˈyfta/ (n, ut)
all
  del av frukt eller grönsak som är i formen av en halvcirkel och smalnar av mot mitten
diàclasi
  brant, smal avgrund mellan två klippor
  skillnad mellan olika grupper av människor i ett samhälle

klyva /klˈyːva/ (v)
clivellar
  dela något (styvt eller hårt) på längden; dela en helhet i två (eller flera) delar

klä /klˈɛː/ (v)
vestir
  ta på kläder
  pryda t.ex. en julgran eller majstång
  ge form åt något abstrakt; uttrycka, framställa

klä av /klˈɛː ɑːv/ (v)
despullar
  ta av kläder eller annat som täcker någon eller något

klä på /klˈɛː poː/ (v)
vestir
  sätta på sig kläder
  sätta på sig

klädaffär /klˌɛːdafˈɛːr/ (n, ut)
botiga de roba
  affär som säljer kläder

kläder /klˈɛːdər/ (n, neut)
roba
  saker människan bär för att skydda eller värma sig och för att pryda kroppen

klädhängare /klˈɛdhəŋˌarə/ (n, ut)
penja-robes
  föremål som kläder hängs på, t.ex. en krok eller en stång på vilken galgar kan hängas, eller en möbel som kombinerar dessa funktioner

klädnypa /klˈɛdnyːpˌa/ (n, ut)
pinça d'estendre
  klämma som håller torkande kläder (tvätt) kvar på en lina (streck, ställning)

klänning /klˈɛnɪŋ/ (n, ut)
vestit

kläpp /klˈɛp/ (n, ut)
batall
  stång med klump i klocka

klärobskyr /klˈɛːrɔbsxˌyːr/ (n, ut)
clarobscur
  ljusdunkel

klätterväxt /klˈɛtːərvˌɛkst/ (n, ut)
enfiladissa
  växt med ett klättrande växtsätt

klättra /klˈɛtra/ (v)
escalar
  med kroppens kraft förflytta sig upp eller ner längs något
  ta sig upp till eller nå en högre nivå

klåda /klˈoːda/ (n, ut)
pruïja
  känslan av att något kliar

klösa /klˈøːsa/ (v)
gratar

klöver /klˈøːvər/ (n, ut)
trèvol
  en ört i släktet trefolium

knacka /knˈakːa/ (v)
trucar
  producera ett kort men starkt ljud, vanligen genom att slå knytnäven eller ett finger mot ett hårt material

knapp /knˈap/ (n, ut)
botó
  litet, runt och platt föremål; (ofta isytt) föremål i klädesplagg, avsett att hålla ihop två olika delar av plagget

knapphål /knˈaphoːl/ (n, neut)
trau
  hål där en knapp träs igenom

knappnål /knˈapnoːl/ (n, ut)
agulla de cap
  nål som inte har öga (hål, som en synål) utan en knapp (huvud, som en spik)

knekt /knˈɛkt/ (n, ut)
sota
  ett enkelt sticktagningsspel för tre till fem spelare

knipa /knˈiːpa/ (n, ut)
morell d'ulls grocs
  en art (Bucephala clangula) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten knipa

knipa /knˈiːpa/ (v)
cuita
  klämma, nypa, pressa
  göra ont (t.ex. i magen) som förknippas med knipande

kniv /knˈiːv/ (n, ut)
ganivet, coltell
  ett vasst redskap eller ett vapen; används bland annat vid måltider för att skära födoämnen

knivblad /knˈɪvblɑːd/ (n, neut)
fulla ganivet

knivhugga /knˈɪvhɵɡˌa/ (v)
apunyalar
  hugga någon med hjälp av en kniv

knoge /knˈuːjə/ (n, ut)
artell

knogjärn /knˈɔjərn/ (n, neut)
puny americà
  enkelt vapen som består av en rad tjocka metallringar som sitter fast i varandra och som träs över fingrarna för att skydda handen och ge tyngd i slagen

knop /knˈuːp/ (n)
nus
  ett eller flera rep som är sammanförda med avsikt att de ska sitta ihop
  enhet för fartangivelse som främst används inom sjöfart och luftfart

knopp /knˈɔp/ (n, ut)
borró
  förstadium till en blomma eller blomma innan den har slagit ut

knott /knˈɔt/ (n, neut)
mosca negra
  en sorts små myggor; individ av familjen Simuliidae inom ordningen tvåvingar (Diptera)

knubbsäl /knˈɵbsɛːl/ (n, ut)
foca comuna
  en däggdjursart (Phoca vitulina); individ av denna art

knuffa /knˈɵfa/ (v)
empentar

knulla /knˈɵla/ (v)
follar, cardar
  ha sex /med/
  ha sex med varandra

knut /knˈʉt/ (n, ut)
node
  anordning med sammanbundna snören, trådar eller rep, för att sammanfoga dem, fästa dem vid något, eller för att bilda öglor

knyta /knˈyːta/ (v)
fer un nus
  binda ihop snören eller trådar så det bildas en en knut

knytnäve /knˈytnɛːvə/ (n, ut)
puny
  knuten hand, när handens fingrar vänds mot handflatan så att handen kan ses som en fast kropp

knä /knˈɛː/ (n, neut)
genoll
  region mitt på benet där knäleden sitter

knäfalla /knˈɛːfalˌa/ (v)
agenollar-se
  sänka sig ner på knä

knähund /knˈɛːhɵnd/ (n, ut)
gos falder
  liten hund som gärna ligger i knä

knäppa /knˈɛpa/ (v)
cordar
  stänga eller fästa något med hjälp av knappar; ibland även om vissa klädesplagg som stängs på annat sätt än med knappar

knäskål /knˈɛskoːl/ (n, ut)
ròtula
  patella; benet framför knät, på andra sidan knävecket

knästrumpa /knˈɛstrɵmpˌa/ (n, ut)
mitjó
  strumpa som änder nedanför knäet

knåda /knˈoːda/ (v)
pastar
  bearbeta något genom att trycka och krama med händerna; även bildligt

knölsvan /knˈœlsvan/ (n, ut)
cigne mut

knölval /knˈœlval/ (n, ut)
balena amb gep
  en art (Megaptera novaeangliae) inom däggdjursfamiljen fenvalar (Balaenopteridae); individ av arten knölval

ko /kˈuː/ (n, ut)
vaca
  (vuxen) hona av däggdjursarten nötkreatur, Bos taurus, vilken hålls som boskap och som har kalvat, det vill säga fött en avkomma och därför producerar mjölk
  nötkreatur; individ av arten Bos taurus, oavsett kön och ålder
  hona av ett av ett flertal större däggdjur, huvudsakligen slidhornsdjur

koagulation /kˌuːaɡˌʉlasxˈuːn/ (n, ut)
coagulació
  de processer som gör att blodet bildar en icke-flytande massa (ett koagel) vid skada på blodkärl och blödning (genom att fibrintrådar bildas)

koalition /kˌuːaliːsxˈuːn/ (n, ut)
coalició
  förbund, allians; samverkan

kobent /kˈuːbənt/ (adj)
sancallós
  vars knän buktar in mot varandra

kobolt /kˈuːbɔlt/ (n)
cobalt

kobra /kˈɔbra/ (n, ut)
cobra
  glasögonorm; även beteckning för en typ av telefonapparat

kock /kˈɔk/ (n, ut)
cuiner, xef
  person som har till yrke att laga mat

kod /kˈoːd/ (n, ut)
codi
  teckensystem, chiffer

kodiakbjörn /kˌoːdiːakbjˈœrn/ (n, ut)
ós de Kodiak
  en underart (Ursus arctos middendorffi) till däggdjuret brunbjörn (Ursus arctos); individ av underarten kodiakbjörn

kodicill /kˈoːdiːsˌɪl/ (n, ut)
codicil
  tillägg (särskilt till testamente)

kodon /kˈoːdɔn/ (n, neut)
codó

koefficient /kˈuːəfˌiːsɪˌɛnt/ (n, ut)
coeficient

koenzym /kˈuːənsˌyːm/ (n, neut)
coenzim
  organisk molekyl bunden till enzym, ofta fungerande som bärare av viss partikel (t.ex. elektroner eller kemiska grupper)

koffein /kˌɔfəˈiːn/ (n, neut)
cafeïna
  centralstimulerande ämne som finns bl.a. i kaffe och te

koffeinfri /kˈɔfəɪnfrˌiː/ (adj)
descafeïnat
  utan koffein

koffeinhaltig /kˈɔfəˌɪnhaltˌɪɡ/ (adj)
cafeïnat
  som inne­håller koffein

kofot /kˈuːfuːt/ (n, ut)
palanqueta
  avlångt järnverktyg, vars ena ände är tudelad och den andra utplattad, som används som bräckjärn eller hävstång vid demontering eller uppbrytning eller inbrott

koger /kˈuːjər/ (n, neut)
buirac, carcaix
  behållare för pilar till pilbåge som bärs på ryggen

kogg /kˈʊɡ/ (n, ut)
coca
  en sorts (medeltida) brett lastfartyg

kohesion /kˌuːhəsxˈuːn/ (n, ut)
cohesió
  sammanhållningskraft (stor hos fasta kroppar, obetydlig hos gaser)

kohort /kˈuːhuːt/ (n, ut)
cohort
  (romersk) truppavdelning; skara
  grupp individer med något gemensamt (vanligen födelseår)

kohyponym /kˈuːhyːpˌuːnyːm/ (n, ut)
cohipònim
  ett begrepp vars betydelse delar hyperonym med ett annat begrepp

kohäger /kˈuːhɛːjər/ (n, ut)
esplugabous

koka /kˈuːka/ (v)
bullir
  ha tillräckligt hög temperatur för att det spontant ska bildas bubblor av ånga i hela vätskevolymen
  låta någon matvara befinna sig i vatten som kokar (enl. ovan) med syfte att tillaga denna
  vara mycket arg eller ilsken

kokain /kˈuːkaˈiːn/ (n, neut)
cocaïna
  alkaloiden bensoylmetylekgonin, en vanlig narkotikaklassad drog

kokainist /kˈuːkaˌiːnɪst/ (n, ut)
cocaïnòman, cocaïnòmana
  brukare av kokain

kokard /kˈuːkard/ (n, ut)
escarapel·la
  bandrosett (på huvudbonad), mössmärke

kokbok /kˈuːkbuːk/ (n, ut)
llibre de cuina
  bok, i vilken flera recept finns samlade

koklea /kˈuːkləˌa/ (n)
còclea
  del av innerörat som reagerar på ljud

kokosnöt /kˈuːkɔsnˌøːt/ (n, ut)
coco

kokospalm /kˈuːkɔspˌalm/ (n, ut)
cocoter
  en sorts palm som får kokosnötter (Cocos nucifera); exemplar av detta träd

kokpunkt /kˈuːkpɵŋkt/ (n, ut)
punt d’ebullició
  den temperatur vid vilken ett givet ämne övergår från flytande tillstånd (vätska) till gasform

koks /kˈuːks/ (n, ut)
carbó de coc
  kokain

kol /kˈuːl/ (n, neut)
carboni, carbó
  grundämnet med atomnummer 6 och kemisk beteckning C
carbó
  ettdera av flera brännbara fasta material som till största delen består av grundämnet kol, antingen fossilt (stenkol, brunkol) eller framställt ur trä (träkol, grillkol)
carboni
  kolatom

kol-14-datering /kˈuːl fjˈuːrtɔn dˈɑːteːrˌɪŋ/ (n, ut)
datació per radiocarboni
  datering (tidsbestämning, åldersbestämning) av arkeologiska fynd medelst kol-14 som dessa innehåller

kolatom /kˈuːlatˌɔm/ (n, ut)
àtom de carboni
  en enskild atom av slaget kol, d.v.s. med 6 protoner (och lika många elektroner)

kolchos /kˈɔlʃuːs/ (n, ut)
kolkhoz
  kollektivjordbruk i Sovjetunionen

koldioxid /kˈɔldiːˌuːksiːd/ (n, ut)
diòxid de carboni, anhídrid carbònic
  en kemisk förening mellan kol och syre med kemisk formel CO₂; bildas i cellandning och då kolhaltiga ämnen brinner i luft eller syrgas

koldioxidavtryck /kˈɔldiːˌuːksiːdˌavtryk/ (n, neut)
petjada de carboni
  mått på den totala mängden koldioxidutsläpp som genereras av en individ, organisation eller enhet under en specifik tidsperiod, ofta uttryckt i ton koldioxid

koldioxidneutral /kˈɔldiːˌuːksɪdnəˌʉtral/ (adj)
neutre en carboni
  utan nettoutsläpp av koldioxid i atmosfären

kolera /kˈuːleːrˌa/ (n, ut)
còlera
  en smittsam tarmsjukdom som orsakas av bakterien Vibrio cholerae via ett exotoxin

kolerisk /kˈuːlərˌɪsk/ (adj)
colèric
  hetsig eller hetlevrad

kolesterol /kˈuːləstərˌuːl/ (n)
colesterol
  ämne med summaformel C27H46O som kan klassas som både lipid (närmare bestämt steroid) och alkohol, byggsten som stabiliserar cellmembran

kolhydrat /kˈɔlhydrˌat/ (n, ut)
carbohidrat, hidrat de carboni

kolibri /kˈuːlɪbrˌiː/ (n, ut)
colibrí
  individ av någon av arterna inom familjen kolibrier

kolik /kˈuːliːk/ (n, ut)
còlic
  smärtsamt tillstånd av kramp i tjocktarmen

kolin /kuːlˈiːn/ (n, neut)
colina
  en liten kvävehaltig alkohol som bland annat ingår (som en kovalent bunden del i) en del fosfolipider (t.ex. fosfatidylkoliner) och neurotransmittorn acetylkolin

kolja /kˈɔlja/ (n, ut)
eglefí
  en fiskart (Melanogrammus aeglefinus); individ av arten kolja

kolkraftverk /kˈɔlkraftvˌɛrk/ (n, neut)
central de carbó
  kraftverk som eldar kol för att koka upp vatten som sedan driver en ångturbin

kollagen /kˈɔlɑːɡən/ (n, neut)
col·lagen
  fiberprotein som bland annat utgör en huvudsaklig beståndsdel i den extracellulära matrisen i bindväven i djur; det finns flera olika typer av kollagen

kollaps /kˈɔlaps/ (n, ut)
col·lapse

kollapsa /kˈɔlapsˌa/ (v)
col·lapsar-se

kollektiv /kˈɔləktˌiːv/ (n, neut)
col·lectiu
  en större grupp människor med gemensamma intressen

kollektivavtal /kˌɔləktˌiːvavtˈɑːl/ (n, neut)
conveni col·lectiu
  skriftlig överenskommelse om avlöning m m mellan en arbetsgivarpart och en arbetstagarpart

kollokation /kˌɔlʊkasxˈuːn/ (n, ut)
col·locació
  flerordskombination som ett ord, enligt den språkliga konventionen, brukar ingå i; frekvent samförekomst (i en textkorpus) av två eller flera ord som förekommer tillsammans oftare än slumpen kan förutsäga

kollokvium /kˈɔlʊkvˌiːʉm/ (n, neut)
colloqui
  vetenskaplig konferens som är del av en långvarig akademisk tradition

kolmonoxid /kˈɔlmuːnˌuːksiːd/ (n, ut)
monòxid de carboni
  giftig gas med kemisk formel CO

kolon /kˈuːlɔn/ (n, neut)
dos punts
  tecknet

koloni /kˈuːlɔnˌiː/ (n, ut)
colònia

kolonial /kˈuːlɔnˌiːal/ (n, ut)
colonial
  avdelning med kolonialvaror

kolonialism /kˈuːlɔnˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
colonialisme
  industriländers exploatering av (forna) kolonier eller andra u-länder

kolonialvara /kˈuːlɔnˌiːalvˌara/ (n, ut)
productes ultramarins
  varor från koloniserade länder (kaffe, te, kryddor m m)

kolonisera /kˈuːlɔnˌiːseːrˌa/ (v)
colonitzar

kolonn /kˈuːlɔn/ (n, ut)
columna
  vertikal pelare som bär upp vikt av ett tak eller dylikt; i synnerhet med dekorativa uppgifter
  vertikal uppsättning element i en matris; kolumn i en matris

koloskopi /kˌuːlɔskˈɔpiː/ (n, ut)
colonoscòpia
  undersökning av tjocktarmen med hjälp av ett koloskop

koloss /kˈuːlɔs/ (n, ut)
colós
  oerhört eller ovanligt stor varelse; stort föremål, jättestod

kolossal /kˈuːlɔsˌal/ (adj)
colossal
  enorm, ofantligt stor (både konkret och abstrakt)

kolportera /kˈɔlpuːtˌeːra/ (v)
divulgar
  utbjuda, kringbära
  gå omkring och bjuda ut skriftalster

kolsyra /kˈɔlsyːrˌa/ (n, ut)
àcid carbònic
  en svag syra, kemisk formel H₂CO₃, som uppstår då koldioxid löses i vatten

kolsyrad /kˈɔlsyːrˌad/ (adj)
carbonatat
  perfektparticip av kolsyra

koltablett /kˈɔltablˌɛt/ (n, ut)
pastilla de carbó vegetal
  aktivt kol som pressades i tablettform

koltrast /kˈɔltrast/ (n, ut)
merla, tord negre
  en art (Turdus merula) inom fågelfamiljen trastfåglar (Turdidae); individ av denna art; en kolsvart fågel med gul näbb och gul ögonring som högljutt sjunger vacker, melodisk sång

kolumbarium /kɔlˈɵmbɑːrˌiːʉm/ (n, neut)
columbari
  rum för gravurnor

kolvmotor /kɔlvmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor d'explosió
  motor där kraft utvecklas genom att en kolv rör sig i en cylinder

kolväte /kˈɔlvɛːtə/ (n, neut)
hidrocarbur
  kemisk förening bestående endast av kol- och väteatomer

koma /kˈuːma/ (n, ut)
coma
  kroppsligt tillstånd av djup (och långvarig) medvetslöshet.

komage /kˈuːmaɡə/ (n, ut)
butza
  mage från ko, särskilt om magsäck från slaktat nötkreatur

kombattant /kˈɔmbatːˌant/ (n, ut)
combatent
  soldat, någon som strider, kämpe, krigare

kombination /kˌɔmbiːnasxˈuːn/ (n, ut)
combinació
  två eller flera saker tillsammans

kombinationstång /kˌɔmbiːnasxˈʊnstɔŋ/ (n, ut)
alicates universals
  tång som är en kombination av plattång, rörtång och sidavbitare

kombinatorik /kˈɔmbiːnˌatuːrˌiːk/ (n, ut)
combinatòria
  studiet av kombinationer

kombinera /kɔmbˈiːneːrˌa/ (v)
combinar

komedi /kˈuːmədˌiː/ (n, ut)
comèdia
  drama, TV-program eller film som syftar till att väcka glädje hos åskådaren
  i antikens Grekland en lätt och underhållande teaterpjäs med lyckligt slut
  i medeltida Europa en typ av dikt

komedienn /kˈuːmədˌiːən/ (n, ut)
còmica
  framstående skådespelerska i komediroller

komet /kˈɔmət/ (n, ut)
cometa

komiker /kˈuːmiːkər/ (n, ut)
còmic

komisk /kˈuːmɪsk/ (adj)
còmic
  humoristisk

komma /kˈɔma/ (n, neut)
coma
  skiljetecknet ,
  separator av heltal och decimaler

komma /kˈɔma/ (v)
venir
  anlända eller nå fram till en plats
venir, escórrer-se
  få orgasm

komma ut /kˈɔma ˈʉt/ (v)
sortir
  lanseras, bli tillgänglig, publiceras

komma ut ur garderoben /kˈɔma ˈʉt ˈʉr ɡˈardərˌuːbən/ (v)
sortir de l'armari

komma väl till pass /kˈɔma vˈɛːl tɪl pˈas/ (v)
ser útil
  visa sig lämplig och användbar

kommando /kˈɔmandˌuː/ (n, neut)
ordre
  direktiv till datorprogram

kommentar /kˈɔməntˌɑːr/ (n, ut)
comentari

kommentera /kˈɔməntˌeːra/ (v)
comentar

kommersialisera /kˈɔməʂˌiːalˌiːseːrˌa/ (v)
comercialitzar

kommissariat /kˈɔmɪsˌariːˌat/ (n, neut)
comissaria
  kommissaries syssla; organisation eller departement under en kommissarie; lokal där en kommissarie arbetar

kommission /kˌɔmɪsxˈuːn/ (n, ut)
comissió
  nämnd som bildats för ett visst projekt

kommitté /kˌɔmɪtːˈeː/ (n, ut)
comitè

kommun /kɔmˈʉn/ (n, ut)
municipi
  administrativt landområde med viss självstyrelse; överfört om förvaltningen och de lokala myndigheterna i kommunen

kommunalråd /kɔmˈʉnalrˌoːd/ (n, neut)
consistori

kommunicera /kɔmˈʉniːsˌeːra/ (v)
comunicar

kommunikation /kˌɔmɵnˌɪkasxˈuːn/ (n, ut)
comunicació
  utbyte av information

kommuniké /kɔmˈʉniːkˈeː/ (n, ut)
comunicat
  meddelande till allmänheten

kommunism /kɔmˈʉnɪsm/ (n, ut)
comunisme
  samhällsåskådning och revolutionär politisk ideologi som förespråkar gemensamt ägda produktionsmedel och ett klasslöst samhälle

kommunist /kɔmˈʉnɪst/ (n, ut)
comunista

kommunistisk /kɔmˈʉnɪstˌɪsk/ (adj)
comunista
  som har att göra med kommunism

kommutera /kˈɔmʉtˌeːra/ (v)
commutar

komodovaran /kˈuːmuːdˌuːvɑːrˌan/ (n, ut)
dragó de Komodo
  ödleart i familjen varaner som lever på några få öar i centrala Indonesien och är världens största nu levande ödla; individ av denna art

komorier /kˈuːmuːrˌiːər/ (n, ut)
comorià
  (mans-)person från Komorerna

kompakt rum /kˈɔmpakt rˈɵːm/ (n)
espai compacte

kompani /kˈɔmpanˌiː/ (n, neut)
companyia
  militärt förband, som ofta är specialiserat för en viss uppgift

komparativ /kˈɔmparˌɑːtiːv/ (n, ut)
comparatiu
  jämförelsegrad, en böjning av ett adjektivs eller ett adverbs grundform
  ett ord som står i komparativform

kompass /kˈɔmpas/ (n, ut)
brúixola

kompatibel /kˈɔmpatˌiːbəl/ (adj)
compatible

kompatibilitet /kˈɔmpatˌɪbɪlˌɪteːt/ (n, ut)
compatibilitat
  förenlighet, egenskapen att vara kompatibel

kompendium /kˈɔmpəndˌiːʉm/ (n, neut)
compendi

kompensera /kˈɔmpənsˌeːra/ (v)
compensar

kompetensflykt /kˈɔmpətˌɛnsflykt/ (n, ut)
fugida de cervells
  ström av kompetent folk från ett land (utvandring) eller område

komplett /kˈɔmplət/ (adj)
complet

komplexitet /kˈɔmpləksˌiːteːt/ (n, ut)
complexitat
  ett mått på oöverskådligheten i ett sammanhang
  ett mått på det räknearbete som krävs för att lösa ett givet problem

komplext tal /kˈɔmpləkst tˈɑːl/ (n)
nombre complex
  abstrakt matematiskt objekt; tal som kan skrivas på formen a + b i där a och b är reella tal och i^2 = -1; mängden av de komplexa talen betecknas ℂ eller C

komplicera /kˈɔmplɪsˌeːra/ (v)
complicar

komplicerad /kˈɔmplɪsˌeːrad/ (adj)
complicat
  som består av många delar och är svår att helt förstå sig på

komplimang /kˈɔmpliːmˌaŋ/ (n, ut)
compliment
  artighetsfras; beröm

komponera /kˈɔmpuːnˌeːra/ (v)
compondre
  författa (skapa, skriva) musik

kompost /kˈɔmpɔst/ (n, ut)
compost
  plats eller behållare för nedbrytning av organiskt material till kompostjord
  det färdignedbrutan kompostinnehållet; kortare för kompostjord

kompostera /kˈɔmpɔstˌeːra/ (v)
compostar
  att på särskild plats eller i särskild behållare placera organiskt nedbrytbart material för nedbrytning till kompostjord

kompott /kˈɔmpɔt/ (n, ut)
compota

kompressor /kˈɔmprəsˌɔr/ (n, ut)
compressor
  maskin som pressar samman gaser

komprometterande /kˈɔmpruːmˌɛtːeːrˌandə/ (adj)
comprometedor
  presensparticip av kompromettera

kompromiss /kˈɔmpruːmˌɪs/ (n, ut)
compromís

kon /kˈuːn/ (n, ut)
con
  en 3-dimensionell geometrisk figur som erhålls genom att rotera en rätvinklig triangel kring en av dess katetrar

konativ /kˈuːnatˌiːv/ (adj)
conatiu
  gällande konation (handlingssätt, beteende)

koncentration /kˌɔnsəntrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
concentració
  det att vara koncentrerad

koncentrationsläger /kˌɔnsəntrɑːsxˈʊnslɛːɡər/ (n, neut)
camp de concentració
  läger (vid krigstillfälle) för uppsamling av civila fångar som är medborgare i en fientlig stat
  läger för politiska fångar (i vissa länder) som anses störa statens politik och regim

koncentrera /kˈɔnsəntrˌeːra/ (v)
concentrar
  försöka att enbart (intensivt) tänka på något, vanligtvis den aktuella arbetsuppgiften, i syfte att optimera resultatet av arbetet
  under en längre period försöka att främst tänka på och arbeta med en viss aktivitet
  öka koncentrationen; göra tätare; fokusera

koncept /kˈɔnsəpt/ (n, neut)
concepte
  originell idé om hur något kan se ut och fungera, abstraktion, begrepp

konceptalbum /kˈɔnsəptˌɑːlbʉm/ (n, neut)
àlbum conceptual
  album (grammofonskiva) med ett genomgående tema (koncept)

konceptualisera /kˈɔnsəptˌʉalˌiːseːrˌa/ (v)
conceptualitzar
  föreställa sig, göra sig en föreställning om

koncilium /kˈɔnsɪlˌiːʉm/ (n, neut)
concili
  kyrkomöte

kondensator /kˈɔndənsˌatɔr/ (n, ut)
condensador

kondensera /kˈɔndənsˌeːra/ (v)
condensar
  förtäta(s); övergå från gas till vätska; överföra från gas till vätska

kondition /kˌɔndiːsxˈuːn/ (n, ut)
condició
  kroppens förmåga att utföra ett långvarigt, submaximalt arbete
  villkor

konditor /kˈɔndiːtˌɔr/ (n, ut)
pastisser, confiter
  person som yrkesmässigt tillverkar bakverk för försäljning

konditori /kˈɔndiːtˌuːriː/ (n, neut)
confiteria
  tillverkare av bakverk och konfekt som vanligtvis även erbjuder försäljning och servering

kondom /kˈɔndɔm/ (n, ut)
condó, preservatiu

kondor /kˈɔnduːr/ (n, ut)
còndor
  någon av de arter som räknas till fågelfamiljen nya världens gamar; individ av dessa arter

konduktivitet /kˈɔndɵktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
conductivitat
  materialegenskap som anger ett materials förmåga att leda elektrisk ström eller värme

konduktör /kˈɔndɵktˌøːr/ (n, ut)
revisor
  tjänsteman som kontrollerar biljetter, vakar över ordningen och på andra vis är behjälplig på tåg, spårvagn, ibland buss och förr även diligens

konfederation /kˌɔnfədˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
confederació
  (stats)förbund

konferens /kˌɔnfərˈans/ (n, ut)
conferència

konfetti /kˈɔnfətːˌiː/ (n, ut)
confeti
  små runda kulörta pappersbitar som karnevalsdeltagare kastar på varandra

konfidensintervall /kˈɔnfiːdˌɛnsɪntˌɛrval/ (n, neut)
interval de confiança
  osäkerhet kring ett uppskattat parametervärde

konfidentiell /kˈɔnfiːdˌɛntiːˌɛl/ (adj)
confidencial
  som sker i förtroende /inom grupp/

konfirmation /kˌɔnfɪrmasxˈuːn/ (n, ut)
confirmació
  kyrklig akt som bekräftar dopets sakrament

konfiskera /kˈɔnfɪskərˌa/ (v)
confiscar
  ta över; ta kontroll över

konflikt /kˈɔnflɪkt/ (n, ut)
conflicte
  det att två eller fler parter inte är överens om hur något är eller skall göras, tvist, strid
  strid, stridighet, krig

konformism /kɔnfˈɔrmɪsm/ (n, ut)
conformisme
  likriktning

konfrontation /kˌɔnfrɔntasxˈuːn/ (n, ut)
confrontació

konfucianism /kˈɔnfʉsˌɪanˌɪsm/ (n, ut)
confucianisme
  en av Kinas tre klassiska religioner eller filosofier

konglomerat /kˈɔŋluːmˌeːrat/ (n, neut)
roca sedimentària
  sedimentär bergart som består av ett finkornigt matrix och innehåller mer eller mindre rundade bollar som har sitt ursprung i andra bergarter

kongoles /kˈɔŋuːləs/ (n, ut)
congolès
  invånare i Kongo eller person med kongolesisk härkomst

kongress /kˈɔŋrəs/ (n, ut)
congrés
  högsta beslutande möte i ett politiskt parti; partikongress

konisk /kˈoːnɪsk/ (adj)
cònic

konjak /kˈɔnjak/ (n, ut)
conyac
  spritdryck framställd på druvor, ursprungligen särskilt om dryck av denna sort från området kring staden Cognac i Frankrike

konjugation /kˌɔnjʉɡasxˈuːn/ (n, ut)
conjugació
  verbböjning särskilt med avseende på tidsformer

konjunktion /kˌɔnjɵŋksxˈuːn/ (n, ut)
conjunció
  ord som binder samman två satsdelar eller satser och samtidigt anger ett förhållande mellan dessa, såsom att båda är sanna eller att den ena satsens sanning leder till den andra satsens sanning; vanliga exempel är och, eller, om, eftersom, medan, att etc.

konjunktiv /kˈɔnjɵŋktˌiːv/ (n)
subjuntiu, mode subjuntiu
  modus som uttrycker något ovisst, potentiellt eller något som talaren inte kan gå i god för

konkav /kˈɔŋkav/ (adj)
còncau

konklav /kˈɔŋklav/ (n, ut)
conclave
  (egentligen låst rum) de till påveval församlade och i Vatikanen inlåsta kardinalerna

konkret /kˈɔŋkrət/ (adj)
concret
  som kan uppfattas genom de mänskliga sinnena, främst genom känsel och syn; som har massa
  som är lätt att förstå

konkretion /kˌɔŋkrəsxˈuːn/ (n, ut)
concreció
  klumpformig bildning i en bergart eller jordavlagring

konkretisera /kˈɔŋkrətˌɪseːrˌa/ (v)
concretar
  gå från abstrakta eller svepande termer till specifika

konkubin /kˌɔŋkʉbˈiːn/ (n, ut)
concubina, amistançada
  älskarinna, frilla

konkurrens /kˈɔŋkɵrəns/ (n, ut)
competició
  det då företag tävlar med varandra om kunder, marknadsandelar och ekonomisk vinning

konkurrenskraft /kˈɔŋkɵrˌɛnskraft/ (n, ut)
competitivitat
  förmåga (styrka, kraft) att konkurrera

konkurrenskraftig /kˈɔŋkɵrˌɛnskraftˌɪɡ/ (adj)
competitiu
  som är kapabel att konkurrera väl (för att dess pris är lågt jämfört med liknande varor eller tjänster)

konkurs /kˈɔŋkɵʂ/ (n, ut)
fallida
  det då en person eller organisation i domstol konstateras vara oförmögen att betala tillbaka sina skulder

konnotation /kˌʊnuːtasxˈuːn/ (n, ut)
connotació
  ords bibetydelse som skiljer sig från grundbetydelsen

konsekutiv /kˈɔnsəkˌʉtiːv/ (adj)
consecutiu

konsekvens /kˈɔnsəkvəns/ (n, ut)
conseqüència
  de följande händelserna av något; ett motsvar på något

konsekvent /kˈɔnsəkvˌɛnt/ (adv)
consistentment

konsensus /kˈɔnsənsˌʉs/ (n, ut)
consens
  samstämmighet som uppnås mellan parter av skilda åsikter

konsert /kˈɔnsət/ (n, ut)
concert
  framförande av musik inför en publik

konservatism /kˈɔnsərvˌatɪsm/ (n, ut)
conservadorisme
  samhällsåskådning och politisk ideologi som önskar bevara existerande traditioner, institutioner och värderingar, som motsätter sig radikala förändringar i samhälle och stat

konservativ /kˈɔnsərvˌatiːv/ (adj)
conservador
  som motsätter sig radikala förändringar i allmänhet; som avser konservatismen

konservburk /kˈɔnsərvbˌɵrk/ (n, ut)
llauna
  burk med eller för konserverad mat,

konsistens /kˈɔnsɪstəns/ (n, ut)
consistència
  grad av fasthet hos ett föremål eller en vätska

konsolidera /kˈɔnsuːlˌiːdeːrˌa/ (v)
consolidar
  förstärka eller förbättra strukturen hos något, särskilt abstrakta ting

konsonant /kˈɔnsuːnˌant/ (n, ut)
consonant
  språkljud som bildas med varierande förträngning av språkröret

konsortium /kɔnsˈɔtiːˌʉm/ (n, neut)
consorci
  affärsgemenskap, sammanslutning

konspiration /kˌɔnspiːrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
conspiració

konspirationsteori /kˌɔnspiːrɑːsxˈʊnstəˌuːriː/ (n, ut)
teoria conspiràtoria, teoria de la conspiració
  (stark) hypotes, eller övertygelse, om att en (omfattande) konspiration (eventuellt på mycket hög (t.ex. politisk) nivå) ligger bakom någon (mycket negativ) tidigare, pågående eller hypotetisk framtida händelse

konspirera /kˈɔnspiːrˌeːra/ (v)
conxorxar-se
  medverka i konspiration, stämpla, sammansvärja sig

konst /kˈɔnst/ (n, ut)
art
  framställning och av något (musik, skönlitteratur, bild, koreograferad dans, teater och dyligt), vars verk är tänkta att frambringa en känslomässigt eller intellektuellt 'förhöjd' upplevelse; i en snävare betydelse bildkonst (måleri, skulptur, grafik)

konstant /kˈɔnstant/ (adj)
constant
  oförändrat i tid och rum
  som har ett fixt värde oberoende av relevanta variabler

konstant /kˈɔnstant/ (n, ut)
constant

konstantinopolitansk /kˈɔnstantˌiːnuːpˌuːliːtˌansk/ (adj)
constantinopolità
  som rör Konstantinopel (nuvarande Istanbul)

konstatera /kˈɔnstatˌeːra/ (v)
adonar-se
  säga eller på något annat sätt ge uttryck för att man lagt märke till något faktum
  upptäcka något, t.ex. en sjukdom

konstellation /kˌɔnstəlasxˈuːn/ (n, ut)
constel·lació

konstgalleri /kˈɔnstɡalərˌiː/ (n, neut)
galeria d'art
  lokal där konst visas

konstgjord /kˈɔnstjuːrd/ (adj)
factici
  som är skapad av människan, genom konst (= kunskap)

konsthistoriker /kˈɔnsthɪstˌuːriːkər/ (n, ut)
historiador de l'art
  person som studerar den historiska utvecklingen av konst

konstituera /kˈɔnstiːtˌʉərˌa/ (v)
constituir
  tillsammans grunda

konstitution /kˌɔnstiːtʉsxˈuːn/ (n, ut)
constitució
  den grundläggande ordningen för hur ett land skall styras och anger ofta även medborgarnas grundläggande rättigheter

konstitutionell /kˌɔnstiːtʉsxˈuːnəl/ (adj)
constitucional

konstlad /kˈɔnstlad/ (adj)
artificial
  onaturlig, tillgjord, pretiös

konstnär /kˈɔnstnɛːr/ (n, ut)
artista
  person som utövar konst

konstnärlig /kˈɔnstnərlˌɪɡ/ (adj)
artístic

konstruera /kˈɔnstrʉərˌa/ (v)
construir
  tillverka, skapa /en konstruktion/; skapa, rita en modell över

konstruktiv /kˈɔnstrɵktˌiːv/ (adj)
constructiu
  som har avseende på konstruktionen
  inriktad på att konstruera något (eller vara hjälpsam), särskilt i positiv benämning

konstskola /kˈɔnstskuːlˌa/ (n, ut)
escola de belles arts
  skola där man lär sig att skapa konst

konstverk /kˈɔnstvərk/ (n, neut)
obra d’art

konståkare /kˈɔnstoːkˌarə/ (n, ut)
patinador artístic sobre gel
  den som utövar konståkning (på skridsko)

konsul /kˈɔnsʉl/ (n, ut)
cònsol

konsulat /kˈɔnsʉlˌat/ (n, neut)
consolat

konsult /kˈɔnsɵlt/ (n, ut)
consultor
  rådgivande specialist inom visst (kvalificerat) område; (särskilt förr) rådgivande statsråd utan departement

konsultera /kˈɔnsɵltˌeːra/ (v)
consultar

konsument /kˈɔnsʉmˌɛnt/ (n, ut)
consumidor
  person /i mängden/ som köper varor /producerade av företag/ med avseende att konsumera dem
  djur som livnär sig på andra organismer

konsumera /kˈɔnsʉmˌeːra/ (v)
consumir
  /köpa och/ använda upp, förbruka produkter och tjänster som andra personer, organisationer eller företag producerar

konsumtion /kˌɔnsɵmsxˈuːn/ (n, ut)
consum
  det att konsumera varor och tjänster

kontakt /kˈɔntakt/ (n, ut)
contacte
  tillstånd att olika föremål/ämnen/medier berör varandra (permanent eller temporärt)
  anordning som kopplar ihop två kablar
  bekant person
  möte mellan två eller fler personer eller tekniska anordningar; (meningsfull) kommunikation mellan två personer eller två tekniska anordningar

kontaktlins /kˈɔntaktlˌɪns/ (n, ut)
lent de contacte, lentilla

kontaminera /kˌɔntamˈiːneːrˌa/ (v)
contaminar
  sammanblanda; smitta ned, förorena

kontanter /kˈɔntantər/ (n, neut)
efectiu
  fysiska pengar såsom mynt och sedlar

kontemplation /kˌɔntəmplasxˈuːn/ (n, ut)
contemplació
  djup begrundan, andakt eller tankfullhet

kontemplativ /kˈɔntəmplˌatiːv/ (adj)
contemplatiu

kontext /kˈɔntəkst/ (n, ut)
context
  det som något hör ihop med

kontextualisera /kˈɔntəkstˌʉalˌiːseːrˌa/ (v)
contextualitzar
  sätta in något (t.ex. ett ord, en idé eller en aktivitet) i ett sammanhang (en kontext); utifrån en särskilt föreställning studera ett fenomen

kontextuell /kˈɔntəkstˌʉəl/ (adj)
contextual

kontinent /kɔntˈiːnənt/ (n, ut)
continent
  stort sammanhängande landområde som är omgivet av vatten och upptar en eller flera kontinentalplattor

kontinental /kɔntˈiːnəntˈɑːl/ (adj)
continental
  som har att göra med kontinenten

kontinentalplatta /kɔntˈiːnəntˌɑːlplatːˌa/ (n, ut)
placa tectònica

kontinentalsockel /kɔntˈiːnəntˌɑːlsɔkːəl/ (n, ut)
marge continental
  grund del av havsbotten nära land som hör till kontinentalplattan

kontinuerlig /kˈɔntiːnˌʉərlˌɪɡ/ (adj)
continu
  sammanhängande, fortlöpande, oavbruten, ständig

kontinuerligt /kˈɔntiːnˌʉərlˌɪkt/ (adv)
contínuament
  avledning till adjektivet kontinuerlig

kontinuitet /kˈɔntiːnˌʉiːtˌeːt/ (n, ut)
continuïtat
  det att vara kontinuerlig

konto /kˈɔntuː/ (n, neut)
compte
  en fysisk eller juridisk persons löpande affärsförbindelse med en bank el dyl kopplade till specifika villkor
  personlig inloggning som ger tillgång till vissa tjänster, användarprofil på hemsida

kontor /kɔntˈuːr/ (n, neut)
oficina

kontorsmaterial /kɔntˈuːrsmatərˌiːal/ (n, neut)
papereria

kontorsråtta /kɔntˈuːrsrɔtːˌa/ (n, ut)
pixatinters
  person med (monotont) kontorsjobb (och lägre befattning)

kontoutdrag /kˈɔntuːˌɵtdraɡ/ (n, neut)
extracte de compte
  meddelande från en bank till en kontoinnehavare vid banken som dokumenterar kontots tillgångar och effekterna av transaktioner som gjorts till och från konton ifråga

kontra /kˈɔntra/ (v)
contraatacar
  göra motanfall

kontrabas /kˈɔntrabˌas/ (n, ut)
contrabaix

kontrafagott /kˈɔntrafˌaɡɔt/ (n, ut)
contrafagot
  träblåsfamiljens djupaste musikinstrument

kontraproduktiv /kˈɔntraprɔdɵktˌiːv/ (adj)
contraproduent

kontrapunkt /kˈɔntrapɵŋkt/ (n, ut)
contrapunt
  sammanställning av flera självständiga melodier till en flerstämmig sats

kontraspionage /kˌɔntraspɪˈuːnaɡə/ (n, neut)
contraespionatge
  verksamhet som syftar till att förebygga och avslöja och bekämpa spioneri

kontrast /kˈɔntrast/ (n, ut)
contrast
  olikhet som är tydligt framträdande

kontraterrorism /kˈɔntrɑːtˌɛruːrˌɪsm/ (n, ut)
antiterrorisme
  åtgärder för att motverka terrorism

kontroll /kˈɔntrɔl/ (n, ut)
control
  undersökning (oftast om att folk gör som de förväntas göra enligt tillämpliga regler)
  stort inflytande i, makt över eller ordning på (någon eller något)

kontrollera /kˈɔntrɔlˌeːra/ (v)
verificar
  se till att saker är som de ska vara
  styra

kontrollerbar /kˈɔntrɔlˌɛrbɑːr/ (adj)
controlable
  möjlig att kontrollera

kontrovers /kˈɔntruːvˌɛʂ/ (n, ut)
controvèrsia
  meningsmotsättning, meningsskiljaktighet

konvalescent /kˈɔnvalˌɛssənt/ (n, ut)
convalescent
  person som håller på att tillfriskna från en sjukdom

konvektion /kˌɔnveːksxˈuːn/ (n, ut)
convecció
  spontan strömning (främst i vertikal riktning) som medför värmeöverföring i gas eller vätska (även trögflytande) orsakad av tryck- och densitetskillnader ytterst betingade av en temperaturdifferens

konvenansäktenskap /kˈɔnvənˌansəktˌɛnskɑːp/ (n, neut)
casament de conveniència
  äktenskap ingånget av andra skäl än ömsesidig kärlek

konvention /kˌɔnvənsxˈuːn/ (n, ut)
convenció
  regel, norm, standard e.d. av gemensamt intresse på visst område, som är överenskommen eller accepterad inom en viss gemenskap; ofta i form av oskrivna men allmänt omfattade sedvanor; uppsättning sådana regler, normer e.d.
  formell överenskommelse (särskilt mellan stater) om angelägenheter av gemensamt intresse på visst område

konventionell /kˌɔnvənsxˈuːnəl/ (adj)
convencional
  som grundar sig på överenskommelser, som följer överenskomna regler

konvergens /kˈɔnvərjəns/ (n, ut)
convergència
  principen att en följd av element konvergerar, det vill säga närmar sig ett gemensamt 'mål'

konvergent /kˈɔnvərjənt/ (adj)
convergent

konversation /kˌɔnvəʂasxˈuːn/ (n, ut)
conversa

konvex /kˈɔnvəks/ (adj)
convex
  sådan att det kortaste kurvstycket mellan två godtyckliga punkter i mängden tillhör mängden
  som är tjockast på mitten

konvoj /kˈɔnvuːj/ (n, ut)
comboi

koordinat /kˈuːuːrdˌiːnat/ (n, ut)
coordenada

koordination /kˌuːuːrdˌiːnasxˈuːn/ (n, ut)
coordinació

koordinatsystem /kˈuːuːrdˌiːnatsystˌeːm/ (n, neut)
sistema de coordenades

kopek /kˈuːpək/ (n, ut)
copec
  en hundradels rubel

kopia /kˈɔpiːˌa/ (n, ut)
còpia

kopiera /kˈɔpiːərˌa/ (v)
copiar
  skapa en kopia, exempelvis av ett papper eller en fil

kopp /kˈɔp/ (n, ut)
tassa
  dryckeskärl, ofta av porslin, avsett att dricka (varmare vätskor) ur

koppa /kˈɔpa/ (n, ut)
koppa
  den grekiska bokstaven Ϟ (gemen: ϟ)

koppar /kˈɔpar/ (n, ut)
coure
  ett grundämne med atomnummer 29, atommassa 63,5 och symbolen Cu

kopparnitrat /kˈɔpɑːrnˌɪtrɑːt/ (n)
nitrat cúpric
  kemisk förening av koppar, kväve och syre

koppel /kˈɔpəl/ (n, neut)
corretja
  anordning som kedja, snöre, rem eller liknande, avsedd för att koppla ihop ett husdjur (i synnerhet en hund) med sin ägare (eller annan person med ansvar att leda djuret), eller för att koppla ihop två föremål med varandra i övrigt
  sammanhållen grupp individer eller föremål; oftast om hundar (särskilt jakthundar); något nedsättande i fråga om människor

koppling /kˈɔplɪŋ/ (n, ut)
embragatge
  förbindelse mellan mekaniska delar/komponenter för att överföra t.ex. kraft, flöden, rörelse, elström

koprolit /kˈɔpruːlˌiːt/ (n, ut)
copròlit
  fossiliserad avföring

koptiska /kˈɔptɪskˌa/ (n, ut)
copte
  afroasiatiskt språk som talades av kopterna i Egypten vid kristendomens uppkomst men som idag endast förekommer som liturgiskt språk, i nedstigande led besläktat med fornegyptiskan
copta
  koptisk kvinna; kvinna tillhörande kopterna

kopulera /kˈuːpʉlˌeːra/ (v)
copular
  ha samlag

kor /kˈuːr/ (n, neut)
cor
  den del av en kyrka där altaret står

koral /kˈuːral/ (n, ut)
coral
  kyrklig körsång, psalm

korall /kˈuːral/ (n, ut)
corall
  skelett hos koralldjur

koran /kˈuːran/ (n, ut)
alcorà
  enstaka fysiskt exemplar av Koranen

korda /kˈuːrda/ (n, ut)
corda
  en rät linje mellan två godtyckliga punkter på randen av en cirkel
  en trigonometrisk funktion med sambandet \mbox{crd}\ \theta = \sqrt{(1-\cos \theta)^2+\sin^2 \theta} = \sqrt{2-2\cos \theta} = 2 \sin \frac{\theta}{2}.

korean /kˈuːrəˌan/ (n, ut)
coreà

koreansk /kˈuːrəˌansk/ (adj)
coreà

koreanska /kˈuːrəˌanska/ (n, ut)
coreà
  språk som talas främst i Korea

koreograf /kˈuːrəˌɔɡraf/ (n, ut)
coreògraf
  person som koreograferar

koreografera /kˈuːrəˌɔɡrafˌeːra/ (v)
coreografiar
  utforma och memorera en koreografi för ett sceniskt verk såsom exempelvis en balett

koreografi /kˈuːrəˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
coreografia

koreografisk /kˈuːrəˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
coreogràfic
  som rör koreografi

korg /kˈɔrj/ (n, ut)
cistell
  (mindre) behållare, ofta av lätt trä eller plast och ofta med en icke-solid (flätad) yta

koriander /kˈuːriːˌandər/ (n, ut)
celiandre, coriandre
  en art (Coriandrum sativum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten koriander

korintisk /kˈuːrɪntˌɪsk/ (adj)
corinti
  som härrör från den grekiska staden Korinth

kork /kˈɔrk/ (n, ut)
tap
  propp som försluter en flaska, eller liknande
suro, tap
  ämne som utvinns ur korkeken, korkämne

korkek /kˈɔrkək/ (n, ut)
surera
  en växtart (Quercus suber) inom släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter (Fagaceae); exemplar av denna art

korkskruv /kˈɔrkskrʉv/ (n, ut)
llevataps
  köksredskap som används för att öppna flaskor som förseglats med kork

korn /kˈuːrn/ (n, neut)
ordi
  växt av släktet Hordeum; sädesslag av detta släkte kännetecknat av långa borst

kornbod /kˈuːrnbuːd/ (n, ut)
graner
  mindre byggnad (bod) för förvaring av spannmål (korn)

kornell /kˈuːrnəl/ (n, ut)
sanguinyol
  en individ av växtsläktet (Cornus) inom familjen (Cornaceae)

korniska /kˈuːrnɪskˌa/ (n, ut)
còrnic

kornsparv /kˈuːrnsparv/ (n, ut)
cruixidell

korona /kˈuːruːnˌa/ (n, ut)
corona solar

korp /kˈuːrp/ (n, ut)
corb
  en art (Corvus corax) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten korp

korpgam /kˈuːrpɡam/ (n, ut)
zopilot negre
  en amerikansk rovfågel (Coragyps atratus) inom familjen nya världens gamar (Cathartidae); individ av denna art

korpral /kˈuːrpral/ (n, ut)
caporal

korrekturläsare /kˈɔrəktˌɵrlɛːsˌarə/ (n, ut)
corrector de textos
  en person som korrekturläser, som kontrollerar (läser) att en text är korrekt återgiven

korrelation /kˌɔrəlasxˈuːn/ (n, ut)
correlació
  styrkan och riktningen av ett samband mellan två variabler; bivariat analys

korrelera /kˈɔrəlˌeːra/ (v)
correlar

korrespondens /kˈɔrəspˌɔndəns/ (n, ut)
correspondència
  utbyte av brev eller andra skriftliga meddelanden
  överensstämmelse; samband

korrespondent /kˈɔrəspˌɔndənt/ (n, ut)
corresponsal
  journalist som rapporterar till sin nyhetsbyrå, tidning, radiokanal eller TV-kanal och är stationerad på annan plats än redaktionen

korridor /kˈɔriːdˌuːr/ (n, ut)
corredor
  lång gång inomhus längs en rad av rum eller mellan två rader av rum

korrosion /kˌɔruːsxˈuːn/ (n, ut)
corrosió

korrupt /kˈɔrɵpt/ (adj)
corrupte
  korrumperad

korruption /kˌɔrɵpsxˈuːn/ (n, ut)
corrupció
  missbruk av förtroendeställning till egen vinning

kors /kˈɔʂ/ (n, neut)
creu
  geometrisk figur (form) bestående av två streck eller linjer som skär varandra vinkelrätt, den ena går horisontellt och den andra vertikalt
  kristen symbol för lidandet
  börda; bestraffning
  historiskt tortyrredskap i form av ett kors

korsa /kˈɔʂa/ (v)
creuar
  färdas eller sträcka sig från ena sidan av något till motsatta sidan; färdas genom en korsning

korsar /kˈɔʂar/ (n, ut)
corsari
  sjörövare i Medelhavet (framförallt barbareskpirater)

korsett /kˈɔʂət/ (n, ut)
cotilla
  slags basplagg för kvinnor som stramar åt midjan och bysten med snörliv

korsfarare /kˈɔʂfarˌarə/ (n, ut)
croat
  deltagare i korståg

korsformig /kɔʂfˈɔrmɪɡ/ (adj)
cruciforme
  som har form av ett kors

korsfästa /kˈɔʂfəstˌa/ (v)
crucificar
  tortera och avrätta genom att spika upp offret på ett kors

korsikansk /kˌɔʂiːkˈɑːnsk/ (adj)
cors
  som rör Korsika eller det korsikanska folket

korsikanska /kˌɔʂiːkˈɑːnska/ (n, ut)
cors
  ett romanskt språk som vid sidan av franska är officiellt språk på ön Korsika, och även talas i delar av Sardinien

korsning /kˈɔʂnɪŋ/ (n, ut)
cruïlla
  resultatet eller aktionen av att korsa två organismer av olika taxa

korsord /kˈɔʂuːrd/ (n, neut)
mots encreuats
  ordpussel utlagt i ett rutsystem, som löses genom att man med hjälp av ledtrådar fyller rutsystemet med bokstäver så att ord bildas horisontellt och vertikalt

korsstygn /kɔʂtˈyːŋn/ (n, neut)
punt de creu
  en form av broderi, ordnat i rutor

korståg /kˈɔʂtoːɡ/ (n, neut)
croada

kort /kˈɔt/ (adj)
baix
  som varar endast under en liten tidsperiod

kort /kˈɔt/ (n, neut)
targeta
  relativt litet men kraftigt pappersark, ofta med tryck som innehåller praktisk information
  liten platt och rektangulär bit gjord av papper eller plast, varav en viss mängd (till exempel 32 stycken) används som ett spel; spelkort

kortege /kˈɔtəjə/ (n, ut)
processó
  festtåg av ridande eller åkande; lång rad av fordon

kortfilm /kˈɔtfɪlm/ (n, ut)
curtmetratge
  en kort film som går högst några minuter

korthus /kˈɔthʉs/ (n, neut)
castell de cartes

kortisol /kˈɔtɪsˌuːl/ (n, neut)
cortisol
  ett steroidhormon som produceras i zona fasciculata i binjurebarken (och är den viktigaste glukokortikoiden) och är ett viktigt stresshormon

kortkommando /kˈɔtkɔmˌanduː/ (n, neut)
tecla de drecera
  någon kombination av tangentbordsknappar som vid (oftast samtidig) nedtryckning aktiverar en funktion i ett datorprogram, vanligen en funktion som också kan nås på ett mer lättupptäckt (men långsammare) sätt i det grafiska användargränssnittet

kortna /kˈɔtna/ (v)
escurçar-se

kortsiktig /kˈɔtsɪktˌɪɡ/ (adj)
a curt termini

kortsluta /kˈɔtslʉtˌa/ (v)
curtcircuitar
  orsaka kortslutning

kortslutning /kˈɔtslʉtnˌɪŋ/ (n, ut)
curtcircuit
  (oftast oavsiktlig) hopkoppling av punkter eller föremål i en elektrisk krets (med låg resistans eller impedans), vilket orsakar en extrem och ofta skadlig strömökning

kortspel /kˈɔtspeːl/ (n, neut)
joc de cartes

korttålärka /kˈɔtːoːlˌɛrka/ (n, ut)
terrerola

kortvåg /kˈɔtvoːɡ/ (n, ut)
ona curta
  radiovåg med våglängd 10–100 meter (frekvens 3–30 MHz), förkortas KV

korund /kˈuːrɵnd/ (n, ut)
corindó
  ett mineral bestående av aluminiumoxid

korv /kˈɔrv/ (n, ut)
salsitxa, botifarra
  vanlig maträtt bestående av ett avlångt tubformat skinn som ofta innehåller kött

korvett /kˈɔrvət/ (n, ut)
corbeta
  en sorts krigsfartyg

kosack /kˈuːsak/ (n, ut)
cosac, cosaca
  individ av den östslaviska, ortodoxt kristna folkgruppen kosacker, som främst bor i Ryssland och Ukraina, känt främst för sin speciella patriotiska militära livsstil och präglat av starkt frihetspatos och stark klantillhörighet

koschenill /kˈɔʃənˌɪl/ (n, ut)
caparreta, cotxinilla
  sköldlus varifrån färgämnet koschenill utvinns

kosher /kˈɔshər/ (adj)
caixer
  som har förberetts (och tillagats) på ett sätt som är förenligt med judiska regler; som är tillåtet (att användas, ätas, bäras)

koskälla /kˈɔsxəlˌa/ (n, ut)
esquella
  skälla med kläpp inuti som bärs av en ko för att den enklare ska kunna lokaliseras om den vandrar iväg
esquellot
  musikinstrument som består av en skälla utan kläpp som vanligtvis är en del av ett trumset

kosmetik /kˈɔsmətˌiːk/ (n, ut)
cosmètic
  skönhetsvård, ofta med hjälp av smink

kosmetika /kˈɔsmətˌiːka/ (n, ut)
cosmètica
  smink

kosmetisk /kˈɔsmətˌɪsk/ (adj)
cosmètic
  till utseendet, på ytan

kosmisk /kˈɔsmɪsk/ (adj)
còsmic
  som avser världsalltet eller världsrymden

kosmogoni /kˈɔsmuːɡˌɔniː/ (n, ut)
cosmogonia
  läran om världsalltets uppkomst (antingen från religiös synpunkt med skapelseberättelser eller från vetenskapliga teorier om universums tillblivelse

kosmolog /kˌɔsmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
cosmòleg

kosmologi /kˌɔsmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cosmologia

kosmologisk /kˌɔsmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
cosmològic

kosmonaut /kˈɔsmuːnˌaʉt/ (n, ut)
cosmonauta
  rymdfarare (särskilt om sådana inom Rysslands eller forna Sovjetunionens rymdprogram)

kosmos /kˈɔsmuːs/ (n)
cosmos
  universum, den rymd som per definition innehåller allting

kosta /kˈɔsta/ (v)
costar
  ha som pris

kostfiber /kˈɔstfiːbər/ (n, ut)
fibra alimentària
  beståndsdelar av maten som inte kan brytas ned av tarmens enzymer

kostnad /kˈɔstnad/ (n, ut)
cost
  vid köp, det som begärs (ofta en summa pengar) i utbyte mot den sålda tjänsten eller produkten
  en utgift uppdelad på den period den avser

kostsam /kˈɔstsam/ (adj)
costós
  som innebär stora utgifter; dyr, i synnerhet om en följd av handlingar som sammantaget kommer att kosta mycket pengar

kosttillskott /kˈɔstːɪlskˌɔt/ (n, neut)
complement dietètic
  preparat bestående av extra mineraler eller vitaminer (för att balansera en eventuell näringsbrist)

kostym /kˈɔstyːm/ (n, ut)
vestit
  dräkt för herrar och pojkar, bestående av kavaj, kostymbyxor och ibland väst i enhetlig färg

kotiljong /kˈuːtɪljˌɔŋ/ (n, ut)
cotilló
  en sällskapsdans (bl a som avslutning på en bal)

kotlett /kˈɔtlət/ (n, ut)
costella
  stekt kött med ett stycke revben

kotte /kˈɔtːə/ (n, ut)
pinya
  reproduktionsorgan hos vissa träd som innehåller dess frön eller pollen

kovalent /kˈuːvalˌɛnt/ (adj)
covalent
  som sitter ihop med kovalent bindning; som har med kovalent bindning att göra

kovalent /kˈuːvalˌɛnt/ (adv)
covalent
  via kovalent bindning

kovalent bindning /kˈuːvalˌɛnt bˈɪndnɪŋ/ (n)
enllaç covalent
  en stark typ av kemisk bindning, främst mellan atomer som är icke-metaller, där de delar på elektronpar; den uppkomna strukturen kallas för en molekyl

krabba /krˈaba/ (n, ut)
cranc
  typ av vattenlevande kräftdjur ur familjen Brachyura

krafsa /krˈafsa/ (v)
fer gargots
  hastigt anteckna; skriva slarvigt

kraft /krˈaft/ (n, ut)
força
  accelerationsorsak; en av de grundläggande storheterna i fysiken och mekaniken som betecknas F och mäts i newton

kraftlös /krˈaftløːs/ (adj)
dèbil

kraftnät /krˈaftnɛːt/ (n, neut)
xarxa elèctrica
  sammanhängande (kabel)system som förser ett område med elektricitet

kraftverk /krˈaftvərk/ (n, neut)
central

kraftvärmeverk /krˈaftvərmˌɛvərk/ (n, neut)
central tèrmica
  en anläggning där både elektricitet och värmeenergi framställs för distribution till konsumenter

krage /krˈɑːɡə/ (n, ut)
coll
  del av skjorta eller annat klädesplagg som löper runt halsen

kram /krˈɑːm/ (n)
abraçada
  billiga handelsvaror som används i minuthandel; dussinvaror
  det att två personer håller om varandra /för att visa ömhet/

kramp /krˈamp/ (n, ut)
rampa
  ofrivillig, ofta smärtsam muskelsammandragning

kran /krˈɑːn/ (n, ut)
aixeta
  kortform för vattenkran (eller gaskran), utkastförsedd ventil för reglering av vattenflöde (eller gasflöde)

krans /krˈans/ (n, ut)
corona
  kransliknande (def. 1) avbildning eller annan ringformig omslutning

kranvatten /krˈanvatːən/ (n, neut)
aigua de l’aixeta
  (rent) rinnande vatten som erhålles från en kran (monterad i en byggnad, t.ex. i kök eller badrum i en lägenhet)

krapp /krˈap/ (n, ut)
roja
  en färgväxt vars rötter ger röd färg Rubia tinctoria

krasch /krˈaʃ/ (n, ut)
patacada
  brak, skräll
  ekonomiskt sammanbrott
  det att något i hög fart kolliderar med något stillastående, det att krascha

krascha /krˈaʃa/ (v)
petar
  (våldsamt) kollidera med marken eller annat föremål; (våldsamt) kollidera med annat föremål eller gå sönder (och falla ihop)

krass /krˈas/ (adj)
cras
  grov, där man drar alla över en kam; som uppfattar förhållanden från ensidigt materiell synpunkt, inriktad på materiella fördelar; och därigenom egoistisk och hänsynslös

krasse /krˈasə/ (n, ut)
morritort
  en växt

krater /krˈɑːtər/ (n, ut)
cràter
  hål i jordskorpan skapat av vulkanisk aktivitet, nedslag av nedfallande föremål eller sprängladdning
  en typ av kärl från antikens Grekland

kratsa kastanjerna ur elden /krˈɑːtsa kˈastanjˌɛrna ˈʉr ˈɛldən/ (v)
treure les castanyes del foc
  hjälpa någon ur en svår situation ofta genom egen risktagning

kratta /krˈɑːtːa/ (n, ut)
rampí
  trädgårdsredskap bestående av ett (längre) skaft (oftast av trä) som är fäst vid ett kratthuvud som består av en tvärslå (oftast av järn) med pinnar vertikala mot skaftet; även utökat om redskap med liknande utseende

krav /krˈɑːv/ (n, neut)
exigència
  bestämmelse om hur något ska vara eller ske (med förväntan om lydnad)

kravall /krˈaval/ (n, ut)
aldarull
  (singular ovanligt men förekommer ibland) upplopp, gatuoroligheter

kravallpolis /krˈavalpɔlˌiːs/ (n, ut)
policia antiavalots
  polis med särskild utrustning för att bemöta kravaller

kraxa /krˈaksa/ (v)
grallar
  låta som en kråka

kreatin /krˌeːatˈiːn/ (n, neut)
creatina
  en kvävehaltig karboxylsyra som med ATP kan bilda ADP och kreatinfosfat som utgör en (liten) energireserv i bland annat muskelceller, i och med att kreatinfosfat och ADP kan ge kreatin och ATP

kreativ /krˈeːatˌiːv/ (adj)
creatiu
  som ofta kommer med nya idéer och tankar och som använder dem för att skapa nya saker, speciellt oväntade saker

kredit /krˈeːdiːt/ (n, ut)
crèdit
  pengar som lånas av banken mot betalning av räntor

kreditkort /krˈeːdɪtkˌɔt/ (n, neut)
targeta de crèdit
  kontokort med vilket man kan låna eller handla på kredit

krematorium /krˈeːmatˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
crematori
  byggnad för (jordfästning och) eldbegängelse

kremera /krˈeːmeːrˌa/ (v)
incinerar
  bränna i krematorium

kremering /krˈeːmeːrˌɪŋ/ (n, ut)
cremació
  form av begravning, där döda kroppar förbränns till aska

krenelering /krˈeːnəlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
cresteria
  uppskjutande partier på krönet av en mur (tinnar) och mellan dem öppningar som skottgluggar

kreolspråk /krˈeːɔlsprˌoːk/ (n, neut)
llengua criolla

kretensare /krˈeːtənsˌarə/ (n, ut)
cretenc
  person från Kreta

krets /krˈɛts/ (n, ut)
cercle
  cirkel
  samling av människor; grupp av åhörare
  trakt, område, administrativt distrikt

kretsa /krˈɛtsa/ (v)
girar
  långsamt och i jämn takt röra sig runt något i en cirkelliknande bana

kricka /krˈɪkːa/ (n, ut)
xarxet

krig /krˈɪɡ/ (n, neut)
guerra
  väpnad konflikt mellan flera parter som exempelvis nationer, stater, fraktioner och arméer; även mer generellt om (obeväpnade) konflikter

krigare /krˈiːɡarə/ (n, ut)
guerrer

krigarinna /krˈiːɡarˌɪna/ (n, ut)
guerrera
  kvinnlig krigare

krigisk /krˈiːɡɪsk/ (adj)
bataller
  som förefaller önska krig; som krigar mycket

krigsförbrytare /krɪɡsfˈœrbryːtˌarə/ (n, ut)
criminal de guerra
  förövare av handling som utgör krigsförbrytelse

krigsförbrytelse /krɪɡsfˈœrbryːtˌɛlsə/ (n, ut)
crim de guerra
  brott mot krigets lagar; brott mot folkrätten

krigsförklaring /krˈɪɡsfœrklˌɑːrɪŋ/ (n, ut)
declaració de guerra
  formellt meddelande där en stat förklarar krig gentemot en annan

krigslist /krˈɪɡslɪst/ (n, ut)
estratagema
  handling för att förleda fienden

krigsskådeplats /krˈɪɡskoːdˌɛplats/ (n, ut)
teatre d'operacions
  område där krig utspelas

krikon /krɪkˈoːn/ (n, neut)
prunyó
  en underart Prunus domestica insititia av plommon med blåsvart frukt; frukt av denna underart

krill /krˈɪl/ (n, ut)
krill del nord
  en kräftdjursart (Meganyctiphanes norvegica) inom den taxonomiska familjen lysräkor (Euphausiidae) reproducerande bl. a. i svenska hav; exemplar av denna art

kriminalisera /krˈiːmiːnˌalɪsˌeːra/ (v)
criminalitzar
  göra kriminell, göra olaglig

kriminell /krˈiːmiːnˌɛl/ (adj)
criminal

kriminologi /krˌiːmiːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
criminologia
  vetenskapen om brottslighet och dess orsaker

kriminologisk /krˌiːmiːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
criminològic
  rörande kriminologi

krimskrams /krˈɪmskrams/ (n, neut)
bibelot
  (värdelösa) småsaker som ser fint ut

krimtatariska /krˈɪmtatˌarɪskˌa/ (n, ut)
tàtar de Crimea

kring /krˈɪŋ/ (preposition)
al voltant de
  på flera sidor om; i närheten av; omslutande; runt

kringgå /krˈɪŋɡoː/ (v)
evitar
  gå runt omkring, ta sig förbi

kringla /krˈɪŋla/ (n, ut)
brètzel

krinolin /krˌiːnuːlˈiːn/ (n, ut)
crinolina
  vid klänning som spänns ut av t ex (metall)ringar under kjolen

kris /krˈiːs/ (n, ut)
crisi
  mycket negativ situation som är mycket svår att lösa, och som innebär många problem eller mycket lidande

krisma /krˈiːsma/ (n, ut)
crisma
  rituellt brukad olja som är konsekrerad av biskop respektive patriark och som används till smörjelse

krispig /krˈiːspɪɡ/ (adj)
cruixent
  frasig, spröd, knastrig

kristadelfian /krˈiːstadˌɛlfiːˌan/ (n, ut)
cristadelf

kristall /krˈiːstal/ (n, ut)
cristall
  ett fast ämne med atomerna ordnade i regelbundet mönster

kristallisera /krˈiːstalˌiːseːrˌa/ (v)
cristal·litzar
  övergå till kristallform; kristalliseras ut = ta fast (åskådlig) form

kristallkrona /krˈiːstalkrˌuːna/ (n, ut)
aranya
  taklampa av kristallglas som har utseende av en krona

kristallografi /krˌiːstalˈoːɡrafˌiː/ (n, ut)
cristal·lografia
  vetenskapen om kristaller

kristdemokrat /krˈiːstdəmˌɔkrɑːt/ (n, ut)
democratacristiana
  medlem eller anhängare av ett kristdemokratiskt politiskt parti

kristen /krˈiːstən/ (adj)
cristià
  någon eller något som hör samman med, eller är relaterat till kristendomen

kristen /krˈiːstən/ (n, ut)
cristià
  person som bekänner sig till kristendomen

kristendom /krˈiːstəndˌɔm/ (n, ut)
cristianisme
  en abrahamitisk religion grundad av Jesus från Nasaret, vars heliga text kallas Bibeln

kristitörne /krˌiːstiːtˈœrnə/ (n, neut)
espinavessa
  en buskartad växtart (Paliurus spina-christi) inom familjen brakvedsväxter (Rhamnaceae); exemplar av denna växt

kristna /krˈiːstna/ (v)
cristianitzar
  göra kristen; konvertera någon eller något till kristendomen

krita /krˈiːta/ (n, ut)
guix, creta
  redskap för att rita gjort av mjukt material såsom vax, mineralet krita (1) eller gips

kriterium /krˈɪtərˌiːʉm/ (n, neut)
criteri

kritik /krˈɪtiːk/ (n, ut)
criticisme

kritiker /krˈɪtiːkər/ (n, ut)
crític

kritisera /krˈɪtɪsˌeːra/ (v)
criticar

kritisk /krˈɪtɪsk/ (adj)
crític

kritisk massa /krˈɪtɪsk mˈasa/ (n)
massa crítica
  tillräckligt stor massa (för att en nukleär kedjereaktion ska uppstå)

kroat /krˈuːat/ (n, ut)
croat

kroatisk /krˈuːatˌɪsk/ (adj)
croat

kroatiska /krˈuːatˌɪska/ (n, ut)
croat
  språk talat främst i Kroatien

krock /krˈɔk/ (n, ut)
col·lisió
  kraftig sammanstötning, särskilt mellan fordon, men även personer eller andra ting, ofta med skador som följd

krocka /krˈɔkːa/ (v)
xocar
  kraftigt stöta ihop /med något/, ofta så att skada uppstår, särskilt om fordon som kör på annat fordon, person, djur eller annat
  sammanfalla /med något/
  inte gå ihop; hamna i konflikt

krocket /krˈɔkət/ (n, ut)
croquet
  ett gammalt utomhusspel med klubbor, klot och bågar

krockkudde /krˈɔkkɵdə/ (n, ut)
coixí de seguretat

krok /krˈuːk/ (n, ut)
ganxo
  föremål böjt i ena änden för att haka fast/hänga upp/sammankoppla

krokben /krˈuːkbən/ (n, neut)
traveta

kroklinjig /krˈuːklɪnjˌɪɡ/ (adj)
curvilini
  som är krokig och krökt

krokodil /krˈuːkoːdˌiːl/ (n, ut)
cocodril
  ett stort kräldjur som är släkt med alligatorer

krokodiltår /krˈuːkoːdˌɪltoːr/ (n, ut)
llàgrima de cocodril
  falsk tår, hycklad sorg

krokus /krˈuːkʉs/ (n, ut)
croc
  ett växtsläkte i familjen irisväxter med cirka 80 arter, naturligt främst växande kring Medelhavet, men några arter förekommer i Mellanöstern, Centralasien, Kina och Pakistan; individ av detta släktet krokus

krom /krˈɔm/ (n)
crom
  ett grundämne med atomnummer 24, atommassa 52,0 och symbolen Cr

kromatid /krˈuːmɑːtˌiːd/ (n, ut)
cromàtide
  en av de två DNA-molekylerna (med tillhörande proteiner) som bildas vid DNA-replikation, och som efter replikationen sitter ihop med varandra i en kromosom som följaktligen består av två identiska DNA-molekyler

kromatin /krˌuːmɑːtˈiːn/ (n, neut)
cromatina
  förening av DNA och proteiner (histoner och andra proteiner) som utgör materialet i en kromosom i en cellkärna

kromatisk /krˈuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
cromàtic
  relaterade till eller producerad av nyans
  användning av stigande eller fallande halvtonsteg som inte hör till diatonisk skala av tonarten i vilket en musikstycke är skriven

kromosfär /krˈuːmɔsfˌɛːr/ (n, ut)
cromosfera

kromosom /krˈuːmuːsˌɔm/ (n, ut)
cromosoma

krona /krˈuːna/ (n, ut)
corona, capçada
  ringformad huvudprydnad i dyrbart material för furstar
  den sida av ett mynt som bär regentens bild
corona
  (enbart i bestämd form, singular) i överförd betydelse (av 1.) om kungen, kungamakten eller staten

kronblad /krˈuːnblɑːd/ (n, neut)
pètal
  beståndsdel av en blomma

kronhjort /krˈuːnjuːt/ (n, ut)
cérvol comú
  art (Cervus elaphus) som ingår i familjen hjortdjur (Cervidae)

kronisk /krˈuːnɪsk/ (adj)
crònic
  långvarig
  bestående; obotlig

kroniskt /krˈuːnɪskt/ (adv)
crònicament
  ; på ett kroniskt sätt

krono- /krˈuːnuː/ (affix)
crono-
  som har med tid att göra

kronologi /krˌuːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cronologia
  tideräkning; tidsindelning; tidsföljd

kronologisk /krˌuːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
cronològic
  som följer en tidslinje, ordnad från det tidigaste till det senaste

kronometer /krˈuːnuːmətər/ (n, ut)
cronòmetre
  ur för mycket noggrann tidmätning

kronärtskocka /krˈuːnətskˌɔkːa/ (n, ut)
carxofera, carxofa
  en grönsak (Scolymus-gruppen av arten Cynara cardunculus - kardon), i familjen korgblommiga växter (Asteraceae) odlad för matlagning; exemplar av denna grönsak

kropp /krˈɔp/ (n, ut)
cos
  levande varelsers fysiska beståndsdelar som helhet, särskilt om bålen och ofta i motsats till själ; utvidgat om ett föremåls huvudbeståndsdel: fartygskropp, bilkropp, huskropp
  fast sammanhängande samling av materia: himlakropp
  kommutativ divisionsring, d.v.s. kommutativ ring där alla element utom den additiva identiteten har en multiplikativ invers; kommutativ skevkropp

kroppsbyggnad /krˈɔpsbyɡnˌad/ (n, ut)
físic
  kroppens form, statur, konstitution

krossa /krˈɔsa/ (v)
aixafar
  förstöra något till smådelar genom att slå eller stöta sönder något, eller slå mot något hårt, särskilt om spröda och hårda föremål; ha sönder fullständigt

krubba /krˈɵba/ (n, ut)
pessebre
  behållare för foder i ladugård

krucifix /krˈʉsɪfˌiːks/ (n, neut)
crucifix

krukmakare /krˈɵkmakˌarə/ (n, ut)
terrissaire
  hantverkare som arbetar med krukmakeri, tillverkning av krukor och andra föremål i lergods

krukväxt /krˈɵkvəkst/ (n, ut)
planta d'interior

krupp /krˈɵp/ (n, ut)
crup
  en barnsjukdom i form av infektion i andningsvägarna

krusbär /krˈɵsbɛːr/ (n, neut)
agrassó

krut /krˈʉt/ (n, neut)
pólvora
  explosivt ämne

krutdurk /krˈɵtdɵrk/ (n, ut)
santabàrbara
  förvaringsrum för krut eller andra explosiva ämnen, särskilt på fartyg

krya på dig /krˈyːa poː dˈɛj/ (interjection)
que millori
  tillönskning att krya på sig

krycka /krˈykːa/ (n, ut)
crossa

krydda /krˈyda/ (n, ut)
espècia
  ingrediens som används i relativt små mängder i maträtter för att ge en starkare eller godare smak

kryddnejlika /krˈydnəjlˌiːka/ (n, ut)
claveller
  ett träd (Syzygium aromaticum) i familjen myrtenväxter; exemplar av detta träd
clavell d'espècia, clau d'espècia, clavell, girofle
  torkade blomknopparna av [1] som används som krydda

kryddpeppar /krˈydpəpˌar/ (n, ut)
pebre de Jamaica
  träd (Pimenta dioica), ursprungligen från Jamaica, vars frukter används som krydda i både mat och bröd
  krydda bestående av de torkade, omogna frukterna från trädet (1)

krympa /krˈympa/ (v)
encongir-se

krympflation /krˌympflasxˈuːn/ (n, ut)
reduflació
  minskande storlek på förpackningar för att dölja prisökningar under inflation (samma pris per stycke, högre pris per mängd)

kryp /krˈyːp/ (n)
bestiola
  litet ryggradslöst djur, exempelvis insekt

kryphål /krˈyphoːl/ (n, neut)
escapador
  lucka i lagen; miss i en regel eller lag som gör att den inte fungerar så som det var tänkt

krypskytt /krˈypsxyt/ (n, ut)
franctirador
  person som skjuter från en dold plats; person som skjuter i smyg

krypta /krˈypta/ (n, ut)
cripta
  rum under golvet i kyrka

kryptera /krˈypteːrˌa/ (v)
encriptar
  göra information svårläslig eller omöjlig att läsa förutom för den eller de som informationen är ämnad till, särskilt med hjälp av någon algoritm

kryptering /krˈypteːrˌɪŋ/ (n, ut)
encriptació
  det att göra information svårläslig för alla som inte ska kunna läsa den
  speciell metod (algoritm) för att göra information svårtillgänglig

kryptografi /krˈyptɔɡrˌafiː/ (n, ut)
criptografia
  konsten att göra text obegriplig för utomstående och obehöriga

krypton /krˈyptuːn/ (n, neut)
criptó

kryptonit /kryptˈoːniːt/ (n, ut)
kriptonita

kryptovaluta /krˈyptuːvˌalʉtˌa/ (n, ut)
criptomoneda
  samlingsbenämning på digitala valutor som använder kryptografi för att säkra transaktioner

krysotil /krˈyːsuːtˌiːl/ (n, ut)
crisòtil
  vit asbest

kryssning /krˈysnɪŋ/ (n, ut)
creuer
  längre sjöresa (mellan olika landszoner); turistresa på fartyg där ändamålet inte direkt är att nå en viss destination

kryssningsfartyg /krˌysnɪŋsfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
creuer

kryssningsrobot /krˈysnɪŋsrˌuːbuːt/ (n, ut)
míssil de creuer
  målsökande missil

kräfta /krˈɛfta/ (n, ut)
cranc, cranc de riu
  slags ätligt kräftdjur som lever i sötvatten

kräftdjur /krəftjˈʉr/ (n, neut)
crustaci
  en taxonomisk understam (Crustacea) till leddjuren (Crustacea); art inom denna understam

kräkas /krˈɛːkas/ (v)
vomitar
  genom munnen utstöta innehållet i magsäcken

kräkmedel /krˈɛːkmeːdˌɛl/ (n, neut)
emètic
  medel som framkallar kräkning

kräldjur /krəljˈʉr/ (n, neut)
rèptil
  växelvarmt ryggradsdjur

kräm /krˈɛːm/ (n, ut)
crema
  samlingsnamn för tjocka vätskor, som kan användas som läkemedel eller livsmedel

kräva /krˈɛːva/ (n, ut)
pap
  hålighet i matstrupen hos fåglar samt vissa insekter, blötdjur och ringmaskar där föda kan lagras och mjukas upp innan den når magen eller ges som föda till avkomma

kråka /krˈoːka/ (n, ut)
cornella, corb
  en art (Corvus corone) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten kråka

krökning /krˈœknɪŋ/ (n, ut)
curvatura
  det att kröka något
  lokalt mått på hur mycket en plan kurva avviker från en rät linje, formellt normen av andraderivatan hos en parametrisering med enhetsfart

kröna /krˈøːna/ (v)
coronar
  förse med krona, bokstavligen sätta krona på

krönika /krˈøːniːka/ (n, ut)
crònica
  historisk, berättande redogörelse i kronologisk ordning som ofta behandlar ett aktuellt ämne.

kröning /krˈøːnɪŋ/ (n, ut)
coronació

ktonisk /ktˈoːnɪsk/ (adj)
ctònic
  som hör till den mytologiska underjorden (främst inom grekisk mytologi)

kub /kˈʉb/ (n, ut)
dau, cub
  rätblock där alla sidor är lika långa; hexaeder
  den tredje potensen av ett värde; ett tal upphöjt till 3, d.v.s. gånger sig självt tre gånger

kubakrokodil /kˈʉbɑːkrˌuːkoːdˌiːl/ (n, ut)
cocodril de Cuba
  en djurart (Crocodylus rhombifer) inom familjen krokodiler (Crocodylidae); individ av denna art

kuban /kˈʉban/ (n)
cubà
  person, speciellt man från Kuba
  ett syntetiskt framställt kolväte, som består av åtta stycken kolatomer arrangerade i en kub, var och en bindande en väteatom

kubansk /kˈʉbansk/ (adj)
cubà

kubikmeter /kˈʉbɪkmətər/ (n, ut)
metre cúbic

kubikrot /kˈʉbɪkrˌuːt/ (n, ut)
arrel cúbica

kubism /kˈʉbɪsm/ (n, ut)
cubisme
  en konstinriktning inom modernismen

kuckeliku /kˈɵkːəlˌiːkʉ/ (interjection)
quiquiriquic
  en interjektion som används om man vill beskriva hur tuppar låter när de gal

kudde /kˈɵdə/ (n, ut)
coixí
  tygfodral fyllt med något mjukt (till exempel dun), oftast avsedd att vila huvudet på när man sover, eller som prydnad i exempelvis en soffa

kugge /kˈɵɡə/ (n)
peó
  en liten osjälvständig del av något större

kuggfråga /kˈɵɡfroːɡˌa/ (n, ut)
pregunta capciosa
  speciellt klurig eller vilseledande fråga eller problem som kan se ut att vara lättare än den egentligen är; fråga eller problem som förleder till fel svar

kugghjul /kˈɵɡjʉl/ (n, neut)
roda dentada
  roterande maskindel försedd med "tänder" (kuggar) som hakar i en annan maskindel med tänder, för att överföra rörelseenergi mellan delarnas respektive roterande axlar

kuk /kˈʉk/ (n, ut)
polla

kukhuvud /kˈɵkhʉvˌʉd/ (n, neut)
cap de fava
  idiot, dumhuvud, kötthuvud, korkad person

kula /kˈʉla/ (n, ut)
bala
  projektil avfyrad ur eldvapen

kulinarisk /kˈʉliːnˌarɪsk/ (adj)
culinari

kuling /kˈʉlɪŋ/ (n, ut)
vendaval
  hård vind

kull /kˈɵl/ (n)
ventrada
  grupp djur bestående av moder med ungar från samma kull (1)
  ägg som är lagda av samma individ under samma fortplantningsperiod

kulle /kˈɵlə/ (n, ut)
turó, puig, muntanyeta
  bergknalle, backe, höjd

kullerbytta /kˈɵlərbˌytːa/ (n, ut)
tombarella
  rörelse där utövaren sätter händerna mot marken och rullar över ryggen; plötslig vändning

kulspetspenna /kˈɵlspətspˌɛna/ (n, ut)
boli

kulstötning /kɵlstˈœtnɪŋ/ (n, ut)
llançament de pes
  kast (stöt) med en tung kula

kult /kˈɵlt/ (n, ut)
culte
  det att dyrka, speciellt på ett religiöst sätt, i sammanslutning med andra personer under fastslagna former

kulting /kˈɵltɪŋ/ (n, ut)
porcell, garrí

kultur /kˈɵltʉr/ (n, ut)
cultura
  traditioner som odlas (utvecklas och förs vidare) inom ett samhälle; andlig kultur
  vetenskap, konst, underhållning och nöjesliv; finkultur, högre andlig kultur
  samhälle som förenas av sin andliga odling; civilisation

kulturell /kˈɵltʉrˌɛl/ (adj)
cultural
  som rör kultur

kulturellt /kˈɵltʉrˌɛlt/ (adv)
culturalment
  på ett kulturellt sätt

kummin /kɵmˈiːn/ (n, ut)
alcaravia
  en art (Carum carvi) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten kummin

kumquat /kˈɵmkwat/ (n)
cumquat
  en orange liten oval citrusfrukt med ursprung från Kina med det taxonomiska namnet Fortunella

kund /kˈɵnd/ (n, ut)
client
  person som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst (vanligtvis mot betalning) av ett företag
  företag, institution eller dylikt som köper en produkt eller utnyttjar en tjänst

kung /kˈɵŋ/ (n, ut)
rei
  manligt statsöverhuvud i en monarki
  en av de starkaste schackpjäserna
  en valör på ett spelkort (förkortat K) oftast med talvärdet 13, och rangordnat högre än dam men vanligtvis lägre än ess

kung fu /kˈɵŋ fˈʉ/ (n, ut)
kung-fu
  en kinesisk kampsport

kungakrona /kˈɵŋakrˌuːna/ (n, ut)
corona reial
  krona (dekorativ och statusmarkerande huvudprydnad) som bärs av en kung

kungarike /kˈɵŋarˌiːkə/ (n, neut)
regne
  rike, vars statschef är en kung eller drottning

kunglig /kˈɵŋlɪɡ/ (adj)
reial

kungsboa /kˈɵŋsbuːˌa/ (n, ut)
boa constrictora
  en ormart (Boa constrictor) i familjen boaormar (Boidae); individ av denna art

kungsfiskare /kˈɵŋsfɪskˌarə/ (n, ut)
blauet, blauet comú, blavet
  fågelarten kungsfiskare (Alcedo atthis) i familjen kungsfiskare (Alcedinidae); individ av denna art

kungsfågel /kˈɵŋsfoːjəl/ (n, ut)
reietó
  en art (Regulus regulus) inom fågelfamiljen kungsfåglar (Regulidae); individ av arten kungsfågel

kungskobra /kˈɵŋskɔbrˌa/ (n, ut)
cobra reial

kungsörn /kɵŋsˈœrn/ (n, ut)
àguila daurada, àguila reial
  en art (Aquila chrysaetos) inom fågelfamiljen hökartade rovfåglar (Accipitridae); individ av arten kungsörn

kungöra /kˈɵŋøːrˌa/ (v)
anunciar
  göra känt; sprida allmänt (om information); proklamera

kunna /kˈɵna/ (v)
poder
  klara av, har vetskapen eller kapaciteten till att
saber
  veta; känna till

kunnig /kˈɵnɪɡ/ (adj)
entès
  som kan, som har kunskap, duktig, skicklig

kunskap /kˈɵnskɑːp/ (n, ut)
coneixement
  information som en individ har (eller kan framkalla) i medvetandet
  någon särskild bit av information

kupa /kˈʉpa/ (v)
collir
  täcka grödor med en vall av jord

kupera /kˈʉpərˌa/ (v)
partir
  dela en kortlek i två högar och sedan lägga ihop dem i omvänd ordning (görs av den som inte blandade leken för att motverka fuskblandning)

kupol /kˈʉpuːl/ (n, ut)
cúpula
  överbyggnad som liknar ett halvklot eller en lök

kupé /kʉpˈeː/ (n, ut)
compartiment
  avgränsad del av ett åkdon, speciellt i en järnvägsvagn avsedd för passagerare

kur /kˈʉr/ (n, ut)
tractament
  behandling eller annan åtgärd som ska bota en sjukdom

kurd /kˈɵrd/ (n, ut)
kurd
  person, särskilt man, av en folkgrupp som huvudsakligen lever i delar av Iran, Irak, Syrien och främst Turkiet (ett område som kallas Kurdistan)

kurdisk /kˈɵrdɪsk/ (adj)
kurd
  som har med kurder, Kurdistan eller språket kurdiska att göra

kurdiska /kˈɵrdɪskˌa/ (n, ut)
kurd
  ett språk, eller en grupp av nära besläktade språk, som talas av kurder framförallt i Kurdistan

kuriosakabinett /kˈʉriːˌuːsakˌabiːnˌɛt/ (n, neut)
gabinet de curiositats
  samling av kuriösa föremål som förevisas offentligt

kurir /kˈʉriːr/ (n, ut)
correu
  (egentligen ilbud) person som överför diplomatiska handlingar mellan hemlandet och dess beskickningar utomlands (och som tack vare särskilt pass, kurirpass, är skyddad för visitering av medförda handlingar)

kurort /kˈʉruːt/ (n, ut)
balneari
  anläggning (ort) med boende för hälsans stärkande (kur; hälsobrunn, sanatorium, etc.)

kurragömma /kˌɵrajˈœma/ (n)
fet i amagar

kurs /kˈɵʂ/ (n, ut)
curs
  riktning, färdriktning

kursiv /kˈɵʂiːv/ (adj)
cursiva
  som lutar åt höger
  översiktlig, överskådlig

kurtisera /kˈɵtɪsˌeːra/ (v)
festejar
  flörta, uppvakta

kurtisör /kˈɵtɪsˌøːr/ (n, ut)
cortesà
  person (vanligen man) som uppvaktar en kvinna i syfte att imponera på henne

kurva /kˈɵrva/ (n, ut)
corba, revolt
  värdemängden till en vektorvärd funktion (vanligen i planet eller i rummet) av en reell variabel; bilden av en "tråd" med "oändlig" tunnhet
  formen av en riktig kurva
  ett avsnitt av en väg där denna ändrar riktning

kusin /kʉsˈiːn/ (n, ut)
cosí, cosina
  syskonbarn till någons förälder, syskonbarns släktskap med varandra

kusk /kˈɵsk/ (n, ut)
cotxer
  person som kör med häst eller annat dragdjur och vagn

kust /kˈɵst/ (n, ut)
costa
  landområde som ligger i närheten av ett hav
  havsområde som ligger i direkt närhet till fasta land

kustbevakning /kˈɵstbəvˌɑːknɪŋ/ (n, ut)
guàrdia costanera
  myndighet för bevakning av kusten

kustpipare /kˈɵstpiːpˌarə/ (n, ut)
fuell gris

kuttra /kˈɵtra/ (v)
parrupar

kuvert /kˈʉvət/ (n, neut)
sobre
  omslag för brev (vid postsändelse), med en öppning på ena sidan ofta förslutbar medelst en flik

kuvös /kˈʉvøːs/ (n, ut)
incubadora
  en sorts värmeapparat för vård av spädbarn som fötts för tidigt

kuwaitier /kˈʉvaˌiːtiːər/ (n, ut)
kuwaitià

kvack /kvˈak/ (interjection)
nyec
  ljudhärmande för en ankas läte

kvacksalvare /kvˈaksalvˌarə/ (n, ut)
curandero
  person som inte är utbildad till läkare men ändå har läkarpraktik; klok gubbe

kvadersten /kvˈadəʂtən/ (n, ut)
carreu
  natursten som huggits till ett fyrkantigt block för att användas som byggsten

kvadrat /kvˈadrat/ (n, ut)
quadrat
  fyrhörning där alla sidor är lika långa och alla vinklar är räta (90&deg;)
  tal upphöjt till två, d.v.s. multiplicerat med sig självt

kvadratisk /kvˈadratˌɪsk/ (adj)
quadrat
  som har formen av en kvadrat

kvadratkilometer /kvˈadratkˌiːluːmətər/ (n, ut)
quilòmetre quadrat
  måttenhet för area; 1 kvadratkilometer är den area som en kvadrat har, om sidlängden är 1 kilometer

kvadratmeter /kvˈadratmətər/ (n, ut)
metre quadrat

kvadratrot /kvˈadratrˌuːt/ (n, ut)
arrel quadrada

kvadrera /kvˈadreːrˌa/ (v)
elevar al quadrat
  upphöja till två, multiplicera med sig självt; beräkna kvadraten på

kvadriljon /kvˈadrɪljˌuːn/ (n, ut)
quadrilió

kval /kvˈɑːl/ (n, neut)
turment
  ihållande, starkt, själsligt lidande

kvalificera /kvˈalɪfˌiːseːrˌa/ (v)
qualificar

kvalificerad majoritet /kvˈalɪfˌiːseːrˌad mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
majoria qualificada

kvalitet /kvˈalɪtˌeːt/ (n, ut)
qualitat
  vinst av en dam mot torn, springare eller löpare, eller vinst av en tung pjäs (dam eller torn) mot en lätt pjäs (springare eller löpare)

kvalitetsjusterat levnadsår /kvˈalɪtˌeːtsxɵstˌeːrat lˈɛvnadsˌoːr/ (n)
any de vida ajustat per qualitat
  ett mått som motsvarar ett år av perfekt hälsa, som kan användas för att bestämma om en medicinsk insats är värd besväret för en individ

kvalster /kvˈalstər/ (n, neut)
àcar, ácar
  mycket litet spindeldjur som lever som parasit

kvantitativ /kvˈantiːtatˌiːv/ (adj)
quantitatiu

kvantitet /kvˈantiːtˌeːt/ (n, ut)
quantitat

kvantkemi /kvˈantkəmˌiː/ (n, ut)
química quàntica
  gren inom teoretisk kemi som använder teorier från kvantmekanik och kvantfältteori för att lösa kemiska problem

kvantmekanik /kvˈantməkˌaniːk/ (n, ut)
mecànica quàntica
  övergripande teori inom den moderna fysiken som beskriver materiens och energins beteende i mikrokosmos

kvarg /kvˈarj/ (n, ut)
quallada, recuit
  färskost av skummjölk som syras med olika mjölksyrebakterier och som har en jämn och mjuk konsistens

kvark /kvˈark/ (n, ut)
quark
  en av de mest grundläggande elementarpartiklarna; partiklarna påverkas av stark kärnkraft, har elektrisk laddning -1/3 eller +2/3 (motsvarande antipartiklar har motsatta tecken på laddningarna) och en färgladdning samt förekommer alltid i kombinationer som utåt sett saknar färgladdning

kvarn /kvˈɑːrn/ (n, ut)
molí
  (mindre) apparat eller maskin avsedd för malning av material till mindre kornstorlek
  (större) maskin eller byggnad avsedd för malning av material till mindre kornstorlek

kvarnsten /kvˈɑːrnstən/ (n, ut)
mola
  sten för malning av mjöl i en kvarn

kvartalsvis /kvˈatɑːlsvˌiːs/ (adj)
trimestralment
  som sker en gång i kvartalet

kvarter /kvˈatər/ (n, neut)
barri
  område med bebyggda eller obebyggda tomter som omges av vanligen fyra gator i ett stadsplanerat område
  liten del av stad med liknande struktur

kvartersbutik /kvˈatəʂbˌɵtiːk/ (n, ut)
botigua de conveniència
  liten livsmedelsbutik som betjänar de närmaste kvarteren

kvartett /kvˈatət/ (n, ut)
quartet
  en samling om fyra (personer), särskilt om musiker
  musikstycke för fyra sångare eller musikinstrument
  ett kortspel för barn och spelas vanligtvis med speciella kortlekar

kvarts /kvˈats/ (n, ut)
quars
  ett slags mineral bestående av kiseldioxid bland annat nyttjat som råvara till porslin samt glas, och en av de viktigaste ingredienserna i glasyr avsedd för keramik; stora, färglösa kristaller av kvarts kallas bergkristall

kvartsur /kvˈatsʉr/ (n, neut)
rellotge de quars

kvartär /kvatˈɛːr/ (adj)
quaternari, quaternària

kvasar /kvˈɑːsar/ (n, ut)
quàsar

kvastbuss /kvˈastbɵs/ (n, ut)
cotxe escombra
  fordon som följer landsvägslopp för att plocka upp eftersläntrare

kvav /kvˈɑːv/ (adj)
sufocant

kvickdrag /kvˈɪkdraɡ/ (n, neut)
malaltia pulmonar obstructiva crònica
  en lungsjukdom hos hästar

kvicksand /kvˈɪksand/ (n, ut)
sorramoll

kvicksilver /kvˈɪksɪlvər/ (n, neut)
mercuri, hidrargir
  ett silvergrått metalliskt grundämne, flytande vid rumstemperatur med atomnummer 80 och symbolen Hg

kvinna /kvˈɪna/ (n, ut)
dona
  (ofta vuxen) människa av kvinnligt kön

kvinnlig /kvˈɪnlɪɡ/ (adj)
femení
  typisk för en kvinna enligt vissa ideal

kvinnomord /kvˈɪnuːmˌuːrd/ (n, neut)
feminicidi
  mord på kvinna

kvint /kvˈɪnt/ (n, ut)
quinta
  intervall som sträcker sig sju halvtonsteg

kvintett /kvˈɪntət/ (n, ut)
quintet
  en samling om fem (personer), särskilt om musiker

kvist /kvˈɪst/ (n, ut)
branquilló
  mindre gren på ett träd

kvitten /kvˈɪtːən/ (n)
codony, codonyer
  frukt från trädet kvitten (1)

kvitto /kvˈɪtːuː/ (n, neut)
rebut
  skriftlig bekräftelse att en viss summa pengar har tagits emot, utskriven eller skriven av den som mottar pengarna
  skriftlig bekräftelse att någonting har gjorts, inlämnat eller överlämnat, en viss vara har tagits emot, ofta utskriven eller skriven av den som mottar varan

kvittra /kvˈɪtra/ (v)
refilar

kvot /kvˈuːt/ (n, ut)
quocient
  resultat av division

kväka /kvˈɛːka/ (v)
raucar
  låta som en groda

kväkare /kvˈɛːkarə/ (n, ut)
quàquer
  anhängare av en viss religiös sekt (numera främst i USA)

kväll /kvˈɛl/ (n, ut)
vespre
  tidpunkt på dygnet då det börjar skymma, och ofta även om nattens första timmar

kvällshimmel /kvˈɛlshɪməl/ (n, ut)
cel vespertí
  himmel på kvällen

kvällskurs /kvˈɛlskɵʂ/ (n, ut)
curs nocturn
  kurs (in­om studieförbund) som äger rum kvällstid

kvällsmat /kvˈɛlsmat/ (n, ut)
sopar
  lättare mål som äts på kvällen, benämnd kvällsvard

kvällstidning /kvˈɛlstiːdnˌɪŋ/ (n, ut)
diari de la nit
  tidning som kommer ut på kvällen

kväve /kvˈɛːvə/ (n, neut)
nitrogen
  grundämnet med atomnummer 7 och kemisk beteckning N (som förekommer i luften i form av kvävgas)

kyckling /ɕˈyklɪŋ/ (n, ut)
pollet
  ung hönsfågel
pollastre
  maträtt som består av unge till tamhöna

kyla /ɕˈyːla/ (n, ut)
fredor
  låg temperatur, det att temperaturen /i atmosfären/ är låg

kylare /ɕˈyːlarə/ (n, ut)
calefactor
  kärl för att hålla drycker kyl

kylskåp /ɕˈylskoːp/ (n, neut)
nevera
  elektriskt skåp som håller en lägre temperatur än omgivningen i syfte att sänka temperaturen och öka hållbarheten för matvaror som placeras i skåpet

kyltorn /ɕˈyltuːrn/ (n, neut)
torre de refrigeració
  torn för kylning av vatten i ett kraftverk

kymriska /ɕˈymrɪskˌa/ (n, ut)
gal·lès
  keltiskt språk som talas i Wales

kymus /ɕˈyːmʉs/ (n)
quim
  den finfördelade massa som utgörs av (delvis spjälkad) inmundigad föda blandad med matspjälkningsvätskor som föreligger distalt om magsäcken (d.v.s. i tarmarna)

kynologi /ɕˌyːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
cinologia

kypare /ɕˈyːparə/ (n, ut)
cambrer
  man som arbetar med att servera på en restaurang

kyrillisk /ɕˈyːrɪlˌɪsk/ (adj)
ciríl·lic
  som tillhör det kyrilliska skriftsystemet

kyrilliska alfabetet /ɕˈyːrɪlˌɪska ˈalfabətət/ (n, neut)
alfabet ciríŀlic
  grupp av alfabet som överensstämmer med bland annat de slaviska språkens ljudsystem

kyrka /ɕˈyrka/ (n, ut)
església
  byggnad avsedd som samlingslokal för kristna
  religiös organisation där medlemmarna organiserar gudstjänsterna på likartat sätt

kyrklig /ɕˈyrklɪɡ/ (adj)
eclesiàstic
  som har att göra med en kyrka (organisation)

kyrkogård /ɕˈyrkuːɡˌoːrd/ (n, ut)
cementiri
  område kring en kyrka som används som begravningsplats

kyrkoherde /ɕˈyrkuːhˌɛrdə/ (n, ut)
vicari
  präst med befattning ordinarie ledare för ett pastorat

kysk /ɕˈysk/ (adj)
cast
  sexuellt avhållsam

kyskhet /ɕˈyskheːt/ (n, ut)
castedat

kyskhetsträd /ɕˈyskhətstrˌɛːd/ (n, neut)
aloc
  en växtart (Vitex agnus-castus) inom familjen kramsblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

kyss /ɕˈys/ (n, ut)
petó
  beröring med läpparna

kyssa /ɕˈysa/ (v)
besar

käbbla /ɕˈɛbla/ (v)
barallar
  smågräla

käft /ɕˈɛft/ (n, ut)
boca
  mun; särskilt om stor, glupsk eller dräglande sådan

kägelsnitt /ɕˈɛːjəlsnˌɪt/ (n, neut)
cònica

kägla /ɕˈɛɡla/ (n, ut)
bitlla
  mål som ska fällas av klotet inom bowling och kägelsport

käke /ɕˈɛːkə/ (n, ut)
mandíbula
  del av ansiktsskelettet där tänderna sitter

källa /ɕˈɛla/ (n, ut)
font, deu
  plats där grundvatten bryter igenom markytan
font, origen
  plats där något uppkommer eller uppstår
  kontrollerbart ursprung till ett påstående

källare /ɕˈɛlarə/ (n, ut)
soterrani

källkod /ɕˈɛlkoːd/ (n, ut)
codi font
  uppsättning instruktioner i ett programmeringsspråk, läsbar av människor, men avsedd att köras av en dator (via interpretering eller kompilering)

källsortering /ɕəlsˈɔteːrˌɪŋ/ (n, ut)
recollida selectiva
  det att /av miljöhänsyn/ sortera avfall efter uppbyggnadsmaterial /varefter avfall av respektive material tas omhand i material- eller energiåtervinning/

kämpa /ɕˈɛmpa/ (v)
lluitar

kämpig /ɕˈɛmpɪɡ/ (adj)
extenuant

känd /ɕˈɛnd/ (adj)
conegut

känguru /ɕˈɛŋʉrˌʉ/ (n, ut)
cangur, cangurú
  individ av någon av ett flertal arter från däggdjursfamiljen kängurudjur (Macropodidae) inom ordningen fåframtandade pungdjur (Diprotodontia)

känna /ɕˈɛna/ (v)
conèixer
  mer ingående veta vem någon är

känna igen /ɕˈɛna ˈiːjən/ (v)
reconèixer, conèixer
  se, känna, höra, lukta eller smaka något eller någon och påminnas om att man sett, känt, hört, luktat eller smakat det eller den personen förut

kännbar /ɕˈɛnbɑːr/ (adj)
palpable
  som går att känna

kännedom /ɕˈɛnədˌɔm/ (n, ut)
coneixement
  det att känna till eller vara medveten om något
  något man känner till eller är medveten om

känsel /ɕˈɛnsəl/ (n, ut)
tacte
  sinne som ger förnimmelsen av formen på ytan hos någonting vid beröring

känsla /ɕˈɛnsla/ (n, ut)
intuïció, sentiment
  förnimmelse av fysiologiskt känselsinne i hud eller inre organ, t.ex. upplevelse av värme, kyla, beröring, tryck eller smärta (som varnar för vävnadsskada)
  självständig själslig förnimmelse av karaktäristisk natur, inte omedelbart kopplad till fysisk stimuli, tankar eller minne (men ofta indirekt orsakad av sådana företeelser), t.ex. rädsla, lycka, sorg och ilska
  instinkt, mer eller mindre undermedveten uppfattning om något; tro (om något)

känslig /ɕˈɛnslɪɡ/ (adj)
sensible
  som är väldigt mottaglig för stimuli; ömtålig
  som lätt blir upprörd, uppretad eller förnärmad
  som reagerar redan för små utslag

känslighet /ɕˈɛnslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
sensibilitat

känslofull /ɕˈɛnsluːfˌɵl/ (adj)
emocional
  full av känslor; som lätt reagerar på känslor eller lätt visar känslor; som inducerar eller präglas av starka känslor

känslomässig /ɕˈɛnsluːmˌɛsɪɡ/ (adj)
emocional
  som berör känslor

känslosam /ɕˈɛnsluːsˌam/ (adj)
emocional
  full av känslor; som lätt reagerar på känslor eller lätt visar känslor

käpp /ɕˈɛp/ (n, ut)
bastó
  grov pinne oftast med runt eller kvadratiskt tvärsnitt

kär /ɕˈɛːr/ (adj)
estimat
  som man tycker om

käringtand /ɕˈɛːrɪŋtˌand/ (n, ut)
lot corniculat
  Lotus corniculatus, en ört tillhörande gruppen ärtväxter

kärl /ɕˈɛrl/ (n, neut)
vas
  behållare för att hantera gaser, vätskor och andra flyktiga material företrädesvis i en arbets- eller tillredningsprocess
  rörformig struktur i växter och djurkroppar, avsedd för näringsflöde eller blodomlopp

kärlek /ɕˈɛrlək/ (n, ut)
amor
  föremålet för sådan känsla

kärleksbrev /ɕˈɛrləksbrˌeːv/ (n, neut)
carta d'amor

kärleksroman /ɕˈɛrləksrˌuːman/ (n, ut)
novel·la sentimental
  roman i vilken kärlek av romantisk natur mellan två personer spelar en framträdande roll (och med lyckligt slut)

kärna /ɕˈɛrna/ (n, ut)
nucli
  den innersta delen av något; mitt, mittpunkt
  den innersta avsikten med eller av något

kärnenergi /ɕˈɛrnənˌɛrjiː/ (n, ut)
energia atòmica
  energi som frigörs vid kärnreaktioner (när atomkärnor sönderdelas (fission) eller smälter samman (fusion))

kärnfysik /ɕˈɛrnfyːsˌiːk/ (n, ut)
física nuclear

kärnkemi /ɕˈɛrŋkəmˌiː/ (n, ut)
química nuclear
  läran om kemiska aspekter av radioaktivitet och andra fenomen som härrör ur atomkärnor

kärnkraftverk /ɕˈɛrŋkraftvˌɛrk/ (n, neut)
central nuclear
  kraftverk där man framställer elenergi genom att klyva tunga atomkärnor

kärnmjölk /ɕərnmjˈœlk/ (n, ut)
sèrum de mantega
  vätske som återstår när man kärnat smör av grädde

kärnreaktor /ɕˈɛrnrəˌaktɔr/ (n, ut)
reactor nuclear
  behållare där kontrollerad kärnreaktion äger rum (oftast i syfte att utvinna energi, ibland i annat syfte)

kärnved /ɕˈɛrnvəd/ (n, ut)
duramen
  inre delen av en trädstam

kärr /ɕˈɛr/ (n, neut)
aiguamoll
  mindre vattensamling som håller på att växa igen, slags våtmark

kärrsnäppa /ɕˈɛrʂnəpˌa/ (n, ut)
passa-rius, territ variant

kärve /ɕˈɛrvə/ (n, ut)
garba
  knippe av spön eller strån av skördad men ännu ej tröskad säd, nek

kätteri /ɕˈɛtːərˌiː/ (n, neut)
heretgia
  åskådning som strider mot en etablerad trosuppfattning eller ett förhärskande samfunds tro, bristande rättrogenhet

kättersk /ɕˈɛtːəʂk/ (adj)
herètic
  som av­viker från en kyrkas officiella lära eller sprider avvikande ideologi

kåda /kˈoːda/ (n, ut)
resina
  tjockflytande, klibbig vätska som utsöndras av vissa träd, främst barrträd, bland annat som försvar mot insekter

kål /kˈoːl/ (n, ut)
col
  växtarten Brassica oleracea i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae), med en mängd olika varieteter såsom vitkål, grönkål, blomkål, kålrabbi och broccoli (knappast om enskild planta, se kommentar under definition 3)

kåldolme /kˈoːldɔlmə/ (n, ut)
col farcida
  en slags rulle traditionellt tillagad genom att vitkålsblad fylls av köttfärs, blandat med kokt ris, salt och peppar

kålrabbi /kˈoːlrabˌiː/ (n, ut)
colrave
  en klotformad växt (Brassica oleracea var. gongylodes)

kåseri /kˈoːsərˌiː/ (n, neut)
barbolla
  underhållande kortare text i tidning eller tidskrift

kö /ɕˈøː/ (n, ut)
cua
  led där människor står efter varandra och väntar på något
  samling av element som behandlas i den ordning de lagrats

kök /ɕˈøːk/ (n, neut)
cuina
  rum avsett för matlagning
  sätt att tillaga mat (ofta förknippat med en specifik regional härkomst); kokkonst, matkultur

köksklocka /ɕˈœksklɔkːˌa/ (n, ut)
rellotge de cuina
  klocka (ofta en väggklocka) som finns i ett kök eller är avsedd att användas i ett kök

kökslatin /ɕˈœkslatˈiːn/ (n, neut)
latin macarrònic
  amatörmässigt latin som innehåller felaktigheter

köksredskap /ɕˈœksrədskˌɑːp/ (n, neut)
estris de cuina

köl /ɕˈøːl/ (n, ut)
quilla
  den understa delen av en båt eller ett fartyg som går längst mittlinjen av skrovets botten och utgör dess stomme; särskilt den nedskjutande, skivliknande delen under båtens botten avsedd att minska avdriften och hålla båten upprätt

köld /ɕˈœld/ (n, ut)
fred
  (mycket) låg temperatur

köldknäpp /ɕˈœldknəp/ (n, ut)
ona de fred
  plötslig (kortvarig och stark) kyla

kölsvin /ɕˈœlsvˈiːn/ (n, neut)
carlinga
  förstärkning av fartygsbotten i form av en längsgående balk eller planka

kön /ɕˈøːn/ (n, neut)
sexe, gènere
  uppdelning i typer av organismer inom en viss art i fortplantningssyfte; i regel har däggdjur två kön: honor och hanar; människans två kön benämns oftast kvinnor och män

könsdysfori /ɕˈœnsdysfˌuːriː/ (n, ut)
disfòria de gènere
  lidelse av att ens biologiska kön och ens köns­identitet inte stämmer över­ens

könsidentitet /ɕˈœnsiːdˌɛntiːtˌeːt/ (n, ut)
identitat de gènere
  det könsuttryck som en individ identifierar sig med, en persons subjektiva upplevelse av att tillhöra ett visst kön

könsorgan /ɕˈœnsˈɔrɡan/ (n, neut)
genitals
  kroppsdel hos tvåkönade organismer avsedd för sexuell reproduktion

könssjukdom /ɕˈœnsjʉkdˌɔm/ (n, ut)
malaltia de transmissió sexual
  sjukdom som överförs via samlag och angriper könsorganen

könsstympning /ɕˈœnstympnˌɪŋ/ (n, ut)
mutilació genital
  borttagande av hela eller delar av de yttre kvinnliga könsorganen, det vill säga klitoris, inre blygdläppar och yttre blygdläppar

köp /ɕˈøːp/ (n, neut)
compra
  det att köpa en vara
  vara som köpts

köpa /ɕˈøːpa/ (v)
comprar
  skaffa sig ägande över något genom utbyte av pengar
  skaffa sig inflytande över en person genom att muta vederbörande

köpa grisen i säcken /ɕˈøːpa ɡrˈiːsən iː sˈɛkːən/ (v)
comprar sense mirar
  köpa något som man inte vet vad det verkligen är och därmed hur värdefullt det är; göra något kostsamt som man inte vet vad man vinner på

köpare /ɕˈøːparə/ (n, ut)
comprador

köpcentrum /ɕˈœpsəntrˌɵːm/ (n, neut)
centre comercial
  ansamling av affärer

köpkraft /ɕˈœpkraft/ (n, ut)
poder adquisitiu
  förmåga att köpa

köpman /ɕˈœpman/ (n, ut)
comerciant

kör /ɕˈøːr/ (n, ut)
cor
  grupp som framför sång, ofta i olika stämmor, med flera röster i varje stämma, ev med partier av en sångsolist

köra /ɕˈøːra/ (v)
conduir
  manövrera, styra, driva eller föra (ett fordon eller en maskin); transportera, föra eller driva någon eller något

körbana /ɕˈœrbanˌa/ (n, ut)
calçada
  den del av en väg på vilken fordon är tänkta att framföras (vilket exkluderar t.ex. vägrenar)

körkort /ɕˈœrkɔt/ (n, neut)
permís de conduir
  licens för att få köra motorfordon

körsbär /ɕˈœʂbɛːr/ (n, neut)
cicera, cirera
  trä från körsbärsträdet, även körsbärsträ

körsbärsfuks /ɕˈœʂbɛːʂfˌɵks/ (n, ut)
nimfa dorment
  en fjärilsart (Nymphalis polychloros) i familjen praktfjärilar (Nymphalidae); exemplar av denna art

körsbärsplommon /ɕˈœʂbɛːʂplˌɔmuːn/ (n, neut)
mirabolà
  ett trädslag (Prunus cerasifera) inom familjen rosväxter; exemplar av denna art

körsbärstomat /ɕˈœʂbɛːʂtˌuːmɑːt/ (n, ut)
cirerol
  sort av tomat som är i storleken lik ett körsbär med det vetenskapliga namnet Solanum lycopersicum var. cerasiforme; frukt av denna sort

körsbärsträd /ɕˈœʂbɛːʂtrˌɛːd/ (n, neut)
cirerer
  träd på vilket körsbär växer

körtel /ɕˈœtəl/ (n, ut)
glàndula
  organ som producerar och frisätter hormon eller sekret, som antingen insöndras till blodet (hormon från endokrin körtel) eller utsöndras på kroppens utsida (sekret från exokrin körtel, t.ex. på huden, vid en kroppsöppning eller i mag–tarmkanalen)

körvel /ɕˈœrvəl/ (n, ut)
cerfull

kött /ɕˈœt/ (n, neut)
carn
  muskler och annan vävnad från djur betraktad som föda (även om detta i vissa fall, som i uttrycket kött på benen, är mindre självklart)
  (kortform för) köttsort
  den fysiska kroppen (i synnerhet med avseende på dess fysiska behov) i kontrast mot sinnet
  (kortform för) kötthuvud

köttbulle /ɕˈœtbɵlə/ (n, ut)
mandonguilla
  (hand)rullad liten boll av nötfärs, blandfärs, lammfärs eller vilt såsom älgfärs förekommer som varianter

köttklubba /ɕˈœtklɵbˌa/ (n, ut)
estovador, mall de carn
  redskap som används för att möra kött

köttkvarn /ɕˈœtkvɑːrn/ (n, ut)
màquina de trinxar carn
  slags kvarn vari kött males till färs

köttätande /ɕˈœtːɛːtˌandə/ (adj)
carnívor

köttätare /ɕˈœtːɛːtˌarə/ (n, ut)
carnívor
  karnivor, djur som äter animalisk föda

labialisera /lˈɑːbiːˌaliːsˌeːra/ (v)
labialitzar
  förändra till läppljud; uttala med rundade läppar

labiovelar /lˈɑːbiːˌuːvəlˌar/ (n, ut)
labiovelar
  språkljud som uttals vid gomseglet och med läpparna

laboratorium /lˈabuːrˌɑːtuːrˌiːʉm/ (n, neut)
laboratori

labyrint /lˈɑːbyːrˌɪnt/ (n, ut)
laberint
  ställe med invecklat nät av gångar; stor byggnad där det kan vara svårt att hitta rätt

labyrintisk /lˈɑːbyːrˌɪntɪsk/ (adj)
laberíntic
  likt en labyrint

lack /lˈak/ (n)
laca
  lösning som används för att som skydd behandla ytor
  material (innehållande harts) använt för försegling

lacka /lˈakːa/ (v)
envernissar
  påföra lack på en yta
tractar una superfície
  tillsluta eller försegla något (t.ex. brev, paket) med ett sigill av lack

ladda /lˈada/ (v)
carregar
  göra redo för användning genom att fylla på ammunition
  kopiera digital data från ett ställe till ett annat; läsa något till primärminnet

ladda ner /lˈada nˈeːr/ (v)
baixar, descarregar
  kopiera information från en fjärran dator till en lokal dator

ladda upp /lˈada ˈɵp/ (v)
pujar
  kopiera en fil från en lokal dator till en server

laddare /lˈadarə/ (n, ut)
carregador

laddning /lˈadnɪŋ/ (n, ut)
càrrega
  en storhet hos partiklar som beskriver deras elektrostatiska förmåga att attrahera eller repellera varandra
  ett överskott av partiklar med en given laddning på en plats, genererande en spänning gentemot en annan plats
  den energimängd som finns i ett elektriskt batteri

laddstation /lˌadstasxˈuːn/ (n, ut)
estació de càrrega
  fast anordning för laddning av elbil

laddstock /lˈadstɔk/ (n, ut)
baqueta
  stake av trä, järn eller fjäderstål varmed skottet nedförs i pipan på äldre eldvapen för framladdning

ladino /lˈɑːdiːnˌuː/ (n, ut)
judeocastellà
  ett ibero-romanskt språk som talas i Israel och Turkiet, sefardisk spanska

ladusvala /lˈɑːdɵsvˌala/ (n, ut)
oreneta comuna

lag /lˈɑːɡ/ (n)
llei
  fastställda rättsregler för beteende i ett samhälle, brott mot vilka kan bestraffas; sammanfattning av alla rättsregler i ett land; annat normsystem (t.ex. religiöst)

lager /lˈɑːɡər/ (n)
llorer
  lagerträd; ett träd (Laurus nobilis) med aromatiska blad

laglig /lˈɑːɡlɪɡ/ (adj)
legal
  som tillåts enligt lagen

laglös /lˈɑːɡløːs/ (adj)
anàrquic
  som inte befattar sig med lagar

lagring /lˈɑːɡrɪŋ/ (n, ut)
estratificació
  förvaring i förråd

lagstifta /lˈɑːɡstɪftˌa/ (v)
legislar
  fastställa lagar

lagstiftande /lˈɑːɡstɪftˌandə/ (adj)
legislatiu
  legislativ, som rör lagstiftning och parlament

lagstiftning /lˈɑːɡstɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
legislació
  process genom vilken lagar tillkommer, ändras eller upphävs
  sammanfattning av fastställda lagar; författning

lakan /lˈɑːkan/ (n, neut)
llençol
  tunt textilföremål som används vid bäddning av säng

lake /lˈɑːkə/ (n, ut)
lota
  en art (Lota lota) inom fiskfamijen lakefiskar (Lotidae); individ av arten lake

lakej /lˈɑːkəj/ (n, ut)
lacai
  betjänt klädd i livré
  överdrivet tjänstvillig person, underdånig eller fjäskande mot makthavare

lakonisk /lɑːkˈoːnɪsk/ (adj)
lacònic
  fåordig
  kortfattad men innehållsrik

lakrits /lˈakrɪts/ (n, ut)
regalèssia, pega dolça

laktas /lˈaktas/ (n, neut)
lactasa
  enzym i tarmslemhinnan som bryter ner disackariden laktos till monosackariderna glukos och galaktos

laktos /lˈaktuːs/ (n, ut)
lactosa
  disackarid bestående av en glukos- och en galaktosrest

lam /lˈɑːm/ (adj)
coix
  orörlig, förlamad

lama /lˈɑːma/ (n)
llama
  en art (Lama glama) inom däggdjursfamiljen kameldjur (Camelidae); individ av arten lama

lambda /lˈambda/ (n, neut)
lambda
  den grekiska bokstaven Λ (gemen: λ)

lamm /lˈam/ (n, neut)
xai, anyell
  unge till får

lampa /lˈampa/ (n, ut)
llum
  apparat som alstrar elektromagnetisk strålning, vanligen synligt ljus i belysningssyfte (i modernt bruk dels om en liten anordning i standardiserat format som omvandlar elektrisk energi till synligt ljus, dels om en dekorativ armatur med plats för en (utbytbar) sådan apparat)

lampskärm /lampsxˈɛrm/ (n, ut)
pàmpol

land /lˈand/ (n, neut)
país, terra
  politiskt begränsat område (definierat utifrån vem som har makten över det); nation, stat; även när man inte menar själva nationen utan bara landområdet
terra
  all jordsyta förutom vatten; fastland (motsats till hav)

landa /lˈanda/ (v)
aterrar
  avsluta en färd genom luften (eller rymden) genom att (kontrollerat) placera sig (så småningom stillastående) på marken (eller en annan himlakropps yta)

landhockey /lˈandhɔkːəˌyː/ (n, ut)
hoquei

landning /lˈandnɪŋ/ (n, ut)
aterratge

landningsbana /lˈandnɪŋsbˌana/ (n, ut)
pista d'aterratge

landryggradsdjur /lˌandryɡradsjˈʉr/ (n, neut)
tetràpode
  taxonomisk överklass inom understammen ryggradsdjur som till skillnad från fiskar förfogar över fyra fötter, inkluderande de ryggradsdjur som förlorat sina fötter under evolutionens lopp, som valar och sirendjur; art av dessa djur

landsbygd /lˈandsbyɡd/ (n, ut)
camp
  större område där få människor bor, särskilt i kontrast med städer; större område med låg befolkningstäthet

landsförräderi /landsfˈœrɛːdərˌiː/ (n, neut)
traïció
  det att förråda ens land

landskap /lˈandskɑːp/ (n, neut)
paisatge
  geografiskt landområde med särskilt geologiskt, biologiskt, topografiskt eller kulturellt utseende (ofta fotograferat eller avbildat på målning)

landsman /lˈandsman/ (n, ut)
compatriota

landsväg /lˈandsvɛːɡ/ (n, ut)
carretera
  väg som går utanför tätbebyggt område och varken är motorväg eller motortrafikled

lans /lˈans/ (n, ut)
llança
  långt stötvapen som bärs av riddare till häst

lansett /lˈansət/ (n, ut)
llanceta
  tunn, liten tvåeggad klinga; en tveeggad skalpell

lantan /lˈantan/ (n, neut)
lantani

lantbrukskemi /lˈantbrɵksxəmˌiː/ (n, ut)
agroquímica
  kemi med tillämpning på lantbruk

lantlig /lˈantlɪɡ/ (adj)
rural

lantmätare /lˈantmɛːtˌarə/ (n, ut)
agrimensor
  specialist inom lantmäteri, utförare av lantmäteriförrättningar

laotier /lˈɑːuːtˌiːər/ (n, ut)
laosià

laotisk /lˈɑːuːtˌɪsk/ (adj)
laosià
  som rör Laos, det laotiska språket eller folket

laotiska /lˈɑːuːtˌɪska/ (n, ut)
laosià
  lao, språk som talas främst i Laos
  kvinna från Laos

lapp /lˈap/ (n, ut)
pedaç
  liten tygbit som sys fast över ett hål eller en skada på ett klädesplagg

lappa /lˈapa/ (v)
sargir
  laga genom att sätta lapp över hål
  försöka åtgärda brister (ofta utan att helt lyckas)

lararium /lˈɑːrarˌiːʉm/ (n, neut)
larari
  skrin (i ett romerskt hem) med bilder av husgudar eller skyddsandar (larer)

larm /lˈarm/ (n, neut)
alerta
  anordning som konstruerats med avsikten att varna vid en speciell situation, t.ex. inbrott, brand eller annan fara

larv /lˈarv/ (n)
larva
  insekt innan den blir en puppa

larva /lˈarva/ (v)
fer-se el tonto
  göra sig löjlig, spela dum

larvfötter /larvfˈœtːər/ (n, ut)
eruga
  bred fjärilslarvsliknande remsa avsedd för sammansättning av hjulen hos bandfordon såsom anläggningsmaskiner och pansarvagnar (i syfte att göra dem mer lättframkomliga i svår terräng)

laryngit /lˈɑːryŋˌiːt/ (n)
laringitis
  inflammation i struphuvudet

lasagne /lˈɑːsaŋnə/ (n, ut)
lasanya
  slags italiensk varmrätt bestående av pastaplattor vanligen varvade med (vanligen) köttfärs och bechamelsås

laser /lˈɑːsər/ (n, ut)
làser
  teknik för att alstra laserstrålar

laserstråle /lˈɑːsəʂtrˌoːlə/ (n, ut)
raig làser
  en ljusstråle skapad med hjälp av en laser

last /lˈast/ (n, ut)
càrrega
  det ett fordon transporterar
  något som sänker välmåendet för en individ
vici
  ovana som är svår att göra sig av med, synd

lasta om /lˈasta ɔm/ (v)
moure
  lasta av varor och lasta dem på ett annat transportmedel

lastbil /lˈastbiːl/ (n, ut)
camió
  bil avsedd för transport av gods; delas in i lätt lastbil (max 3,5&nbsp;ton som totalvikt) samt tung lastbil

lastpall /lˈastpal/ (n, ut)
palet
  ställning för gods gjord för att flyttas med truck, pallyftare eller liknande

lat /lˈat/ (adj)
mandrós

latex /lˈɑːtəks/ (n)
làtex
  sorts elastiskt gummi tillverkat därav

lathet /lˈatheːt/ (n, ut)
mandra
  det att vara lat

latin /lɑːtˈiːn/ (n, neut)
llatí, llatina
  språk talat i det gamla romarriket

latinsk /lˈɑːtɪnsk/ (adj)
llatí

latinska alfabetet /lˈɑːtɪnskˌa ˈalfabətət/ (n, neut)
alfabet llatí

latitud /lˈɑːtiːtˌʉd/ (n, ut)
latitud
  vinkelavstånd på en sfär mätt från planet genom ekvatorn

laurinsyra /lˈɑːʉrˌɪnsyːrˌa/ (n)
àcid dodecanoic, àcid làuric
  fettsyra som består av kol, väte och syra, med formeln CH₃(CH₂)10COOH

lav /lˈɑːv/ (n, ut)
liquen
  organism som bildas av ett symbiotiskt förhållande mellan en svamp och en alg eller en cyanobakterie

lava /lˈava/ (n, ut)
lava
  smält sten som spottas ut ur en vulkan

lavalampa /lˈavalˌampa/ (n, ut)
làmpada de lava

lavemang /lˈɑːvəmˌaŋ/ (n, neut)
ènema
  en slags ändtarmssköljning

lavendel /lˈɑːvəndəl/ (n, ut)
espígol, lavanda

lavin /lɑːvˈiːn/ (n, ut)
allau
  stort ras av snö nedför en bergssida

lavskrika /lˈɑːvskriːka/ (n, ut)
gaig siberià

lawrencium /lˈavrənsˌɪʉm/ (n, neut)
laurenci

lax /lˈaks/ (n, ut)
salmó, esquín
  Salmo salar; större, avlång, vandrande fisk med skärt, mört och fett kött ; kött eller produkt av samma fisk, laxfilé, laxpudding, grillad lax, rökt lax; även om liknande fiskar av andra arter, särskilt i sammansättningar laxöring, regnbågslax

laxermedel /lˈaksərmˌeːdəl/ (n, neut)
laxant
  läkemedel som syftar till att orsaka tarmtömning

le /lˈeː/ (v)
somriure
  dra mungiporna uppåt som ett tecken på glädje

led /lˈeːd/ (adj)
fart
  uttråkad, utled, less

led /lˈeːd/ (n)
cua, articulació
  individer av något (särskilt människor) som står uppställda på rad
articulació
  del av något (såsom ett förlopp, en abstrakt kedja)
  det som står intill ett likhets- eller olikhetstecken
  riktning, håll
  del av skelettet där två eller flera ben möter varandra och via en muskel tillåter rörelse
  väg, farled
part, articulació
  del av ord

leda /lˈeːda/ (n, ut)
aborriment
  känsla av stark olust, motvilja eller uttråkning för att man har fått för mycket av något

leda /lˈeːda/ (v)
conduir, dirigir
  ge som resultat; få att inträffa; föra till, inducera, orsaka
  styra (andra människor, individuellt eller en grupp); ha bestämmande inflytande över; ansvara för

ledare /lˈeːdarə/ (n, ut)
líder
  person som bestämmer över och/eller handleder en individ eller en grupp av individer

ledarskap /lˈeːdaʂkˌɑːp/ (n, neut)
lideratge

leddjur /ləjˈʉr/ (n, neut)
artròpod, artròpode

ledig /lˈeːdɪɡ/ (adj)
desocupat
  ej upptagen; fri att använda
informal
  informell; fri att utformas på egen hand

ledmotiv /lədmˈuːtiːv/ (n, neut)
leitmotiv
  återkommande tonföljd i en melodi, refräng, omkväde
  grundtanke i ett resonemang, kvintessens, (pudelns) kärna

ledning /lˈeːdnɪŋ/ (n, ut)
cable
  avlång tråd- eller tubformad anordning avsedd för att leda och låta elektrisk ström, vatten, olja, gas, m.m. färdas igenom

ledsen /lˈɛdsən/ (adj)
afligit
  som ursäktar eller erkänner att man begått ett fel

leende /lˈeːəndə/ (n, neut)
somriure
  ansiktsuttryck som skapas när man ler
  det att le

legalisera /lˈeːɡalˌiːseːrˌa/ (v)
legalitzar

legalisering /lˈeːɡalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
legalització

legat /lˈeːɡat/ (n)
llegat
  donation genom testamente

legend /lˈeːjənd/ (n, ut)
llegenda
  delvis sann eller helt påhittad berättelse om något som hänt tidigare i historien, ofta med överdrivna eller rent av övernaturliga inslag, med en hjälteliknande huvudperson eller med en huvudperson som utfört en bedrift utöver det normala

legendarisk /lˈeːjəndˌarɪsk/ (adj)
llegendari

legering /lˈeːjeːrˌɪŋ/ (n, ut)
aliatge
  material med metalliska egenskaper vilket består av minst två grundämnen, varav minst ett är en metall

legion /lˈeːjiːˌuːn/ (n, ut)
legió
  en fornromersk häravdelning; truppstyrka

legionär /lˌeːjiːuːnˈɛːr/ (n, ut)
legionari
  soldat i en legion; legosoldat

legitim /lˈeːjiːtˌiːm/ (adj)
legítim
  tillåten, laglig
  rättmätig, berättigad

legitimitet /lˈeːjiːtˌiːmiːtˌeːt/ (n, ut)
legitimitat

legosoldat /lˈeːɡuːsˌɔldat/ (n, ut)
mercenari

leguan /lˈeːɡʉˌan/ (n, ut)
iguana
  en ödla i familjen leguaner (Iguanidae); individ i familjen leguaner

lejon /lˈɛjuːn/ (n, neut)
lleó
  en art (Panthera leo) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten lejon
  person född i Lejonets stjärnbild

lejonhona /lˈɛjɔnhˌuːna/ (n, ut)
lleona
  hona av lejon

lek /lˈeːk/ (n, ut)
lek
  benämning på valutan i Albanien

leka /lˈeːka/ (v)
jugar
  utföra en nöjesaktivitet; göra saker i syfte att direkt erhålla stimulans och ha roligt (ofta syftandes på barns lek); utföra en lek

lekfull /lˈɛkfɵl/ (adj)
enjogassat
  som gärna leker och skämtar

lekman /lˈɛkman/ (n, ut)
laic
  benämning på kristen som inte har del i det kyrkliga ämbetet eller tillhör ett kloster eller en kyrklig orden
  person utan expertkunskaper inom ett område

lekmannamässig /lˈɛkmanˌaməsˌɪɡ/ (adj)
inexpert
  som anstår en lekman (som inte har specialkunskap), som är som om en lekman skulle ha gjort det

lekplats /lˈɛkplats/ (n, ut)
camp de joc
  iordninggjort område med lekredskap, ofta gungor, rutschkanor och liknande och med (stora) gräsytor för improviserad lek

leksak /lˈɛksak/ (n, ut)
joguina, joguet

lektion /ləksxˈuːn/ (n, ut)
lliçó, classe
  viss tid då undervisning ges i skolor

lektor /lˈɛktɔr/ (n, ut)
lector
  lärare /vid universitet/ som avlagt doktorsexamen e. likv.

lekyt /lˈeːkyːt/ (n, ut)
lècit
  antik grekisk oljekruka

lem /lˈeːm/ (n, ut)
membre
  utskjutande kroppsdel, oftast om armar och ben

lemma /lˈɛma/ (n, neut)
lema
  sats; enklare bevisat påstående eller påstående som framförallt bevisas som ett led i ett bevis av en större sats
  ett ords grundform

lemonad /lˈeːmuːnˌad/ (n, ut)
llimonada
  stilla dryck av citrusfrukter, vatten och socker (senare även av andra frukter)

leninism /lˈeːniːnˌɪsm/ (n, ut)
leninisme
  politisk ideologi baserad på Vladimir Lenins läror

leninist /lˈeːniːnˌɪst/ (n, ut)
leninista

leonesiska /lˈeːuːnəsˌɪska/ (n, ut)
lleonès
  språk som talas i delar av Spanien

leopard /lˈeːuːpˌard/ (n, ut)
lleopard
  en art (Panthera pardus) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten leopard

lepidopterist /lˈeːpiːdˌɔptərˌɪst/ (n, ut)
lepidopteròleg
  entomolog specialiserad på fjärilar (det vill säga ordningen Lepidoptera)

lepton /lˈɛptuːn/ (n, ut)
leptó

lera /lˈeːra/ (n, ut)
argila
  finkornig jordart som i vått tillstånd är klibbig och formbar men i torrt tillstånd är hård och fast (och därför används till keramik)

lertavla /lˈɛtavlˌa/ (n, ut)
tauleta d'argila
  tavla av lera som i äldre tider användes som underlag för skrift

lesbisk /lˈɛsbɪsk/ (adj)
lesbià
  (om kvinnor) homosexuell

lesion /leːsxˈuːn/ (n, ut)
lesió
  skada (på inre eller yttre organ)

less /lˈɛs/ (adj, ut)
fart
  uttråkad; trött, arg (på något)

leta /lˈeːta/ (v)
buscar

letargi /lˈeːtarjˌiː/ (n, ut)
letargia
  sjukligt slöhetstillstånd; håglöshet

letargisk /lˈeːtarjˌɪsk/ (adj)
letàrgic

lett /lˈɛt/ (n, ut)
letó
  person från Lettland eller som har lettiskt påbrå

lettisk /lˈɛtːɪsk/ (adj)
letó
  som rör Lettland, det lettiska språket eller folket

lettiska /lˈɛtːɪskˌa/ (n, ut)
letó
  språk som talas främst i Lettland

leucin /lˌeːʉsˈiːn/ (n, neut)
leucina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Leu, L)

leukemi /lˈeːʉkəmˌiː/ (n, ut)
leucèmia
  en typ av cancer där de neoplastiska cellerna är förstadier till eller mogna (nästan alltid: vita) blodkroppar diffust belägna i benmärg och ofta även fritt i blodet

lev /lˈeːv/ (n, ut)
lev
  benämning på valutan i Bulgarien

leva /lˈeːva/ (v)
viure
  vara vid liv

levande /lˈeːvandə/ (adj)
viu
  som lever, vid liv, i livet
  som är intressant och föränderligt

lever /lˈɛvər/ (n, ut)
fetge
  organ (hepar) hos ryggradsdjur, som metaboliserar ämnen i blodet och har förmåga att utsöndra avfallsämnen med gallan, utför tidig metabolism av födoämnen, lagrar glykogen och reglerar blodsockerkoncentrationen (t.ex. via glykogenolys och glukoneogenes), producerar många plasmaproteiner (t.ex. albumin, flera transportproteiner, koagulationsfaktorer, komplementproteiner samt TPO) samt producerar galla (för absorption av lipider i födan)

leverans /lˌɛvərˈans/ (n, ut)
entrega, lliurament

leverantör /lˈɛvərˌantøːr/ (n, ut)
proveïdor
  aktör som utför en prestation (till exempel ett utfört arbete) mot en motprestation (i regel mot ett överenskommet pris)

leverera /lˈɛvərˌeːra/ (v)
lliurar
  avlämna (varor eller resultat), verkställa en leverans, utföra en leverantörs uppgifter

levnadstecknare /lˈɛvnadstˌɛknarə/ (n, ut)
biògraf
  person som skildrar en annan (verklig) människas liv

lexem /lˈɛksəm/ (n, neut)
lexema
  en abstrakt enhet som, enkelt uttryckt, omfattar alla böjningsformer av ett ord

lexikal /lˈɛksiːkal/ (adj)
lèxic

lexikalisera /lˈɛksiːkalˌiːseːrˌa/ (v)
lexicalitzar
  (genom lexikalisering) lagra ett språkligt uttryck (ord eller flerordsuttryck) i språkbrukarnas inre ordförråd (lexikon), när uttrycket har fått sin egen enhetlig betydelse som ofta är mer eller mindre oförutsägbar och måste läras utantill

lexikalisering /lˈɛksiːkalˌiːseːrˌɪŋ/ (n)
lexicalització
  språklig process att lagra språkliga uttryck (ord eller flerordsuttryck) i språkbrukarnas inre ordförråd (lexikon), när uttrycket har fått sin egen enhetlig betydelse som ofta är mer eller mindre oförutsägbar och måste läras utantill

lexikograf /lˈɛksiːkˌɔɡraf/ (n, ut)
lexicògraf, lexicògrafa

lexikografi /lˈɛksiːkˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
lexicografia
  läran om ordböcker och lexikon

lexikografisk /lˈɛksiːkˌɔɡrafˌɪsk/ (adj)
lexicogràfic

lian /lˈiːan/ (n, ut)
liana
  klätterväxt i tropiska regnskogar

libanes /lˈiːbanəs/ (n, ut)
libanès

libanesisk /lˈiːbanəsˌɪsk/ (adj)
libanès

libbsticka /lˈɪbstɪkːˌa/ (n, ut)
api bord
  en art (Levisticum officinale) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten libbsticka
  krydda bestående av delar från växten libbsticka

liberalism /lˈiːbərˌalɪsm/ (n, ut)
liberalisme

libido /lˈiːbiːdˌuː/ (n, ut)
libido
  begär; könsdrift; verksamhetsdrift

libysk /lˈiːbysk/ (adj)
libi
  som rör Libyen eller det libyska folket

licens /lˈɪsəns/ (n, ut)
licencia
  tillstånd eller behörighet för viss verksamhet

lida /lˈiːda/ (v)
patir, sofrir
  må (betydligt) dåligt eller ha ont någonstans; ha det svårt

lidande /lˈiːdandə/ (n, neut)
patiment

lie /lˈiːə/ (n, ut)
dalla
  manuellt jordbruksredskap för slåtter av gräs och grödor

lifta /lˈɪfta/ (v)
fer autoestop

liftare /lˈɪftarə/ (n, ut)
autoestopista
  den som liftar

ligand /lˈiːɡand/ (n, ut)
lligand
  molekyl eller jon som binder (vanligen specifikt och intermolekylärt (icke-kovalent)) till ett bindningsställe på en biomolekyl, ofta ett protein (t.ex. en receptor)

ligatur /lˈiːɡatˌʉr/ (n, ut)
lligadura

ligga /lˈɪɡa/ (v)
jeure
  vara utsträckt i vilande läge
  befinna sig, vara belägen / placerad på en viss plats

ligga med /lˈɪɡa meːd/ (v)
dormir amb
  ha samlag med

liguriska /lˈiːɡʉrˌɪska/ (n, ut)
lígur
  romanskt språk som talas i Ligurien, Italien

liguster /lˈiːɡɵstər/ (n, ut)
olivereta
  någon av de arter buskar eller små träd som hör till släktet Ligustrum; exemplar av dessa arter

lik /lˈiːk/ (n, neut)
cadàver
  en död kropp

lika som bär /lˈiːka sɔm bˈɛːr/ (adj)
com dues gotes d'aigua
  påfallande lika

likaledes /lˈiːkalədəs/ (adv)
igualment
  likaså, på samma sätt

likbent /lˈɪkbənt/ (adj)
isòsceles
  som har (minst) två lika långa sidor
  som har två icke-parellella sidor som är lika långa

likbent triangel /lˈɪkbənt trˈiːaŋəl/ (n)
triangle isòsceles
  triangel som har två sidor av samma längd

likbesiktning /lˈɪkbəsˌɪktnɪŋ/ (n, ut)
autòpsia
  yttre undersökning av död människas kropp, som utförs för att fastställa dödsorsak, tidpunkt för dödsfallet, eller andra omständigheter kring dödsfallet utan att öppna kroppen

likgiltig /lˈɪkjɪltˌɪɡ/ (adj)
indiferent
  ointresserad, som inte bryr sig om en viss fråga (eller särskilt mycket i allmänhet)

likgiltighet /lˈɪkjɪltˌɪɡheːt/ (n, ut)
indiferència

likhet /lˈɪkheːt/ (n, ut)
igualtat
  det att vara lik någon eller något annat
  påstående (utsaga) som anger att två objekt är lika, vanligtvis med operatorn =

likkista /lˈɪkkɪstˌa/ (n, ut)
taüt
  avlång kista som ett (eller sällan flera) lik är avsedda att ligga i medan de begravs och senare förmultnar nere i jorden, eller innan de kremeras

likna /lˈiːkna/ (v)
assemblar-se
  ha likartat utseende, se ut som

liknelse /lˈɪknəlsə/ (n, ut)
símil
  (underförstådd) jämförelse mellan företeelser som i något avseende liknar varann, oftast för att förklara en av företeelserna

liksidig /lˈɪksiːdˌɪɡ/ (adj)
equilàter
  vars samtliga sidor är lika långa
  likadan på båda sidorna

likström /lɪkstrˈœm/ (n, ut)
corrent continu
  en elektrisk ström som vars riktning inte ändras och vars storlek är praktiskt taget konstant

liktorn /lˈɪktuːrn/ (n, ut)
durícia
  ömmande förtjockning av överhuden på tårna

likvidera /lˈɪkviːdˌeːra/ (v)
liquidar
  betala
  avrätta

likviditet /lˈɪkviːdˌiːteːt/ (n, ut)
liquiditat
  mått på en organisations kortsiktiga betalningsförmåga

likvinklig /lˈɪkvɪŋklˌɪɡ/ (adj)
equiangle
  som innehåller ett antal vinklar som alla är lika stora

likör /lˈiːkøːr/ (n, ut)
licor

lila /lˈiːla/ (adj)
lila

lilja /lˈɪlja/ (n, ut)
lliri
  en växtart i familjen liljeväxter (Liliaceae)

liljekonvalj /lˈɪljəkˌɔnvalj/ (n, ut)
lliri de maig, muguet
  en art (Convallaria majalis) inom växtfamiljen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av arten liljekonvalj

lillasyster /lˈɪlasystər/ (n, ut)
germana petita

lillfinger /lˈɪlfɪŋər/ (n)
dit petit, menovell
  det femte och minsta fingret på en människohand

lillhjärna /lˈɪljərnˌa/ (n, ut)
cerebel
  förhållandevis stor struktur (cerebellum) som är belägen inferiort om storhjärnan (cerebrum) och posteriort om hjärnstammen och som är viktig bland annat för finjustering, koordination och tajmning av kroppsrörelser

lilltå /lˈɪltoː/ (n, ut)
dit petit del peu
  yttersta tån på respektive fot

lim /lˈiːm/ (n, neut)
cola

limburgiska /lˈɪmbɵrjˌɪska/ (n, ut)
limburguès

lime /lˈiːmə/ (n, ut)
llima
  en växtart (Citrus ×aurantiifolia), i familjen vinrutor (Rutaceae); exemplar av denna art
  frukt från citrusträdet lime (1) (Citrus ×aurantiifolia)

lin /lˈiːn/ (n, neut)
lli
  växt inom linsläktet, särskilt Linum usitatissimum, som har en smal stjälk med blåa blommor
  fibrer från Linum usitatissimum, som används vid tillverkning av linnetyg

lind /lˈɪnd/ (n, ut)
tell, til·ler
  (individ av) någon av arterna inom släktet lindar (Tilia)

linda /lˈɪnda/ (v)
posar un bolquer
  omvira, vira (runt)

lindblomste /lˈɪndblɔmstˌɛ/ (n, neut)
til·la
  te på lindblommor (lindblom)

lingon /lˈɪŋɔn/ (n, neut)
mirtil roij

lingua franca /lˈɪŋʉˌa frˈanka/ (n)
lingua franca
  språk som talas mellan människor med olika modersmål

lingvist /lˈɪŋvɪst/ (n, ut)
lingüista
  person som forskar i språk

lingvistik /lˈɪŋvɪstˌiːk/ (n, ut)
lingüística
  läran om språk

lingvistisk /lˈɪŋvɪstˌɪsk/ (adj)
lingüístic
  som avser lingvistik

linjal /lˈɪnjal/ (n, ut)
regle

linje /lˈɪnjə/ (n, ut)
línia
  (rakt) streck

linjedomare /lˈɪnjədˌuːmarə/ (n, ut)
jutge de línia
  domare som bedömer offsider, isingar samt avvärjer slagsmål och leder tekningar i dom flesta fall, har ingen rätt att utdöma utvisningar då det är huvuddomarens jobb

linjär /lˈɪnjɛːr/ (adj)
lineal
  som är både homogen och additiv, d.v.s. som uppfyller kraven F(\lambda v) = \lambda F(v) samt F(u + v) = F(u) + F(v) för alla skalärer λ och vektorer u och v

linjär algebra /lˈɪnjɛːr ˈaljəbrˌa/ (n)
àlgebra lineal
  en gren inom matematiken som studerar vektorer, linjära rum (vektorrum), linjära avbildningar och linjära ekvationssystem

linne /lˈɪnə/ (n, neut)
llenceria
  tyg av lin

linneansk /lˈɪnəˌansk/ (adj)
linneà
  som rör botaniken Carl von Linnés lära och det botaniska klassificeringssystemet som han lade grund till

linning /lˈɪnɪŋ/ (n, ut)
cintura
  fastsydd remsa vid öppning

linolsyra /lˈiːnɔlsˌyːra/ (n)
àcid linoleic
  essentiell fettsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C18H32O₂

lins /lˈɪns/ (n, ut)
lent
  Transparent kropp som bryter ljus kring en axel, till exempel i ett människoöga.
lent, llentia
  en växt, tillhörande familjen ärtväxter (Fabaceae), vars frön är formade som en konvex lins

lipid /lˈiːpiːd/ (n, ut)
lípid

list /lˈɪst/ (n, ut)
engonal
  kant eller ram

lista /lˈɪsta/ (n, ut)
llista
  uppsättning med korta texter, figurer e.dyl., särskilt om ordnade över och under varandra på ett papper etc.

lita /lˈiːta/ (v)
confiar

lita på /lˈiːta poː/ (v)
confiar
  tro att det någon eller några säger är sant eller åtminstone avsett att vara sant

litania /lˈiːtanˌiːa/ (n, ut)
lletania
  en (medeltida) kyrkobön med växelsång mellan präst och församling
  klagovisa

litauer /lˈiːtaˌʉər/ (n, ut)
lituà
  person från Litauen eller med litauiska rötter

litauisk /lˈiːtaˌʉɪsk/ (adj)
lituà
  det som rör Litauen, det litauiska språket eller folket

litauiska /lˈiːtaˌʉɪskˌa/ (n, ut)
lituà
  språk som talas främst i Litauen

litchi /lˈɪtʃiː/ (n, ut)
litxi
  stenfrukt från trädet med samma namn

lite /lˈiːtə/ (adv)
una mica
  inte i stor utsträckning eller mängd

liten /lˈiːtən/ (adj)
petit, xic

liter /lˈiːtər/ (n, ut)
litre

litium /lˈiːtiːˌʉm/ (n, neut)
liti
  den enklaste alkalimetallen, det lättaste fasta ämnet, och det tredje lättaste grundämnet. Symbol Li och atomnummer 3

litiumoxid /lˈiːtiːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid de liti
  kemisk förening av litium och syre

litografi /lˈiːtɔɡrˌafiː/ (n, ut)
litografia
  stentryck, en metod för tryckning med fet oljekrita på en yta av kalksten

litografisk /lˈiːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
litogràfic
  som rör litografi; (om bilder) mångfaldigad genom litografi, stentryck

litosfär /lˈiːtɔsfˌɛːr/ (n, ut)
litosfera

litteratur /lˈɪtːeːrˌatʉr/ (n, ut)
literatura

litterär /lˈɪtːərˌɛːr/ (adj)
literari

liturgi /lˈiːtɵrjˌiː/ (n, ut)
litúrgia
  föreskriven form för religiösa ceremonier

liturgisk /lˈiːtɵrjˌɪsk/ (adj)
litúrgic

liv /lˈiːv/ (n, neut)
vida
  tillstånd som innebär att en organism genomför ämnesomsättning, växer, utvecklas, reproduceras och ännu inte nått ett dött, helt passivt tillstånd; det att något är levande
  (del av) människors liv (def. 1 ovan) och verksamhet

livboj /lˈɪvbuːj/ (n, ut)
salvavides
  flytande anordning som används vid livräddning i vatten

livbåt /lˈɪvboːt/ (n, ut)
bot salvavides

livegen /lˈiːvəjən/ (adj)
serf
  ofri i ett feodalt samhälle, bunden till bo på samma plats och/eller lyda under samma ägare

livegen /lˈiːvəjən/ (n)
serf
  en livegen person

livermorium /lˈiːvərmˌuːriːˌʉm/ (n)
livermori
  ett grundämne med atomnummer 116, atommassa 292 och symbolen Lv

livförsäkring /lɪvfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
assegurança de vida
  försäkring som betalar pengar till förmånstagaren ifall försäkringstagaren dör innan en viss ålder

liviska /lˈiːvɪskˌa/ (n, ut)
livonià
  ett östersjöfinskt språk som talas av liver i västra Lettland

livlig /lˈɪvlɪɡ/ (adj)
viu

livlös /lˈɪvløːs/ (adj)
inanimat
  utan liv; utan tecken på liv medvetslös, sanslös, ibland även död; som förverkat livet dödsdömd

livmoder /lˈɪvmuːdər/ (n, ut)
matriu, úter
  organ (uterus) i bäckenet hos honor, förbundet, via livmoderhalsen (cervix uteri) med vagina inferiort och de två äggledarna superiort och lateralt, i vars slemhinna (endometriet) en blastocyst (ursprungligen ett befruktat ägg från en äggledare) kan implanteras och utvecklas till ett embryo och sedan ett foster (som får syre och näring från modern via livmodern) som slutligen, vid födseln, lämnar moderns kropp via vaginan

livmoderhals /lˈɪvmuːdˌɛrhals/ (n, ut)
coll uterí, cèrvix uterina
  (förekomst av) den nedersta delen (cervix uteri) hos en livmoder (uterus), vilken slutar med öppningen mot vagina

livré /lɪvrˈeː/ (n, neut)
lliurea
  uniform för betjänt, chaufför eller annan tjänare

livsfara /lˈɪvsfarˌa/ (n, ut)
perill de mort
  risk för död

livslängd /lˈɪvsləŋd/ (n, ut)
vida
  längden av livet, så lång tid man lever
  längden en sak är användbar

livsmedelsindustri /lˈɪvsmeːdˌɛlsɪndˌɵstriː/ (n, ut)
indústria alimentària
  den samlade kommersiella verksamhet som rör produktion och distribution av livsmedel

livsstil /lˈɪvstiːl/ (n, ut)
estil de vida

livstid /lˈɪvstiːd/ (n, ut)
vida
  tid från födelsen till döden; den tid ett liv varar

livstidsstraff /lˈɪvstiːdstrˌaf/ (n, neut)
cadena perpètua
  livslångt fängelsestraff

livvakt /lˈɪvakt/ (n, ut)
guardaespatlles
  enskild person med uppgift att skydda någons säkerhet och liv

ljud /jˈʉd/ (n, neut)
so

ljudbok /jˈʉdbuːk/ (n, ut)
audiollibre
  bok inläst på kassettband eller cd

ljuddämpare /jˈʉdəmpˌarə/ (n, ut)
silenciador
  ljuddämpande enhet på avgasrör till förbränningsmotor
  ljuddämpande tillbehör till handeldvapen (pistol)

ljudfilm /jˈʉdfɪlm/ (n, ut)
cinema sonor
  film med samtidig återgivning av bild och ljud

ljudhastighet /jˈʉdhastˌɪɡheːt/ (n, ut)
velocitat del so
  den fart med vilken ljudvågor sprids i ett givet medium

ljudpinne /jˈʉdpɪnə/ (n, ut)
ànima
  pinne mellan lock och botten i en violin; som akustiskt förenar dem

ljudstyrka /jˈʉdstyrkˌa/ (n, ut)
volum
  styrka hos ljud

ljudvåg /jˈʉdvoːɡ/ (n, ut)
ona acústica
  longitudinell våg av tryckökning som sprider sig i ett material, speciellt om de för människan hörbara frekvenserna 20–20&nbsp;000&nbsp;Hz

ljuga /jˈʉɡa/ (v)
mentir
  (avsiktligt alternativt genom försummelse) förvränga sanning, uttala lögn eller lämna osann information

ljumskbråck /jˈʉmskbroːk/ (n, neut)
hèrnia inguinal
  utbuktning (bråcksäck) vid ljumsken på grund av försvagning av bukväggen innehållande del av tunntarmen och fettvävnad

ljumske /jˈʉmsxə/ (n, ut)
engonal
  veck mellan buk och lår och området där omkring

ljung /jˈʉŋ/ (n, ut)
bruc, bruguerola, bruga
  en växtart (Calluna vulgaris), i familjen ljungväxter (Ericaceae); individ av denna art

ljungpipare /jˈʉŋpiːpˌarə/ (n, ut)
daurada

ljus /jˈʉs/ (n, neut)
llum
  elektromagnetisk strålning, i synnerhet sådan som våra ögon kan reagera på och därigenom ge upphov till syn
  ett föremål eller en teknisk anordning som ger upphov till synligt ljus (1), lampa, strålkastare, lykta
  en andligt inspirerad sanning
candela, llum
  ett föremål som ger upphov till synligt ljus (1) genom att bränna stearin, en olja eller annat brännbart ämne

ljusblå /jˈʉsbloː/ (adj)
blau cel
  som har en ljus nyans av blå ( )

ljusets hastighet /jˈʉsəts hˈastɪɡhˌeːt/ (n)
velocitat de la llum
  hastigheten för elektromagnetisk strålning i vakuum; den högsta möjliga hastigheten för rörelse eller informationsöverföring; en mycket viktig och känd fysikalisk konstant
  en mycket snabb hastighet

ljusflöde /jˈʉsfløːdə/ (n, neut)
flux lluminós
  storhet som anger ett mätetal för ljuseffekt och har SI-enheten lumen

ljusförorening /jˈʉsføːrˌuːrənˌɪŋ/ (n, ut)
contaminació lumínica
  överflödigt ljus i naturen och på himlen under natten på grund av överdriven eller felkonstruerad belysning

ljusgul /jˈʉsɡʉl/ (adj)
groc clar
  en ljus nyans av gul

ljusstake /jˈʉstakə/ (n, ut)
candeler

ljusstyrka /jˈʉstyrkˌa/ (n, ut)
intensitat lluminosa
  en storhet som används för att mäta hur mycket ljus som strålar ut i en viss riktning från en ljuskälla

ljusår /jˈʉsoːr/ (n, neut)
any llum
  en längdenhet; sträcka som motsvarar den sträcka en ljusstråle färdas i vakuum under ett år

lob /lˈuːb/ (n, ut)
lòbul
  avgränsad del av kroppsdel eller organ

lobba /lˈɔba/ (v)
bombar
  slå, kasta eller skjuta en boll eller projektil i en hög kastparabel

lobbyist /lˈɔbyːˌɪst/ (n, ut)
lobbista
  person som aktivt försöker övertyga lagstiftare om att en viss lag bör ändras eller att en viss policy bör införas

lobotomera /lˈuːbuːtˌuːmeːrˌa/ (v)
lobotomitzar
  med kirurgi på hjärnan försöka bota psykiska sjukdomar genom att skära av nervbanor från pannloben till djupare liggande regioner i hjärnan som är centrum för känslolivet

lock /lˈɔk/ (n)
tapa
  del av en behållare som används som förslutningsanordning eller hölje, oftast genom att helt täcka öppningen till behållaren
ble
  samling kurvade hårstrån

locka /lˈɔkːa/ (v)
atreure
  förmå någon att göra något
arrissar
  göra lockig

lockbete /lˈɔkbətə/ (n, neut)
esquer

lockespindel /lˈɔkːəspˌɪndəl/ (n, ut)
frare
  individ av någon art inom ordningen lockespindlar (Opiliones)

lod /lˈuːd/ (n, neut)
plomada
  i tråd hängande tyngd (vikt) avsedd att visa den lodräta linjen eller för att mäta avstånd till något nedanför, t.ex. vattendjupet

lodjur /lɔjˈʉr/ (n, neut)
linx
  individ av någon art från släktet Lynx inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae)

lodrät /lˈɔdrɛːt/ (adj)
vertical
  som är relaterad till eller går längs med lodlinjen

logaritm /lˈoːɡarˌɪtm/ (n, ut)
logaritme
  det tal (logb, eller b-logaritmen) som man måste upphöja ett givet tal b till, för att få x

logaritmisk /lˈoːɡarˌɪtmɪsk/ (adj)
logarítmic
  som baseras på logaritmer, som är proportionell mot logaritmen för ett visst tal

loge /lˈoːjə/ (n, ut)
llotja
  avskilt åskådarplats ofta längs sidovägg i teatersalong
  lokalavdelning av ordenssällskap

logga ut /lˈɔɡa ˈʉt/ (v)
donar-se de baixa

loggolv /lˈɔɡɔlv/ (n, neut)
era
  golv till en loge

logicism /lˈoːɡiːsˌɪsm/ (n, ut)
logicisme
  läran att matematik är detsamma som logik och kan härledas från denna

logik /lˈoːɡiːk/ (n, ut)
lògica

logisk /lˈoːɡɪsk/ (adj)
lògic

logistik /lˈoːɡɪstˌiːk/ (n, ut)
logística
  kunskapen om att leda och effektivt kontrollera materialflöden samt till dessa kopplade resurs-, informations- och monetära flöden; idag ofta främst om varutransporter
  gren inom matematiken som främst använder algebraiska och räknemässiga symboler

lojal /lˈuːjal/ (adj)
lleial
  som ställer upp, konsekvent är på någons sida och är hjälpsam

lojalitet /lˈuːjalˌiːteːt/ (n, ut)
lleialtat

lokal /lʊkˈɑːl/ (adj)
local
  som endast berör ett (förhållandevis) litet område (t ex en stad eller ett öppet klot, av något större, exempelvis ett land eller en definitionsmängd)

lokalisera /lʊkˈɑːliːsˌeːra/ (v)
localitzar
  ta reda på någots position, fastställa position

lokomotiv /lʊkuːmˈuːtiːv/ (n, neut)
locomotora
  dragfordon i ett tåg, som står för den framdrivande kraften och drar vagnarna

lom /lˈɔm/ (n, ut)
calàbria
  en simfågel som tillhör familjen lommar

lombardiska /lˈɔmbɑːrdˌɪska/ (n, ut)
llombard
  språk som talas i norra Italien

longitud /lˈɔŋiːtˌʉd/ (n, ut)
longitud

loppa /lˈɔpa/ (n, ut)
puça
  insekt från ordningen loppor (Siphonaptera), som lever som blodsugande parasit

lorta ner /lˈuːta nˈeːr/ (v)
embrutar
  göra så att något blir smutsigt (lortigt); speciellt om sig själv

lott /lˈɔt/ (n, ut)
bitllet
  biljett som utgör en andel i ett lotteri

lotteri /lˈɔtːərˌiː/ (n, neut)
loteria
  ett spel där en vinst tillfaller en deltagare genom slumpvis dragning

lov /lˈoːv/ (n)
vacances
  ledighet från skolgång

lova /lˈoːva/ (v)
prometre
  ge löfte om
  försäkra, svära

lovande /lˈoːvandə/ (adj)
prometedor
  som inger förhoppningar för framtiden, som är rik på löften

lovvärd /lˈoːvɛːrd/ (adj)
lloable
  som är värd att lovas, berömmas och prisas

lubricera /lˈɵbriːsˌeːra/ (v)
lubricar, lubrificar
  smörja med glidmedel eller annan mjukgörande kräm/vätska för att minska friktion

lucka /lˈɵkːa/ (n, ut)
finestreta
  öppning som skapats för visst ändamål

luckra /lˈɵkra/ (v)
relaxar
  göra jorden lucker, porös

luft /lˈɵft/ (n, ut)
aire
  den blandning av gaser, främst kvävgas och syrgas, som finns i atmosfären och går att andas

luftballong /lˈɵftbalˌɔŋ/ (n, ut)
baló aerostàtic
  ballongformad luftfarkost som är lättare än luften och som oftast saknar möjlighet att styras och framdrivas inifrån

luftfilter /lˈɵftfɪltər/ (n, neut)
filtre d’aire
  filter som avlägsnar oönskade partiklar från luften

luftförorening /lˈɵftføːrˌuːrənˌɪŋ/ (n, ut)
contaminació atmosfèrica
  förorening i luften; gaser och partiklar i luften som har negativ påverkan på människor och miljön

luftkonditionering /lˌɵftkɔndiːsxˈuːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
aire condicionat
  system som kan kyla ned luft till rumstemperatur och minska luftfuktigheten

luftmadrass /lˈɵftmadrˌas/ (n, ut)
matalàs inflable
  uppblåsbart liggunderlag

luftrum /lˈɵftrɵːm/ (n, neut)
espai aeri

luftslott /lˈɵftslɔt/ (n, neut)
castells en l'aire
  fantastiska och storslagna drömmar utan grund i verkligheten

luftstrupe /lˈɵftstrʉpə/ (n, ut)
tràquea, canya del pulmó
  rörformat organ som utgör förbindelsen mellan struphuvudet och förgreningen till två bronker som fortsätter till lungorna

lufttryck /lˈɵftryk/ (n, neut)
pressió atmosfèrica
  trycket som orsakas av atmosfärens luft genom dess tyngd över en viss area

luftvärn /lˈɵftvərn/ (n, neut)
defensa antiaèria
  skydd (värn) mot flyganfall (och missiler); förkortas Lv

lugg /lˈɵɡ/ (n, ut)
serrell
  (om människors) hår som växer precis ovanför pannan och eventuellt hänger ner i pannan

lugn /lˈɵŋn/ (adj)
tranquil, quiet
  ett tillstånd av stillhet, utan tecken på upprördhet, oro eller rädsla
  avsaknad av oroligheter, oljud, rörelse
  som inte anses märkvärdig märkvärdig

lugna /lˈɵŋna/ (v)
calmar
  göra lugn(are)

lukrativ /lˈɵkrɑːtˌiːv/ (adj)
lucratiu
  som ger god avkastning; (mycket) (ekonomiskt) lönsam

lukt /lˈɵkt/ (n, ut)
olor
  uppfattning av luktsinnet

lukta /lˈɵkta/ (v)
flairar
  använda luktsinnet för att analysera en lukt
  avge en (oangenäm) lukt

luktsinne /lˈɵktsɪnə/ (n, neut)
olfacte

lumen /lˈʉmən/ (n)
lumen
  en enhet, som betecknas lm, för den fysikaliska storheten ljusflöde

lunch /lˈɵnʃ/ (n, ut)
dinar
  måltid mitt på dagen vid lunchtid

lund /lˈɵnd/ (n, ut)
boscatge
  mindre lövskogsparti med relativt öppen mark ovanför vilken trädkronorna bildar ett sammanhängande tak

lunga /lˈɵŋa/ (n, ut)
pulmó
  organ hos de ryggradsdjur som andas luft, som har som främsta uppgift att syresätta blodet och avsöndra vissa restprodukter, framförallt koldioxid;

lungartär /lˌɵŋatˈɛːr/ (n, ut)
artèria pulmonar
  den artär (truncus pulmonalis, arteria pulmonalis) som utgår från höger hjärtkammare, delar upp sig i två grenar (en till vardera lungan) och levererar syrefattigt blod till lungkretsloppet för syresättning

lungcancer /lˈɵŋkansər/ (n, ut)
càncer de pulmó
  cancer i lunga

lunginflammation /lˌɵŋɪnflˌamasxˈuːn/ (n, ut)
pneumònia
  inflammatorisk sjukdom i lungan

lungödem /lˈɵŋøːdəm/ (n, neut)
edema pulmonar
  vätskeansamling i lungan

lunisolarkalender /lˌɵniːsˌuːlarkalˈɛndər/ (n, ut)
calendari lunisolar
  kalender baserad på både solens och månens omlopp, så att felet, som beror på att årstidsåret inte består av ett exakt antal månfasmånader, minimeras

lunnefågel /lˈɵnəfˌoːjəl/ (n, ut)
fraret, canet, canet atlàntic, fraret atlàntic

lupin /lʉpˈiːn/ (n, ut)
llobí
  växt och blomma av släktet Lupinus av familjen Fabaceae (ärtväxter)

lurendrejare /lˈʉrəndrˌɛjarə/ (n, ut)
estafador
  mindre bedragare

lurendrejeri /lˈʉrəndrˌɛjərˌiː/ (n, neut)
enredada
  smuggling, bedrägeri

lus /lˈʉs/ (n, ut)
poll
  en insekt från ordningen Phthiraptera, som suger blod av däggdjur

lustgas /lˈɵstɡas/ (n, ut)
gas del riure
  trivialnamnet av dikväveoxid

lusthus /lˈɵsthʉs/ (n, neut)
glorieta
  litet hus för socialt umgänge i park eller trädgård

lut /lˈʉt/ (n)
lleixiu
  vattenlösning av basiska kemikalier; t.ex. natriumhydroxid, NaOH

luta /lˈʉta/ (n, ut)
llaüt
  knäppt stränginstrument med strängar (vilka man knäpper på), hals och resonanskropp, som är formad som ett genomskuret päron

lutetium /lˈʉtətˌiːʉm/ (n, neut)
luteci

lutfisk /lˈʉtfɪsk/ (n, ut)
bacallà
  en maträtt som nu främst räknas till julmaten bestående av torrfisk som lagts i lut för att därefter blötläggas i lut innan den slutligen kokas

lutheran /lˈɵthərˌan/ (n, ut)
luterà

luthersk /lˈɵthəʂk/ (adj)
luterà
  protestantisk, enligt Martin Luthers lära

lutning /lˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
desnivell
  sätt på vilket en rät linje lutar i ett koordinatsystem
  sätt på vilket något lutar

lux /lˈʉks/ (n)
lux
  en enhet, som betecknas lx, för den fysikaliska storheten illuminans

luxemburgare /lˈʉksəmbˌɵrɡarə/ (n, ut)
luxemburguès
  person, speciellt man, från Luxemburg

luxemburgiska /lˈʉksəmbˌɵrjɪskˌa/ (n, ut)
luxemburguès
  västgermanskt språk som talas i Luxemburg

luxemburgsk /lˈʉksəmbˌɵrɡsk/ (adj)
luxemburguès
  som rör Luxemburg eller dess invånare

lya /lˈyːa/ (n, ut)
cau
  gryt, jordhåla, underjordiskt bo för djur, t.ex. grävling eller rödräv

lycka /lˈykːa/ (n, ut)
felicitat
  känsla av att må mycket bra; stor upplevelse av välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka; känsla av att vara lycklig; (i fornnordisk folklore) övernaturlig kraft som garanterade en persons goda framtid

lycka till /lˈykːa tɪl/ (interjection)
bona sort
  anger att man hoppas att det ska gå bra för mottagaren

lyckas /lˈykːas/ (v)
reeixir

lycklig /lˈyklɪɡ/ (adj)
feliç
  som mår mycket bra pga gynnsamma omständigheter, ofta i form av rikedom/makt och hälsa; eller som upplever stort välbefinnande trots ogynnsamma yttre omständigheter; som känner lycka
afortunat
  tursam, lyckosam, väl

lyckligtvis /lˈyklɪktvˌiːs/ (adv)
afortunadament

lycksökare /lˈyksøːkˌarə/ (n, ut)
aventurer
  person som söker finna rikedom genom ohederliga metoder (särskilt genom romantiska relationer)

lyckträff /lˈyktrəf/ (n, ut)
cop de sort
  fördelaktigt resultat som bara beror på tur

lyda /lˈyːda/ (v)
obeir
  följa order; göra som man blir tillsagd

lydig /lˈyːdɪɡ/ (adj)
obedient

lydiska /lˈyːdɪskˌa/ (n, ut)
lidi
  utdött indoeuropeiskt språk i den anatoliska språkgruppen som en gång talades i Lydien i Mindre Asien i nuvarande Turkiet

lydnad /lˈydnad/ (n, ut)
obediència

lyfta /lˈyfta/ (v)
aixecar-se
  förflytta något uppåt; förbättra läget för något

lykta /lˈykta/ (n, ut)
fanal
  utomhus lampa; ofta bärbar eller på fordon

lymfa /lˈymfa/ (n, ut)
limfa
  kroppsvätska som finns i lymfkärlen, d.v.s. "uppsugen" vävnadsvätska på väg tillbaka till blodbanan

lymfatisk /lˈymfatˌɪsk/ (adj)
limfàtic
  som har med lymfsystemet (eller det specifika immunförsvaret) att göra

lymfocyt /lˈymfuːsˌyːt/ (n, ut)
limfòcit
  enskild cell tillhörande en familj av besläktade celltyper som ingår i immunförsvaret, antingen en B-cell eller en T-cell från det specifika immunförsvaret eller en NK-cell från det ospecifika immunförsvaret

lymfom /lˈymfɔm/ (n, neut)
limfoma
  en sorts tumör (ofta en elakartad sådan) som utgörs av (en fokal massa av) neoplastiska lymfocyter, t.ex. i en lymfkörtel

lyncha /lˈynʃa/ (v)
linxar
  (om en folkmassa) ge sig på någon med våld

lyra /lˈyːra/ (n, ut)
lira
  ett slags handhållet harpliknande stränginstrument som har funnits i över 5000 år

lysdiod /lˈysdiːˌuːd/ (n, ut)
díode emissor de llum
  en diod av halvledare som avger ljus, fungerar som en liten lampa, används i bildskärmar och som ersättning för glödlampor

lysin /lyːsˈiːn/ (n, neut)
lisina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Lys, K)

lysmask /lˈysmask/ (n, ut)
lluerna, cuca de llum

lysosom /lˈyːsuːsˌɔm/ (n, ut)
lisosoma
  membranbunden organell med lågt pH och nedbrytande enzymer

lyssna /lˈysna/ (v)
escoltar
  höra; i synnerhet uppmärksamma vad man hör

lyssnad /lˈysnad/ (adj)
escoltat
  perfektparticip av lyssna

lytt /lˈyt/ (adj)
esguerrat
  handikappad, ofärdig, vanför

lyxig /lˈyːksɪɡ/ (adj)
luxós
  som präglas av lyx; som är väldigt fin men dyr

lä /lˈɛː/ (n)
recer
  skydd mot blåst
sotavent
  riktning medvind; läge lägre ner i förhållande till vinden

läcka /lˈɛkːa/ (v)
fugir
  släppa igenom en vätska eller en gas på ett sätt som inte var avsikten med föremålet

läder /lˈɛːdər/ (n, neut)
cuir
  material bestående av djurskinn som efter garvning används till kläder, väskor och bijouterier med mera

läge /lˈɛːɡə/ (n, neut)
posició
  plats, där något finns fysiskt; position
  situation

lägenhet /lˈɛːɡeːnhˌeːt/ (n, ut)
pis
  bostad bestående av flera rum i ett hus med flera bostäder, dessa vanligen avgränsade med låsbar dörr

läger /lˈɛːɡər/ (n, neut)
campament
  tillfällig boplats för en grupp av människor, t.ex. scouter, fångar eller militärer

lägereld /lˈɛːɡərˌɛld/ (n, ut)
foc
  (i naturen uppgjord) brasa (kontrollerad och rumsligt begränsad eld) i läger (som tjänar som ljus- och värmekälla)

lägga /lˈɛɡa/ (v)
posar
  få att ligga, placera i horisontalt läge

lägga på /lˈɛɡa poː/ (v)
penjar
  avbryta en telefonförbindelse, avsluta ett telefonsamtal; särskilt för telefoner där telefonluren bokstavligt talat ska läggas tillbaka på sin plats
augmentar de pes
  öka i vikt, lägga på sig kilon

lägga sig i /lˈɛɡa sˈɛj iː/ (v)
ficar-se

lägga till /lˈɛɡa tɪl/ (v)
atracar
  landa, gå in till land

lägga ut /lˈɛɡa ˈʉt/ (v)
salpar
  styra ut från land

läglig /lˈɛɡlɪɡ/ (adj)
oportú

läka /lˈɛːka/ (v)
curar
  bli eller göra frisk

läkare /lˈɛːkarə/ (n, ut)
metge
  medicinskt utbildad person som har som yrke att bota sjuka eller skadade och/eller förebygga ohälsa; person med läkarexamen

läkarkår /lˈɛːkarkˌoːr/ (n, ut)
col·legi de metges
  (exemplar av) den samlade mängden läkare i ett givet land eller liknande

läkemedel /lˈɛːkəmˌeːdəl/ (n, neut)
remei

läkevänderot /lˈɛːkəvˌɛndərˌuːt/ (n)
valeriana, herba gatera
  en växtart (Valeriana officinalis) inom familjen vänderotsväxter (Valerianaceae); exemplar av denna art

läkt /lˈɛkt/ (n, ut)
llistó
  lång, fint formad och rektangulärt sågad eller huggen regel av trä, vanligen bredare än den är tjock, som används som underlag vid taktäckning eller rappning

läktare /lˈɛktarə/ (n, ut)
graderies

lämmel /lˈɛməl/ (n, ut)
lemming
  individ av någon art från släktgruppen lämlar (Lemmini) i underfamiljen sorkar (Arvicolinae), inom däggdjursordningen gnagare (Rodentia); knubbig gnagare med kort svans och lång päls, som ibland vandrar i stora skaror

lämna /lˈɛmna/ (v)
abandonar
  färdas bort från, resa iväg från, avgå från /stationen/; gå bortåt från /något eller någon/; röra sig ifrån /någon eller något/
  avsluta sin inblandning med /något eller någon/; avlägsna sig, avresa från; avbryta en närmare relation med /någon/
deixar
  låta vara kvar; få att vara kvar; inte ta med sig ett föremål
  överlåta; släppa ifrån sig; ge /åt annan/ att åta sig

lämplig /lˈɛmplɪɡ/ (adj)
apropiat

län /lˈɛːn/ (n, neut)
comarca
  område som kungen delade ut till stormän för att de skulle hjälpa honom med hästar och soldater

länd /lˈɛnd/ (n, ut)
llom
  båda upphöjda, mjuka, rundade kroppspartierna över höftbenen

längd /lˈɛŋd/ (n, ut)
longitud, llargària
  endimensionell utbredning i rummet, t ex en vägsträcka, en persons utsträckning i höjdled eller ett föremåls största utsträckning i något av sina plan

längdhopp /lˈɛŋdhɔp/ (n, neut)
salt de llargada
  en gren inom friidrotten som går ut på att utföra ett så långt hopp (längs marken) som möjligt (och landa på en sandfylld yta)

längdskidåkning /lˈɛŋdsxiːdˌoːknɪŋ/ (n, ut)
esquí de fons
  en sport där man ska ta sig till ett mål på längdskidor så fort som möjligt

längre /lˈɛŋrə/ (adv)
més
  (något) mer

längs /lˈɛŋs/ (adv)
al llarg de
  i längdriktningen

längs /lˈɛŋs/ (preposition)
al llarg de
  vid sidan av, i längdriktningen

längta /lˈɛŋta/ (v)
enyorar

längtan /lˈɛŋtan/ (n, ut)
anhel

länk /lˈɛŋk/ (n, ut)
enllaç
  hyperlänk

länka /lˈɛŋka/ (v)
enllaçar
  sammanfoga, förena, förbinda (med länkar i en kedja), fästa, binda
  skapa eller visa en hyperlänk till annan resurs (fil)

läntagare /lˈɛntɑːɡˌarə/ (n, ut)
vasall
  vasall, länsherre, förvaltare av ett län

läpp /lˈɛp/ (n, ut)
llavi, morro
  en av två mjuka delar – underläpp respektive överläpp – som omger den yttre delen av munnen hos människor, däggdjur, samt vissa fiskar och herptiler

läppstift /lˈɛpstɪft/ (n, neut)
pintallavis
  liten hylsa med läppsmink

lära /lˈɛːra/ (v)
aprendre
  ta till sig kunskap; lära in
ensenyar
  undervisa; hjälpa någon lära sig; lära ut

lärare /lˈɛːrarə/ (n, ut)
mestra d'escola, mestre d'escola, mestre
  person som lär ut

lärarvikarie /lˈɛːrarvˌiːkarˌiːə/ (n, ut)
substitut
  tillfällig ersättare för insjuknad lärare

lärd /lˈɛːrd/ (adj)
docte
  som har stor lärdom, som är kunnig och bildad
  person som har stor lärdom, som är kunnig och bildad

lärjunge /lˈɛrjɵŋə/ (n, ut)
deixeble
  elev, speciellt om person som lär sig ett yrke under yrkesverksam persons överinseende
  person som följer en religiös ledare, religiös tro eller filosofisk idé, trossats

lärka /lˈɛrka/ (n, ut)
alosa
  individ inom fågelfamiljen lärkor (Alaudidae)

lärkfalk /lˈɛrkfalk/ (n, ut)
falcó mostatxut

lärkträd /lˈɛrktrɛːd/ (n, neut)
làrix
  ett barrträd av arten Larix decidua inom släktet lärkar och familjen tallväxter; som, till skillnad från granen och tallen, fäller sina barr på hösten

lärling /lˈɛrlɪŋ/ (n, ut)
aprenent

lärobok /lˈɛːruːbˌuːk/ (n, ut)
llibre de classe, llibre de text
  bok som används för att lära sig något

läroplan /lˈɛːrɔplˌan/ (n, ut)
currículum
  landsomfattande plan med anvisningar för lärarna vilka ämnen och vilka färdigheter skulle undervisas

läs- och skrivkunnighet /lˈɛːs ɔk skrˈiːvkɵnˌɪɡheːt/ (n)
alfabetisme, alfabetisme funcional, literacitat
  förmågan att kunna läsa och skriva

läsa /lˈɛːsa/ (v)
llegir
  på egen hand erhålla information från
  på egen hand erhålla information om någons tankar utifrån dennes uttryck (exempelvis ansiktsuttryck, sätt att uttrycka sig e.dyl.)
  hämta information (från ett minne)

läsare /lˈɛːsarə/ (n, ut)
lector, lectora
  person som läser något

läsbar /lˈɛsbɑːr/ (adj)
legible
  som är möjlig (eller enkel) att läsa

läsbarhet /lˈɛsbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
llegibilitat

läsesal /lˈɛːsəsˌal/ (n, ut)
sala de lectura
  rum avsett för (tyst) bokläsning, exempelvis i ett bibliotek

läskig /lˈɛskɪɡ/ (adj)
espantós

läskpapper /lˈɛskpapər/ (n, neut)
paper assecant
  papper som suger upp överflödigt bläck från en nyskriven sida

läsning /lˈɛːsnɪŋ/ (n, ut)
lectura
  det att läsa
  föredragning, anförande

läspa /lˈɛspa/ (v)
papissotejar

läst /lˈɛːst/ (n, ut)
forma
  form som används vid tillverkning av skor

lätt /lˈɛt/ (adj)
fàcil
  som det inte krävs någon större tidsrymd, ansträngning eller skicklighet för att klara av
lleuger
  som har låg tyngd

lätta /lˈɛtːa/ (v)
alleugerir
  göra lätt(are), göra trycket mindre
  göra mer gladlynt och mindre spänd, göra lättsam(mare)
  minska i vikt eller tryck

lättad /lˈɛtːad/ (adj)
alleujat

lättantändlig /lˈɛtːantˌɛndlɪɡ/ (adj)
inflamable
  som lätt antänds

lätthanterlig /lˈɛthantˌɛrlɪɡ/ (adj)
amanós
  lätt att hantera

lätthet /lˈɛtheːt/ (n, ut)
facilitat

lättmetall /lˈɛtmətˌal/ (n, ut)
metall lleuger
  samlingsnamn för metaller och legeringar med en densitet lägre än 5 g/cm³, det mest kända exemplet är aluminium

lättnad /lˈɛtnad/ (n, ut)
consol

lättsinnig /lˈɛtsɪnˌɪɡ/ (adj)
imprudent
  obetänksam och ansvarslös, som saknar allvar och stadga, som icke lägger band på sig, icke allvarlig

lättvikt /lˈɛtvɪkt/ (n, ut)
pes lleuger
  viktklass inom boxning och brottning

läxa /lˈɛːksa/ (n, ut)
advertiment
  lärdom som dras genom ett misslyckande eller att något går på ett sätt man i förväg inte kunnat föreställa sig

låda /lˈoːda/ (n, ut)
caixa, capsa
  (mindre och flyttbar) behållare för föremål, formad vanligtvis som ett rätblock och ofta försedd med lock

låg /lˈoːɡ/ (adj)
baix
  som har liten längd i höjdled i förhållande till vad som är normalt (ej om människor)
  numeriskt värde lägre än medelvärdet/normalvärdet i intervall eller dimension.

lågenergilampa /lˈoːɡənˌɛrjiːlˌampa/ (n, ut)
làmpada d’estalvi d’energia
  elektrisk ljuskälla som till sin form liknar och kan användas i stället för en vanlig glödlampa men som har lägre elektrisk effekt (energiförbrukning) vid jämförbart ljusflöde

lågsko /lˈoːɡskuː/ (n, ut)
sabata baixa
  herrsko med låg höjd vid hälen

lågsorbiska /lˈoːɡsˈɔrbɪskˌa/ (n, ut)
baix sòrab
  ett västslaviskt språk som talas kring staden Cottbus i det tyska förbundslandet Brandenburg

lågtyska /lˈoːɡtyskˌa/ (n, ut)
baix alemany
  germanskt språk som talas i norra Tyskland

lån /lˈoːn/ (n, neut)
préstec
  överenskommen rätt att under en begränsad tid förfoga över pengar, värdesak eller annat som tillhör någon annan; det som lånas

låna /lˈoːna/ (v)
manllevar
  erhålla som lån, tillfälligt få förfoga över

lång /lˈɔŋ/ (adj)
llarg
  utsträckt i en fysisk dimension
  utsträckt i tiden

långfilm /lˈɔŋfɪlm/ (n, ut)
llargmetratge
  film (rörliga bilder och ljud, som t.ex. kan ses på bio, TV, dator eller liknande), oftast en spelfilm, som är lång, ofta omkring halvannan, två eller tre timmar

långfinger /lˈɔŋfɪŋər/ (n)
dit del mig, dit mitger
  på människan det längsta av handens fingrar, det tredje fingret räknat från tummen

långfredag /lˈɔŋfrədˌɑːɡ/ (n, ut)
Divendres Sant

långhelg /lˈɔŋhəlj/ (n, ut)
pont
  helg som är längre än vanligt på grund av högtidsdag, till exempel i samband med kristi himmelfärdsdag, julhelgen eller påskhelgen

långrev /lˈɔŋrəv/ (n, ut)
palangre
  fiskeredskap i form av en lång lina med krokar

långsam /lˈɔŋsam/ (adj)
lent
  som rör sig (eller kan röra sig) med låg hastighet
  som tar lång tid
  som tar längre tid på sig att förstå saker än andra personer; som inte är intelligent

långsamhet /lˈɔŋsamhˌeːt/ (n, ut)
lentitud
  det att vara långsam

långskepp /lˈɔŋsxəp/ (n, neut)
långskip
  fornnordiskt (vikingatida) enkelmastat, långsmalt, klinkbyggt spetsgattat örlogsfartyg framdrivet av råsegel och åror

långtråkig /lˈɔŋtroːkˌɪɡ/ (adj)
avorrit

lånord /lˈoːnuːrd/ (n, neut)
manlleu
  ord som har hämtats från ett språk till ett annat

lår /lˈoːr/ (n)
cuixa
  översta delen på benen, mellan höften och knät

lårben /lˈoːrbən/ (n, neut)
fèmur

lås /lˈoːs/ (n, neut)
pany
  konstruktion avsedd att hålla dörrar och liknande stängda för dem som inte har nyckel

låsa /lˈoːsa/ (v)
tancar amb cadenat

låssmed /lˈɔsməd/ (n, ut)
manyà

låst /lˈoːst/ (adj)
tancada
  ; som låsts

låta /lˈoːta/ (v)
sonar
  producera och ge ifrån sig ljud
  förefalla, tyckas

låtsas /lˈoːtsas/ (v)
fingir

löda /lˈøːda/ (v)
soldar

lödighet /lˈøːdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
llei
  silverhalt (16 lod = rent silver)

lödkolv /lˈœdkɔlv/ (n, ut)
soldador
  verktyg för lödning, ett med isolerande handtag försett varmt stycke metall (kolv) som får lodet (lödtenn) att smälta

lödtenn /lˈœdtən/ (n, neut)
estany per a soldar
  beteckning av en metallegering med tenn som huvudbeståndsdel som används vid mjuklödning

löfte /lˈøːftə/ (n, neut)
promesa

lögn /lˈœŋn/ (n, ut)
mentida

lögnaktig /lˈœŋnaktˌɪɡ/ (adj)
mentider

lögnare /lˈœŋnarə/ (n, ut)
mentider
  person som (avsiktligt alternativt genom försummelse) ljuger/uttalar lögn

löja /lˈøːja/ (n, ut)
alburn
  en art (Alburnus alburnus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten löja

löjlig /lˈœjlɪɡ/ (adj)
ridícul

löjtnant /lˈœjtnant/ (n, ut)
tinent

lök /lˈøːk/ (n, ut)
bulb, ceba
  underjordisk växtdel som består av köttiga blad i täta lager, exempelvis liljeväxter
ceba
  flera arter av lökväxt (Allium) utnyttjad som nyttoväxt, särskilt i matlagning; i synnerhet gul lök

lökkupol /lˈœkkʉpˌuːl/ (n, ut)
cúpula bulbosa
  torn med en takkonstruktion som liknar en lök

löktrav /lˈœktrav/ (n, ut)
allenc
  en växtart (Alliaria petiolata) i familjen korsblommiga växter (Brassicaceae) som vanligen anses som ett ogräs men även används i matlagning; exemplar av denna art

lömsk /lˈœmsk/ (adj)
hipòcrita

lön /lˈøːn/ (n, ut)
salari, sou
  regelbunden betalning för utfört arbete från arbetsgivare
  allmän ersättning, belöning

löna /lˈøːna/ (v)
ser profitós
  betala sig; vara värt att göra (då resultatet är mer värt än vad som satsats)

lönelista /lˈøːnəlˌɪsta/ (n, ut)
nòmina
  förteckning över personer som avlönas av en organisation

lönn /lˈœn/ (n, ut)
auró
  (individ av) arten Acer platanoides inom lönnsläktet (lönnar, Acer) inom växtfamiljen kinesträdsväxter (Sapindaceae); lövträd med handflikiga blad och vingade, tvådelade klyvfrukter

lönnmörda /lˈœnmˈœrda/ (v)
assassinar
  utföra lönnmord

lönnsirap /lˈœnsiːrˌap/ (n, ut)
xarop d'auró
  sirap producerad av saven från vissa arter av lönnträd, främst från sockerlönnen

lönsamhet /lˈœnsamhˌeːt/ (n, ut)
rendibilitat
  relation av vinst till insats, bl.a. för investering

löntagare /lˈœntɑːɡˌarə/ (n, ut)
assalariada
  person som arbetar för att tjäna pengar

löpa /lˈøːpa/ (v)
marxar
  springa, ofta i tävlings- eller träningssyfte kring en bana e.d.
  springa bort efter att ha blivit fasttagen
  sträcka sig
  pågå utan störningar
  ha period av ökad könsdrift, vara brunstig (ofta om hundar eller katter)
  vara utsatt för (något obehagligt)

löpare /lˈøːparə/ (n, ut)
corredor
  person som utövar löpning som intresse eller professionellt
alfil
  spelpjäs i schack som rör sig längs diagonaler

löpeld /lˈøːpəld/ (n, ut)
incendi forestal
  eld (brand, eldsvåda) som snabbt (löpande) sprider sig; även symboliskt om något som snabbt sprider sig

lördag /lˈœrdɑːɡ/ (n, ut)
dissabte

lös /lˈøːs/ (adj)
fluix
  rörlig; ej fastsatt

lösa /lˈøːsa/ (v)
solucionar
  finna ett svar på eller annat sätt att klara av eller finna en utväg ur en tankenöt, annat problem eller besvärligt läge

lösenord /lˈøːsənˌuːrd/ (n, neut)
contrasenya
  hemlig sekvens av tecken (till exempel bokstäver, siffror) som används för att autentisera sig i något sammanhang eller vid kryptering

löslig /lˈœslɪɡ/ (adj)
soluble
  som går att lösa

lösning /lˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
solució
  svar eller förklaring till problem eller fråga eller utmaning; utväg ur ett besvärligt läge
  värde (på variabel) som satisfierar en ekvation; även flera (i början okända) variabler, en vektor, funktion eller dylikt som satisfierar ett ekvationssystem, en differentialekvation eller dylikt
  homogen blandning av ämnen

lösningsmedel /lˈøːsnɪŋsmˌeːdəl/ (n, neut)
dissolvent

löv /lˈøːv/ (n, neut)
fulla
  blad på träd och buskar eller nedfallna blad

lövfällande /lˈœvfəlˌandə/ (adj)
caducifoli
  som fäller (tappar) sina löv (blad)

lövskog /lˈœvskuːɡ/ (n, ut)
bosc de fronda

lövsåg /lˈœvsoːɡ/ (n, ut)
serra de vogir d'arc
  bågsåg för dekorationer med tunt och fintandat sågblad och djup spännbåge

lövsångare /lˈœvsɔŋˌarə/ (n, ut)
busquereta vulgar
  en art (Phylloscopidae trochilus) inom fågelfamiljen lövsångare (Phylloscopidae); individ av arten lövsångare
mosquiter de passa
  en fågelfamilj (Phylloscopidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes); enskilda arter i familjen lövsångare

lövträd /lˈœvtrɛːd/ (n, neut)
planifoli
  träd som, åtminstone sommartid, bär löv

machete /mˈaʃətə/ (n, ut)
matxet
  stor och lång kniv av sydamerikanskt ursprung (använd för att röja undan sly och vilda växter)

machiavellisk /mˈaʃiːˌavəlˌɪsk/ (adj)
maquiavèl·lic
  samvetslös

madagask /mˈɑːdɑːɡˌask/ (n, ut)
malgaix

madagaskisk /mˈɑːdɑːɡˌasxɪsk/ (adj)
malgaix

madeiraduva /mˈadəˌiːradˌʉva/ (n, ut)
colom de Madeira
  en art (Columba trocaz) inom fågelfamiljen duvor (Columbidae); individ av arten madeiraduva

madrass /mˈadras/ (n, ut)
matalàs, matalaf
  tjock, mjuk dyna i kroppsstorlek avsedd att sova på

maffia /mˈafiːˌa/ (n, ut)
màfia

magasin /mˌaɡasˈiːn/ (n, neut)
carregador
  tidskrift med inriktning mot underhållning, hobby, livsstil eller dylikt

magasinera /mˌaɡasˈiːneːrˌa/ (v)
emmagatzemar
  lägga i förråd

magdans /maɡdˈans/ (n, ut)
dansa del ventre
  orientalisk dans

mage /mˈɑːɡə/ (n, ut)
estómac
  ett organ i bukhålan, under mellangärdet

mager /mˈɑːɡər/ (adj)
magre
  mycket smal; underviktig, tanig
  innehållande lite fett
  innehållande väldigt lite näring för växter att ta upp
  under knappa förutsättningar; som saknar allt överflöd
  som innehåller en stor del luft och en liten del bränsle

mager /mˈɑːɡər/ (n, ut)
mag
  zoroastrisk präst

magi /mˈɑːɡiː/ (n, ut)
màgia
  (påstådd) kontroll av omgivning och naturkrafter med övernaturliga metoder, såsom besvärjelser eller ritualer

magisk /mˈɑːɡɪsk/ (adj)
màgic
  med övernaturliga egenskaper; som rör magi

magkänsla /mˈaɡɕənslˌa/ (n, ut)
intuïció
  intuition, instinkt

maglevtåg /mˈaɡləvtˌoːɡ/ (n, neut)
tren magnetolevitant
  slags tåg som inte har hjul utan hålls ovanför banan och samtidigt drivs fram av magnetiska krafter

magma /mˈaɡma/ (n, ut)
magma
  smältlösning av bergarter i jordens inre
  mängd X tillsammans med en kompositionsregel (funktion) ⋅:&nbsp;X→X

magmatisk /mˈaɡmatˌɪsk/ (adj)
magmàtic

magnat /mˈaŋnat/ (n, ut)
magnat
  rik och mäktig affärsman eller affärskvinna

magnesium /mˈaŋnəsˌiːʉm/ (n, neut)
magnesi
  ett grundämne med atomnummer 12, atommassa 24,3 och symbolen Mg

magnesiumbromid /mˈaŋnəsˌiːɵmbrˌuːmiːd/ (n)
bromur de magnesi
  kemisk förening av magnesium och brom, MgBr₂

magnesiumjodid /mˈaŋnəsˌiːɵmjˌuːdiːd/ (n)
iodur de magnesi
  kemisk förening av magnesium och jod, MgI₂

magnesiumklorid /mˈaŋnəsˌiːɵmklˌuːriːd/ (n)
clorur de magnesi
  kemisk förening av magnesium och klor, MgCl₂

magnesiumnitrat /mˈaŋnəsˌiːɵmnˌɪtrɑːt/ (n)
nitrat magnèsic
  kemisk förening av magnesium, kväve och syre

magnesiumoxid /mˈaŋnəsˌiːʉmˌuːksiːd/ (n, ut)
òxid de magnesi

magnet /mˈaŋnət/ (n, ut)
imant
  kropp som ger upphov till ett magnetfält

magnetband /mˈaŋnətbˌand/ (n, neut)
cinta magnètica
  inspelningsmedium i form av ett band av plast, belagt med ett tunt skikt av järnoxid som kan magnetiseras

magnetfält /mˈaŋnətfˌɛlt/ (n, neut)
camp magnètic
  vektorfält \mathbf{B} som rörliga laddningar (strömmar) ger upphov till, och som påverkar rörliga laddningar med kraften \mathbf{F} = q \mathbf{v} \times \mathbf{B}

magnetisera /mˈaŋnətˌɪseːrˌa/ (v)
imantar
  göra något magnetiskt

magnetisk /mˈaŋnətˌɪsk/ (adj)
magnètic

magnetisk deklination /mˈaŋnətˌɪsk dˌɛkliːnasxˈuːn/ (n)
declinació magnètica
  vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

magnetism /mˈaŋnətˌɪsm/ (n, ut)
magnetisme
  samlingsnamn för fenomen som uppstår när laddningar rör på sig och påverkas av magnetiska krafter

magnetit /mˈaŋnətˌiːt/ (n, ut)
magnetita

magnolia /mˈaŋnuːlˌiːa/ (n, ut)
magnòlia
  ett prydnadsträd med stora praktfulla blommor

magplask /mˈaɡplask/ (n, neut)
panxada
  det att en person hoppar ner i flytande vatten så att en betydande yta av bröst och mage först träffar vattnet, kanske trots att personen försökte dyka med händer och huvud först
  /spektakulärt eller pinsamt/ misslyckande, fiasko

magsäck /mˈaɡsək/ (n, ut)
estómac
  ihåligt, säckliknande organ med muskulär vägg i övre bukhålan, vilket utgör en del av matspjälkningskanalen och vars lumen är förbundet med matstrupen uppåt och med tunntarmens mest proximala del (tolvfingertarmen) nedåt, och som kortsiktigt lagrar inmundigad föda och samtidigt utför mekanisk och (viss) kemisk spjälkning och på ett reglerat sätt låter tillräckligt spjälkad föda, lite i taget, passera vidare till tunntarmen för vidare spjälkning och absorption av näringsämnen

magsår /mˈaɡsoːr/ (n, neut)
úlcera pèptica
  sår i slemhinnan i magsäcken eller proximala tolvfingertarmen, vilket uppkommer när påfrestningen på slemhinnan (t.ex. från den sura magsaften) övervinner slemhinnans naturliga försvar

mahjong /mˈajɔŋ/ (n)
mahjong

mahogny /mˈɑːhɔŋnˌyː/ (n, ut)
caoba

maj /mˈaj/ (n, ut)
maig
  årets femte (5.) månad

majestät /mˈajəstˌɛːt/ (n, neut)
majestat

majestätisk /mˈajəstˌɛːtɪsk/ (adj)
majestuós

majonnäs /mˈajʊnˌɛːs/ (n, ut)
maionesa

major /mˈajuːr/ (n, ut)
major

majoritet /mˈajuːrˌiːteːt/ (n, ut)
majoria
  mer/fler än hälften

majs /mˈajs/ (n, ut)
blat de moro, moresc, dacsa, milloc
  sädesslag (Zea mays) med solgula korn samlade på en majskolv

majskolv /mˈajskɔlv/ (n, ut)
panotxa
  ax av majs

makaber /mˈɑːkabər/ (adj)
macabre
  kuslig, med anspelan på död, sjukdom

makak /mˈɑːkɑːk/ (n, ut)
macaco
  individ av någon av arterna från släktet makaker (Macaca) inom däggdjursfamiljen markattartade apor (Cercopithecidae)

makaron /mˈɑːkarˌuːn/ (n, ut)
macarrons
  litet, ofta böjt, rör gjort av mjöl och vatten

make /mˈɑːkə/ (n, ut)
marit
  äkta man

makedonier /mˈɑːkədˌɔniːər/ (n, ut)
macedoni

makedonska /mˈɑːkədˌɔnska/ (n, ut)
macedoni
  språk som talas främst i Makedonien

makrill /mˈakrɪl/ (n, ut)
verat, cavalla
  en fiskart (Scomber scombrus) i familjen makrillfiskar (Scombridae); individ av denna art

makroekonomi /mˌakruːˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
macroeconomia
  del av nationalekonomi som berör ekonomin som helhet där det studeras bl.a. arbetslöshet, konjunkturer, ekonomisk tillväxt och inflation

makrofag /mˈakruːfˌaɡ/ (n, ut)
macròfag
  cell i det medfödda immunförsvaret som sitter stationerad ute i vävnaden och där har stor förmåga att ospecifikt känna igen och fagocytera partiklar och patogener, som den känner igen via PRR:er; fagocyterade patogener bryts senare (om möjligt) ned i makrofagen som också utsöndrar (proinflammatoriska) cytokiner

makroskopisk /mˌakrɔskˈɔpɪsk/ (adj)
macroscòpic
  synlig för blotta ögat, enkel att se, storskalig

makt /mˈakt/ (n, ut)
poder
  det att kunna bestämma över något
  det att kunna bestämma över andra
  nation med stark militär

mal /mˈɑːl/ (n, ut)
silur
  insjöfisk Silurus glanis
  mer generellt någon fisk i familjen Siluridae

mala /mˈɑːla/ (v)
moldre
  sönderdela fast material ända till pulver

malabsorption /mˌɑːlabsˈɔrpsxˈuːn/ (n, ut)
malabsorció
  nedsatt förmåga att ta upp vatten, näringsämnen och matspjälkningsvätskor i tarmen

malagassiska /mˈɑːlɑːɡˌasɪskˌa/ (n)
malgaix
  ett austronesiskt språk som talas i Madagaskar

malajbjörn /mˌɑːlajbjˈœrn/ (n, ut)
ós malai
  en i Sydostasien levande däggdjursart (Helarctos malayanus) inom familjen björnar (Ursidae); individ av denna art

malajiska /mˈɑːlajˌɪska/ (n, ut)
malai
  malajo-polynesiskt språk som talas av malajerna i Malaysia, södra Thailand, Filippinerna, Singapore, centrala östra Sumatra, Riauöarna och delar av Borneos kust; officiellt språk i Malaysia, Brunei och Singapore

malakit /mˈɑːlakˌiːt/ (n, ut)
malaquita
  ett mörkgrönt kopparmineral; en prydnadsten

malaria /mˈɑːlarˌiːa/ (n, ut)
malària
  allvarlig och ibland dödlig sjukdom orsakad av encelliga parasiter från plasmodiumsläktet

malawisk /mˈɑːlavˌɪsk/ (adj)
malawià

malayalam /mˈɑːlaˌyːalˌam/ (n)
malaiàlam

malaysisk /mˈɑːlaˌyːsɪsk/ (adj)
malaisi
  som rör Malaysia

maleinsyra /mˈɑːləˌɪnsyːrˌa/ (n)
àcid maleic, àcid maleinic, àcid malènic
  karboxylsyra, som består av kol, väte och syror, med formeln C₂H₂(COOH)₂

malisk /mˈɑːlɪsk/ (adj)
malià
  som har att göra med Mali eller malier

mall /mˈal/ (n, ut)
plantilla
  mönster som används för att skapa flera likadana kopior

mallorkinsk /mˈalɔrkˌɪnsk/ (adj)
mallorquí
  som rör ön Mallorca, den mallorkinska dialekten eller dess invånare

mallorkinska /mˈalɔrkˌɪnska/ (n, ut)
mallorquí
  dialekt av balearisk katalanska som talas på ön Mallorca
mallorquina
  kvinna från Mallorca

malm /mˈalm/ (n, ut)
mena, mineral
  sten eller mineral som innehåller så mycket av en metall eller annat ämne, att det är ekonomiskt lönsamt att utvinna detta

malonsyra /mˈɑːlɔnsˌyːra/ (n)
àcid malònic, àcid propanodioic
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C₃H₄O₄

malt /mˈalt/ (n)
malt
  sädesslag som groddas och används vid ölbryggning

maltas /mˈaltas/ (n, neut)
maltasa
  enzym som finns luminalt på enterocyternas mikrovilli (brush border) och som spjälkar disackariden maltos till monosackariderna glukos och glukos

maltes /mˈaltəs/ (n, ut)
maltès

maltesisk /mˈaltəsˌɪsk/ (adj)
ma

maltesiska /mˈaltəsˌɪska/ (n, ut)
maltès, maltés
  språk som talas främst på Malta

malva /mˈalva/ (n, ut)
malva
  någon av de arter som tillhör släktet Malva inom växtfamiljen malvaväxter (Malvaceae); individ av dessa arter

malört /mɑːlˈœt/ (n, ut)
donzell
  en art (Artemisia absinthium) och släkte (Artemisia) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten malört

mamma /mˈama/ (n, ut)
mama

mammografi /mˈamɔɡrˌafiː/ (n, ut)
mamografia

mammut /mˈamʉt/ (n, ut)
mamut
  elefantdjur i det utdöda släktet Mammuthus med långa böjda betar och tjock päls

man /mˈan/ (n, ut)
home
  människa av manligt kön
marit, home
  äkta make, man i äktenskap

man /mˈan/ (pronoun)
hom
  opersonligt pronomen som avser en ospecificerad tänkt person eller ett större kollektiv (oftast en hel samhällsgemenskap)

manager /mˈanaɡər/ (n, ut)
mànager
  ledare; den som sköter affärerna åt t.ex. en artist eller ett företag

manand /mˈanand/ (n, ut)
ànec de crinera
  en fågelart (Chenonetta jubata) inom familjen änder (Anatidae); individ av denna art

manchester /mˈanʃəstər/ (n, ut)
pana
  en sorts räfflad bomullssammet

manchuiska /mˈanʃʉˌɪska/ (n, ut)
manxú
  språk som talas i Manchuriet i nordöstra Kina

mandarin /mˌandarˈiːn/ (n, ut)
mandarina
  typ av citrusfrukt

mandarinand /mˈandarˌiːnand/ (n, ut)
ànec mandarí
  en fågelart (Aix galericulata) inom familjen änder (Anatinae); individ av denna art

mandat /mˈandat/ (n, neut)
mandat
  uppdrag

mandel /mˈandəl/ (n, ut)
ametlla, ametller
  den ovalformade kärnan från mandeln (1.) som kan användas i matlagning

mandelmassa /mˈandəlmˌasa/ (n, ut)
pasta d'ametla
  massa av mald mandel, florsocker och bindemedel som äggvita eller liknande

mandolin /mˌanduːlˈiːn/ (n, ut)
mandolina

manet /mˈanɛt/ (n, ut)
medusa

mangan /mˈaŋan/ (n, neut)
manganès, manganés

mangandioxid /mˈaŋandˌiːuːksˌiːd/ (n)
diòxid de manganès
  kemisk förening av mangan och syre

mango /mˈaŋuː/ (n, ut)
mango
  en viss art, Mangifera indica, av ett träd
  den ätbara frukten från mangoträdet (1)

mangold /mˈaŋɔld/ (n, ut)
bleda, bledera
  en sorts beta vars blad används som spenat

mangostan /mˈaŋɔstˌan/ (n, ut)
mangostaner, mangostà
  frukt från mangostanträdet

mani /mˈaniː/ (n, ut)
mania
  sjukligt upprymt tillstånd, vurm

manierism /mˈaniːərˌɪsm/ (n, ut)
manierisme
  en konstriktning på gränsen mellan renässans och barock

manifest /mˈaniːfˌɛst/ (adj)
manifest
  som tydligt framträder

manifest /mˈaniːfˌɛst/ (n, neut)
manifest
  skrift som utgör grunden för en ideologi

maniker /mˈaniːkər/ (n, ut)
maníac
  person som lider av mani

manipulativ /mˈaniːpˌʉlatˌiːv/ (adj)
manipulador

manipulera /mˈaniːpˌʉleːrˌa/ (v)
manipular

manke /mˈaŋkə/ (n, ut)
creu
  det högsta området på fyrfota djurs rygg, alldeles bakom halsen, där skulderbladen sitter

manlig /mˈanlɪɡ/ (adj)
masculí
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
mascle
  som är man

manna /mˈana/ (n)
mannà
  föda som faller från himlen

mannagryn /mˈanaɡrˌyːn/ (n, neut)
sèmola
  mjölkärnan av proteinrika och hårda vetesorter

manometer /mˈanuːmətər/ (n, ut)
manòmetre
  instrument för att mäta gas- eller vätsketryck

manschett /mˈanʃət/ (n, ut)
puny
  kanten på en skjortärm; spetsprydd ärmlinning

manta /mˈanta/ (n, ut)
manta
  en stor rocka som kan uppnå en vingbredd på nära sju meter, med det vetenskapliga namnet Manta birostris

mantel /mˈantəl/ (n, ut)
mantell
  enkelt, ärmlöst klädesplagg som bärs utanpå andra kläder
  del av en jordlik stenplanets (däribland jordens) inre som ligger mellan kärnan och skorpan

mantikora /mˈantiːkˌuːra/ (n, ut)
mantícora
  sagoväsen med ett lejons kropp samt en mans ansikte och antingen en drakes eller en skorpions svans

mantilj /mˈantɪlj/ (n, ut)
mantellina
  (spansk) slöja, schal av spetsar

mantra /mˈantra/ (n, neut)
mantra
  fras, ord eller mening som upprepas för att hjälpa en att koncentrera sig under meditation, och som ibland anses vara helig

manuell /mˈanʉˌɛl/ (adj)
manual

manuskript /mˈanɵskrˌɪpt/ (n, neut)
manuscrit
  hand- eller maskinskriven text som ska publiceras genom att tryckas eller uppläsas

manx /mˈanks/ (n, ut)
manx
  ett keltiskt språk som talas på Isle of Man; det dog först ut år 1974 men har återupplivats
Gat Manx
  en kattras

manöver /mˈanøːvər/ (n, ut)
maniobra
  rad av /manuella/ åtgärder för att åstadkomma önskad utveckling, särskilt om åtgärder för att ändra ett transportmedels läge, riktning och hastighet

manövrera /manˈøːvreːrˌa/ (v)
maniobrar
  styra (fordon, maskin eller sig själv) till önskad position, riktning eller hastighet, ofta med viss svårighet

maoism /mˈɑːuːˌɪsm/ (n, ut)
maoisme
  politisk åskådning som bygger på Mao Zedongs läror (och bland annat betonar böndernas revolutionära roll)

maoist /mˈɑːuːˌɪst/ (n, ut)
maoista
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med maoism

maoistisk /mˈɑːuːˌɪstɪsk/ (adj)
maoista
  som rör maoism

maorisk /mˈɑːuːrˌɪsk/ (adj)
maori
  som avser maorier

mapp /mˈap/ (n, ut)
carpeta
  en behållare som grupperar filer och andra mappar
  styvt, hopvikbart ark av papper eller plast inom vilket papper kan förvaras och transporteras

mara /mˈɑːra/ (n, ut)
mara
  maraton(lopp); löptävling där sträckan utgör på 42&nbsp;195&nbsp;meter
  väldigt /fysiskt/ ansträngande aktivitet
  ett kvinnligt mytologiskt väsen som ansågs ge upphov till mardrömmar
  någon av de djurarter i släktet maror (Dolichotis) i familjen marsvin (Caviidae); individ av dessa arter

marathi /mˈɑːrɑːthˌiː/ (n)
marathi
  ett indoariskt språk som talas i den indiska delstaten Maharashtra

maraton /mˈɑːrɑːtˌuːn/ (n, neut)
marató
  /olympisk/ löptävling där de tävlande springer en sträcka på 42&nbsp;195&nbsp;meter

marburgfeber /mˈarbɵrɡfəbər/ (n, ut)
malaltia de Marburg
  en blödarfeber (hemorragisk feber) med hög dödlighet orsakad av marburgviruset, förekommande främst i Central- och Västafrika

mardröm /mardrˈœm/ (n, ut)
malson
  en skrämmande eller på annat vis starkt obehaglig dröm

margarin /mˌarɡarˈiːn/ (n, neut)
margarina

marginal /mˌarjiːnˈɑːl/ (n, ut)
marge
  den oskrivna kant som utgör en sorts ram runt en text
  handlingsutrymme; i synnerhet vad gäller finanser

marginell /mˈarjiːnˌɛl/ (adj)
marginal
  obetydlig, på marginalen

marijuana /mˈɑːriːjˌʉanˌa/ (n, ut)
marihuana
  en sorts narkotikum (från indisk hampa)

marin /mɑːrˈiːn/ (adj)
marí
  som har att göra med havet

marinbiologi /mˌɑːrɪnbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
biologia marina
  disciplin inom biologin som forskar om havets växt- och djur­värld

marionett /mˈɑːriːˌuːnət/ (n, ut)
titella
  docka som med hjälp av trådar styrs av en människa
  någon eller något som tillåter sig styras av andra

maritim /mˈɑːriːtˌiːm/ (adj)
marítim
  som tillhör havet

mark /mˈark/ (n, ut)
sòl
  det som man går på utomhus; jordyta
territori
  landområde (i naturtillstånd) (ofta med avseende på naturförhållanden) (även bildligt)

markatta /mˈarkatːˌa/ (n, ut)
cercopitec
  primat av någon av flera arter i släktet Cercopithecus inom familjen markattartade apor (Cercopithecidae) hemmahörande i Afrika söder om Sahara; individ av dessa arter

markis /mˈarkiːs/ (n, ut)
marquès
  titel för adelsman med rang mellan hertig och greve

markisinna /mˈarkiːsˌɪna/ (n, ut)
marquesa
  kvinna med markistitel

marknad /mˈarknad/ (n, ut)
mercat
  regelbundet, ofta årligen, återkommande evenemang inriktat på handel och nöjen
  sambandsförhållandet mellan utbud och efterfrågan av varor och tjänster

marknadsekonomi /mˌarknadsˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
economia de mercat
  ekonomiskt system där priserna sätts enligt överenskommelse mellan säljaren och köparen (fri konkurrens)
  samhälle eller stat med ett detta system (1)

marknadsföring /mˈarknadsfˌøːrɪŋ/ (n, ut)
màrqueting

marknadspris /mˈarknadsprˌiːs/ (n, neut)
preu de mercat
  det pris som en säljare och en köpare, i fri konkurrens med övriga tänkbara säljare respektive köpare, kommer överens om

markör /mˈarkøːr/ (n, ut)
cursor
  symbol, vanligen ett blinkande vertikalt streck, som anger den aktuella positionen för infogning och markering i en text

marmelad /mˈarməlˌad/ (n, ut)
melmelada

marmor /mˈarmuːr/ (n, ut)
marbre

marmorering /mˈarmuːrˌeːrɪŋ/ (n, ut)
marbrejat
  ådermönstret hos marmor och dito bergart
  ådror och strimmor (insprängning) av fett i en (rå) köttbit
  måleriteknik som imiterar eller inspireras av ådrad marmor och annan sten

marockan /mˈɑːrɔkːˌan/ (n, ut)
marroquí
  person, särskilt man, från Marocko

marockansk /mˈɑːrɔkːˌansk/ (adj)
marroquí

marodera /mˈɑːruːdˌeːra/ (v)
pillardejar
  (följa efter en här för att) plundra, röva

marodör /mˈɑːruːdˌøːr/ (n, ut)
basquejador
  rövare, bandit, plundrare, skade­görare

mars /mˈaʂ/ (n, ut)
març
  årets tredje (3.) månad

marsch /mˈaʂʃ/ (n, ut)
marxa
  förflyttning till fots

marsiansk /mˈaʂiːˌansk/ (adj)
marcià
  som rör planeten Mars
  som rör marsianer

marsipan /mˈaʂiːpˌan/ (n, ut)
massapà
  mandelmassa sötad med socker och äggvita

marskalk /mˈaʂkalk/ (n, ut)
mariscal
  titel för mycket hög militär befälhavare i vissa länder
  person som vid högtidliga tillfällen anvisar platser m m; manlig deltagare i brudfölje

marskalksstav /mˈaʂkalkstˌav/ (n, ut)
bastó de mariscal
  stav som tecken på en militär rang

marsvin /maʂvˈiːn/ (n, neut)
cobai, conillet d'índia
  en däggdjurfamilj (Caviidae) inom ordningen gnagare (Rodentia)

martorn /mˈatuːrn/ (n, ut)
card marí, panical marí
  en art (Eryngium maritimum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten martorn

martyr /mˈatyːr/ (n, ut)
màrtir
  person som dött för sin övertygelse
  person som får lida för sin övertygelse

martyrskap /mˈatyʂkˌɑːp/ (n, neut)
martiri
  det att vara en martyr

marulk /mˈɑːrɵlk/ (n, ut)
rap
  Lophius piscatorius, en bottenlevande havsfisk med brett tillplattat huvud och stort gap

marxism /mˈarksɪsm/ (n, ut)
marxisme
  samhällsåskådning som bygger på Karl Marx' teorier, grund på vilken både socialdemokratin och kommunismen vilar

marxist /mˈarksɪst/ (n, ut)
marxista

marxistisk /mˈarksɪstˌɪsk/ (adj)
marxista
  som rör marxism

maräng /mˈɑːrəŋ/ (n, ut)
merenga
  bakverk av äggvita och socker

mascara /mˈaskarˌa/ (n, ut)
rímel
  ögontusch, ögonfransfärg

mask /mˈask/ (n, ut)
cuc
  liten ryggradslös organism, ofta lång och smal
màscara, careta
  något som täcker ansiktet, helt eller delvis, i syfte att dölja ansiktet, skydda det mot något, i syfte av utsmyckning (rituellt) eller skydd eller uppmjukning/utslätning av hud; det att ej visa vad man tänker/känner; avgjutning av ansikte

maska /mˈaska/ (n, ut)
malla
  en ögla som bildas vid stickning eller virkning

maskaron /mˈaskarˌuːn/ (n, ut)
mascaró
  ansiktsformat ornament (med groteska inslag) på byggnad

maskera /mˈaskeːrˌa/ (v)
emmascarar

maskeringstejp /mˈaskərˌɪŋstəjp/ (n, ut)
cinta de carrosser
  tejp att vid målning sätta över ställen som skall skyddas för färg

maskhål /mˈaskhoːl/ (n, neut)
forat de cuc
  hål grävt av maskar

maskin /masxˈiːn/ (n, ut)
màquina
  ofta större mekaniskt och/eller elektriskt föremål som utför en funktion

maskineri /masxˈiːnərˌiː/ (n, neut)
maquinària
  de rörliga delarna av en apparat

maskininlärning /mˈasxiːnˌɪnlərnˌɪŋ/ (n, ut)
aprenentatge automàtic
  en gren inom artificiell intelligens som går ut på att ett datorprogram successivt lär sig och blir bättre med mer övning

maskinteknik /mˌasxɪntəknˈiːk/ (n, ut)
enginyeria mecànica
  ingenjörsvetenskap som grundar sig på klassisk mekanik

maskinöversättning /mˈasxiːnˌøːveːʂˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
traducció automàtica
  översättning från ett språk till ett annat gjort automatiskt av ett datorprogram

maskopi /maskˈɔpiː/ (n, ut)
col·lusió
  /hemligt/ samförstånd mellan två eller flera parter, ofta i syfte att skada någon annan

maskot /mˈaskuːt/ (n, ut)
mascota

maskros /mˈaskruːs/ (n, ut)
dent de lleó

maskulin /mˌaskʉlˈiːn/ (adj)
masculí
  som i sitt yttre och/eller sitt beteende påminner om hur man förväntar att en man ska vara
  som tillhör, eller har att göra med, det grammatiska genuset "maskulinum"

maskulinisera /mˈaskʉlˌiːniːsˌeːra/ (v)
masculinitzar
  göra maskulin; ge typiskt manliga karaktärsdrag

maskulinum /mˈaskʉlˌiːnʉm/ (n, neut)
masculí
  en av klasserna för grammatiskt eller semantiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska eller semantiska genuset maskulinum

masochism /mɑːsˈɔkɪsm/ (n, ut)
masoquisme
  njutningen av att ta emot smärta

masochist /mɑːsˈɔkɪst/ (n, ut)
masoquista
  person som njuter (sexuellt) av att uppleva smärta

masochistisk /mɑːsˈɔkɪstˌɪsk/ (adj)
masoquista
  som kännetecknas av eller rör masochism

massa /mˈasa/ (n, ut)
massa
  fysikalisk storhet som anger mängden materia (hos ett objekt)

massage /mˈasaɡə/ (n, ut)
massatge
  muskelbehandling genom strykning, gnidning, knådning m m

massaker /mˈasɑːkər/ (n, ut)
massacre

massförstörelsevapen /masfˈœʂtøːrˌɛlsəvˌapən/ (n, neut)
arma de destrucció massiva
  term för exceptionellt destruktiva stridsmedel

massiv /mˈasiːv/ (n, neut)
massís
  större och enhetlig helhet, särskilt om bergmassa

massutdöende /mˈasɵtdˌøːəndə/ (n, neut)
extinció massiva
  händelse i jordens historia då hela grupper av organismer dör ut under en med geologiska mått mätt ganska kort tidsrymd

mast /mˈast/ (n, ut)
pal
  mast (1.) på båt avsedd att bära upp segel

mastektomi /mˈasteːktˌuːmiː/ (n, ut)
mastectomia
  kirurgiskt avlägsnande av bröst

masturbation /mˌastɵrbasxˈuːn/ (n, ut)
masturbació
  onani

mat /mˈɑːt/ (n, ut)
menjar
  samlingsnamn för (särskilt fasta) kemiska ämnen som främst djur intager i syfte att kunna erhålla energi och byggnadsmaterial från dem
  medhjälpare, biträde, kamrat

mata /mˈɑːta/ (v)
alimentar
  ge någon/något föda; kausativ av äta
  föra in material i en maskin eller process
  föra in elektrisk energi i en maskin eller process

match /mˈatʃ/ (n, ut)
partit, matx

matcha /mˈatʃa/ (n)
matxa
  grönt te som består av ett mycket finmalet pulver

matematik /mˈɑːtəmˌatiːk/ (n, ut)
matemàtiques, matemàtica
  läran om logiska samband mellan abstrakta storheter, strukturer, förändring

matematiker /mˈɑːtəmˌatiːkər/ (n, ut)
matemàtic, matemàtica
  person med expertkunskaper inom matematik

matematisk /mˈɑːtəmˌatɪsk/ (adj)
matemàtic
  som har att göra med matematik

materia /mˈatərˌiːa/ (n, ut)
matèria

material /mˈatərˌiːal/ (n, neut)
material
  utgångsämne vid produktion eller tillverkning
  ämne

materialisera /mˈatərˌiːalˌiːseːrˌa/ (v)
materialitzar
  göra materiell

materialism /mˈatərˌiːalˌɪsm/ (n, ut)
materialisme
  åsikten att materia är allt som finns; förnekandet av ande, livet efter detta och religion; ateism

materialistisk /mˈatərˌiːalˌɪstɪsk/ (adj)
materialista
  jordbunden, krass, som inte vill veta av några andliga värden; som vill njuta av livets goda; materialistisk historieuppfattning: läran att den historiska utvecklingen bestäms av ekonomiska förhållanden

materiell /mˈatərˌiːəl/ (adj)
material
  som hör till materien, verklig, fysisk, konkret

matförgiftning /matfˈœrjɪftnˌɪŋ/ (n, ut)
intoxicació alimentària

matriark /mˈatriːˌark/ (n, ut)
matriarca
  ledande kvinna i matriarkat (samhälle styrt av kvinnor)

matriarkalisk /mˈatriːˌarkalˌɪsk/ (adj)
matriarcal
  som avser matriarkat

matriarkat /mˈatriːˌarkat/ (n, neut)
matriarcat
  samhälle styrt av kvinnor

matris /mˈatriːs/ (n)
matriu
  rektangulär uppställning av tal, eller element ur en ring, i n rader och m kolonner

matrjosjka /mˈatrjɔsxkˌa/ (n, ut)
matrioixca
  rysk slags ihålig docka i stil av en gammal gumma

matsal /mˈatsal/ (n, ut)
menjador

matsked /mˈatsxəd/ (n, ut)
cullera

matstrupe /mˈatstrʉpə/ (n, ut)
esòfag

matta /mˈatːa/ (n, ut)
catifa, estora, tapit
  plant tjockare (ofta textil) -föremål avsett att täcka eller skydda något, vanligen liggandes på golvet i en byggnad, vanligen i dekorativt eller mjukgörande syfte; om snö, växter (exempelvis gräs och ljung) och damm

mattpiska /mˈatpɪskˌa/ (n, ut)
picamatalassos
  redskap för att piska mattor

mattram /mˈatram/ (n)
botonets
  en art (Tanacetum parthenium) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten mattram

matvagn /mˈatvaŋn/ (n, ut)
furgoteca, gastroneta
  specialbyggd skåpbil försedd med restaurangkök och disk för att sälja lagad mat

mauritier /mˈɑːʉrˌiːtiːər/ (n, ut)
mauriciana
  person från Mauritius eller som har mauritiskt ursprung

mauritisk /mˈɑːʉrˌiːtɪsk/ (adj)
mauricià
  som rör Mauritius

mausoleum /mˈɑːʉsˌuːləˌʉm/ (n, neut)
mausoleu

maxim /mˈaksiːm/ (n, ut)
màxima
  tänkespråk, levnadsregel

maximal /mˈaksiːmˌal/ (adj)
màxim

maximera /mˌaksiːmˈeːra/ (v)
maximitzar

maximum /mˈaksiːmˌʉm/ (n, neut)
màxim
  (till en funktion f) punkt \mathbf{x}_0 sådan att det existerar ett \epsilon > 0 sådant att f(\mathbf{x}) \le f(\mathbf{x}_0) ~~~ \forall \mathbf{x} ; ~~
  \mathbf{x}-\mathbf{x}_0
  < \epsilon; om sträng olikhet råder mellan funktionsvärdena säges punkten vara ett strängt maximum
  högsta uppmätta/godtagbara värde

meander /mˈeːandər/ (n, ut)
meandre
  kraftigt slingrande flodfåra, skapad av erosion i ytterkurvorna av floden och sedimentation i innerkurvorna

mecenat /mˈeːsənˌat/ (n, ut)
mecenes
  person som med ekonomiska gåvor gynnar och understödjer vetenskap, konst, litteratur eller andra kulturyttringar

med /mˈeːd/ (preposition)
amb
  i särskilt förbund, jämte; tillsammans med
  som har
  genom att använda; för att uttrycka instrument, med vilket en handling utförs

med näbbar och klor /meːd nˈɛbar ɔk klˈuːr/ (adv)
amb dents i ungles
  med alla medel; görande sitt yttersta

medalj /mˈeːdalj/ (n, ut)
medalla

medaljong /mˈeːdaljˌɔŋ/ (n, ut)
medalló
  medalj-liknande hängsmycke med kapsel för t ex bild; målning eller relief i oval eller rund form

medaljör /mˈeːdaljˌøːr/ (n, ut)
medallista
  person som har vunnit en medalj i en tävling

medan /mˈeːdan/ (conjunction)
mentre
  under tiden, under det att, samtidigt som
mentre que
  och som uttrycker motsättning

medborgare /mˈeːdbɔrjˌarə/ (n, ut)
ciutadà

medborgarskap /mˈeːdbɔrjˌaʂkɑːp/ (n, neut)
ciutadania
  position som medborgare i viss stat

meddelande /mˈeːdəlˌandə/ (n, neut)
missatge

medel /mˈeːdəl/ (n, neut)
mitjà
  ett fysiskt objekt eller en metod som hjälper dig att uppnå ett mål

medelengelska /mˈeːdəlˌɛŋəlskˌa/ (n, ut)
anglès mitjà

medelfranska /mˈeːdəlfrˌanska/ (n, ut)
francès mitjà
  historisk variant av det franska språket, som det talades mellan år 1340 och 1610, den period då franska fastställdes som det officiella språket i Frankrike

medelhavstrut /mˈeːdəlhˌɑːvstrʉt/ (n, ut)
gavià argentat

medelklass /mˈeːdəlklˌas/ (n, ut)
classe mitjana
  samhällsklass som ligger mellan de fattigaste (underklassen) och de rikaste (överklassen)

medelmåttig /mˈeːdəlmˌɔtːɪɡ/ (adj)
mediocre

medeltid /mˈeːdəltˌiːd/ (n, ut)
edat mitjana
  tidsepok i (Väst)europeisk historia mellan antiken och renässansen, vanligen från slutet av 400-talet till 1400-talet

medeltida /mˈeːdəltˌiːda/ (adj)
medieval
  som varar under medeltiden
  som på annat sätt har att göra med medeltiden

medelvärde /mˈeːdəlvˌɛːrdə/ (n, neut)
valor mitjà
  "genomsnittligt" tal som anses representera en hel mängd eller population beräknat på ett visst väldefinierat sätt; till exempel har talmängden {1, 2, 3, 4} det aritmetiska medelvärdet 2,5, ty (1+2+3+4)/4=2,5

medelålder /mˈeːdəlˌoːldər/ (n, ut)
mitjana edat
  levnadsålder mellan ungdom och ålderdom

medförfattare /mədfˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
coautor
  person som författar tillsammans med andra

medhjälpare /mˈɛdjəlpˌarə/ (n, ut)
ajudant

medhåll /mˈɛdhɔl/ (n, neut)
aprovació
  det att någon håller med om något; likalydande eller stöd för en åsikt

median /mˈeːdiːˌan/ (n, ut)
mediana

medicin /mˌeːdiːsˈiːn/ (n, ut)
medicina
  kemiskt ämne i fast tablett, flytande lösning eller annan form som via mun, hud, analöppning eller på annan väg intages i kroppen för att påverka denna, ofta för att lindra symptom vid sjukdom eller skada eller för att bota sjukdom

medicinalväxt /mˈeːdiːsˌɪnalvˌɛkst/ (n, ut)
planta medicinal
  växt som används som läkemedel eller som läkemedel kan framställas ur

medicinsk /mˈeːdiːsˌɪnsk/ (adj)
mèdic
  som avser läkekonsten

meditation /mˌeːdiːtasxˈuːn/ (n, ut)
meditació
  (tyst) betraktelse, begrundan

medium /mˈeːdiːˌʉm/ (n, neut)
mèdium
  substans i vilket fysikaliskt skeende kan försiggå med tyngdpunkt på att den kan härbergera något, exempelvis ett kemiskt innehåll, värme, eller information
  person som är ansedd, eller anser sig, kunna kommunicera med andevärlden (med innebörden att personens sinnesorgan, förmåga att vidaresända information, är i mitten, medium, av en kommunikationskedja)

medkänsla /mˈɛdɕənslˌa/ (n, ut)
compassió

medlare /mˈeːdlarə/ (n, ut)
mediador
  person som medlar, mellanhand, skiljedomare

medlem /mˈeːdləm/ (n, ut)
membre
  något eller någon som hör till en grupp eller en organisation

medlemsland /mˈeːdləmslˌand/ (n, neut)
estat membre

medlidande /mˈeːdliːdˌandə/ (n, neut)
compassió

medmänniska /mədmˈɛnɪsxˌa/ (n, ut)
proïsme
  enskild människa (med betoning på dennes del av en gemenskap tillsammans med andra människor och de förpliktelser det innebär)

medverka /mˈɛdvərkˌa/ (v)
col·laborar
  vara en av de som har ett huvudansvar i någon aktivitet, särskilt en som har en publik

medvetande /meːdvˈeːtandə/ (n, neut)
coneixement, consciència
  något som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor

medveten /meːdvˈeːtən/ (adj)
conscient
  som existerar som ett subjekt som självt kan uppfatta åtminstone någon form av sinnesintryck, tankar eller känslor; som har ett medvetande
  som känner till något eller som sker med någons kännedom

medvetslös /meːdvˈeːtsløːs/ (adj)
inconscient

medvetslöshet /meːdvˈeːtslˈœsheːt/ (n, ut)
desmai
  tillstånd då en person ej är vid medvetande, t.ex. i koma

megafauna /mˈeːɡafˌaɵnˌa/ (n, ut)
megafauna
  den del av djurbeståndet i ett område eller under en geologisk period som utgör de allra största djuren

megafon /mˌeːɡafˈoːn/ (n, ut)
megàfon
  taltratt (ett koniskt rör med munstycke och handtag), ljudförstärkare

megalopolis /mˈeːɡalˌuːpɔlˌiːs/ (n)
megalòpoli
  mycket stor stad, stort sammanhängande stadsområde

meibomsk körtel /mˈeːiːbˌɔmsk ɕˈœtəl/ (n)
glàndula de Meibom, glàndula tarsal
  envar av flera små fettavsöndrande körtlar, ordnade i ett lager i ögonlockens fasta skivor ("ögonbrosken", tarsi) som utmynnar på ögonlockskanterna i en rad små öppningar

meios /mˈeːiːˌuːs/ (n, ut)
meiosi
  reduktionsdelning, celldelning där bara ena kromosomen i varje kromosompar bevaras, det sätt på vilket könsceller skapas

meitnerium /mˈeːɪtnərˌiːʉm/ (n, neut)
meitneri

meja /mˈɛja/ (v)
falcejar
  ta ner, föra undan; oftast om gräs

mejeri /mˈɛjərˌiː/ (n, neut)
formatgeria
  lokal eller fabrik där mjölk förädlas till i första hand livsmedelsprodukter

mejeriprodukt /mˈɛjərˌɪprɔdˌɵkt/ (n, ut)
lacti
  produkt från mejeri med obearbetad mjölk som råvara

mejram /mˈɛjram/ (n, ut)
marduix
  en krydda och växtart (Origanum majorana) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna art

mejsel /mˈɛjsəl/ (n, ut)
cisell
  verktyg med egg; slagverktyg för metall och sten; stämjärn eller svarvstål för trä

mejsla /mˈɛjsla/ (v)
cisellar
  bearbeta med mejsel

mekanik /mˈeːkanˌiːk/ (n, ut)
mecànica

mekaniker /mˈeːkanˌiːkər/ (n, ut)
mecànic

mekaniskt /mˈeːkanˌɪskt/ (adv)
mecànicament
  avledning till adjektivet mekanisk

mekanism /mˈeːkanˌɪsm/ (n, ut)
mecanisme
  en enklare eller komplicerad konstruktion som utför en särskild funktion och är baserad på krafter och rörelser, dvs mekanik

mekatronik /mˌeːkatrˈoːniːk/ (n, ut)
mecatrònica
  teknik som bygger på både mekanik och elektronik

melanesisk /mˈeːlanəsˌɪsk/ (adj)
melanesi

melanin /mˌeːlanˈiːn/ (n, neut)
melanina
  ett pigment som ger färg åt hud, hår och ögats iris

melankoli /mˈeːlaŋkˌuːliː/ (n, ut)
malenconia
  svår nedstämdhet (utan uppenbar orsak); svårmod, tungsinne; tungsinthet, sorgbundenhet
  svårmodig (och ibland lustblandad) sinnesstämning

melankolisk /mˈeːlaŋkˌuːlɪsk/ (adj)
malenconiós

melanocyt /mˈeːlanˌuːsyːt/ (n, ut)
melanòcit
  enskild cell av en typ av celler som finns i mindre mängd underst i hudens epitel och producerar pigmentet melanin

melanom /mˈeːlanˌɔm/ (n, neut)
melanoma
  elakartad hudtumör som lätt övergår till cancer

melass /mˈeːlas/ (n, ut)
melassa
  sirapsliknande biprodukt vid sockertillverkning

melatonin /mˌeːlatˈoːnˈiːn/ (n, neut)
melatonina
  ett hormon som produceras av tallkottkörteln i hjärnan och som påverkar dygnrytmen

mellan /mˈɛlan/ (preposition)
entre

mellangård /mˈɛlaŋˌoːrd/ (n, ut)
perineu
  den del av (människo-)kroppen mellan de yttre könsorganen och anus

mellanhand /mˈɛlanhˌand/ (n, ut)
mitjancer
  förmedlare av varor eller tjänster mellan köpare och säljare

mellankrigstid /mˈɛlaŋkrˌɪɡstiːd/ (n, ut)
entre dues guerres
  tiden mellan slutet på första världskriget och början på andra världskriget

mellanmjölk /mˌɛlanmjˈœlk/ (n, ut)
llet semidesnatada
  mjölk, från kor, med mellannivå av fett, i Sverige 1,5 procents fetthalt.

mellanmål /mˈɛlanmˌoːl/ (n, neut)
berenar
  mindre måltid mellan andra måltider; kan ofta utgöras av kall mat såsom smörgås, frukt och yoghurt

mellanöra /mˈɛlanˌøːra/ (n, neut)
orella mitjana
  den del av ett öra vilken ligger bakom trumhinnan men framför innerörat, utgörs av ett luftfyllt hålrum förbundet med svalget via örontrumpeten och innehåller hörselbenen

melodi /mˈeːluːdˌiː/ (n, ut)
melodia

melodramatisk /mˈeːlɔdrˌamatˌɪsk/ (adj)
melodramàtic

melon /mˈeːlɔn/ (n, ut)
meló

mem /mˈeːm/ (n)
mem
  den minsta självreplikerande kulturenheten (kulturgen), såsom idé, tanke, kognition eller vana, som fortplantar sig från en hjärna till nästa genom kommunikation och imitation, och som påstås utvecklas evolutionärt på liknande sätt som den biologiska genen
  bild, kort video eller liknande, oftast humoristiskt, som skickas vidare och cirkulerar online med viss anpassning

membran /mˈɛmbran/ (n)
membrana
  tunn hinna eller skiva

men /mˈɛn/ (conjunction)
però, mes
  förbinder två satser eller satsdelar och betecknar motsättning mellan dessa

men /mˈɛn/ (n, neut)
però
  substantiverad användning av konjunktionen men som anspelar på dess karaktär av att inleda invändningar

mena /mˈeːna/ (v)
voler dir
  med olika tyngd anse, tycka, tro eller hävda något; kan också vara en förklaring eller tillrättaläggande av ett oklart eller ifrågasatt uttalande

menad /mˈeːnad/ (n, ut)
mènada

mendelevium /mˈɛndələvˌiːʉm/ (n, neut)
mendelevi

mened /mˈeːnəd/ (n, ut)
perjuri
  falskt vittnesbörd, det att i domstol ljuga eller förvränga sanningen efter att ha avgett vittnesed

menig /mˈeːnɪɡ/ (adj)
soldat
  (om soldat) som inte är befäl, obefordrad

mening /mˈeːnɪŋ/ (n, ut)
frase, oració
  en bit text som består av åtminstone en huvudsats, kan innehålla en eller flera bisatser, och (i svenskan och många andra språk) inleds med versal och avslutas med skiljetecken (vanligtvis punkt)

meningsfrände /mˈeːnɪŋsfrˌɛndə/ (n, ut)
coreligionari
  person som delar åsikt

meningsfull /mˈeːnɪŋsfˌɵl/ (adj)
raonable
  som betyder något; som innehåller någon korrekt, begriplig eller relevant information

meningsskiljaktighet /mˈeːnɪŋskˌɪljaktˌɪɡheːt/ (n, ut)
desacord
  det att två parter har två olika uppfattningar i en fråga, eller konflikt orsakad av detta; dispyt

menisk /mˈeːnɪsk/ (n, ut)
menisc
  broskbit format som en halvmåne som sitter mellan två ledytor, på människan i knälederna och handlederna

menora /mˈeːnuːrˌa/ (n, ut)
menorà
  slags sjuarmad ljusstake vanligt förekommande som symbol för judendomen

mentalitet /mˈɛntalˌiːteːt/ (n, ut)
mentalitat
  läggning, natur, karaktär, psyke, sinnelag

mentalsjukhus /mˈɛntɑːlsxˌʉkhʉs/ (n, neut)
hospital psiquiàtric
  sjukhus där psykiatrisk vård sker

mentalt /mˈɛntɑːlt/ (adv)
mentalment
  avledning till adjektivet mental

mentor /mˈɛntɔr/ (n, ut)
mentor
  uppfostrare, handledare

menuett /(en)mˈɛnjuːɪt(sv)/ (n, ut)
minuet

meny /mənˈyː/ (n, ut)
menú, carta
  lista över maträtter

mer eller mindre /mˈeːr ˌɛlər mˈɪndrə/ (adv)
més o menys
  typ, ungefär
  i mångt och mycket, i stort sett, praktiskt taget

meridian /mˈeːriːdˌiːan/ (n, ut)
meridià
  storcirkel som går genom de geografiska polerna på jorden

merit /mˈeːriːt/ (n, ut)
paga

meritokrati /mˈeːriːtˌɔkrɑːtˌiː/ (n)
meritocràcia
  åskådning där var och en ska belönas efter merit eller förtjänst

merkantil /mˈɛrkantˌiːl/ (adj)
mercantil
  som rör handel; handels-

merkantilism /mˈɛrkantˌiːlɪsm/ (n, ut)
mercantilisme
  handelspolitik som bl a vill öka exporten och minska importen

meronym /mˈeːruːnˌyːm/ (n, ut)
merònim

meronymi /mˈeːruːnˌyːmiː/ (n, ut)
meronímia

mervärde /mˈɛrvɛːrdə/ (n, neut)
valor afegit
  ökning av ett värde (genom förädling)

mes /mˈeːs/ (n, ut)
mallerenga
  individ eller art i fågelfamiljen mesar (Paridae)

meson /mˈeːsuːn/ (n, ut)
mesó

mesoproterozoikum /mˈeːsɔprˌuːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n, ut)
mesoproterozoic
  geologisk era som sträckte sig från för 1600 och 1000 miljoner år sedan som föregicks av eran paleoproterozoikum och följdes av neoproterozoikum

mesosfär /mˈeːsɔsfˌɛːr/ (n, ut)
mesosfera

mesozoikum /mˈeːsuːsˌuːiːkˌʉm/ (n, ut)
mesozoic
  geologisk era för cirka 251–65 miljoner år sedan, den tid då dinosaurierna levde

messiansk /mˈɛsiːˌansk/ (adj)
messiànic
  som avser eller förebådar messias

mest /mˈɛst/ (adv)
el/la/els/les més

mestadels /mˈɛstadˌeːls/ (adv)
per damunt de tot

mestis /mˈɛstɪs/ (n, ut)
mestissa, mestís
  person med blandat etniskt ursprung, med spanska och indianska rötter

metadata /mˈɛtadˌɑːta/ (n)
metadades
  data om data, information om data; metainformation, information om information

metafor /mˈɛtafˌuːr/ (n, ut)
metàfora

metafysik /mˈɛtafˌyːsiːk/ (n, ut)
metafísica
  läran om tingens egentliga natur; verklighetsfrämmande spekulationer

metafysiker /mˈɛtafˌyːsiːkər/ (n, ut)
metafísic
  yrkeskunnig person inom ämnet metafysik

metafysisk /mˈɛtafˌyːsɪsk/ (adj)
metafísic
  översinnlig, övernaturlig

metal /mətˈɑːl/ (n, ut)
metal
  en musikgenre som utvecklades ur hårdrocken under 1970-talet och som i sin tur delas upp i en mängd olika subgenrer

metall /mˈɛtal/ (n, ut)
metall
  grundämne eller legering med metalliska egenskaper, till exempel bra ledningsförmåga för elektricitet och värme, formbarhet och metallglans

metalldetektor /mˈɛtaldətˌɛktɔr/ (n, ut)
cercametalls, cercatresors
  (bärbart) tekniskt hjälpmedel (apparat) för att upptäcka dolda metallföremål (nergrävda eller som personer bär på sig)

metallisk /mˈɛtalˌɪsk/ (adj)
metàl·lic
  som är av metall eller har några egenskaper typiska för metaller

metallurg /mˈɛtalˌɵrj/ (n, ut)
metal·lúrgic
  person som sysslar med metallurgi

metallurgi /mˈɛtalˌɵrjiː/ (n, ut)
metal·lúrgia
  läran om metallers tekniska framställning samt deras kemiska och fysikaliska egenskaper

metallurgisk /mˈɛtalˌɵrjɪsk/ (adj)
metal·lúrgic
  som avser metallurgi

metamfetamin /mˌɛtamfˌɛtamˈiːn/ (n, neut)
metamfetamina
  en narkotikaklassad, centralstimulerande drog med det systematiska namnet (2S)-N-metyl-1-fenylpropan-2-amin

metamorfos /mˈɛtamˌuːrfuːs/ (n, ut)
metamorfosi
  förvandling

metan /mˈɛtan/ (n, neut)
metà
  ett kolväte, den enklaste alkanen, med formeln CH₄

metanol /mˈɛtanˌuːl/ (n, ut)
metanol
  en alkohol med formeln CH₃OH, i vardagligt tal kallad träsprit; förtäring kan ge blindhet och leda till döden

metastas /mˈɛtastˌas/ (n, ut)
metàstasi
  tumör som spridit sig till andra organ än det där modersvulsten finns

metastasera /mˈɛtastˌaseːrˌa/ (v)
metastatitzar
  bilda metastaser

metaversum /mˈɛtavˌɛʂʉm/ (n, neut)
metavers
  virtuell verklighet där digital teknik gör det genomförbart att uppleva sådant som för närvarande (2022) kräver fysisk närvaro

meteor /mˈeːtəˌuːr/ (n, ut)
meteor
  kortvarig ljusstrimma som bildas medan en sten (kallad meteoroid) faller ned genom jordens atmosfär och av friktionen värms upp tills den börjar glöda

meteorit /mˈeːtəˌuːriːt/ (n, ut)
meteorit

meteorolog /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡ/ (n, ut)
meteoròleg
  person som studerar hur vädret uppför sig, eller som sysslar med meteorologi

meteorologi /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
meteorologia

meteorologisk /mˌeːtəˌuːruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
meteorològic
  som har med meteorologi att göra

meter /mˈeːtər/ (n, ut)
metre
  SI-enheten för längd; den sträcka som ljuset tillryggalägger i vakuum under tiden 1/299 792 458 sekund
  en sträcka av en meter enligt ovan

metionin /meːsxˈoːnˈiːn/ (n, neut)
metionina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Met, M)

metod /mˈɛtuːd/ (n, ut)
mètode
  sätt på vilket en åtgärd kan utföras

metodisk /mˈɛtuːdˌɪsk/ (adj)
metòdic

metodologi /mˌɛtuːduːlˈoːɡiː/ (n, ut)
metodologia
  metodlära

metonymi /mˈeːtuːnˌyːmiː/ (n, ut)
metonímia
  retorisk figur som bygger på en närhet mellan det använda uttrycket och det som betecknas

metrisk /mˈɛtrɪsk/ (adj)
mètric
  som ingår i SI-systemet
  som har att göra med ett rum som tillåter att en metrik definieras; som har att göra med en metrik

metronom /mˈɛtruːnˌɔm/ (n, ut)
metrònom
  mekanisk eller elektronisk apparat som avger en fast puls för markering av tempo i musik

metrosexuell /mˈɛtruːsˌɛksʉˌɛl/ (adj)
metrosexual
  (om heterosexuell man) som har stort intresse för sitt utseende, mode, kläder och trender

mexikansk /mˌɛksiːkˈɑːnsk/ (adj)
mexicà
  som rör Mexiko eller det mexikanska folket

mexikansk nakenhund /mˌɛksiːkˈɑːnsk nˈɑːkənhˌɵnd/ (n)
xolo, xoloitzcuintle

mezuza /mˈeːsʉsˌa/ (n, ut)
mezuzà
  pergamentrulle innehållande böner och bibeltexter som enligt judisk sed skall sättas upp ovanför varje dörrpost i hemmet

meänkieli /mˈeːəŋkˌiːəlˌiː/ (n, ut)
finès tornedalen
  säregen finska som företrädesvis talas i Tornedalen, betraktas ömsom som finsk dialekt och ömsom som eget språk

middag /mˈɪdaɡ/ (n, ut)
migdia
  tidpunkt då dagen når sin mitt (vanligen från kl. 12 och ett par timmar framåt) då solen står som högst på himlen (alltså med sommartid förskjutet till kl. 13)

midja /mˈɪdja/ (n, ut)
cintura
  smalaste delen av bålen mellan höften och bröstet

midnatt /mˈɪdnat/ (n, ut)
mitjanit
  tid runt klockan tolv på natten, (ofta) särskilt om den klockan slår över till nästa kalenderdygn)

midnattssol /mˈɪdnatsˌuːl/ (n, ut)
sol de mitjanit
  fenomenet när solen under ett dygn aldrig befinner sig helt under horisonten, vilket inträffar runt midsommar i närheten av polerna

mig /mˈɛj/ (pronoun)
em, me

migration /mˌɪɡrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
migració
  immigration eller emigration; persons eller folkgrupps flytt

migrera /mˈɪɡreːrˌa/ (v)
migrar
  flytta (sig; ofta: mellan länder)

migrän /mˈɪɡrɛːn/ (n, ut)
migranya

mikro- /mˈɪkruː/ (affix)
micro-
  SI-prefix med symbolen µ som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10−6 (0,000 001)
  prefix som anger att något är väldigt litet eller att väldigt små saker hanteras

mikrobiolog /mˌɪkruːbˌiːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
microbiòleg, microbiòloga
  person som är expert på eller arbetar kvalificerat och specifikt med mikrobiologi

mikrobiologi /mˌɪkruːbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
microbiologia
  vetenskapen om mikroorganismer

mikroekonomi /mˌɪkruːˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
microeconomia
  gren av nationalekonomi som försöker förstå enskilda producenter och konsumenter och deras beslutsfattande i en marknad

mikrofiber /mˈɪkruːfˌiːbər/ (n, ut)
microfibra

mikrofon /mˌɪkruːfˈoːn/ (n, ut)
micròfon
  apparat som omvandlar ljud till elektrisk signal (som i sin tur vanligtvis matas in i en förstärkare)

mikroorganism /mˌɪkruːˌɔrɡanˈɪsm/ (n, ut)
microorganisme
  organism (främst encellig, men även flercellig eller icke-cellulär) som inte kan ses med blotta ögat

mikroskop /mˈɪkrɔskˌuːp/ (n, neut)
microscopi
  optiskt instrument som gör det möjligt att se föremål som är för små för att kunna observeras med blotta ögat

mikroskopi /mˌɪkrɔskˈɔpiː/ (n, ut)
microscòpia
  läran om mikroskop

mikroskopisk /mˌɪkrɔskˈɔpɪsk/ (adj)
microscòpic
  mycket liten, inte synlig för blotta ögat

mikrovåg /mˈɪkruːvˌoːɡ/ (n, ut)
microona
  elektromagnetisk våg med frekvenser cirka från 300 MHz eller 1 GHz till 300 GHz

mikrovågsugn /mˈɪkruːvˌoːɡsɵŋn/ (n, ut)
forn de microones, microones
  apparat i vilken elenergi omvandlas till mikrovågor i syfte att värma framförallt livsmedel

mil /mˈiːl/ (n, ut)
milla
  längdmått; i metersystemet motsvarande 10 km, men i äldre tider något längre än så; 10,69 km (36000 fot)

mild /mˈɪld/ (adj)
suau
  behaglig och skonsam för sinnena; (även allmännare) måttlig, svag (ej stark)
  försynt och hänsynsfull i behandlingen av medmänniskor; vänlig, snäll (ej sträng)

militarisering /mˈiːliːtˌariːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
militarització
  det att militarisera

militär /mˌiːliːtˈɛːr/ (adj)
militar

miljard /mˈɪljard/ (n, ut)
miliard
  talet 10⁹ = 1 000 000 000, d.v.s. tusen miljoner

miljardär /mˈɪljardˌɛːr/ (n, ut)
multimilionari

miljon /mˈɪljuːn/ (n, ut)
milió
  ett kollektivt tal, 10⁶ = 1 000 000

miljonär /mˈɪljuːnˌɛːr/ (n, ut)
milionari

miljö /mˈɪljøː/ (n, ut)
medi ambient
  den omgivande naturen

miljöaktivist /mˈɪljøːˌaktiːvˌɪst/ (n, ut)
ecologista
  person som aktivt arbetar med miljöfrågor i syfte att bevara naturen

miljömedveten /mˌɪljøːmeːdvˈeːtən/ (adj)
ecologista
  vara medveten om miljön

milkshake /mˈɪlkshakə/ (n, ut)
batut
  en trögflytande dryck av mjölk och glass blandat, ofta smaksatt med bär, choklad eller liknande

milli- /mˈɪliː/ (affix)
milli-
  SI-prefix med symbolen "m" som används ihop med bland annat SI-enheter och som innebär multiplikation med 10−3

milligram /mˈɪlɪɡrˌam/ (n, neut)
mil·ligram
  enhet (som betecknas mg) för den fysikaliska storheten massa motsvarande 10−6 kilogram eller 0,001 gram

millimeter /mˈɪliːmətər/ (n, ut)
mil·límetre
  ett längdmått; en tusendels meter

millisekund /mˈɪliːsəkˌɵnd/ (n, ut)
mil·lisegon
  enhet (med beteckningen ms) för den fysikaliska storheten tid, vilken motsvarar 10−3 sekund

milstolpe /mˈɪlstɔlpə/ (n, ut)
fita
  enskilt exemplar i en serie stolpar vanligen utplacerade på en 1/4-dels mils avstånd längs en huvudväg. Helmilstolpen - 1 MIL - brukar vara större och utförligare, kvartmilstolparna - 1/4 MIL - (3 st) däremellan, är ofta enklare och mindre. I Sverige sattes milstolpar upp från 1649 till meterreformen på 1880-talet. De följde alltså den gamla milen som var 18000 alnar (4x4500 alnar lika med 10.688 meter). Utförandet skiljer sig från län till län och inom varje län kan det finnas flera varianter. Milstolparna är lagskyddade kulturminnen. Källa: Nordin, Stefan: MILstolpar STOCKHOLM UPPSALA SÖDERMANLAND. Stockholm 1998.
  mål eller delmål att uppnå

milsvid /mˈɪlsviːd/ (adj)
allunyat
  som har utsträckning på flera mil

mimikry /mˈiːmɪkrˌyː/ (n, ut)
mimetisme

min /mˈɪn/ (n, ut)
cara
  känslouttryck i ansiktet

min /mˈɪn/ (pronoun)
meu

mina /mˈiːna/ (n, ut)
mina
  underjordisk gång eller hålighet, gruva; även bildligt: tunnel, lönngång
  ett explosivt vapen nedgrävt i marken, konstruerat för att explodera när ett mål befinner sig i närheten

minaret /mˈiːnarət/ (n, ut)
minaret

minderårig /mˈɪndərˌoːrɪɡ/ (adj)
menor d'edat
  yngre än åldersgränsen för att vara myndig eller straffmyndig

mindre beckasinsnäppa /mˈɪndrə bˈɛkːasˌɪnsnəpˌa/ (n)
tetolet gris
  en art (Limnodromus griseus) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten mindre beckasinsnäppa

mindre flugsnappare /mˈɪndrə flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
papamosques menut

mindre fläckkivi /mˈɪndrə flˈɛkkiːvˌiː/ (n)
kiwi tacat petit
  en fågelart (Apteryx owenii) inom familjen kivier (Apterygidae); individ av denna art

mindre hackspett /mˈɪndrə hˈakspət/ (n)
picot garser petit

mindre lira /mˈɪndrə lˈiːra/ (n)
baldriga pufí

mindre sumphöna /mˈɪndrə sˈɵmphøːnˌa/ (n)
picardó

mindre sångsvan /mˈɪndrə sˈɔŋsvan/ (n)
cigne petit

mineral /mˈiːneːrˌal/ (n)
mineral
  ett fast oorganiskt ämne som förekommer i naturen och är definierat genom sin kemiska sammansättning och kristallstruktur
  grundämne annat än väte, kol, kväve eller syre som behövs av en levande organism

mineralisk /mˈiːneːrˌalɪsk/ (adj)
mineral
  som består av mineraler

mineralogi /mˈiːneːralˈoːɡiː/ (n, ut)
mineralogia
  vetenskapen om mineralen

mineralvatten /mˈiːneːrˌalvatːən/ (n, neut)
aigua mineral

minervauggla /mˈiːnərvˌaɵɡlˌa/ (n, ut)
mussol

minikjol /mˈiːnɪɕˌuːl/ (n, ut)
faldilla de mitja cuixa
  kortkort kjol som sluter tydligen ovanför knäna

minimal /mˈiːniːmˌal/ (adj)
mínim

minimalism /mˈiːniːmˌalɪsm/ (n, ut)
minimalisme
  riktning inom konst och musik som använder enkla uttrycksformer

minimalist /mˈiːniːmˌalɪst/ (n, ut)
minimalista
  anhängare av minimalism

minimera /mˌɪniːmˈeːra/ (v)
minimitzar

minimum /mˈiːniːmˌʉm/ (n, neut)
mínim

miniräknare /mˈiːniːrˌɛːknarə/ (n, ut)
calculadora

minister /mˈiːnɪstər/ (n, ut)
ministre
  ledamot eller medlem av en regering, statsråd

minne /mˈɪnə/ (n, neut)
memòria, record
  plats där medvetande djur kan spara information
  enhet som sparar digital information
record
  en informationsdel som är sparad enligt ovan

minnesförlust /mˌɪnəsfˈœrlɵst/ (n, ut)
amnèsia
  oförmåga att återkalla tidigare händelser

minnesvärd /mˈɪnəsvˌɛːrd/ (adj)
memorable
  som är värd att minnas

minoritet /mˈiːnuːrˌiːteːt/ (n, ut)
minoria
  mindre än hälften

minoritetsspråk /mˈiːnuːrˌiːteːtsprˌoːk/ (n, neut)
llengua minoritària
  språk som talas av en minoritet inom ett land

minska /mˈɪnska/ (v)
disminuir
  bli mindre
  göra mindre

minskning /mˈɪnsknɪŋ/ (n, ut)
disminució

minut /mˈiːnʉt/ (n, ut)
minut
  en tidsenhet bestående av 60 sekunder; en 60-dels timme
  en vinkelenhet, även kallad bågminut, en 60-dels grad

minutiös /mˈiːnʉtˌiːøːs/ (adj)
minuciós
  ytterst noggrann

miocen /mˈiːuːsən/ (n, neut)
miocè
  den äldsta geologiska epoken inom neogen, som sträcker sig från runt 23,03 till 5,332 miljoner år sedan

mirandesiska /mˈiːrandəsˌɪska/ (n, ut)
mirandès
  romanskt språk som talas i Miranda do Douro, i nordöstra Portugal

misantrop /mˈiːsantrˌuːp/ (n, ut)
misantrop
  någon som är negativt inställd till människor i allmänhet

mischmasch /mˈɪʃmaʃ/ (n, neut)
farrigo-farrago
  oredig och oordnad blandning, smörja, röra, sammelsurium

misogyn /mˈiːsuːjˌyːn/ (adj)
misogin
  kvinnohatisk

misogyni /mˈiːsuːjˌyːniː/ (n, ut)
misogínia
  hat eller starka fördomar mot kvinnor

missa /mˈɪsa/ (v)
perdre
  inte lyckas vara med om något, särskilt p.g.a. glömska, försening, tidsbrist etc.; även misslyckas med att uppnå ett mål
no comprendre
  inte träffa rätt, särskilt vid kast, spark o.dyl. av boll o.dyl., men även bildligt

missale /mˈɪsalə/ (n, neut)
missal
  mässbok

missbruk /mˈɪsbrʉk/ (n, neut)
abús
  (målmedveten) skadlig eller olaglig användning av något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt)
  skadlig behandling av människor; misshandel, våld

missbruka /mˈɪsbrʉkˌa/ (v)
abusar
  använda något (konkret såsom föremål eller maskin, eller abstrakt såsom sin roll eller makt) på ett skadligt eller olagligt sätt
  använda droger, oftast på grund av beroende snarare än vilja
  behandla människor på ett skadligt sätt

missfall /mˈɪsfal/ (n, neut)
avortament espontani
  spontant och ofrivilligt avslutande av graviditet innan fostret eller embryot är livsdugligt

missförstå /mɪsfˈœʂtoː/ (v)
malentendre

missförstånd /mɪsfˈœʂtoːnd/ (n, neut)
malentès

misshaga /mˈɪshaɡˌa/ (v)
desagradar

misshandel /mˈɪshandəl/ (n, ut)
maltractament

misshandla /mˈɪshandlˌa/ (v)
maltractar

missil /mˈɪsiːl/ (n, ut)
projectil
  stor odefinierad projektil (exempelvis raket eller robot)

mission /mɪsxˈuːn/ (n, ut)
missió
  kallelse, viktigt uppdrag eller viktig uppgift

missionär /mɪsxˈuːnˈɛːr/ (n, ut)
missioner, missionera
  utsänd predikant

mississippialligator /mˈɪsɪsˌɪpiːˌaliːɡˌatɔr/ (n, ut)
aŀligàtor americà, aŀligàtor del Mississipi
  en i Nordamerika levande djurart (Alligator mississippiensis) inom släktet alligatorer (Alligator); individ av denna art

misslyckande /mˈɪslykːˌandə/ (n, neut)
fracàs

misslyckas /mˈɪslykːˌas/ (v)
fracassar
  inte lyckas med att vara eller utföra något

missnöjd /mɪsnˈœjd/ (adj)
insatisfet
  inte nöjd, anseende att något inte är tillräckligt eller bra

missnöje /mˈɪsnøːjə/ (n, neut)
descontentament

misstanke /mˈɪstaŋkə/ (n, ut)
sospita

misstro /mˈɪstruː/ (n, ut)
desconfiança
  det att inte tro på eller lita på (någon eller något); känsla eller misstanke att någon ljuger eller undanhåller relevant information eller dylikt

misströsta /mɪstrˈœsta/ (v)
desesperar
  förlora hoppet om en positiv framtid (i något avseende); se mörkt på situationen och framtiden, eller någon företeelse

misstänka /mˈɪstəŋkˌa/ (v)
sospitar
  (svagt) tro något, särskilt något negativt om en annan människa eller varje annan företeelse som kan betraktas som aktör

missunna /mˈɪsɵnˌa/ (v)
envejar
  anse att någon inte är värd något eller att någon inte skall få något som denna skulle önska

missvisning /mˈɪsviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
declinació magnètica
  vinkeln som bildas av en kompassnåls riktning (riktningen mot geomagnetiska nordpolen) och riktningen mot geografiska nordpolen

missöde /mˈɪsøːdə/ (n, neut)
accident
  olycka som inträffar av en slump

mista /mˈɪsta/ (v)
perdre

mistel /mˈɪstəl/ (n, ut)
vesc
  parasitisk växt som växer på andra träds grenar; tillhör någon av familjerna Misodendraceae, Loranthaceae eller Santalaceae

mistral /mˈɪstral/ (n, ut)
mestral
  en hård, nordlig medelhavsvind som vanligtvis är torr i Frankrike och Sardinien i Italien, som blåser längs Rhônedalen

mitokondrie /mˈiːtuːkˌɔndriːə/ (n, ut)
mitocondri
  ATP-producerande organell i en eukaryot cell

mitokondriell /mˈiːtuːkˌɔndriːˌɛl/ (adj)
mitocondrial
  hörande till mitokondrie

mitos /mˈiːtuːs/ (n, ut)
mitosi
  "vanlig" celldelning, en process där en levande cell delas i två och på så sätt skapar två nya celler

mitra /mˈɪtra/ (n, ut)
mitra

mitt /mˈɪt/ (n, ut)
mig
  centrum, medelpunkt

mittfält /mˈɪtfəlt/ (n, neut)
centre del camp
  den mellersta tredjedelen av fotbollsplanen, även kollektiv benämning på alla mittfältare, framför allt de centrala mittfältarna

mixer /mˈiːksər/ (n, ut)
batedora
  köksmaskin för att hacka, purea och blanda samt göra milkshake och smoothie

mjau /mjˈɑːʉ/ (interjection)
mèu

mjuk /mjˈʉk/ (adj)
suau
  som lätt kan deformeras, särskilt utan att förstöras
  (om person) lugn, försiktig och behaglig

mjukhet /mjˈʉkheːt/ (n, ut)
suavitat
  det att vara mjuk

mjukna /mjˈʉkna/ (v)
ablanir

mjukost /mjˈʉkɔst/ (n, ut)
formatge de pasta tova
  bredbar kräm av ostsmak (ofta såld på tub)

mjäll /mjˈɛl/ (n, neut)
caspa
  vita flagor av döda hudceller på hårbottnen

mjältbrand /mjˈɛltbrand/ (n, ut)
àntrax
  en sjukdom, orsakad av bakterien Bacillus anthracis

mjälte /mjˈɛːltə/ (n, ut)
melsa
  organ i människokroppen och hos andra däggdjur, som bland annat har till uppgift att bryta ner gamla röda och vita blodkroppar samt att producera en typ av vita blodkroppar

mjöd /mjˈøːd/ (n, neut)
hidromel, aiguamel
  alkoholhaltig dryck av bland annat jäst honungsvatten och kryddor

mjöl /mjˈøːl/ (n, neut)
farina
  finmalet pulver av säd; tidvis överfört om andra finmalna pulver

mjöla /mjˈøːla/ (v)
enfarinar
  beströ (ett bakbord) med mjöl

mjölk /mjˈœlk/ (n, ut)
llet

mjölka /mjˈœlka/ (v)
munyir
  hämta mjölk ur ett djur för senare användning

mjölkchoklad /mjˈœlkʃɔklˌad/ (n, ut)
xocolata amb llet
  ljus choklad som innehåller mycket mjölk

mjölkig /mjˈœlkɪɡ/ (adj)
lletós
  liknande mjölk (till utseendet)

mjölkmaskin /mjˈœlkmasxˈiːn/ (n, ut)
màquina de munyir
  maskin som mekaniskt mjölkar en ko

mjölkpulver /mjˈœlkpɵlvər/ (n, neut)
llet en pols
  vitt pulver som framställs genom att vattnet tas ifrån mjölken

mjölksyra /mjˈœlksyːrˌa/ (n, ut)
àcid làctic
  trivialnamn för 2-hydroxipropansyra, C₃H₆O₃, en biologiskt viktig syra

mjölktand /mjˈœlktand/ (n, ut)
dent de llet

mjöllus /mjˈœlʉs/ (n, ut)
mosca blanca
  insekt av familjen Aleyrodidae (mjöllöss)

mjölnare /mjˈœlnarə/ (n, ut)
moliner
  person som (yrkesmässigt) mal mjöl

mjölon /mjˈøːlɔn/ (n, neut)
boixerola, barruixa
  en art (Arctostaphylos uva-ursi) inom växtfamiljen ljungväxter (Ericaceae); individ av arten mjölon

moafågel /mˈuːafˌoːjəl/ (n, ut)
dinornis
  någon av de fågelarter inom den utdöda ordningen moafåglar (Dinornithiformes) som förekom på Nya Zeeland vid människornas ankomst; individ av dessa arter

mobbare /mˈɔbɑːrə/ (n, ut)
assetjador

mobbning /mˈɔbnɪŋ/ (n, ut)
assetjament

mobil /mˈɔbiːl/ (adj)
mòbil
  rörlig, flyttbar

mobil /mˈɔbiːl/ (n, ut)
mòbil
  hängande struktur; kinetisk konst; bollar, djur och dylikt som hänger i trådar från taket och som kan röra sig oberoende av varandra

mobilisera /mˈɔbiːlˌiːseːrˌa/ (v)
mobilitzar

mobilisering /mˈɔbiːlˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
mobilització
  det att mobilisera

mobilspel /mˈɔbiːlspˌeːl/ (n, neut)
joc de mòbil
  spel tillgängligt via en mobiltelefon

mobiltelefon /mˌɔbiːltˌɛləfˈoːn/ (n, ut)
telèfon mòbil

mocka /mˈɔkːa/ (n, ut)
pell girada
  en sorts skinn (med sammetsartad yta)

mod /mˈuːd/ (n)
coratge
  förmåga att våga trotsa risk eller fara

mode /mˈuːdə/ (n, neut)
moda

modell /mɔdˈɛll/ (n, ut)
maqueta
  färdigt exempel eller sätt enligt vilket något bör göras
  person vars yrke är att bli fotograferad, t.ex. för göra reklam för en produkt

modellera /mɔdˈɛlleːrˌa/ (v)
modelitzar
  göra en eller flera modeller

modem /mˈɔdeːm/ (n, neut)
mòdem
  apparat som ansluter en dator till en ledning

modeord /mˈuːdəˌuːrd/ (n, neut)
paraula de moda
  ord vars bruk blir särskilt populärt (under en tidsperiod)

moder /mˈuːdər/ (n, ut)
mare
  kvinnlig förälder

moderbolag /mˈuːdərbˌuːlɑːɡ/ (n, neut)
empresa matriu
  huvudbolag i en koncern

moderkaka /mˈuːdərkˌɑːka/ (n, ut)
placenta
  tillfälligt organ som finns i däggdjurshonor (undantag kloakdjur) under graviditet och förbinds med fostret via navelsträngen

moderkort /mˈuːdərkˌɔt/ (n, neut)
placa mare

modern /mˈuːdərn/ (adj)
modern
  med aktuell nutida stil, nutidsenlig, förnyad

modernisera /mˈuːdərnˌiːseːrˌa/ (v)
modernitzar
  göra modern(are)

modernisering /mˈuːdərnˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
modernització
  det att modernisera

modernism /mˈuːdərnˌɪsm/ (n, ut)
modernisme
  slags strömning inom västerländsk kultur

modernitet /mˈuːdərnˌiːteːt/ (n, ut)
modernitat
  det att vara modern

modernt /mˈuːdərnt/ (adv)
modernament
  avledning till adjektivet modern

moderskap /mˈuːdəʂkˌɑːp/ (n, neut)
maternitat

modersmål /mˈuːdəʂmˌoːl/ (n, neut)
llengua materna, llengua nadiua, primera llengua
  språk man talar/talat under sin uppväxt

modersmålstalare /mˈuːdəʂmˌoːlstalˌarə/ (n, ut)
parlant nadiu
  person som talar ett språk som modersmål

modifiera /mˈuːdiːfˌiːərˌa/ (v)
modificar

modig /mˈuːdɪɡ/ (adj)
valent

modul /mˈuːdʉl/ (n, ut)
mòdul
  en materialspecifik konstant som anger grad av motstånd till deformation

modus /mˈuːdʉs/ (n)
mode

mogen /mˈuːjən/ (adj)
madur

mogenhet /mˈuːjeːnhˌeːt/ (n, ut)
maduresa

mogna /mˈɔŋna/ (v)
madurar
  bli (mer) mogen; om pers. äv. bli äldre

mognad /mˈɔŋnad/ (n, ut)
maduresa

mol /mˈuːl/ (n)
mol
  ett antal; definieras som det antal atomer av isotopen kol-12 det går på 0,012 kg, vilket är cirka 6,023 · 1023 stycken

moldavier /mˈɔldavˌiːər/ (n, ut)
moldau
  invånare i Moldavien (speciellt om man) eller person med moldavisk härkomst

moldavisk /mˈɔldavˌɪsk/ (adj)
moldau
  som rör Moldavien eller det moldaviska folket

molekyl /mˈuːləkˌyːl/ (n, ut)
molècula

molekylär /mˈuːləkˌyːlɛːr/ (adj)
molecular

molekylärbiologi /mˌuːləkˌyːlərbˌiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
biologia molecular
  disciplin inom biologin som söker svar på frågorna om hur biologin fungerar på molekylär nivå

moll /mˈɔl/ (n, ut)
menor

moln /mˈɔln/ (n, neut)
núvol
  synlig atmosfärisk ansamling av kondenserat eller fruset vatten; även andra ämnen kan förekomma, särskilt på andra planeter

molnfri /mˈɔlnfriː/ (adj)
clar
  fri från moln

molnig /mˈɔlnɪɡ/ (adj)
ennuvolat
  full av moln

molotovcocktail /mˈuːluːtˌɔvkɔktˌaiːl/ (n, ut)
còctel Molotov
  enkelt brandkastvapen bestående av en fragil behållare fylld med brandfarlig vara apterad med antändningsmedel (vanligtvis en glasflaska fylld med brandfarlig vätska som förslutits med en textiltrasa ämnad som veke), som vid bruk antänds och kastas mot ett mål, varvid anslag krossar den fragila behållaren och sprider ut dess lättantändliga innehåll som i tur antänds av antändningsmedlet och sätter eld på närområdet

molybden /mˈuːlybdən/ (n, neut)
molibdè

moms /mˈɔms/ (n, ut)
IVA
  förkortning av meromsättningsskatt eller mervärdesomsättningsskatt; konsumtionsskatt på varor och tjänster som betalas av både konsument och näringsidkare, där sistnämnda emellertid har rätt till skatteavdrag för inbetald mervärdesskatt

monark /mˈuːnark/ (n, ut)
monarca
  statschef i en monarki

monarki /mˈuːnarkˌiː/ (n, ut)
monarquia
  statsskick där statschefen har sitt ämbete på livstid och har oftast fått det genom arv
  land som har statsskicket monarki (1.), dvs. där en monark är statschef

monarkist /mˈuːnarkˌɪst/ (n, ut)
monàrquic
  anhängare av monarki

mondän /mˈɔndɛːn/ (adj)
mundà
  elegant, fin, societets-

monegask /mˈuːnəɡˌask/ (n, ut)
monegasc, monegasca
  person från Monaco eller med monegaskiska rötter

monegaskisk /mˈuːnəɡˌasxɪsk/ (adj)
monegasc
  som rör Monaco eller det monegaskiska folket

mongol /mˈɔŋuːl/ (n, ut)
mongol

mongolisk /mˈɔŋuːlˌɪsk/ (adj)
mongol
  som rör Mongoliet, det mongoliska språket eller folket

mongoliska /mˈɔŋuːlˌɪska/ (n, ut)
mongol
  ett språk talat främst i Mongoliet

monism /mˈoːnɪsm/ (n, ut)
monisme
  enhetslära, åskådning som vill förklara verkligheten ur en enda grundprincip

monocyt /mˈuːnuːsˌyːt/ (n, ut)
monòcit
  cell tillhörande immunförsvaret vilken finns i blodbanan och vid behov kan rekryteras till perifer vävnad och där mogna till en (vävnads)makrofag

monoftongera /mˈuːnɔftˌɔŋeːrˌa/ (v)
monoftongar
  låta (en diftong) övergå till enkel vokal

monoftongering /mˈuːnɔftˌɔŋeːrˌɪŋ/ (n, ut)
monoftongació
  historiskt eller dialektalt skifte från diftong till monoftong

monogam /mˈuːnuːɡˌam/ (adj)
monògam

monogami /mˈuːnuːɡˌamiː/ (n, ut)
monogàmia
  det att en person endast har en (sexuell) partner eller åt gången; det att en person endast är gift med en person åt gången

monografi /mˈuːnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
monografia
  skrift begränsad till ett enda ämne (t ex en viss person eller en viss företeelse)

monogram /mˈuːnɔɡrˌam/ (n, neut)
monograma
  en typ av namnchiffer som består av en eller flera personers initialer

monoid /mˈuːnuːˌiːd/ (n, ut)
monoide

monolit /mˈuːnuːlˌiːt/ (n, ut)
monòlit

monolitisk /mˈuːnuːlˌiːtɪsk/ (adj)
monolític
  som liknar en monolit

monolog /mˌuːnuːlˈoːɡ/ (n, ut)
monòleg
  samtal för sig själv

monom /mˈuːnɔm/ (n, neut)
monomi

monomer /mˈuːnuːmər/ (n, ut)
monòmer

monopol /mˈuːnuːpˌuːl/ (n)
monopoli
  tillstånd där en aktör har full kontroll på marknaden och kan sätta sina priser utan att ta hänsyn till konkurrens
  aktör som bedriver verksamhet med ensamrätt

monopolisera /mˈuːnuːpɔlˌiːseːrˌa/ (v)
monopolitzar
  omvandla till monopol

monopolist /mˈuːnuːpɔlˌɪst/ (n, ut)
monopolista
  aktör som innehar monopol

monopolistisk /mˈuːnuːpɔlˌɪstɪsk/ (adj)
monopolista
  som präglas av monopolism

monopsoni /mˌuːnɔpsˈoːniː/ (n, ut)
monopsoni
  tillstånd där flera säljare måste slåss om en kund

monosackarid /mˈuːnuːsˌakːarˌiːd/ (n, ut)
monosacàrid

monoteism /mˈuːnuːtəˌɪsm/ (n, ut)
monoteisme

monoteistisk /mˈuːnuːtəˌɪstɪsk/ (adj)
monoteista
  som har en gud

monotypisk /mˈuːnuːtˌyːpɪsk/ (adj)
monotípic
  taxonomiskt begrepp som inom botanik avser ett taxon (oavsett taxonomisk rang) som bara omfattar en typ (vanligtvis art), och inom zoologi ett taxon som bara omfattar ett enda taxon på den närmaste lägre taxonomiska nivån

monster /mˈʊnstər/ (n, neut)
monstre

monstera /mˈʊnsteːrˌa/ (n, ut)
costella d'Adam, monstera
  en växtart (Monstera deliciosa) populärt odlad som krukväxt med flikiga blad och långa luftrötter i familjen kallaväxter (Araceae); exemplar av denna växt

monstrans /mʊnstrˈans/ (n, ut)
custòdia
  fint utfört kärl för nattvardsbröd eller för reliker i katolska kyrkor

monstrositet /mˈʊnstruːsˌɪteːt/ (n, ut)
monstruositat
  det att vara monstruös

monstruös /mˈʊnstrʉˌøːs/ (adj)
monstruós
  vidunderlig, oformlig, missbildad

monsun /mˈʊnsɵn/ (n, ut)
monsó
  vind med olika riktningar sommar (från hav mot land) och vinter (från land mot hav)

montenegrinsk /mˈɔntənˌɛɡrɪnsk/ (adj)
montenegrí
  som rör Montenegro, det montenegrinska språket, dess folk, kultur eller geografi

moped /mˈuːpəd/ (n, ut)
ciclomotor
  (ursprungligen) cykelliknande fordon med lättare motor liknande en vanlig motorcykel; även (enligt nuvarande lag) mindre bil med begränsad hastighet

mopp /mˈɔp/ (n, ut)
fregona
  en sorts redskap för golvrengöring (stång med t ex garnsudd)

mor /mˈuːr/ (n, ut)
moro
  benämning på mörkhyad nordafrikansk medlem av en muslimsk folkgrupp som erövrade Iberiska halvön under 700-talet

moral /mˈuːral/ (n, ut)
moral
  sensmoral

moralisk /mˈuːralˌɪsk/ (adj)
moral
  som har att göra med moral
  som sker i enlighet med god moral

moraliskt /mˈuːralˌɪskt/ (adv)
moralment

moratorium /mˈuːrɑːtˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
moratòria
  beviljat uppskov med betalning av skuld

mord /mˈuːrd/ (n, neut)
assassinat
  det att döda en annan individ för egen vinning eller av annan anledning som anses omoralisk; det att mörda

mordisk /mˈuːrdɪsk/ (adj)
assassí

morfar /mˈuːrfar/ (n, ut)
avi
  mors far

morfem /mˈuːrfəm/ (n, neut)
morfema
  skriftspråkets minsta enhet med en semantisk betydelse och/eller en grammatisk funktion

morfin /muːrfˈiːn/ (n, neut)
morfina
  ett kraftigt smärtstillande, sömngivande och av många narkotikaklassat läkemedel ingående i gruppen opioider

morfologi /mˌuːrfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
morfologia
  vetenskaplig lära om skillnaderna och likheterna mellan organismers anatomi
  studie inom lingvistiken som studerar ordens struktur, deras former och bildning

morfologisk /mˌuːrfuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
morfològic
  som avser morfologi

morgon /mˈɔrɡɔn/ (n, ut)
matí
  tid av dygnet natt skiftar till dag, mellan mitten och slutet av det första halvdygnet

morgondag /mˈɔrɡɔndˌɑːɡ/ (n, ut)
demà
  den dag som följer efter den innevarande dagen
  allmänt om framtiden

morgonlig /mˈɔrɡɔnlˌɪɡ/ (adj)
matutí
  som sker på morgonen

morgonrodnad /mˈɔrɡɔnrˌɔdnad/ (n, ut)
alba

morgonstjärna /mˈɔrɡɔnsxˌɛrna/ (n, ut)
estel del matí
  planeten Venus (vanligen i bestämd form singular)

morgonstånd /mˈɔrɡɔnstˌoːnd/ (n, neut)
trempera matinera
  det att en man har erektion när han vaknar på morgonen

moribund /mˈuːriːbˌɵnd/ (adj)
moribund

morisk /mˈuːrɪsk/ (adj)
moresc
  som tillhör eller har att göra med folkgruppen morerna

morkulla /mˈɔrkɵlˌa/ (n, ut)
becada

mormon /mˈuːrmuːn/ (n, ut)
mormó
  medlem av en ursprungligen amerikansk sekt med Utah som huvudort

mormor /mˈuːrmuːr/ (n, ut)
àvia
  mors mor, både som tilltal och omtal

morot /mˈuːruːt/ (n, ut)
pastanaga, safanòria
  en framodlad underart (Daucus carota sativus) till arten vildmorot (Daucus carota) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av underarten morot

morrhår /mɔrhˈoːr/ (n, neut)
bigoti
  långa hårstrån som sitter under nosen på vissa däggdjur, vanligen med känselfunktion
  tunn hårliknande utväxt på en metalls yta

mortel /mˈuːtəl/ (n, ut)
morter
  vanligen konisk eller halvklotformig skål avsedd för att med en mortelstöt finfördela och blanda samman ("stöta") råvaror, ofta exempelvis livsmedel eller råmaterial till färgpigment eller läkemedel

mortelstöt /mˈuːtəlstˌøːt/ (n, ut)
mà de morter, maça
  stav avsedd för att stöta, pulverisera och röra om med i en mortel

mosa /mˈuːsa/ (v)
aixafar
  kraftigt trycka ihop (och förstöra) något; göra något mjukt till konsistensen; göra till mos

mosaik /mˈuːsaˌiːk/ (n, ut)
mosaic
  ytdekoration av små olikfärgade bitar (stenar, glas m m); bildframställning i mosaik-teknik

mosaisk /mˈuːsaˌɪsk/ (adj)
mosaic
  judisk

moscovium /mˈɔskuːvˌiːʉm/ (n)
moscovi
  ett grundämne med atomnummer 115, atommassa 288 och kemiska beteckningen Mc, tidigare ununpentium

moskit /mˈɔsxiːt/ (n, ut)
mosquit
  en stickande mygga i tropikerna

moské /mɔskˈeː/ (n, ut)
mesquita
  byggnad för muslimsk gudstjänst

mossa /mˈɔsa/ (n, ut)
molsa

mosse /mˈɔsə/ (n, ut)
aiguamoix

mossig /mˈɔsɪɡ/ (adj)
molsut
  täckt av mossa; mossbevuxen

moster /mˈɔstər/ (n, ut)
tia
  mors syster

mot /mˈuːt/ (preposition)
vers
  anger riktning, särskilt omvänd riktning i förhållande till subjektet

motell /mˈuːtəl/ (n, neut)
motel
  motorhotell; hotell med serviceanordningar för bilister

motgift /mˈuːtjɪft/ (n, neut)
antídot

motgång /mˈuːtɡɔŋ/ (n, ut)
adversitat

motiv /mˈuːtiːv/ (n, neut)
motiu
  ämne, tema eller grundtanke med något (särskilt ett konstverk); det en bild föreställer
  skäl eller orsak till något (särskilt brott); anledning

motivation /mˈuːtiːvasxˈuːn/ (n, ut)
motivació

motivera /mˈuːtiːvərˌa/ (v)
motivar
  (försöka) ge någon motivation

motivering /mˈuːtiːvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
motivació

motkultur /mˈuːtkɵltˌʉr/ (n, ut)
contracultura
  subkultur inom samhället som motsätter sig de förhärskande normerna hos huvudkulturen

motor /mˈuːtɔr/ (n, ut)
motor
  maskin som utvinner rörelseenergi ur annan energiform

motorbåt /mˈuːtɔrbˌoːt/ (n, ut)
llanxa motora
  motordriven båt

motorcykel /mˈuːtɔrsˌyːkəl/ (n, ut)
motocicleta, moto
  cykelliknande motorfordon med två, tre eller fyra hjul; delas in i lätt och tung motorcykel

motorfordon /mˈuːtɔrfˌuːrdɔn/ (n, neut)
vehicle amb motor

motorhuv /mˈuːtɔrhˌʉv/ (n, ut)
capó
  (exemplar av) det hölje (vanligen ett metallstycke) som utgör den övre begränsningen till det rum som innehåller motorn på en bil och som kan öppnas (vanligen via en gångjärnsmekanism längs främre eller bakre randen av höljet) för att ge tillgång till det nämnda rummet

motorsåg /mˈuːtɔrsˌoːɡ/ (n, ut)
serra de cadena

motorväg /mˈuːtɔrvˌɛːɡ/ (n, ut)
autopista

motpåve /mˈuːtpoːvə/ (n, ut)
antipapa
  person som gör anspråk på påvevärdigheten, men som inte har accepterats av Romersk-katolska kyrkan

motrevolution /mˈuːtrəvˌuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
contrarevolució
  maktövertagande som tillintetgör något som en revolution erövrat

motsats /mˈuːtsats/ (n, ut)
contrari

motsatt /mˈuːtsat/ (adj)
oposat
  som utgör motsats, helt annan

motspänstig /mˈuːtspənstˌɪɡ/ (adj)
refractari
  ovillig, som spjärnar emot

motstånd /mˈuːtstoːnd/ (n, neut)
resistència
  aktiva försök att motverka någon eller något

motståndare /mˈuːtstoːndˌarə/ (n, ut)
adversari

motståndsarmé /mˈuːtstoːndsarmˈeː/ (n, ut)
exèrcit de resistència
  armé som gör motstånd (ur underläge)

motståndskraftig /mˈuːtstoːndskrˌaftɪɡ/ (adj)
resistent
  som kan utsättas för motstånd utan att påverkas /negativt/

motståndsrörelse /mˈuːtstoːndsrˌøːrəlsə/ (n, ut)
resistència
  organiserat motstånd mot en ockupation som sker utan statlig kontroll och med begränsat skydd enligt folkrätten

motsägelse /mˈuːtsəjˌɛlsə/ (n, ut)
contradicció
  påstående som strider mot ett annat påstående; påstående som inte kan vara sant samtidigt som ett annat påstående, eller ett påstående som aldrig kan vara sant

motsägelsefull /mˈuːtsəjˌɛlsəfˌɵl/ (adj)
contradictori
  som i sig själv innehåller motsägelser eller med varandra oförenliga tankegångar

mottagare /mˈuːtːɑːɡˌarə/ (n, ut)
receptor
  apparat som tar emot signaler (ofta i form av elektromagnetisk strålning); i synnerhet sådan apparat som omvandlar mottagna signaler till annan information (till exempel till ljud och ljus i radio- eller tv-apparater)

mottagning /mˈuːtːɑːŋnˌɪŋ/ (n, ut)
recepció
  det att ta emot
  det att ta emot en passning, ett inlägg eller liknande
  lokal där läkare undersöker patienterna
  ta emot radiovågor
consultori
  avdelning som tar emot, reception

motto /mˈuːtːuː/ (n, neut)
lema
  kort och kärnfull sentens som uttrycker vad en person, organisation eller nation har som mål eller underliggande tanke

motvikt /mˈuːtvɪkt/ (n, ut)
contrapès
  tyngd som motverkar en annan kraft

motvind /mˈuːtvɪnd/ (n, ut)
vent de proa

mozarabiska /mˈuːsarˌabɪskˌa/ (n, ut)
mossàrab
  ett romanskt språk (språkkontinuum) kraftigt influerat av arabiskan som talades på iberiska halvön under regionens muslimska period

moçambikier /mˈuːkambˌiːkiːər/ (n, ut)
moçambiquès
  invånare i Moçambique eller som har moçambikiska rötter

moçambikisk /mˈuːkambˌiːkɪsk/ (adj)
moçambiquès
  som rör Moçambique

mu /mˈʉ/ (interjection)
mmm
  ljudhärmande ord för nötkreaturs råmande

muffins /mˈɵfɪns/ (n)
magdalena

mugg /mˈɵɡ/ (n, ut)
tassa
  typ av enklare cylinderformad dryckeskärl: större kopp, eller kopp av annat material än porslin eller glas

mugglare /mˈɵɡlarə/ (n, ut)
muggle
  person utan magiska kunskaper

mujahid /mˈʉjahˌiːd/ (n, ut)
mujahidí
  person som deltar i jihad, den heliga kampen

mula /mˈʉla/ (n, ut)
mul

mulatt /mˈʉlat/ (n, ut)
mulat
  person född till en ljushyad och en mörkhyad förälder

mullbär /mˈɵlbɛːr/ (n, neut)
morera, móra
  bär från mullbärsträdet (1)

mullvad /mˈɵlvad/ (n, ut)
talp
  en art (Talpa europaea) inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae); individ av arten mullvad
  individ av någon art från släktet Talpa inom däggdjursfamiljen mullvadsdjur (Talpidae)
  spion som arbetar för ett fiendeland inom sitt eget lands regering eller underrättelsetjänst

mullvadssyrsa /mˈɵlvadsˌyʂa/ (n, ut)
cadell
  en insekt (Gryllotalpa gryllotalpa) i ordningen hopprätvingar (Orthoptera); individ av denna art
  individ av de 60-talet arter inom familjen mullvadssyrsor (Gryllotalpidae)

multipel /mˈɵltiːpəl/ (adj)
múltiple

multiplicera /mˈɵltɪplˌɪseːrˌa/ (v)
multiplicar

multiplikation /mˌɵltɪplɪkasxˈuːn/ (n, ut)
multiplicació
  en räkneoperation vars reslutat blir en produkt; processen att multiplicera två tal; processen att addera ett tal till sig självt ett specificerat antal gånger, eller annan analog binär operation som kombinerar andra matematiska objekt

multiplikativ /mˈɵltɪplɪkatˌiːv/ (adj)
multiplicatiu
  som har med multiplikation att göra; som har med operationen ⋅ att göra

multiversum /mˈɵltiːvˌɛʂʉm/ (n, neut)
multivers

mumie /mˈʉmiːə/ (n, ut)
mòmia
  balsamerat lik (från Egypten)

mummel /mˈɵməl/ (n, neut)
mormoleig
  otydligt, lågmält tal

mun /mˈɵn/ (n, ut)
boca
  den kroppsdel hos människan och djur genom vilken mat intas och ljud avges
  öppning (i ett föremål) vilken liknar en öppen mun (kroppsdel)

mungiga /mˈɵŋiːɡˌa/ (n, ut)
guimbarda, arpa de boca
  ett musikinstrument som spelas genom att hålla den mot tänderna och knäppa på en elastisk ståltunga

mungipa /mˈɵŋiːpˌa/ (n, ut)
comissura dels llavis
  endera av de spetsiga vinklar där överläppen och underläppen möts

munhåla /mˈɵnhoːlˌa/ (n, ut)
cavitat oral
  det hålrum som finns bakom munnens öppning och innanför kinderna, och som är förbundet med svalget

munk /mˈɵŋk/ (n, ut)
monjo
  en man som lever i kloster

munkavle /mˈɵŋkavlə/ (n, ut)
mordassa
  föremål som stoppas i munnen på någon för att förhindra denna från att tala eller göra ljud av sig

munkorg /mˈɵŋkɔrj/ (n, ut)
morrió
  anordning som används för att stoppa ett djur från bita någon eller något

munskydd /mˈɵnsxyd/ (n, neut)
mascareta
  persedel som täcker munnen

munskänk /mˈɵnsxəŋk/ (n, ut)
coper
  den som vid ett furstehov serverade vin (och skulle ansvara för att vinet inte var förgiftat)

munspel /mˈɵnspeːl/ (n, neut)
harmònica
  mindre blåsinstrument med en uppsättning hål som spelaren kan blåsa in i eller ut ur i där hålen ger olika toner

muntlig /mˈɵntlɪɡ/ (adj)
bucal

mur /mˈʉr/ (n, ut)
mur
  hög och vanligen stabil struktur (ofta byggd av sten) som åtminstone delvis avgränsar ett område på marken, kanske för att hindra obehöriga från att äntra området

mura /mˈʉra/ (v)
bastir
  bygga en struktur (t.ex. en mur eller en enkel bostad) bestående av tegelstenar

murare /mˈʉrarə/ (n, ut)
paleta
  person som murar, d.v.s. bygger strukturer av tegelsten eller annan sten

murbruk /mˈɵrbrʉk/ (n, neut)
morter
  cementliknande fogmassa som används för att foga samman tegelstenar eller andra byggnadsstenar vid murning

murbräcka /mˈɵrbrəkːˌa/ (n, ut)
ariet
  belägringsvapen som under antiken och medeltiden användes för att göra hål i fästningsmurar (senare ersatt av eldvapen)

murgröna /mˈɵrɡrøːnˌa/ (n, ut)
heura
  en växtart (Hedera helix), i familjen araliaväxter (Araliaceae); individ av arten murgröna

murken /mˈɵrkən/ (adj)
podrit
  angripen av röta

murkla /mˈɵrkla/ (n, ut)
múrgola
  god matsvamp med möss- eller skålformigt hattparti

muräna /mˈʉrɛːnˌa/ (n, ut)
morena
  individ, en ålartad fisk, i familjen Muraenidae

mus /mˈʉs/ (n, ut)
ratolí
  individ av olika arter ur däggdjursordningen gnagare, speciellt från släktet Mus inom familjen råttdjur (Muridae)

musa /mˈʉsa/ (n, ut)
musa
  en poesins gudinna
  personifierad källa till (konstnärlig) inspiration

museum /mˈʉsəˌʉm/ (n, neut)
museu
  offentligt tillgänglig samling av systematiskt ordnade föremål med informationsvärde

musik /mʉsˈiːk/ (n, ut)
música
  sekvens av ljud som människor uppfattar som angenäm att lyssna till. Men musik i horror filmer är menat att vara obehagligt så man kan förkortta definitionen till bara "en sekvens av ljud med o översättbar mening".

musikal /mʉsˈiːkal/ (n, ut)
musical
  en sorts modern operett (blandning av sång, tal och dans)

musiker /mʉsˈiːkər/ (n, ut)
músic
  person som skriver, spelar eller dirigerar musik

musikinstrument /mʉsˈiːkɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
instrument musical, instrument de música

musikskola /mʉsˈiːkskuːlˌa/ (n, ut)
escola de música
  skola med musikundervisning

musikteori /mʉsˈiːktəˌuːriː/ (n, ut)
teoria de la música
  läran om musikens uppbyggnad och form såsom, med delar som akustik, notskrift, harmonilära och gehörslära

musikvideo /mʉsˈiːkviːdəˌuː/ (n, ut)
videoclip
  kortfilm som integrerar en låt med ett bildspråk i konstnärligt syfte eller för ökad publicitet

muskedunder /mˈɵsxədˌɵndər/ (n, neut)
trabuc

muskel /mˈɵsxəl/ (n, ut)
múscul

muskelcell /mˈɵsxəlsˌɛl/ (n, ut)
fibra muscular, miòcit
  cell i muskelvävnad, vilken kan kontrahera (ändra sin längd) spontant eller vid lämplig extern stimuli

muskelfiber /mˈɵsxəlfˌiːbər/ (n, ut)
fibra muscular, miòcit
  en enskild muskelcell (speciellt i skelettmuskulatur)

muskelmage /mˈɵsxəlmˌaɡə/ (n, ut)
pedrer
  organ som är en specialiserad del av magsäcken som är uppbyggd av tjocka muskelväggar och används för mekanisk bearbetning av maten som återfinns hos vissa djur som till exempel fåglar, reptiler och en del fiskar

musketör /mˈɵsxətˌøːr/ (n, ut)
mosqueter
  fotsoldat beväpnad med musköt

muskovit /mˈɵskuːvˌiːt/ (n, ut)
moscovita
  ett ljusbrunt värmetåligt mineral med kemiska formeln KAl₂(Si₃Al)O10(OH, F)₂ och som används bland annat som elektrisk isolator

muskulatur /mˈɵskʉlˌatʉr/ (n, ut)
musculatura
  musklerna i en kropp; den sorts mestadels kontraktila vävnad som muskler består av

muskulös /mˈɵskʉlˌøːs/ (adj)
musculós
  som har kraftiga muskler

musköt /mˈɵsxøːt/ (n, ut)
mosquet

muslim /mˈɵsliːm/ (n, ut)
musulmà
  anhängare till religionen islam

muslimsk /mˈɵslɪmsk/ (adj)
musulmà

musmatta /mˈɵsmatːˌa/ (n, ut)
estoreta del ratolí

muspekare /mˈɵspəkˌarə/ (n, ut)
cursor
  den symbol som i ett GUI anger den med musen eller styrplattan valda koordinaten på skärmen, vanligen en fylld pil

mussla /mˈɵsla/ (n, ut)
musclo
  klass i djurstammen blötdjur (Mollusca)

mustasch /mˈɵstaʃ/ (n, ut)
bigoti, mostatxo

mustaschprydd /mˈɵstaʃprˌyd/ (adj)
bigotut
  som har mustasch

mustig /mˈɵstɪɡ/ (adj)
sucós
  fyllig (i smaken), har en stark koncentration av näringsämnen och smakgivande beståndsdelar

muta /mˈʉta/ (n, ut)
suborn
  pengar, gåvor eller andra tjänster som man mutar med

mutagen /mˈʉtɑːɡən/ (n, ut)
mutagen
  ämne som kan orsaka mutation i organismer

mutation /mˌʉtasxˈuːn/ (n, ut)
mutació

mutera /mˈʉteːrˌa/ (v)
mutar
  genom slumpmässig process erhålla förändringar i arvsanlag

mutter /mˈɵtːər/ (n)
femella
  invändigt gängad (metall-)bit, vilken används att låsa skruvar eller bultar

muttra /mˈɵtra/ (v)
rondinar

mutualism /mˈʉtʉˌalɪsm/ (n, ut)
mutualisme

my /mˈyː/ (n, neut)
mi

mycel /mˈyːsəl/ (n, neut)
miceli
  den vegetativa delen hos svampar som består av celltrådar

mycket /mˈykət/ (adv)
molt

myelom /mˈyːəlˌɔm/ (n, neut)
mieloma
  en sorts cancer i benmärgen där de neoplastiska cellerna är plasmaceller

mygga /mˈyɡa/ (n, ut)
mosquit, cúlex
  insekt tillhörande underordningen myggor (Nematocera) i ordningen tvåvingar (Diptera)

myggnät /mˈyɡnɛːt/ (n, neut)
mosquitera
  nät med små hål som skyddar mot myggor (och andra insekter)

mykolog /mˌyːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
micòleg
  svampforskare, svampkännare

myndig /mˈyndɪɡ/ (adj)
major d'edat
  vuxen, med eget ansvar för sina handlingar och egen rätt att (utan föräldrar/vårdnadshavare) ingå civilrättsligt avtal och bestämma över sin egendom (gäller när man uppnått den s.k. myndighetsåldern som i de flesta länder är 18 år)

myndighet /mˈyndɪɡhˌeːt/ (n, ut)
autoritat
  statlig eller kommunal organisation med bestämmanderätt; statligt ämbetsverk; offentligt organ som inte är en beslutande politisk församling

mynning /mˈynɪŋ/ (n, ut)
boca, desembocadura
  utlopp av flod
boca
  öppning som avslutar röret på eldvapen

mynt /mˈynt/ (n, neut)
moneda
  betalningsmedel i form av (oftast små) präglade metallbitar

mynta /mˈynta/ (n, ut)
menta
  en växt eller delar av en växt av ovanstående släkte
  krydda eller smaksättning av ovanstående växt

myntverk /mˈyntvərk/ (n, neut)
seca
  företag eller myndighet som tillverkar mynt åt centralbank respektive riksbank

myon /mˈyːuːn/ (n, ut)
muó
  en lepton av andra familjen och med negativ elektrisk laddning; en tyngre variant av elektronen

myosin /mˌyːuːsˈiːn/ (n, neut)
miosina
  motorprotein som är format som en golfklubba och som tillsammans med aktinfilament står för rörlighet i celler i allmänhet och kontraktion i muskelceller i synnerhet

myra /mˈyːra/ (n, ut)
formiga
  en insekt som tillhör ordningen gaddsteklar och är känd för att bilda stora samhällen

myriad /mˈyːriːˌad/ (n, ut)
miríada
  ett antal av 10&nbsp;000
  oräknelig mängd

myristinsyra /mˈyːrɪstˌɪnsyːrˌa/ (n)
àcid mirístic
  mättad fettsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C13H27COOH

myrornas krig /mˈyːruːrnˌas krˈɪɡ/ (n)
neu
  visuellt fenomen på en teves bildskärm med slumpmässigt, mestadels monokromatiskt, videobrus, orsakat av bristande mottagning eller bristande signal på videoingången till en tv-apparat

myrpiggsvin /mˌyrpɪɡsvˈiːn/ (n, neut)
equidna
  en taxonomisk familj (Tachyglossidae) inom ordningen kloakdjur (Monotremata); individ inom denna familj

myrra /mˈyra/ (n, ut)
mirra

myrslok /mˈyʂlʊk/ (n, ut)
ós formiguer
  individ i däggdjursfamiljen myrslokar (Myrmecophagidae) i ordningen håriga trögdjur (Pilosa)

myrspov /mˈyʂpuːv/ (n, ut)
tètol cuabarrat

myrstack /mˈyʂtak/ (n, ut)
formiguer
  stack (kulle) av barr och pinnar byggd av och för myror

myrten /mˈytən/ (n, ut)
murta, murtera

mysig /mˈyːsɪɡ/ (adj)
acollidor

myskand /mˈyskand/ (n, ut)
ànec mut
  en art (Cairina moschata) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten myskand

mysterium /mˈystərˌiːʉm/ (n, neut)
misteri
  något oförklarligt; hemlighet
  sakrament inom den ortodoxa kristna tron

mystisk /mˈystɪsk/ (adj)
misteriós
  underlig; som är ett mysterium

myt /mˈyːt/ (n, ut)
mite
  allmänt spridd folkberättelse om fiktiva gestalter eller händelser som erkänns som grundläggande sann, som tros allmängiltigt förklara naturliga företeelser och som ger mening åt tillvaron
  av en samhällsgrupp spridd, felaktig föreställning som av denna grupp anses vara giltig (t.ex. av ideologiska skäl)

mytisk /mˈyːtɪsk/ (adj)
mític
  som avser myter

mytologi /mˌyːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
mitologia
  läran om myter och mytbildning; mytforskning

mytologisera /mˌyːtuːlˈoːɡiːsˌeːra/ (v)
mitologitzar
  göra til en myt, skapa en myt kring något

mytologisk /mˌyːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
mitològic
  som avser mytologi

mytoman /mˈyːtuːmˌan/ (n, ut)
mitòman
  person med sjuklig lust att ljuga

mäktig /mˈɛktɪɡ/ (adj)
poderós
  som har stor makt eller mycket inflytande

mängd /mˈɛŋd/ (n, ut)
quantitat
  antal eller volym av någonting, ofta många eller mycket

människa /mˈɛnɪsxˌa/ (n, ut)
humà, ésser humà, humana
  individ av släktet människor (Homo); särskilt av vår egen art Homo sapiens

människoapa /mˈɛnɪsxˌuːapˌa/ (n, ut)
homínid
  djur tillhörande tidigare familj "Pongidae" som omfattade nu levande medlemmar i överfamiljen människoartade apor "Hominoidea" förutom människan; större apa utan svans

människoätare /mˈɛnɪsxˌuːɛːtˌarə/ (n, ut)
antropòfag
  person eller djur som äter människor

mänsklig /mˈɛnsklɪɡ/ (adj)
humà
  som har drag utmärkande för människan; med hänsyn till och respekt för mänsklig rättighet och en människas hälsa och välmående

mänsklig rättighet /mˈɛnsklɪɡ rˈɛtːɪɡhˌeːt/ (n)
dret humà
  en rättighet som enligt folkrätten tillkommer varje människa

mänsklighet /mˈɛnsklɪɡhˌeːt/ (n, ut)
humanitat
  alla människor (på jorden)

märg /mˈɛrj/ (n, ut)
medul·la
  mjuk kärna innanför ett hårt hölje

märgel /mˈɛrjəl/ (n)
marga
  kalkhaltig lera

märkbar /mˈɛrkbɑːr/ (adj)
apreciable

märke /mˈɛrkə/ (n, neut)
marca
  namn, symbol eller tecken som används för att identifiera eller känneteckna produkter, tjänster eller dylikt; fabrikat

märr /mˈɛr/ (n, ut)
euga
  sto; (vuxen) hästhona

mäsk /mˈɛsk/ (n, ut)
most
  simmig mellanprodukt vid tillverkning av öl och brännvin

mässa /mˈɛsa/ (n, ut)
missa
  ett "större" firande av gudstjänst

mässhake /mˈɛshakə/ (n, ut)
casulla
  en sorts broderad mantel för präst framför altaret

mässing /mˈɛsɪŋ/ (n, ut)
llautó

mässling /mˈɛslɪŋ/ (n, ut)
xarampió
  en sorts barnsjukdom, orsakad av ett virus

mästare /mˈɛstarə/ (n, ut)
mestre
  person som behärskar något till fullo
  person som har en elev inom något område på hög nivå; lärare
campió
  person som erövrat en mästerskapstitel

mästerskap /mˈɛstəʂkˌɑːp/ (n, neut)
campionat
  egenskapen att vara mästare, examen som hantverkare inom ett skrå
  skicklighet som anstår en mästare
  titel som mästare vunnen genom tävling, vinst, rekord
  tävling

mästerverk /mˈɛstərvˌɛrk/ (n, neut)
obra mestra
  framstående konstnärligt verk

mäta /mˈɛːta/ (v)
mesurar
  bestämma (ta reda på) en storhets värde

mätning /mˈɛtnɪŋ/ (n, ut)
mesura
  det att mäta

mätt /mˈɛt/ (adj)
ple
  som har ätit tillräckligt med mat för att inte känna hunger; (överfört) som har fått nog

må /mˈoː/ (v)
sentir-se
  känna sig, beskrivning av hälsotillstånd

mål /mˈoːl/ (n, neut)
objectiu
  avsett eller eftersträvat resultat av viss handling eller verksamhet
  slutpunkt; den plats dit man vill nå; plats där en resa, förflyttning eller dylikt ska ta slut
gol, porteria
  grindliknande konstruktion, plats, område eller dylikt där det är poänggivande att placera bollen eller pucken
  poäng i vissa bollsporter (såsom fotboll och ishockey) åstadkommit genom att placera bollen eller pucken på avsett ställe (som oftast försvaras av motståndarlaget)

måla /mˈoːla/ (v)
pintar
  stryka ett lager målarfärg på ett föremåls yta eller sänka ett föremål i ett färgbad sk doppmålning
  med färg och eventuella verktyg t ex pensel eller dator skapa en bild

målare /mˈoːlarə/ (n, ut)
pintor
  person som målar (stryker på målarfärg), speciellt i yrkessammanhang
  konstnär som framförallt målar tavlor

målgrupp /mˈoːlɡrɵp/ (n, ut)
públic destinatari
  definierad grupp av människor som något, ofta marknadsföring, riktar sig till

målgörare /mˈoːljøːrˌarə/ (n, ut)
golejador
  person som gör (eller har gjort ett) mål (i en sportmatch)

målla /mˈoːla/ (n, ut)
blet
  växt (ogräs) i gruppen Chenopodiaceae och underfamiljen mållväxter, Chenopodioideae

mållinje /mˈoːlɪnjə/ (n, ut)
meta
  linjen som signalerar målgång

mållös /mˈoːløːs/ (adj)
bocabadat
  som /tillfälligt/ saknar ord; häpen, stum, tyst

målmängd /mˈoːlməŋd/ (n, ut)
codomini
  till en funktion, en mängd som funktionen avbildar till

målning /mˈoːlnɪŋ/ (n, ut)
pintura
  det att måla

målområde /mˈoːlɔmrˌoːdə/ (n, neut)
àrea de meta
  område i straffområdet som en inspark måste slås ifrån men dess linjer är också det från målet sett närmsta stället en offensiv, indirekt frispark får slås ifrån

måltid /mˈoːltiːd/ (n, ut)
àpat
  intag av mat vid mer eller mindre bestämd tidpunkt, t.ex. frukost, lunch, middag, vickning men även brunch och mellanmål är exempel på måltider

målvakt /mˈoːlvakt/ (n, ut)
porter
  spelare (i sporter med faktiska målburar) med den speciella uppgiften att vid motståndarlagets målförsök, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindra att motståndarlaget får poäng (vilket de får genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför)

månad /mˈoːnad/ (n, ut)
mes

månadslön /mˈoːnadslˌøːn/ (n, ut)
salari mensual
  den lön (för betalt arbete åt en arbetsgivare), vanligen i pengar, som en arbetstagare får varje månad

månatlig /mˈoːnatlˌɪɡ/ (adj)
mensualment
  såsom sker en gång i månaden
  för varje månad, per månad

måndag /mˈoːndɑːɡ/ (n, ut)
dilluns

måne /mˈoːnə/ (n, ut)
lluna
  himlakropp som kretsar kring en planet eller en asteroid i ett planetsystem; "månen" i bestämd form avser vanligtvis jordens måne Luna

månen /mˈoːnən/ (n, ut)
Lluna
  planeten jordens naturliga satellit; Luna

månfas /mˈoːnfas/ (n, ut)
fase lunar

månförmörkelse /moːnfˈœrmˈœrkəlsə/ (n, ut)
eclipsi de Lluna
  förmörkelse på en måne, främst jordens "månen"

många /mˈɔŋa/ (adj)
moltes

många /mˈɔŋa/ (pronoun)
moltes
  plural av mången; flera stycken

mångfald /mˈɔŋfald/ (n, ut)
biodiversitat, varietat
  ett topologiskt rum som uppfyller villkoren för att vara ett Hausdorffrum, och som i varje punkt har samma struktur som det Euklidiska rummet
diversitat
  stort och varierat antal

mångkamp /mˈɔŋkamp/ (n, ut)
proves combinades
  idrottstävling som kombinerar många sportgrenar

mångkulturell /mˈɔŋkɵltˌʉrəl/ (adj)
multicultural
  som innefattar eller accepterar folk från (många) olika kulturer

månglare /mˈɔŋlarə/ (n, ut)
mercader
  småhandlare, gatuförsäljare, torghandlare; försäljare som idkar handel som inte faller inom ramen för vanlig handelsstandard eller som anses mindervärdig eller otillbörlig

månkaka /mˈoːŋkɑːkˌa/ (n, ut)
pastisset de lluna
  ett slags små bullar av kinesiskt ursprung som ätes på hösten i samband med kinesiska månfesten

månlandning /mˈoːnlandnˌɪŋ/ (n, ut)
allunatge

månskalv /mˈoːnskalv/ (n, neut)
llunatrèmol
  skalv som äger rum på månen (oftast om vår planets måne)

månskära /mˈoːnsxɛːrˌa/ (n, ut)
mitja lluna
  lysande del av månen, vars form liknar verktyget skära, före eller efter nymåne

månsten /mˈoːnstən/ (n, ut)
pedra de lluna
  slags ädelsten (kaliumaluminiumsilikat, K[AlSi3O8]) av fältspatmineralet ortoklas som till färgen är opaliserande blåvit

mård /mˈoːrd/ (n, ut)
mart, marta
  en art (Martes martes) inom släktet mårdar (Martes) i familjen mårddjur (Mustelidae); individ av denna art, skogslevande mellanstort rovdjur

mårdhund /mˈoːrdhɵnd/ (n, ut)
gos viverrí
  ett däggdjur (Nyctereutes procyonoides) i familjen hunddjur (Canidae); individ av denna art

mås /mˈoːs/ (n, ut)
gavina

måste /mˈɔstə/ (n, neut)
deure
  det som man är tvungen till

måste /mˈɔstə/ (v)
deure
  indikerar att det finns ett krav på att subjektet i meningen ska göra något; uttrycker nödvändighet

mått /mˈɔt/ (n, neut)
mesura
  föremål som används för att mäta längder, ytor eller volymer
  resultatet av en mätning

måttenhet /mˈɔtːeːnhˌeːt/ (n, ut)
unitat de mesura
  enhet som behövs när man mäter något att mätningen blir jämförbar

måttfull /mˈɔtfɵl/ (adj)
contingut
  måttlig, moderat, behärskad, sansad

måttfullhet /mˈɔtfɵlhˌeːt/ (n, ut)
temprança
  det att vara måttfull

måttstock /mˈɔtstɔk/ (n, ut)
metre de fuster, metre de paleta, metre plegable
  graderat verktyg för mätning av längd

möbel /mˈøːbəl/ (n, ut)
moble
  (större, flyttbart) föremål som har en bestämd plats i ett rum, vanligen i förvarings-, dekorations- eller rekreationssyfte eller för att låta personer sitta eller ligga i det

mögel /mˈøːjəl/ (n, neut)
floridura
  mängd mikroskopiska svampar som växer i form av flercelliga grenade trådar

mögla /mˈœɡla/ (v)
florir-se
  få en påväxt av mögel

möjlig /mˈœjlɪɡ/ (adj)
possible

möjligen /mˈœjlɪɡˌɛn/ (adv)
possiblement

möjliggöra /mˈœjlɪɡˌøːra/ (v)
possibilitar

möjlighet /mˈœjlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
possibilitat

mönster /mˈœnstər/ (n, neut)
model
  förebild efter vilket något ska göras
  sak eller person som är värd att efterlikna
  figur som upprepar sig på ett särskilt sätt

mör /mˈøːr/ (adj)
tendre
  om kött som är lättskuret, lättuggat, ej segt
  som genom träning eller på annat sätt utmattande aktivitet blivit dränerad på energi, fysiskt eller psykiskt sett

mörda /mˈœrda/ (v)
assassinar

mördare /mˈœrdarə/ (n, ut)
assassí
  person som mördar eller har mördat, person som avsiktligt och olagligt dödar någon

mörderska /mˈœrdəʂkˌa/ (n, ut)
assassina
  kvinnlig mördare

mörk /mˈœrk/ (adj)
fosc
  som endast reflekterar eller avger lite ljus
  låg, dov, lågfrekvent
  som har mörkt hår

mörk choklad /mˈœrk ʃˈɔklad/ (n)
xocolata negra
  choklad med hög kakaohalt, ofta över 70 procent

mörk energi /mˈœrk ˈeːnərjˌiː/ (n)
energia fosca

mörk materia /mˈœrk mˈatərˌiːa/ (n)
matèria fosca
  tänkt form av materia som inte avger eller reflekterar elektromagnetisk strålning, och därför inte kan observeras på normalt sätt

mörkblå /mˈœrkbloː/ (adj)
blau fosc
  som har en mörkare nyans av färgen blå

mörker /mˈœrkər/ (n, neut)
foscor, obscuritat, fosca
  avsaknad av eller (mycket) liten mängd ljus (elektromagnetiska vågor), särskilt om sådant som ögonen kan reagera på

mörkhyad /mˈœrkhyːˌad/ (adj)
bru
  med naturligt mörk hy

mörkrum /mˈœrkrɵːm/ (n, neut)
cambra fosca
  rum för att framkalla fotografisk film

mörsare /mˈœʂarə/ (n, ut)
morter
  en sorts artilleripjäs för kastning av projektiler i krökta banor
  mortel

mört /mˈœt/ (n, ut)
madrilleta vera
  en art (Rutilus rutilus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten mört

mössa /mˈœsa/ (n, ut)
gorra
  mjukt klädesplagg som bärs på huvudet, oftast för att värma huvudet

möta /mˈøːta/ (v)
trobar
  komma i närheten av en annan individ; ha ett möte

möte /mˈøːtə/ (n, neut)
reunió
  tillfälle då flera människor träffar/möter varandra, ofta för att sitta ner och diskutera och kanske besluta om något

mötesfrihet /mˈøːtəsfrˌiːheːt/ (n, ut)
dret de reunió, llibertat de reunió
  frihet att hålla (politiskt) möte, en mänsklig rättighet (ej att förväxla med #2)

mötesplats /mˈøːtəsplˌats/ (n, ut)
punt de trobada
  plats där ett avtalat möte äger rum

müsli /mˈɵsliː/ (n, ut)
musli
  blandning av grynsorter, frukter samt andra ingredienser som serveras till olika mjölkprodukter

nackdel /nˈakdəl/ (n, ut)
desavantatge

nacke /nˈakːə/ (n, ut)
clatell, nuca
  halsens baksida

nadir /nˈadɪr/ (n)
nadir

nafsa /nˈafsa/ (v)
atrapar
  känna efter med munnen, bita /mycket/ löst i

nagel /nˈɑːɡəl/ (n, ut)
ungla
  den hårda yta av horn (keratin) som täcker yttersta tippen av fingrar och tå
  spik, plugg, metall eller trästång avsedd att sammanfoga vanligen bordläggning på skepp

nagellack /nˈɑːɡəlˌak/ (n)
esmalt d'ungles
  lack som man målar på finger- och tånaglar för färg, skydd, glans och stärkning

nagellackborttagare /nˈɑːɡəlˌakbɔtːˌɑːɡarə/ (n, ut)
dissolvent
  vätska som används för att avlägsna nagellack

nahuatl /nˈɑːhʉˌatl/ (n)
nàhuatl
  uto-aztekiskt språk som talas främst i centrala Mexiko

naiv /nˈɑːiːv/ (adj)
ingenu
  som saknar erfarenhet eller förståelse; oerfaren; omisstänksam

naivitet /nˈɑːiːvˌiːteːt/ (n, ut)
neciesa
  det att vara naiv, barnslighet

naken /nˈɑːkən/ (adj)
nu
  utan kläder (på sig), som inte har på sig några kläder (även om kroppsdel)

nakenhet /nˈɑːkeːnhˌeːt/ (n, ut)
nuesa
  det att vara naken

namibier /nˈɑːmiːbˌiːər/ (n, ut)
namibi
  invånare i Namibia eller person med namibisk härkomst

namn /nˈamn/ (n, neut)
nom, reputació
  det någon eller något heter; ett (eller flera) ord som används för att ange/särskilja en viss person, djurindivid, föremål, begrepp, kategori eller annan företeelse
nom
  persons eller organisations rykte

namnam /nˈamnam/ (interjection)
nyam
  uttryck för att något smakat gott

namne /nˈamnə/ (n, ut)
homònim
  person som har samma namn som en annan

namnforskning /nˈamnfɔʂknˌɪŋ/ (n, ut)
onomàstica
  lära och forskning som undersöker betydelse, härledning och spridning av egennamn

namnsdag /nˈamnsdɑːɡ/ (n, ut)
dia onomàstic
  den dag av ett år som ett tilltalsnamn blivit tillägnat

nandu /nˈandʉ/ (n, ut)
nyandú
  individ av de arter som räknas till familjen nanduer (Rheidae) i ordningen nandufåglar (Rheiformes);

nanometer /nˈɑːnuːmətər/ (n, ut)
nanòmetre
  SI-prefixet nano kombinerat med SI-enheten för längd, m bildar längdenheten en nanometer vilken motsvarar en miljarddels meter, 0,000&nbsp;000&nbsp;001 meter

napp /nˈap/ (n)
xumet
  liten sak av gummi som småbarn suger på

nappflaska /nˈapflaskˌa/ (n, ut)
biberó
  flaska för att servera mat, ofta välling, till småbarn via napp

narciss /nˈarsɪs/ (n, ut)
narcís
  blomma av släktet Narcissus (inklusive påsklilja)

narcissism /nˈarsɪsˌɪsm/ (n, ut)
narcisisme
  sjuklig självupptagenhet

narcissistisk /nˈarsɪsˌɪstɪsk/ (adj)
narcisista
  som är förälskad i den egna bilden eller den egna personligheten

narkotikaberoende /nˈarkuːtˌiːkabərˌuːəndə/ (adj)
drogoaddicte
  som är beroende av narkotika

narkotisk /nˈarkuːtˌɪsk/ (adj)
narcòtic
  som rör narkotika; bedövande; smärtstillande; sömngivande

narr /nˈar/ (n, ut)
bufó
  underhållare vid kungliga hov
boig
  stolle, tok, löjeväckande person

narratologi /nˌarɑːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
narratologia
  studiet av berättarkonsten (narrationen)

narval /nˈarval/ (n, ut)
narval

nasal /nˈɑːsal/ (adj)
nasal
  som har med näsan att göra

nation /nasxˈuːn/ (n, ut)
nació
  ett kollektiv av människor förenade av gemensamma faktorer såsom språk, religion, etnicitet, historia, kultur, traditioner och sociala normer

nationaldag /nasxˈuːnaldˌɑːɡ/ (n, ut)
festa nacional
  årlig högtid på vilken man hyllar den egna nationen

nationalism /nasxˈuːnalˌɪsm/ (n, ut)
nacionalisme
  politisk åskådning som hyllar nationen, kulturen, historien och slår vakt om nationalstaten och dess intressen

nationalist /nasxˈuːnalˌɪst/ (n, ut)
nacionalista
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nationalism

nationalistisk /nasxˈuːnalˌɪstɪsk/ (adj)
nacionalista
  som avser nationalism

nationalitet /nasxˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
nacionalitat
  tillhörighet till en viss nation

nationalpark /nasxˈuːnalpˌark/ (n, ut)
parc nacional
  naturområde som av en stat givits speciell status för att skydda och bevara naturen

nationalstat /nasxˈuːnalstˌat/ (n, ut)
estat nació
  stat som är uppbyggd kring en nation och en nationell identitet

nationalsång /nasxˈuːnalsˌɔŋ/ (n, ut)
himne nacional
  officiell sång för en stat, vanligen sjungen vid speciella tillfällen för att hylla sin nation

nationell /nasxˈuːnəl/ (adj)
nacional

natrium /nˈatriːˌʉm/ (n, neut)
sodi

natriumbromid /nˈatriːˌɵmbruːmˌiːd/ (n)
bromur de sodi
  kemisk förening av natrium och brom

natriumfluorid /nˈatriːˌɵmflʉˌuːriːd/ (n, neut)
fluorur de sodi
  jonförening (salt) av natrium och fluor med den empiriska formeln NaF

natriumhydrid /nˈatriːˌɵmhydrˌiːd/ (n)
hidrur de sodi
  kemisk förening av natrium och väte

natriumhydroxid /nˈatriːˌɵmhydrˌuːksiːd/ (n, ut)
hidròxid de sodi
  starkt basiskt ämne bestående av natrium, syre och väte (NaOH)

natriumklorat /nˈatriːˌɵmkluːrˌɑːt/ (n)
clorat sòdic
  kemisk förening av natrium, klor och syre

natriumkromat /nˈatriːˌɵmkruːmˌɑːt/ (n)
cromat de sodi
  kemisk förening av natrium, krom och syre

natriumnitrit /nˈatriːˌɵmnɪtrˌiːt/ (n)
nitrit de sodi
  kemisk förening av natrium, kväve och syre

natriumoxid /nˈatriːˌʉmuːksˌiːd/ (n)
òxid de sodi
  kemisk förening av natrium och syre

natriumvätekarbonat /nˈatriːˌɵmvɛːtəkˌarbuːnˌat/ (n, neut)
bicarbonat de sodi
  saltet NaHCO₃, ett natriumsalt av karbonatjonen

natt /nˈat/ (n, ut)
nit
  dygnets mörka timmar

natthäger /nˈathɛːjər/ (n, ut)
martinet de nit

nattklubb /nˈatklɵb/ (n, ut)
club nocturn

nattkärl /nˈatkərl/ (n, neut)
gibrelleta
  potta för urinering i sovrummet under nattens timmar

nattlig /nˈatlɪɡ/ (adj)
nocturn
  som sker på natten

natur /nˈatˈʉr/ (n, ut)
natura
  den biologiska och geologiska världen, särskilt om områden som inte har påverkats (så mycket) av människan
  inneboende egenskap; läggning; beteende

naturahushållning /nˈatˈʉrahˌɵshɔlnˌɪŋ/ (n, ut)
economia de subsistència
  samhällsliv utan användning av pengar som bytesmedel

naturalisera /nˈatˈʉralˌiːseːrˌa/ (v)
naturalitzar
  uppta en invandrare som medborgare i ett land

naturaliserad /nˈatˈʉralˌiːseːrˌad/ (adj)
naturalitzat
  perfektparticip av naturalisera

naturalism /nˈatˈʉralˌɪsm/ (n, ut)
naturalisme
  konst- eller litteraturriktning som vill återge verkligheten så troget som möjligt (och inte skyr det fula i tillvaron)

naturkatastrof /nˈatˈʉrkatˌastruːf/ (n, ut)
catàstrofe natural

naturlig /nˈatˈʉrlɪɡ/ (adj)
natural
  skapad eller möjlig att skapas av naturen utan hjälp av människan

naturlighet /nˈatˈʉrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
naturalitat
  det att vara naturlig

naturligt tal /nˈatˈʉrlɪkt tˈɑːl/ (n)
nombre natural

naturvetenskap /nˈatˈʉrvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
ciència natural
  studiet av uppträdandet och strukturer hos naturen

nautisk /nˈɑːʉtˌɪsk/ (adj)
nàutic

nautisk mil /nˈɑːʉtˌɪsk mˈiːl/ (n)
milla nàutica
  längdenhet, definieras som exakt 1 852 meter

nav /nˈɑːv/ (n, neut)
boixa
  centrum på ett hjul

navare /nˈavarə/ (n, ut)
barrina
  en sorts borr

navel /nˈɑːvəl/ (n, ut)
melic, llombrígol
  det ärr mitt på magen som återstår efter navelsträngen före födseln

navelsträng /nˈɑːvəlstrˌɛŋ/ (n, ut)
cordó umbilical
  struktur som för blod till fostret eller embryot från moderkakan hos däggdjur

naverlönn /nˌɑːvərlˈœn/ (n, ut)
auró blanc
  en art (Acer campestre) inom växtfamiljen kinesträdsväxter (Sapindaceae); individ av arten naverlönn

navigera /navɪɡˈeːra/ (v)
navegar
  bestämma kurs och läge för en båt eller ett flygplan; föra båt eller flygplan

nazism /nˈɑːsɪsm/ (n, ut)
nazisme
  kortform för nationalsocialism; ideologi och politiskt system som i grunden har föreställningen om att folket – nationen – har ett högre värde i förhållande till den enskilda individen, präglat av rasbiologi, stigmatisering, rasism, antiziganism, antisemitism, homofobi och funkofobi

nazist /nˈɑːsɪst/ (n, ut)
nazi
  person som utövar, förespråkar eller sympatiserar med nazism

neandertalare /nˈeːandˌɛtalˌarə/ (n, ut)
neandertal
  en förhistorisk människovarelse (Homo neanderthalensis, alternativt Homo sapiens neanderthalensis) i familjen människoapor (Hominidae); individ av denna art/underart

nebulosa /nˈeːbʉlˌuːsa/ (n, ut)
nebulosa

nedbrytning /nˈɛdbrytnˌɪŋ/ (n, ut)
descomposició
  process där organiskt material som till exempel döda växter och djur bryts ner till oorganiskt materia

nederbörd /nˌeːdərbˈœrd/ (n, ut)
precipitació

nederlag /nˈeːdərlˌɑːɡ/ (n, neut)
derrota
  resultat som är negativt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till förmån för en motståndare; förlust; misslyckande med att vinna över

nederländare /nˈeːdərlˌɛndarə/ (n, ut)
holandès
  person, särskilt man från Nederländerna

nederländsk /nˈeːdərlˌɛndsk/ (adj)
holandès

nederländska /nˈeːdərlˌɛndska/ (n, ut)
neerlandès, neerlandés
  språk som talas i Nederländerna och Belgien

nedladdning /nˈɛdladnˌɪŋ/ (n, ut)
baixada
  det att ladda ned data (t.ex. en enskild fil) från server på Internet eller annan fjärrdator till en lokal dator, eller en enskild sådan överföring eller fil

nedre /nˈɛdrə/ (adj)
inferior
  som är belägen längre ned än något annat

nedrustning /nˈɛdrɵstnˌɪŋ/ (n, ut)
desarmament
  minskning av militära resurser (främst vapen)

nedräkning /nˈɛdrɛːknˌɪŋ/ (n, ut)
compte enrere
  räkning av återstående tid

nedslag /nˈeːdslɑːɡ/ (n, neut)
impacte
  det att slå ned, attack, träff
  åsknedslag

nedsläpp /nˈeːdsləp/ (n, neut)
servei neutral
  ett sätt för att återuppta spelet efter en avblåsning som ej orsakades av ett regelbrott utan exempelvis en allvarligare skada där akut hjälp behövdes eller en hulliganinspringing på planen

nedströms /neːdstrˈœms/ (adv)
riu avall
  i strömmens riktning

nedströms /neːdstrˈœms/ (preposition)
riu avall
  längre ner i strömmens riktning från utgångspunkt

nedstängning /nˈeːdstəŋnˌɪŋ/ (n, ut)
confinament
  handlingen att stänga ned (en verksamhet)
  tillståndet att vara nedstängd (under en tid)

nedsättande /nˈeːdsətːˌandə/ (adj)
despectiu
  som nedsätter, som förolämpar och nedvärderar

nefrit /nˈɛfriːt/ (n, ut)
nefrita
  ett svårsmält mörkgrönt amfibolmineral av aktinolit

nefrologisk /nˌɛfruːlˈoːɡɪsk/ (adj)
nefrològic
  som rör njurarna

nefron /nˈɛfruːn/ (n)
nefró
  (exemplar av) den minsta funktionella urinbildande enheten i en njure, vilken utgörs av ett glomerulusnystan och ett tubulussystem

negation /nˌeːɡasxˈuːn/ (n, ut)
negació
  ord, fras eller förled som nekar ett påstående
  invertera ett logiskt värde
  negera ett tal

negativ /nˈeːɡatˌiːv/ (adj)
negatiu
  nekande, avvisande, obefintlig, som besvaras med ett "nej", "ingen matchning" m.m.
  som har en uppgiven sinnesstämning; som saknar hopp
  något dåligt, en överförd men mycket spridd betydelse som kan skapa allvarliga missförstånd t ex när det gäller utvecklingen av antalet olyckor per år eller resultatet av ett smittprov.
  som har ett överskott på elektroner eller som kan producera ett överskott av elektroner
  som är mindre än noll

negligera /nˈɛɡliːjˌeːra/ (v)
negligir
  försumma, bortse från

nej /nˈɛj/ (interjection)
no
  uttrycker nekande

nej /nˈɛj/ (n, neut)
no

nejlika /nˈɛjliːka/ (n, ut)
clavell
  typ av ört med styv stjälk, gräsliknande blad och blommor med fransade kronblad; (individ av) någon av arterna inom familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae)

nejonöga /nˈɛjuːnˌøːɡa/ (n, neut)
llampresa, llamprea
  blodsugande eller asätande ålliknande vattendjur (käklös fisk) ur familjen nejonögon, Petromyzontidae

nekromant /nˈɛkruːmˌant/ (n, ut)
nigromant
  person som ägnar sig åt nekromanti

nekromanti /nˈɛkruːmˌantiː/ (n, ut)
nigromància
  häxkonst varvid man genom besvärjelser åkallar andar från de döda

nekropol /nˈɛkruːpˌuːl/ (n, ut)
necròpoli, necròpolis
  forntida begravningsplats i närheten av antika städer med bostadslika gravhus och större monument

nekros /nˈɛkruːs/ (n, ut)
necrosi
  lokal cell- och vävnadsdöd i en organism, orsakad av till exempel medicinskt trauma, köldskada, eller förgiftning

nektar /nˈɛktar/ (n, ut)
nèctar
  söt vätska som produceras i många blommor för att attrahera vissa insekter och fåglar för att dessa ska pollinera (befrukta) blomman

nektarin /nˌɛktarˈiːn/ (n, ut)
nectarina
  en stenfrukt som kännetecknas av glatt skal, varietet av persika (Prunus persica var. nucipersica eller var. nectarina)

nentsiska /nˈɛntsɪskˌa/ (n, ut)
iurac
  ett samojediskt språk talat av nentsierna i norra Ryssland

neodym /nˈeːuːdˌyːm/ (n, neut)
neodimi

neogen /nˈeːuːjən/ (n, neut)
neogen
  den mellersta geologiska perioden i kenozoikum och den senare delen av det som förr benämndes tertiär

neolitisk /nˈeːuːlˌiːtɪsk/ (adj)
neolític
  som hör till den yngre stenåldern

neologism /nˌeːuːlˈoːɡɪsm/ (n, ut)
neologisme
  nybildat språkligt uttryck, nyord

neon /nˈeːuːn/ (n, neut)
neó

neoproterozoikum /nˈeːɔprˌuːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n, ut)
neoproterozoic
  geologisk era för mellan 1000 miljoner och 542 miljoner år sedan

nepales /nˈeːpaləs/ (n, ut)
nepalès, nepalesa
  invånare i Nepal eller person med nepalesisk härkomst

nepalesisk /nˈeːpaləsˌɪsk/ (adj)
nepalès

nepali /nˈeːpalˌiː/ (n, ut)
nepalès

nepotism /nˈeːpuːtˌɪsm/ (n, ut)
nepotisme
  gynnande av släktingar eller vänner med oförtjänta förmåner (t ex fina tjänster)

neptunium /nˈɛptɵnˌiːʉm/ (n, neut)
neptuni

nere /nˈeːrə/ (adj)
deprimit
  som känner sig nedtryckt och mår dåligt

nere /nˈeːrə/ (adv)
deprimit
  i en lägre position

nerv /nˈɛrv/ (n, ut)
nervi
  en bunt utskott från nervceller som leder information (impulser) i kroppen inom hjärnan eller mellan centrala nervsystemet/hjärnan och övriga kroppens organ

nervcell /nˈɛrvsəl/ (n, ut)
neurona
  typ av cell i högre djur vilken bearbetar och leder elektriska signaler

nervgift /nˈɛrvjɪft/ (n, neut)
neurotoxina
  ämne stör nervsystemets funktion

nervkrig /nˈɛrvkrɪɡ/ (n, neut)
guerra de nervis
  konflikt präglad av psykologiska taktiker (som bluff och hot) vars syfte är att skapa förvirring och obeslutsamhet

nervsystem /nˈɛrvsystˌeːm/ (n, neut)
sistema nerviós
  (förekomst av) det system av nervceller som fungerar som beräkningsenhet (med hjärnan och ryggmärgen som centrala ingredienser) och signalledningsnätverk i ett djur

nervös /nˈɛrvøːs/ (adj)
nerviós

neuralgi /nˈeːʉrˌaljiː/ (n, ut)
neuràlgia
  smärta i en nerv

neuralgisk /nˈeːʉrˌaljɪsk/ (adj)
neuràlgic

neurohypofys /nˈeːʉrˌuːhyːpˌuːfyːs/ (n, ut)
neurohipòfisi
  baklob hos hypofys

neurokemi /nˈeːʉrˌuːkəmˌiː/ (n)
neuroquímica
  läran om hjärnans kemiska uppbyggnad och funktion

neurolog /nˌeːʉruːlˈoːɡ/ (n, ut)
neuròleg
  läkare som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neurologi /nˌeːʉruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
neurologia
  gren av medicinen som behandlar sjukdomar i nervsystemet

neuromuskulär /nˈeːʉrˌuːmɵskˌʉlɛːr/ (adj)
neuromuscular
  som har med muskler och deras nervförsörjning att göra

neuron /nˈeːʉrˌuːn/ (n)
neurona

neuropsykologi /nˌeːʉrˌɔpsyːkuːlˈoːɡiː/ (n)
neuropsicologia
  läran om de relationer som finns mellan beteende och hjärnans funktion

neuros /nˈeːʉrˌuːs/ (n, ut)
neurosi
  nervösa störningar (ångest m m) som anses bero på omedvetna konflikter inom människan och inte på skador i nervvävnaderna

neurotisk /nˈeːʉrˌuːtɪsk/ (adj)
neuròtic
  som lider av en nervös störning

neurotypisk /nˈeːʉrˌuːtyːpˌɪsk/ (adj)
neurotípic
  vars nervsystem fungerar normalt

neutral /nˈeːʉtrˌal/ (adj)
neutral
  opartisk, oberoende, som inte tar ställning

neutralisera /nˈeːʉtrˌaliːsˌeːra/ (v)
neutralitzar

neutralitet /nˈeːʉtrˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
neutralitat
  opartiskhet; opartisk hållning vid krig mellan andra stater

neutrino /nˈeːʉtrˌiːnuː/ (n, ut)
neutrí

neutron /nˈeːʉtrˌuːn/ (n, ut)
neutró

neutronstjärna /nˈeːʉtrˌʊnsxərnˌa/ (n, ut)
estrella de neutrons

neutrum /nˈeːʉtrˌɵːm/ (n, neut)
gènere neutre
  en av klasserna för grammatiskt genus; i svenskan klassen med ord som använder obestämd artikel ett och pronomen det
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset neutrum

newton /nˈɛvtuːn/ (n)
newton

ni /nˈiː/ (pronoun)
vosaltres
  personligt pronomen som syftar på flera tilltalade i subjektsform; personligt pronomen i andra person plural nominativ

nia /nˈiːa/ (n, ut)
nou
  symbol som utgörs av siffran nio
  elev som går i årskurs nio
  person på nionde plats i en tävling
  spelkort med värdet nio

nicaraguan /nˈiːkarˌaɡʉˌan/ (n, ut)
nicaragüenc

nick /nˈɪk/ (n, ut)
capejada
  rörelse som uppkommer när man för huvudet upp och ner, det signalerar ett ja

nicka /nˈɪkːa/ (v)
capejar
  röra huvudet upp och ner, ofta i samband med samtycke eller godkännande

nickel /nˈɪkːəl/ (n, neut)
níquel
  ett grundämne med atomnummer 28, atommassa 58,7 och symbolen Ni

nietzscheansk /nˈiːətsʃəˌansk/ (adj)
nietzscheà

nigeriansk /nˈiːjərˌiːansk/ (adj)
nigerià

nigerisk /nˈiːjərˌɪsk/ (adj)
nigerí

nihilism /nˈiːhiːlˌɪsm/ (n, ut)
nihilisme
  det att inte tro på något, extrem form av skepticism
  filosofi som förkastar existensen av objektiva moraliska värden och att livet har någon mening

nihilist /nˈiːhiːlˌɪst/ (n, ut)
nihilista
  person som ej tror på moraliska värden eller på att människan har någon mening med livet

nihonium /niːhˈoːniːˌʉm/ (n)
nihoni
  ett grundämne med atomnummer 113, atommassa 284 och kemiska beteckningen Nh, tidigare ununtrium

nikotin /nˌiːkuːtˈiːn/ (n, neut)
nicotina
  den giftiga vätska som ingår i tobak

nilgås /nˈɪlɡoːs/ (n, ut)
oca d'Egipte

nilkrokodil /nˈɪlkruːkˌoːdiːl/ (n, ut)
cocodril del Nil
  en djurart (Crocodilus niloticus) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som lever i Afrika; individ av denna art

ninja /nˈɪnja/ (n, ut)
ninja
  japanskt uttryck för krigare som verkar i det fördolda

niob /nˈiːuːb/ (n, neut)
niobi

niondel /nˈiːɔndəl/ (n, ut)
novè

nirvana /nˈɪrvanˌa/ (n, neut)
nirvana
  tillstånd då själavandringen upphör, personligheten utplånas och människan går upp i gudomen

nisch /nˈɪʃ/ (n, ut)
nínxol
  fördjupning eller inbuktning i en mur eller vägg
  mindre specialområde att verka inom
  levnadsområde där en enskild art kan överleva och reproducera sig

nit /nˈiːt/ (n)
rebló
  kort metallbult med huvud för att foga ihop föremål

nitrat /nˈɪtrɑːt/ (n, neut)
nitrat
  salt av salpetersyra

nitrit /nˈɪtriːt/ (n, ut)
nitrit
  salt av salpetersyrlighet

nivchiska /nˈɪvʃɪskˌa/ (n, ut)
Nivkh
  ett isolatspråk som talas av nivcherna på ön Sachalin och längs med Amurfloden i Ryssland

nivellera /nˈiːvəlˌeːra/ (v)
aflorar
  utföra höjdmätning, avväga
  utjämna, sätta i samma nivå

nivå /nˈiːvoː/ (n, ut)
nivell
  höjd över yta
  grad av risk, svårighet, kunskap, professionalism etc.
  bana sorterad efter tid-/svårighetsnivå i datorspel
  läge i hierarki och dylikt

njure /njˈʉrə/ (n, ut)
ronyó
  något av de två organ som renar blodet från avfallsämnen och främmande ämnen, reglerar extracellulärvätskans volym (bland annat via renin–angiotensinsystemet), osmolaritet och elektrolytsammansättning, upprätthåller kroppens syra–basbalans, producerar erytropoietin, bidrar (tillsammans med levern) till glukoneogenesen och omvandlar kalcidiol till kalcitriol (aktivt vitamin D₃)

njursten /njˈɵʂtən/ (n, ut)
càlcul renal
  solid ansamling av salter från urinen i njurkalkarna och njurbäckenet som från att vara njurgrus klumpat ihop sig till större bitar

njuta /njˈʉta/ (v)
gaudir

nobelium /nˈuːbəlˌiːʉm/ (n, neut)
nobeli

nod /nˈuːd/ (n, ut)
node

nogaiska /nˈuːɡaˌɪska/ (n, ut)
nogai
  ett turkspråk av den kiptjakiska grenen med cirka 87 000 talare, främst bosatta i sydvästra Ryssland

noggrannhet /nˈʊɡranhˌeːt/ (n, ut)
exactitud
  precision, med många korrekta decimaler etc.

nolla /nˈɔla/ (n, ut)
zero
  siffertecknet 0, betecknande avsaknad av
  (absolut) obetydlig, oviktig, okunnig eller sopig person

nollmeridian /nˈɔlmərˌiːdiːˌan/ (n, ut)
meridià zero
  longitud som definieras som 0° i ett geografiskt koordinatsystem, sedan år 1884 samma som Greenwichmeridianen, medan tidigare andra definitioner hade funnits

nollpunktsenergi /nˈɔlpɵŋktsənˌɛrjiː/ (n, ut)
energia del punt zero
  lägsta möjliga energin som ett kvantmekaniskt fysiskt system kan ha

nomad /nˈuːmad/ (n, ut)
nòmada
  folk som lever av sin boskap och med den flyttar omkring till olika betesmarker

nomenklatur /nˈuːməŋklˌatʉr/ (n, ut)
nomenclatura
  begreppsamling inom visst ämne

nominalfras /nˈuːmiːnˌalfras/ (n, ut)
sintagma nominal

nominativ /nˈuːmiːnatˌiːv/ (n)
cas nominatiu, nominatiu
  kasus som används för subjektet i en sats, grundform

nomotetisk /nuːmˈuːtətˌɪsk/ (adj)
nomotètic
  som berör forskning som söker efter allmänna lagar

nonsens /nˈʊnsəns/ (n)
bajanada
  något vars innehåll är meningslöst eller (grovt) felaktigt

noradrenalin /nˈuːradrənˌalɪn/ (n, neut)
noradrenalina
  en katekolamin som är en viktig neurotransmittor i det centrala och det sympatiska nervsystemet, och även ett hormon som insöndras från binjuremärgen (tillsammans med adrenalin i större mängd)

nord /nˈuːrd/ (n)
nord

nordamerikansk /nˌuːrdamˌɛrɪkˈɑːnsk/ (adj)
nord-americà
  som rör Nordamerika

nordanvind /nˈuːrdanvˌɪnd/ (n, ut)
septentrió, tramuntana
  vind från norr

nordfrisiska /nˈuːrdfriːsˌɪska/ (n)
frisó septentrional
  germanskt språk som talas i det nordtyska distriktet Nordfriesland och på ön Helgoland i delstaten Schleswig-Holstein

nordisk /nˈuːrdɪsk/ (adj)
nòrdic

nordiskt guld /nˈuːrdɪskt ɡˈɵld/ (n)
or nòrdic

nordkoreansk /nˈuːrdkuːrəˌansk/ (adj)
nord-coreà
  som rör Nordkorea eller det nordkoreanska folket

nordlig jättestormfågel /nˈuːrdlɪɡ jˈɛtːəstˌɔrmfoːjəl/ (n)
petrell gegant subantàrtic
  en fågelart (Macronectes halli) inom familjen liror (Procellariidae); individ av denna art

nordost /nˈuːrdɔst/ (n)
nord-est
  väderstreck mellan nord och öster

nordväst /nˈuːrdvəst/ (n)
nord-oest
  väderstreck mellan nord och väst

norm /nˈɔrm/ (n, ut)
norma
  något som anses vara normalt; (oskriven eller icke lagstiftad) "regel", rättesnöre, mönster
  en funktion \| \cdot \| : V \to \mathbb{R} som uppfyller kraven, för varje u, v \in V och a \in K,

normal /nˈɔrmɑːl/ (adj)
normal
  bruklig, standard, ej avvikande, följer normen
  vinkelrät; bildande en rät vinkel gentemot

normalisera /nˈɔrmɑːlˌiːseːrˌa/ (v)
normalitzar
  göra normal

normalisering /nˈɔrmɑːlˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
normalització
  inom relationsdatabasdesign, en process som bryter ner och grupperar data i olika tabeller för att undvika redundans; de olika graderna av normalisering kallas för normalformer

normalitet /nˈɔrmɑːlˌiːteːt/ (n, ut)
normalitat
  det att vara normal

normand /nˈɔrmand/ (n, ut)
normand
  person från den folkgrupp av franska vikingaättlingar som under medeltiden intog och grundade egna riken i England och södra Italien

normandiska /nˈɔrmandˌɪska/ (n)
normand
  ett romanskt språk som talas i Normandie i nödra Frankrike

normativ /nˈɔrmatˌiːv/ (adj)
normatiu
  som beskriver hur något bör vara

normera /nˈɔrmeːrˌa/ (v)
normativitzar
  göra mer standardiserad; utgöra det standardiserade

norn /nˈuːrn/ (n)
norn
  västnordiskt språk som talades på Shetlandsöarna och Orkneyöarna men som idag är utdött

norr /nˈɔr/ (n)
nord

norra polcirkeln /nˈɔra pˈɔlsɪrkˌɛln/ (n, ut)
cercle polar àrtic

norrman /nˈɔrman/ (n, ut)
noruec
  person, speciellt man, från Norge

norrsken /nˈɔrʂkən/ (n, neut)
aurora boreal

nors /nˈɔʂ/ (n, ut)
eperlà
  fiskarten Osmerus eperlanus; individ av arten

norsk /nˈɔʂk/ (adj)
noruec, noruega
  som rör Norge, det norska språket eller folket

norska /nˈɔʂka/ (n, ut)
noruec
  ett språk talat främst i Norge

nos /nˈuːs/ (n, ut)
nas
  näsa eller motsvarande kroppsdel hos andra djur

noshornsbagge /nˈɔshuːrnsbˌaɡə/ (n, ut)
escarabat rinoceront
  en insektsart (Oryctes nasicornis) i ordningen skalbaggar (Coleoptera); individ av denna art

noshörning /nɔshˈœrnɪŋ/ (n, ut)
rinoceront
  individ av någon av arterna inom däggdjursfamiljen noshörningar (Rhinocerotidae)

nostalgi /nˈɔstɑːljˌiː/ (n, ut)
nostàlgia

nostalgisk /nˈɔstɑːljˌɪsk/ (adj)
nostàlgic
  längtande till eller påminnande om förflydda tider

not /nˈuːt/ (n, ut)
nota
  ett tecken som anger tonhöjd och längd

nota /nˈuːta/ (n, ut)
compte
  räkning (för någon typ av service)

notarie /nˈuːtarˌiːə/ (n, ut)
notari
  titel för vissa rättsvårdande tjänstemän

notarius publicus /nˈuːtarˌiːʉs pˈɵblɪkˌʉs/ (n)
notari

notställ /nˈɔtstəl/ (n, neut)
faristol

nougat /nˈuːʉɡˌat/ (n, ut)
nogat
  sötsak av rostade nötter

novell /nɔvˈɛl/ (n, ut)
conte
  kortare skönlitterär text, exempelvis tryckt i en bok eller i ett häfte

november /nuːvˈɛmbər/ (n, ut)
novembre
  årets elfte (11.) månad

novis /nˈuːviːs/ (n, ut)
novici

nu /nˈʉ/ (adv)
ara

nudel /nˈʉdəl/ (n, ut)
fideu
  pasta i form av band som är gjorda på ägg och vetemjöl

nudism /nˈʉdɪsm/ (n, ut)
nudisme

nudist /nˈʉdɪst/ (n)
nudista

nuklein /nˌɵkləˈiːn/ (n, neut)
nucleïna
  (knappast utforskad) blandning av nukleinsyra med protein

nukleinsyra /nˈɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid nucleic
  polymer av nukleotider, antingen en DNA-molekyl eller en RNA-molekyl

nukleol /nˈɵkləˌuːl/ (n, ut)
nuclèol
  litet avgränsat område i en eukaryot cellkärna vilket färgas mörkare vid vanliga histologiska prepareringar och som innehåller protein och RNA och där ribosomer tillverkas

nukleon /nˈɵkləˌuːn/ (n, ut)
nucleó
  partikel i atomkärna, d.v.s. en proton eller neutron

nukleotid /nˈɵkləˌuːtiːd/ (n, ut)
nucleòtid

nuklid /nˈɵkliːd/ (n, ut)
núclid
  atomkärna definierat genom antal neutroner och antal protoner

numerisk /nˈʉmərˌɪsk/ (adj)
numèric

numerus /nˈʉmərˌʉs/ (n, neut)
nombre
  begrepp som anger antal; de flesta språk skiljer på åtminstone 'singularis' (ental) och 'pluralis' (flertal), somliga språk har även särskilda former för 'dualis' (tvåtal)

numismatik /nˈʉmɪsmˌatiːk/ (n, ut)
numismàtica
  läran om mynt, sedlar, polletter och medaljer

numismatisk /nˈʉmɪsmˌatɪsk/ (adj)
numismàtic
  som avser eller grundar sig på numismatik

nummer /nˈɵmər/ (n)
número
  plats i ordningen

numrera /nˈɵmreːrˌa/ (v)
numerar
  förse med nummer

nunna /nˈɵna/ (n, ut)
monja

nuvarande /nˈʉvɑːrˌandə/ (adj)
actual

ny /nˈyː/ (adj)
nou
  nyligen skapad, uppkommen eller påträffad; som inte fanns tidigare
  oanvänd

nyans /nyːˈans/ (n, ut)
matís
  färgton, en färgs grundläggande egenskap
  liten skillnad (som är obetydlig)

nyansera /nˈyːansˌeːra/ (v)
matisar
  förändra något litet, återge fina skiftningar (t ex i musik)

nyckel /nˈykːəl/ (n, ut)
clau
  redskap, vanligen av metall, avsett för att öppna och stänga ett mekaniskt lås; redskap för att låsa och öppna utrymmen
  kryptonyckel; en mindre mängd information (numera bits, tidigare även siffror, bokstäver, placering, ...) som används vid kryptering; redskap för att låsa och öppna information
  någonting abstrakt som kan öppna upp något eller som är ett (abstrakt) verktyg för att komma åt något

nyckelben /nˈykːəlbən/ (n, neut)
clavícula
  clavicula; det ben som är fäst mellan bröstbenet och skulderbladet

nyckelpiga /nˈykːəlpˌiːɡa/ (n, ut)
marieta
  individ av någon av arterna inom insektsfamiljen nyckelpigor (Coccinellidae) i ordningen skalbaggar

nyckelring /nˈykːəlrˌɪŋ/ (n, ut)
clauer
  öppningsbar (metall)ring på vilken en eller flera nycklar kan fästas (så att de sitter ihop)

nyckfull /nˈykfɵl/ (adj)
capritxós
  som är full av nycker och vars beteende därför inte kan förutses och (till synes) saknar motivering

nyfiken /nˈyːfiːkən/ (adj)
curiós
  angelägen, engagerad eller intresserad av (att få veta något)

nyfikenhet /nˈyːfiːkˌeːnheːt/ (n, ut)
curiositat
  egenskapen att vara nyfiken

nyfödd /nyːfˈœd/ (adj)
nounat
  som nyss har fötts

nygift /nˈyːjɪft/ (adj)
noucasat
  som nyligen gift sig

nygotisk /nˈyːɡuːtˌɪsk/ (adj)
neogòtic
  som har att göra med stilriktning nygotik

nyhedendom /nˈyːhədˌɛndɔm/ (n, ut)
neopaganisme
  utövande av återupplivade hedniska religioner i modern tid, till exempel modern asatro, wicca, nyschamanism, modern druidism, zuism (mesopotamisk nyhedendom), rodnoveri (slavisk nyhedendom) och dodekateism (grekisk nyhedendom)

nyhet /nˈyːheːt/ (n, ut)
missatge
  en bit information som anses vara ny; särskilt handlande om en händelse som rapporteras i massmedia

nyhetstorka /nˈyːheːtstˌɔrka/ (n, ut)
baixada d’estiu
  det att det är stor brist på stora och/eller intressanta nyheter, ofta under sommarmånader då många är på semester och inte mycket händer

nykaledonier /nˈyːkalədˌɔniːər/ (n, ut)
neocaledoniana, neocaledonià
  invånare i Nya Kaledonien eller med nykaledonsk härkomst

nykaledonsk /nˈyːkalədˌɔnsk/ (adj)
neocaledonià
  som rör Nya Kaledonien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

nykomling /nˈyːkɔmlˌɪŋ/ (n, ut)
nouvinguda, nouvingut
  person som alldeles nyligen ankommit

nykter /nˈyktər/ (adj)
sobri
  ej påverkad av alkohol

nykterhet /nˈyktərhˌeːt/ (n, ut)
sobrietat
  nyktert tillstånd, det att vara nykter

nykterist /nˈyktərˌɪst/ (n, ut)
antialcohòlic
  person som alltid avstår alkoholhaltiga drycker

nyliberalism /nˈyːliːbərˌalɪsm/ (n, ut)
neoliberalisme
  politisk ideologi som på 1930-talet uppstod som ett sätt att återuppliva klassisk liberalism, och som förespråkar privat ägande, fria marknader, privatisering och frihandel

nymf /nˈymf/ (n, ut)
nimfa
  kvinnligt naturväsen associerat med vatten, skog etc., som ofta beledsagar gudar och gudinnor och åtrås av de manliga satyrerna
  mellanstadiet i utvecklingen mellan ägg och fullt utvecklad individ (imago) hos insekter med ofullständig förvandling (utan puppstadium), som till exempel halvvingar, trollsländor och gräshoppor

nymåne /nˈyːmoːnə/ (n, ut)
lluna nova

nynazism /nˈyːnasˌɪsm/ (n, ut)
neonazisme
  nazism praktiserad efter andra världskrigets slut

nynazist /nˈyːnasˌɪst/ (n, ut)
neonazi
  nazist (anhängare av nationalsocialism) efter 1945

nynorska /nˈyːnɔʂkˌa/ (n, ut)
nynorsk
  skriftspråk för det norska språket som främst används i västra Norge som är baserat på västnorska dialekter

nyp /nˈyːp/ (n, neut)
pessic
  det att nypa

nypa /nˈyːpa/ (v)
pessigar
  klämma till med fingrarna

nypon /nˈyːpuːn/ (n, neut)
gavarró, gratacul
  frukt från växten nyponros

nyrik /nˈyːriːk/ (adj)
nou-ric
  om person som nyligen blivit förmögen, men som inte lärt sig gott beteende eller den uppfostran som förväntas av en person bland överklassen

nysa /nˈyːsa/ (v)
esternudar

nysilver /nˈyːsɪlvər/ (n, neut)
alpaca
  legering av koppar, zink och nickel

nyttigt /nˈytːɪkt/ (adv)
saludablement
  avledning till adjektivet nyttig

nyzeeländare /nˈyːsəəlˌɛndarə/ (n, ut)
neozelandès
  invånare i Nya Zeeland eller person med nyzeeländsk härkomst

nyzeeländsk /nˈyːsəəlˌɛndsk/ (adj)
neozelandès
  som rör Nya Zeeland

nyår /nˈyːoːr/ (n, neut)
any nou

nyårsafton /nˈyːoːʂˌaftuːn/ (n, ut)
nit de cap d'any
  sista dagen på ett år, den 31 december

nyårsdag /nˈyːoːʂdˌɑːɡ/ (n, ut)
Cap d'Any
  första dagen på ett år, den 1 januari

näbb /nˈɛb/ (n)
bec
  kroppsdel på fågel, starkt förlängd, hornbeklädd del av käkpartiet, varmed de gripa, fasthålla och sönderriva födan

näbbdjur /nəbjˈʉr/ (n, neut)
ornitorinc
  ett äggläggande däggdjur (Ornithorhynchus anatinus) i ordningen kloakdjur (Monotremata); individ av denna art

näbbmus /nˈɛbmʉs/ (n, ut)
musaranya
  musliknande djur av familjen Soricidae som tillhör ordningen äkta insektsätare

näckros /nˈɛkruːs/ (n, ut)
nenúfar
  exemplar av någon av de örter förekommande i näckrossläktet (Nymphaea) inom växtfamiljen näckrosväxter (Nymphaeaceae); sötvattenväxter med rötterna i sjöbottnen och bladen och blommorna på vattenytan

nähä /nˈɛːhɛː/ (interjection)
de cap manera
  uttrycker förvåning och en viss grad av skepsis

näktergal /nˈɛktərɡˌal/ (n, ut)
rossinyol
  en art (Luscinia luscinia) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av denna art
  individ av flera arter inom släktet Luscinia i fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae), som sjunger ljudligt nattetid med flöjtande toner

nämligen /nˈɛmlɪɡˌɛn/ (adv)
a saber

nämna /nˈɛmna/ (v)
esmentar
  kort, i förbigående omtala, utan ingående beskrivning
denominar
  namnge, tilldela ett namn eller en benämning

nämnare /nˈɛmnarə/ (n, ut)
denominador

när /nˈɛːr/ (adv)
quan
  vid vilken tid; vid vilket tillfälle

när /nˈɛːr/ (conjunction)
quan
  vid viss tid; vid visst tillfälle

när helvetet fryser till is /nˈɛːr hˈɛlvətət frˈyːsər tɪl ˈiːs/ (adv)
a les calendes gregues
  uttrycker ett totalt motstånd till något; (inte förrän) världen går under, aldrig i livet

nära /nˈɛːra/ (adj)
prop, pròxim
  (i antingen rum eller tid) inom ringa avstånd eller tid (ifrån); intill

närbelägen /nˈɛrbəlˌɛːɡən/ (adj)
veí
  som har ett visst läge i närheten (av något som framgår av sammanhanget)

närhet /nˈɛrheːt/ (n, ut)
proximitat

näringskedja /nˈɛːrɪŋsxˌɛdja/ (n, ut)
cadena tròfica
  förhållanden som bestämmer hur näringsämnen omvandlas i flera led av organismer som äter och äts i ett ekosystem; följd som börjar med en producent och stegvis följs av arter varav varje äter den förra

näringsväv /nˈɛːrɪŋsvˌɛːv/ (n, ut)
xarxa tròfica
  flera sammankopplade parallella näringskedjor; förhållanden som bestämmer hur näringsämnen omvandlas i flera led av organismer som äter och äts i ett ekosystem; följd som börjar med producenter och stegvis följs av arter som äter de förra

närma /nˈɛrma/ (v)
aproparse a
  förflytta sig i riktning mot något/någon annan

närsynt /nˈɛʂynt/ (adj)
miop
  som lider av närsynthet (myopi), och därför utan hjälpmedel ser suddigt på långt håll

närvarande /nˈɛrvɑːrˌandə/ (adj)
present
  som är på plats

närvaro /nˈɛrvarˌuː/ (n, ut)
presència

näs /nˈɛːs/ (n, neut)
istme
  landbrygga, udde som fortsätter till nästa halvö

näsa /nˈɛːsa/ (n, ut)
nas
  utbuktning i människans ansikte som innehåller luftvägarna (för andning) och luktorganet

näsapa /nˈɛːsapˌa/ (n, ut)
nassut
  en djurart (Nasalis larvatus) inom familjen markattartade apor (Cercopithecidae) endemisk för den indonesiska ön Borneo; individ av denna art

näsblod /nəsblˈuːd/ (n, neut)
hemorràgia

näsborre /nˈɛsbɔrə/ (n, ut)
nariu
  en av de två öppningarna i näsan eller nosen

näsduk /nˈɛsdʉk/ (n, ut)
mocador

näshåla /nˈɛshoːlˌa/ (n, ut)
cavitat nasal, fossa nasal
  det hålrum som finns bakom näsan och som står i kontakt med luften utanför kroppen (via näsborrarna) och svalget

näsplastik /nˈɛsplastˌiːk/ (n)
rinoplàstia
  plastikkirurgi för rekonstruktion av näsan

nässeldjur /nˌɛsəljˈʉr/ (n, neut)
cnidari
  en taxonomisk stam (Cnidaria) av vattenlevande djur som kännetecknas av att de har nässelceller och omfattar maneter, hydror och koralldjur; art inom denna stam

nässelfjäril /nˈɛsəlfjˌɛːriːl/ (n, ut)
papallona de les ortigues
  en vanligt förekommande orange dagfjäril (arten Aglais urticae) med värdväxten nässla

nässla /nˈɛsla/ (n, ut)
ortiga

nästa /nˈɛsta/ (adj)
proper
  direkt efter (den eller det varande) i ordningen, följande

nästan /nˈɛstan/ (adv)
quasi

näste /nˈɛːstə/ (n, neut)
niu
  bo, tillhåll

nät /nˈɛːt/ (n, neut)
xarxa
  system av maskor, som bildats av ordnade trådar eller linor, avsett för fångst, uppsamling eller sammanhållning; även om liknande företeelser

nätmelon /nˈɛːtməlˌɔn/ (n, ut)
meló cantalup
  frukt av underarten nätmelon (1)

nätverk /nˈɛːtvərk/ (n, neut)
xarxa
  en mängd människor, föremål eller organisationer av (ungefär) samma slag som samarbetar
  en mängd datorer som är kopplade till varandra och därmed kan utbyta information

näve /nˈɛːvə/ (n, ut)
puny
  (kraftig) hand (särskilt knuten)

nå /nˈoː/ (v)
abastar
  vara tillräckligt nära något för att fysiskt kunna vidröra detta

nåd /nˈoːd/ (n, ut)
gràcia
  givmildhet, vänlighet, generositet, godhet utan grund, som inte kräver gentjänster (oräknelig)

nådastöt /nˈoːdastˌøːt/ (n, ut)
cop de gràcia
  en avslutande stöt för att döda ett skadat djur eller människa

nåderik /nˈoːdərˌiːk/ (adj)
graciós
  som är full av nåd, och är benägen att ge favörer och ha resurser till detta

någon /nˈoːɡɔn/ (pronoun)
algú, ningú, algunes, cap, un, un parell de

någonsin /nˌoːɡɔnsˈiːn/ (adv)
mai
  över huvud taget
  uttrycker att något händer för första gången

någonstans /nˌoːɡɔnstˈans/ (adv)
en algun lloc
  på något ställe

nål /nˈoːl/ (n, ut)
agulla
  litet, spetsigt metallverktyg som är vasst i ena änden, avsett att trä tråd genom tyg (sy) med eller för att hålla samman tyger; spetsigt, smalt, avlångt föremål

nåldyna /nˈoːldyːnˌa/ (n, ut)
buirac
  dyna för nålar

nålsöga /nˈoːlsøːɡˌa/ (n, neut)
coll d'ampolla
  hål i nål
  trång passage; svår prövning på grund av snävt urval

nånting /nˈoːntɪŋ/ (pronoun)
alguna cosa
  någonting

nöd /nˈøːd/ (n, ut)
necessitat
  trängande behov av något, tvingande anledning till något

nödutgång /nˈøːdʉtɡˌɔŋ/ (n, ut)
eixida d'emergència
  utgång skapad för att snabbt kunna utrymma en lokal eller byggnad vid fara, t.ex. en brand

nödvändig /nˈœdvəndˌɪɡ/ (adj)
necessari

nöff /nˈœf/ (interjection)
morro
  en interjektion som används om man vill beskriva hur grisar och svin låter när de grymtar

nöjd /nˈœjd/ (adj)
content
  ; som anser situationen godtagbar, ofta som känner välmående och glädje

nöje /nˈøːjə/ (n, neut)
deport
  något, särskilt en aktivitet, händelse eller tillställning, som är tänkt att eller som ger välmående och gör människor glada
  det att ge välmående eller göra någon glad

nöjespark /nˈøːjəspˌark/ (n, ut)
parc d'atraccions
  område med en (större) mängd nöjesinrättningar, ofta främst åkattraktioner såsom bergochdalbanor, karuseller och en lång rad andra maskiner med säten som personer kan sitta i och som sedan förflyttar sig i rummet i hög fart på olika sätt (ofta med mycket rotation), men även andra attraktioner såsom pariserhjul och spökhus och andra inrättningar såsom restauranger, kiosker, scener för framträdande, spelstånd och liknande, inte sällan med såväl inträdesavgift som avgift för den enskilda attraktionerna

nöt /nˈøːt/ (n)
nou
  benämning för vissa torra, ätbara kärnor eller nötter (2.)
  frukt som inte öppnas för att frigöra fröet, inom undergruppen torra frukter
  testikel (i synnerhet i plural)

nötknäppare /nˈœtknəpˌarə/ (n, ut)
trencanous
  tångliknande föremål som används för knäppa nötter, det vill säga spräcka nötens skal så att själva nöten kan kommas åt

nötkött /nˈœtkˈœt/ (n, neut)
vedella
  kött från nötkreatur

nötskal /nˈœtskal/ (n, neut)
closca de nou
  skal på en nöt
  sammandrag, sammanträngd form

nötskrika /nˈœtskriːka/ (n, ut)
gaig

nötväcka /nˈœtvəkːˌa/ (n, ut)
pica-soques blau

oacceptabel /ˈuːaksˌɛptabˌɛl/ (adj)
inacceptable
  som ej kan accepteras, ej acceptabel, oantaglig

oansvarig /ˈuːansvˌɑːrɪɡ/ (adj)
irresponsable

oartig /ˈuːatˌɪɡ/ (adj)
descortès

oas /ˈuːas/ (n, ut)
oasi
  fruktbar plats i en öken på grund av en vattenkälla

oavgjord /ˈuːɑːvjˌuːrd/ (adj)
empatat
  inte avgjord, given eller beslutad, särskilt om resultat

oavhängighet /ˈuːavhˌɛŋɪɡhˌeːt/ (n, ut)
independència

oavsiktlig /ˈuːɑːvsˌɪktlɪɡ/ (adj)
involuntari
  som man inte hade för avsikt att åstadkomma

obduktion /ˌɔbdɵksxˈuːn/ (n, ut)
autòpsia
  det att obducera

obebodd /ˈuːbəbˌɔd/ (adj)
deshabitat
  där ingen bor

obeboelig /ˈuːbəbˌuːəlˌɪɡ/ (n)
inhabitable
  icke beboelig

obegriplig /ˌuːbəɡrˈiːplɪɡ/ (adj)
inintel·ligible

obegränsad /ˈuːbəɡrˌɛnsad/ (adj)
il·limitat

obehag /ˈuːbəhˌaɡ/ (n, neut)
malestar

obehaglig /ˈuːbəhˌaɡlɪɡ/ (adj)
desagradable

obekväm /ˈuːbəkvˌɛːm/ (adj)
incòmode
  som inger fysiskt obehag; som inte är skön att sitta på, ligga i eller ha på sig
  (om situation) som inger obehaglig känsla; olustig; oangenäm

obemärkt /ˈuːbəmˌɛrkt/ (adj)
desapercebut
  som inte upptäcks, märks eller syns

obemärkt /ˈuːbəmˌɛrkt/ (adv)
desapercebut
  utan att bli upptäckt; utan att någon lägger märke till det (eller tar upp det)

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (adj)
independent
  fristående gentemot något

oberoende /ˈuːbərˌuːəndə/ (n, neut)
independència
  det att inte vara beroende av någon eller något

oberäknelig /ˈuːbərˌɛːknəlˌɪɡ/ (adj)
imprevisible
  vars agerande är svårt eller omöjligt att förutspå, oförutsägbar

obesegrad /ˈuːbəsˌɛɡrad/ (adj)
invicte
  som (hittills eller under en bestämd tidsperiod) inte har blivit besegrad av annan part (t.ex. i en sport)

obeskrivlig /ˈuːbəskrˌiːvlɪɡ/ (adj)
indescriptible
  mycket svår eller omöjlig att beskriva

obestridlig /ˈuːbəstrˌɪdlɪɡ/ (adj)
innegable
  som inte kan bestridas, som inte kan hävdas annat

obestämd /ˈuːbəstˌɛmd/ (adj)
indefinit
  ännu inte bestämd

obetonad /ˈuːbətˌuːnad/ (adj)
àton
  som saknar betoning

obetydlig /ˌuːbətˈyːdlɪɡ/ (adj)
insignificant
  inte viktig, försumbar, nästan noll

obeväpnad /ˈuːbəvˌɛpnad/ (adj)
desarmat
  som inte bär vapen; som inte är försedd med vapen

objekt /ˈɔbjəkt/ (n, neut)
objecte
  ett sammanhängande och fysiskt existerande föremål
  en satsdel som utgör föremål för ett transitivt verb
  i objektorienterad programmering, en instans av en klass eller en struktur; mer generellt inom programmering, ett sammanhängande minnesområde med en specifik användning

objektiv /ˈɔbjəktˌiːv/ (adj)
objectiu
  opartisk; saklig; som saknar ställningstagande; neutral

oblat /ˈɔblat/ (n, ut)
hòstia
  brödet i nattvarden

obligatorisk /ˈɔbliːɡˌatuːrˌɪsk/ (adj)
obligatori
  (absolut) påbjuden för någon eller något att förekomma, ske eller göras

oboe /ˈuːbuːə/ (n, ut)
oboè

oboist /ˈuːbuːˌɪst/ (n, ut)
oboista

obotlig /ˈuːbɔtlˌɪɡ/ (adj)
incurable
  som inte kan botas

obscenitet /ˈɔbssənˌiːteːt/ (n, ut)
obscenitat
  en företeelse som är oanständig och mycket stötande, något obscent

observatorium /ˈɔbsərvˌatuːrˌiːʉm/ (n, neut)
observatori

observatör /ˈɔbsərvˌatøːr/ (n, ut)
observador
  person som observerar något, särskilt i omgivningen

observera /ˈɔbsərvərˌa/ (v)
observar
  bli medveten om något (viktigt), gärna vetenskapligt
  noga titta på eller studera något

obsidian /ˈɔbsiːdˌiːan/ (n, ut)
obsidiana
  en bergart som bildas av lava som stelnat så hastigt att någon kristallin struktur inte hinner bildas, och därför får en amorf struktur, med ett ogenomskinligt, vanligen mörkgrönt, mörkbrunt eller svart glas; vulkaniskt glas

obstetrik /ˈɔbstətrˌiːk/ (n, ut)
obstetrícia
  förlossningskonst

obstinat /ˈɔbstiːnˌat/ (adj)
obstinat

obstruktiv /ˈɔbstrɵktˌiːv/ (adj)
obstructiu
  som orsakar obstruktion

occidental /ˌʊksɪdəntˈɑːl/ (adj)
occidental
  västerländsk

occitansk /ˈʊksɪtˌansk/ (adj)
occità
  som rör Occitanien, det occitanska språket eller de som talar detta språk

occitanska /ˈʊksɪtˌanska/ (n, ut)
occità
  romanskt språk nära besläktat med katalanskan som talas i Occitanien i södra Frankrike

ocean /ˈuːsəˌan/ (n, ut)
oceà

oceanografi /ˈuːsəˌanɔɡrˌafiː/ (n, ut)
oceanografia
  havsforskning, djuphavsforskning

och /ˈɔk/ (conjunction)
i
  samordnar språkliga enheter (ord, fraser, satsdelar och satser)

ockasionell /ˌɔkːasxˈuːnəl/ (adj)
ocasional

ocker /ˈɔkːər/ (n, neut)
usura
  det att kräva oskäligt hög ränta för lån

ockra /ˈɔkra/ (n, ut)
ocre
  en järnförening som används i färg med gula, röda och bruna nyanser

också /ˈɔksoː/ (adv)
també
  betecknar att något tillkommer, jämte, därtill, även

ockult /ˈɔkːɵlt/ (adj)
amagat, ocult
  hemlig
ocult
  mystisk, övernaturlig

ockultism /ˈɔkːɵltˌɪsm/ (n, ut)
ocultisme
  lära om eller tro på övernaturliga ting

ockultist /ˈɔkːɵltˌɪst/ (n, ut)
ocultista
  person som ägnar sig åt det ockulta; anhängare av ockultism

ockupation /ˌɔkːʉpasxˈuːn/ (n, ut)
ocupació

ode /ˈuːdə/ (n, neut)
oda
  kort och poetisk komposition som lyrisk sång eller dikt, nuförtiden särskilt en högstämd och stilfull dikt

odemokratisk /ˈuːdəmˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
antidemocràtic
  inte demokratisk

odiös /ˈuːdiːˌøːs/ (adj)
odiós

odla /ˈɔdla/ (v)
cultivar
  genom arbete göra lämplig för jordbruk, få att växa genom speciell behandling

odling /ˈɔdlɪŋ/ (n, ut)
conreu
  område där man driver upp växter; den uppdrivna växtligheten

odlingsbar /ˈɔdlɪŋsbˌɑːr/ (adj)
cultivable
  som kan odlas

odontologi /ˌuːdɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
odontologia

odräglig /ˈɔdrəɡlˌɪɡ/ (adj)
insuportable
  omöjlig att uthärda, svår att stå ut med

odödlig /uːdˈœdlɪɡ/ (adj)
immortal
  inte dödlig, som aldrig kommer att dö

odödliggöra /uːdˈœdlɪɡˌøːra/ (v)
immortalitzar
  göra odödlig

odödlighet /uːdˈœdlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
immortalitat
  det att vara odödlig

oemotståndlig /ˌuːəmˈuːtstoːndlˌɪɡ/ (adj)
irresistible

oerfaren /ˈuːərfˌɑːrən/ (adj)
inexpert

ofarlig /uːfˈɑːrlɪɡ/ (adj)
inofensiu
  som svårligen orsakar eller leder till olyckor eller skada

ofattbar /ˈuːfatbˌɑːr/ (adj)
inconcebible
  mycket svår att förstå, vanligen om något med känslomässig betydelse, i synnerhet om ett svårmotiverat (och osannolikt) mänskligt beteende (snarare än t.ex. en komplicerad matematisk formel)

ofelbar /ˈuːfəlbˌɑːr/ (adj)
infal·lible
  utan fel
  som aldrig begår misstag eller fel

ofelbarhet /ˈuːfəlbˌɑːrheːt/ (n, ut)
infal·libilitat
  egenskapen att vara ofelbar; att inte kunna ha eller göra fel

offensiv /ˈɔfənsˌiːv/ (adj)
ofensiu
  anfallande

offensiv /ˈɔfənsˌiːv/ (n, ut)
ofensiva
  anfall, angrepp

offer /ˈɔfər/ (n, neut)
víctima
  någon som råkar ut för något negativt, vanligen ett brott
sacrifici
  något som offras eller ges bort

offert /ˈɔfət/ (n, ut)
pressupost

officer /ˈɔfiːsər/ (n, ut)
oficial

officiell /ˈɔfiːsˌɪəl/ (adj)
oficial
  som är fastslaget av en myndighet eller någon annan auktoritet

officiellt /ˈɔfiːsˌɪəlt/ (adv)
oficialment
  på ett officiellt sätt, öppet, offentligt

offra /ˈɔfra/ (v)
oferir

offside /ˈɔfsiːdə/ (n, ut)
fora de joc, orsai
  avblåsning för offside

offsidefälla /ˈɔfsiːdəfˌɛla/ (n, ut)
tàctica del fora de joc
  det att ett försvarande lag vid inlägg springer upp kort innan bollträff för att ställa anfallare, som försöker göra mål, offside

ofikleid /ˈuːfɪkləˌiːd/ (n, ut)
figle
  betecknar de största medlemmarna i familjen av klaffhorn

ofruktbar /ˈɔfrɵktbˌɑːr/ (adj)
infecund
  inte fruktbar, ofruktsam

ofta /ˈɔfta/ (adv)
sovint, freqüentment
  vid många tillfällen

oftalmologi /ˌɔftɑːlmuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
oftalmologia
  läran om ögat och dess sjukdomar

ofullständig /ˈuːfɵlstˌɛndɪɡ/ (adj)
incomplet
  som inte är fullständig

ofödd /uːfˈœd/ (adj)
nonat
  (ännu) inte född (utan fortfarande i moderns livmoder eller motsvarande)

oförblommerad /uːfˈœrblɔmˌeːrad/ (adj)
sense embuts
  utan försköning; utan att dölja

oförglömlig /uːfˈœrɡlœmlˌɪɡ/ (adj)
inoblidable
  som är så intressant, ovanlig eller känslomässigt gripande att den sätter sig hårt i minnet

oförklarlig /ˈuːfœrklˌɑːrlɪɡ/ (adj)
inexplicable
  som inte kan förklaras

oförlåtlig /uːfˈœrloːtlˌɪɡ/ (adj)
imperdonable
  som är så moraliskt vedervärdig att den inte kan förlåtas

oförmåga /uːfˈœrmoːɡˌa/ (n, ut)
incapacitat
  brist på förmåga

oförsonlig /uːfˈœʂɔnlˌɪɡ/ (adj)
inclement
  långsint

oförutsedd /ˈuːføːrˌʉtsəd/ (adj)
imprevist

oförutsägbar /ˈuːføːrˌʉtsəjbˌɑːr/ (adj)
impredictible
  som är svår eller omöjlig att förutsäga

oförutsägbarhet /ˈuːføːrˌʉtsəjbˌɑːrheːt/ (n, ut)
impredictibilitat
  det att vara oförutsägbar; det att något är oförutsägbart

oföränderlig /ˈuːføːrˌɛndərlˌɪɡ/ (adj)
immutable
  som inte förändras med tiden

oförändrad /ˈuːføːrˌɛndrad/ (adj)
inalterat
  inte förändrad; som fortfarande har sitt tidigare tillstånd

oganesson /ˈuːɡanˌɛsɔn/ (n)
oganessó
  ett grundämne med atomnummer 118, atommassa 294 och kemiska beteckningen Og, tidigare ununoktium

ogenerad /ˈuːjənˌeːrad/ (adj)
despreocupat
  obesvärad, oblyg, fräck

ogenomtränglig /ˈuːjeːnˌɔmtrəŋlˌɪɡ/ (adj)
impenetrable
  som inte går att tränga igenom, tät, kompakt, massiv, inte genomtränglig

ogift /ˈuːjɪft/ (adj)
solter

ogilla /ˈuːjɪlˌa/ (v)
desagradar
  tycka illa om

ogiltig /ˈuːjɪltˌɪɡ/ (adj)
invàlid
  inte giltig; som inte eller inte längre gäller; utanför i förväg fastställda gränser eller definierad mängd; inte motsvarande den form eller det format som förväntas; skapad på ett olagligt sätt

ogräs /ˈɔɡrɛːs/ (n, neut)
mala herba
  växt som växer på en plats där den för människor inte är önskvärda

ogynnsam /ˈuːjynsˌam/ (adj)
desfavorable
  inte gynnsam

ogärna /ˈuːjərnˌa/ (adv)
a desgrat
  icke gärna

ogästvänlig /ˈuːjəstvˌɛnlɪɡ/ (adj)
inhospitalari
  farlig att vara på, obeboelig eller otrevlig att gästa

ohederlig /ˈuːhədˌɛrlɪɡ/ (adj)
deshonest
  inte hederlig; som ljuger eller fuskar; brottslig

ohm /ˈɔhm/ (n, ut)
ohm
  SI-enhet för elektriskt motstånd (resistans, reaktans och impedans); betecknas Ω

ohyra /ˈuːhyːrˌa/ (n, ut)
cuca
  samman­fattande beteckning på skadedjur

ohörbar /uːhˈœrbɑːr/ (adj)
inaudible
  som inte kan höras

oigenkännlig /ˈuːiːjəŋɕˌɛnlɪɡ/ (adj)
irrecognoscible
  inte igenkännlig, som inte går att känna igen

ointelligent /ˈuːɪntˌɛlɪɡˌɛnt/ (adj)
inintel·ligent

ojibwe /ˈɔjɪbvə/ (n)
chippewa
  ett språk som för till de amerikanska algonkinspråken och som talas av ojibwaindianerna med omkring 90 000 talare

ojämlikhet /ˈɔjəmlˌɪkheːt/ (n, ut)
desigualtat
  omständighet som inte är jämlik, det att individer inte ges lika förutsättningar, möjligheter eller villkor i samhället och det som rimligt kan påverkas i livet

ojämn /ˈɔjəmn/ (adj)
desigual
  som inte är jämn; med ojämnheter eller plötsliga förändringar eller som innehåller olika mycket på vissa ställen

ok /ˈuːk/ (n, neut)
jou
  bäranordning bestående av en stång som bärs över nacke och skuldror
  draganordning bestående av en stång som är avsedd att sammanhålla två dragdjur framför en kärra eller plog
  (bildligt) något som hämmar eller betvingar någon, som begränsar någons frihet eller fria handlande; något som tynger eller plågar

okammad /ˈuːkamˌad/ (adj)
despentinat
  som har rufsigt hår på huvudet (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)
  rufsigt, oordnat (vilket upplevs som oestetiskt, och kan åtgärdas genom att håret kammas eller borstas)

okapi /ˈuːkapˌiː/ (n)
ocapi
  en djurart (Okapia johnstoni) inom familjen giraffdjur (Giraffidae); individ av denna art

okarina /ˈuːkarˌiːna/ (n, ut)
ocarina
  blåsinstrument oftast gjort av keramik

okej /ˈuːkəj/ (interjection)
d'acord

oklokrati /ˈɔklʊkrˌɑːtiː/ (n, ut)
oclocràcia
  det att en pöbel härskar

okontrollerbar /ˈuːkɔntrˌɔlərbˌɑːr/ (adj)
incontrolable

okra /ˈɔkra/ (n)
ocra
  Abelmoschus esculentus, en art i familjen malvaväxter

oktaeder /ˈɔktaədər/ (n, ut)
octàedre

oktagon /ˈɔktɑːɡˌɔn/ (n, ut)
octàgon

oktan /ˈɔktan/ (n, neut)
octà
  ett kolväte, alkan med formeln C₈H18

oktav /ˈɔktav/ (n, ut)
octava
  intervall på tolv halvtoner mellan första och åttonde tonen i en diatonisk skala, från exempelvis C till C

oktett /ˈɔktət/ (n, ut)
octet
  sekvens av åtta bitar

oktober /ˈɔktuːbər/ (n, ut)
octubre
  årets tionde (10.) månad

oktrojera /ˈɔktruːjərˌa/ (v)
atorgar
  bevilja eller utfärda oktroj

okunnighet /ˈuːkɵnˌɪɡheːt/ (n, ut)
ignorància
  brist på kunskap

okunskap /ˈuːkɵnskˌɑːp/ (n, ut)
ignorància
  brist på kunskap, det att inte veta något

okuvlig /ˈuːkɵvlˌɪɡ/ (adj)
insuperable
  som inte kan kuvas; som man inte kan få bukt med; svårstoppad, svårtyglad, obändig, svårhanterlig

okänd /ˈuːɕənd/ (adj)
desconegut
  som ingen, eller få, känner till; om fakta som ingen eller väldigt få vet om

olaglig /ˈuːlɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
il·legal

olagligt /ˈuːlɑːɡlˌɪkt/ (adv)
il·legalment

olidligt /ˈuːlɪdlˌɪkt/ (adv)
insuportablement
  ; på ett olidligt sätt

oligark /ˈuːliːɡˌark/ (n, ut)
oligarca
  ledande person i ett fåmannavälde, det vill säga då ett fåtal personer styr genom att ha tillgång till kapital eller ärvd titel

oligarki /ˈuːliːɡˌarkiː/ (n, ut)
oligarquia
  fåvälde, regering av få personer

oligarkisk /ˈuːliːɡˌarkɪsk/ (adj)
oligàrquic
  som avser oligarki eller oligarker

oligopol /ˈuːliːɡˌuːpuːl/ (n, neut)
oligopoli
  situation där ett litet antal företag (säljare) kontrollerar en hel marknad, och där det är svårt för nya konkurrenter att ta sig in

oliguri /ˈuːliːɡˌʉriː/ (n, ut)
oligúria
  (onormalt) låg urinproduktion

olik /ˈuːliːk/ (adj)
diferent
  inte lik; annorlunda

olika /ˈuːliːka/ (adv)
diferentment
  inte lika, inte på samma sätt

olikhet /ˈuːlɪkhˌeːt/ (n, ut)
desigualtat
  det att vara olik någon eller något annat
  påstående (utsaga) som anger att två saker inte är lika, oftast att det enda talet är större än det andra, ibland utöver detta tillåtande likhet; normalt innehåller en olikhet något av tecknen <, ≤, >, ≥ eller ≠

olinguito /ˈuːlɪŋˌʉiːtˌuː/ (n, ut)
olinguito
  en art (Bassaricyon neblina) inom däggdjursfamiljen halvbjörnar (Procyonidae); individ av arten olinguito

oliv /ˈuːliːv/ (n, ut)
oliva
  olivträdets frukt

olivgrön /ˈuːlɪvɡrˌøːn/ (adj)
olivaci

olivolja /ˈuːliːvˌɔlja/ (n, ut)
oli d'oliva

olivträd /ˈuːlɪvtrˌɛːd/ (n, neut)
olivera
  träd som det växer oliver på

olja /ˈɔlja/ (n, ut)
oli
  vattenavstötande ämne som vid rumstemperatur är flytande (lättflytande till trögflytande) och knappast avdunstar av olika ursprung, förekomst, sammansättning, och användning
  biokemiskt vattenavstötande ämne som i stor mängd utvinns ur vissa växtfrön och djurorgan för livsmedelsframställning, matlagning, hudvård, behandling av byggnadsvirke mm

oljekris /ˈɔljəkrˌiːs/ (n, ut)
crisi del petroli
  kris som uppstod genom extrem prishöjning av råoljepriset

oljepalm /ˈɔljəpˌalm/ (n, ut)
palmera d'oli
  palmarten Elaeis guineensis; exemplar av denna art

oljeslageri /ˈɔljəslˌɑːɡərˌiː/ (n, neut)
trull
  fabrik där man utvinner vegetabilisk olja genom en process som innefattar malning i kvarn

oljesyra /ˈɔljəsˌyːra/ (n)
àcid oleic
  fettsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C18H34O₂

ollon /ˈɔlɔn/ (n)
gland
  nöt(frukt) av bok eller ek
  den översta delen på penis eller/och klitoris; glans penis/clitoris

ologisk /uːlˈoːɡɪsk/ (adj)
il·lògic
  som inte är logisk

olycka /ˈuːlykːˌa/ (n, ut)
accident
  negativ händelse som inträffar utan avsikt från de inblandade

olycklig /ˈuːlyklˌɪɡ/ (adj)
infeliç

olycksdiger /ˈuːlyksdˌiːjər/ (adj)
calamitosa

olyckshändelse /ˈuːlykshˌɛndəlsə/ (n, ut)
accident
  negativ händelse som inträffar utan att någon inblandad aktivt arbetat för det

olydig /ˈuːlyːdˌɪɡ/ (adj)
desobedient

olydnad /ˈuːlydnˌad/ (n, ut)
desobediència
  handlingen av att bryta mot reglerna

olympisk /ˈuːlympˌɪsk/ (adj)
olímpic
  som rör de olympiska spelen
  som rör Olympen

olympiskt spel /ˈuːlympˌɪskt spˈeːl/ (n)
Jocs Olímpics
  världens största idrottsevenemang med idrottstävlingar som arrangeras i vinter- och sommarform med tävlande från länder över hela världen

olämplig /ˈuːləmplˌɪɡ/ (adj)
fora d'hora
  inte lämplig, som inte lämpar sig; (om person) som inte anses uppfylla de krav som ställs på en person i en given yrkesroll eller liknande; (om aktivitet) som inte kan rekommenderas ty utförande av aktiviteten antages få negativa konsekvenser

olöslig /uːlˈœslɪɡ/ (adj)
insoluble
  som inte kan lösas (i något specifikt lösningsmedel, t.ex. vatten)
  som inte kan lösas, som saknar lösning

om /ˈɔm/ (conjunction)
si
  för att markera ett särskilt villkor som förutsätts i huvudsats

om och endast om /ɔm ɔk ˈɛndast ɔm/ (conjunction)
si i només si
  hela frasen utläses, men förkortas omm

omanier /ˈuːmanˌiːər/ (n, ut)
omanita
  invånare i Oman eller person med omansk härkomst

omanliggöra /ˈuːmanlˌɪɡøːrˌa/ (v)
emascular
  frånta någon eller något dess manlighet eller manliga status

ombordstigning /ˈɔmbuːrdstˌɪŋnɪŋ/ (n, ut)
embarcament
  processen att stiga ombord en farkost

ombudsman /ˈɔmbɵdsmˌan/ (n, ut)
defensor del poble
  person med uppdrag att representera en annan person eller grupp i rättsliga sammanhang eller vid förhandlingar

omdirigera /ˈɔmdɪrˌiːjeːrˌa/ (v)
redirigir
  ange ny riktning för

omdöme /ˈɔmdøːmə/ (n, neut)
discreció
  urskillningsförmåga, förmåga att bedöma; fattningsgåva

omedelbar /ˈuːmeːdˌɛlbɑːr/ (adj)
immediat
  som händer genast, utan fördröjning; direkt; omgående; ögonblicklig

omedelbarhet /ˈuːmeːdˌɛlbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
immediatesa
  det att vara omedelbar

omedelbart /ˈuːmeːdˌɛlbɑːt/ (adv)
immediatament

omedgörlig /ˌuːmədjˈœrlɪɡ/ (adj)
intransigent
  som är envis och inte vill anpassa sig efter andra personer eller omständigheter (och därför är svår att ha att göra med)

omega /ˈuːməɡˌa/ (n, neut)
omega
  den 24:e och sista bokstaven i det klassiska och det moderna grekiska alfabetet

omelett /ˈuːməlˌɛt/ (n, ut)
truita
  ägg som vispats till en smet – ofta med tillsats av vatten, mjölk, grädde, mjöl och kryddor – och stekts tills det stelnat

omfattande /ˈɔmfatːˌandə/ (adj)
vast
  ; som omfattar mycket med stort omfång eller av stor betydelse

omfördelning /ɔmfˈøːrdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
redistribució
  det att omfördela

omgivning /ˈɔmjɪvnˌɪŋ/ (n, ut)
entorn
  det som finns nära något
  bekantskapskrets; de personer som en given person regelbundet kommer i kontakt med
  mängd M sådan att p tillhör det inre av M

omgång /ˈɔmɡɔŋ/ (n, ut)
mànega (Sport)
  rond i tävling

omikron /ˈuːmɪkrˌuːn/ (n)
òmicron
  den grekiska bokstaven Ο (gemen: ο)

ominstallera /ˈuːmɪnstˌaleːrˌa/ (v)
reinstal·lar
  installera (mjukvara) på nytt, avinstallera något för att installera det igen (eventuellt för att åtgärda problem)

omisskännlig /ˈuːmɪsɕˌɛnlɪɡ/ (adj)
inconfusible
  omöjlig att inte uppfatta, som inte kan misstagas för något annat

omklädningsrum /ˈɔmklədnˌɪŋsrɵːm/ (n, neut)
vestuari
  rum för klädombyte inför och efter idrott, bad eller arbete (oftast med tillgång till duschar)

omkrets /ˈɔmkrəts/ (n, ut)
circumferència
  en sluten kurva som går runt en figur i ett koordinatsystem; i synnerhet längden av denna kurva
  omgivningar; området inom ett visst avstånd (radien) runt en plats

omloppsbana /ˈɔmlɔpsbˌana/ (n, ut)
òrbita
  den väg eller bana ett föremål färdas utmed i samband med omlopp kring ett annat föremål

omnämna /ˈɔmnəmnˌa/ (v)
esmentar
  nämna, omtala

omogen /ˈuːmuːjən/ (adj)
immadur
  med bristande förmåga, asocial; som kännetecknas av avvikande beteende av en grad som samhället överlag inte accepterar; som bryter mot samhällets normer eller som inte klarar av att anpassa sig (även möjligen outbildad eller som inte "står på egna ben"). Man är omogen om man tex skriker i ett argument och går på personangrepp och inte lyssnar på den andra.

omoralisk /ˈuːmuːrˌalɪsk/ (adj)
immoral
  som bryter mot allmänna regler för rätt och orätt; karaktäriserad av omoral

omorganisation /ˌuːmɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n, ut)
reorganització
  förändring i sättet på vilket en organisation är uppbyggd

omringa /ˈɔmrɪŋˌa/ (v)
envoltar
  (i grupp) placera sig runt något (som kan röra sig), oftast med målet att förhindra en flykt från den omringade

område /ˈɔmroːdə/ (n, neut)
àrea
  avgränsad plats eller yta

omskuren /ˈɔmskʉrən/ (adj)
circumcís
  ; som omskurits

omskära /ˈɔmsxɛːrˌa/ (v)
circumcidar
  det att hos pojke avlägsna hela eller stora delar av förhuden (av religiösa, kulturella, medicinska eller estetiska skäl)

omskärelse /ˈɔmsxɛːrˌɛlsə/ (n, ut)
circumcisió
  ingrepp på de yttre manliga könsorganen; bortopererande av en del av förhuden på penis
  ingrepp på de yttre kvinnliga könsorganen

omsorg /ɔmsˈɔrj/ (n, ut)
cura
  noggrannhet, sorgfällighet

omstrukturera /ˈɔmstrɵktˌʉreːrˌa/ (v)
reestructurar

omständighet /ˈɔmstəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
circumstància
  faktiskt tillstånd som har betydelse i ett system av logiska förbindelser

omsättning /ˈɔmsətnˌɪŋ/ (n, ut)
rèdit
  total försäljning för ett företag eller organisation under en viss period

omtänksam /ˈɔmtəŋksˌam/ (adj)
atent

omväg /ˈɔmvɛːɡ/ (n, ut)
marrada
  inte den kortaste eller snabbaste vägen till ett visst mål

omvälvning /ˈɔmvəlvnˌɪŋ/ (n, ut)
canvi radical
  radikal förändring eller omvandling, revolution, omstörtning

omvända /ˈɔmvəndˌa/ (v)
convertir
  påverka någon till att bli anhängare av ens egna religion, vanligen samtidigt som den gamla religionen vänds ryggen; generaliserat övertyga någon om förträffligheten hos en viss idé framför en konkurrerande

omvänt klassrum /ˈɔmvənt klˈasrɵːm/ (n)
classe inversa
  form av undervisning där eleverna/studenterna i förväg har sett lektionens/föreläsningens innehåll som film och använder lektionstiden till frågor och uppföljning

omväxling /ˈɔmvəkslˌɪŋ/ (n, ut)
varietat
  ombyte, förändring, det att omväxla

omättad /ˈuːmətːˌad/ (adj)
insaturat
  som har minst en dubbelbindning i den opolära svansen (d.v.s. utöver dubbelbindningen i karboxylgruppen)
  som består av minst en omättad fettsyra

omättlig /ˈuːmətlˌɪɡ/ (adj)
insaciable

omöjlig /uːmˈœjlɪɡ/ (adj)
impossible
  som inte kan inträffa eller existera i ett visst sammanhang

omöjlighet /uːmˈœjlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
impossibilitat
  något som är omöjligt, något som inte kan ske

onani /ˈuːnanˌiː/ (n, ut)
masturbació, palla

ondska /ˈɔndska/ (n, ut)
mal
  /personifiering av/ det att mycket hemska saker inträffar; det att människor medvetet begår hemska handlingar

ondskefull /ˈɔndsxəfˌɵl/ (adj)
maliciòs, maligne, malvat, malèfic
  som besitter ondska

onekligen /ˈuːnəklˌɪɡən/ (adv)
indiscutiblement
  utan tvivel och som svårligen kan bestridas; tydligt; säkert

onkogen /ˈɔŋkuːjən/ (n, ut)
oncogèn
  normal gen som genom introducerade genetiska avvikelser ger malign transformation av cellen

onkologi /ˌɔŋkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
oncologia

onkologisk /ˌɔŋkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
oncològic
  som avser onkologi

online /(en)ˈɒnlaɪn(sv)/ (adj)
en línia
  ansluten till internet

onomastisk /ˈuːnuːmˌastɪsk/ (adj)
onomàstic
  som rör namnforskning (onomastik)

onomatopoesi /ˈuːnuːmˌɑːtuːpˌuːəsˌiː/ (n, ut)
onomatopeia

onomatopoetikon /ˌuːnuːmˌɑːtuːpˌuːətɪkˈoːn/ (n, ut)
onomatopeia

onomatopoetisk /ˈuːnuːmˌɑːtuːpˌuːətˌɪsk/ (adj)
onomatopeic
  som är ljudhärmande

onormal /ˈuːnɔrmˌɑːl/ (adj)
anormal
  inte normal

onsdag /ˈʊnsdɑːɡ/ (n, ut)
dimecres

ontologi /ˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ontologia
  läran om tillvaron, gällande hur världen eller tingen är beskaffade, vilka deras väsensbetingade drag är

ontologisk /ˌɔntuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ontològic
  som rör eller avser ontologi

onödig /ˈuːnøːdˌɪɡ/ (adj)
innecessari
  som inte behövs (för något ändamål)

oordning /ˈuːuːrdnˌɪŋ/ (n, ut)
desordre
  brist på ordning; röra

oorganisk /ˌuːɔrɡanˈɪsk/ (adj)
inorgànic
  inte av biologiskt ursprung
  som inte bygger på kolväten med funktionella grupper och andra strukturer som studeras inom den organiska kemin

oorganisk kemi /ˌuːɔrɡanˈɪsk ɕˈeːmiː/ (n)
química inorgànica
  de delar av kemin som behandlar andra föreningar än kolföreningar

oortodox /ˈuːuːtˌuːduːks/ (adj)
heterodox
  som inte är ortodox, som är ovanlig, originell, kreativ

opacitet /ˈuːpasˌɪteːt/ (n, ut)
opacitat
  ett materials grad av ogenomsläpplighet för ljus

opal /ˈuːpal/ (n, ut)
òpal
  ett ädelstensskimrande mineral; en sorts ädelsten

opartisk /ˈuːpatˌɪsk/ (adj)
imparcial
  inte partisk, som håller sig till ett (objektivt och neutralt) förhållningssätt utan att blanda in känslor/vinklade åsikter

opera /ˈuːpərˌa/ (n, ut)
òpera
  en form av musikteater, förknippad med den västerländska konstmusiken från barocken och framåt
  visst verk inom teaterformen opera

operation /ˈɔpərˌatiːˌuːn/ (n, ut)
operació
  handling, åtgärd eller utförande, särskilt av komplicerat slag
  kirurgiskt ingrepp i kroppen
  matematisk procedur som verkar på matematiska objekt

operativsystem /ˈɔpərˌatɪvsystˌeːm/ (n, neut)
sistema operatiu
  det datorprogram som utgör gränssnittet mellan datorns hårdvara och användaren samt tillåter exekvering av andra datorprogram

operett /ˈuːpərˌɛt/ (n, ut)
opereta
  musiklustspel, pjäs med lätt och underhållningsbetonad musik och talad dialog

opersonlig /ˈuːpəʂˌɔnlɪɡ/ (adj)
impersonal
  inte personlig (utan snarare strikt, formell och mallbunden utan fokus på personliga egenskaper, tankar och känslor)

opiat /ˈuːpiːˌat/ (n, neut)
opiaci
  naturligt, psykoaktivt ämne (alkaloid) funnen i opium (den intorkade mjölksaften från växten Papaver somniferum, opiumvallmon)

opinion /ˈuːpiːnˌiːuːn/ (n, ut)
opinió

opium /ˈuːpiːˌʉm/ (n, neut)
opi

opportunism /ˈɔpɔtˌɵnɪsm/ (n, ut)
oportunisme

opportunist /ˈɔpɔtˌɵnɪst/ (n, ut)
oportunista
  person som anpassar sina handlingar och åsikter efter för tillfället rådande omständigheter och maktförhållanden

opposition /ˌɔpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
oposició
  de politiska partier som inte innehar regeringsmakten eller som står utanför riksdag
  en spelställning där de båda kungarna står mot varandra (med en rutas mellanrum), och där ena kungen måste flytta åt sidan
  tillfällig placering av två himlakroppar på motsatta sidor av stjärnhimlen sett från jorden

oproportionerlig /ˌɔpruːpuːsxˈuːnərlˌɪɡ/ (adj)
desproporcionat
  som har orimliga eller onaturliga proportioner (i förhållande till något annat)

optik /ˈɔptiːk/ (n, ut)
òptica
  läran om ljuset och dess egenskaper

optiker /ˈɔptiːkər/ (n, ut)
òptic

optimal /ˈɔptiːmˌal/ (adj)
òptim
  som utgör optimum

optimering /ˈɔptiːmˌeːrɪŋ/ (n, ut)
optimització
  det att optimera

optimism /ˈɔptiːmˌɪsm/ (n, ut)
optimisme

optimist /ˈɔptiːmˌɪst/ (n, ut)
optimista

optimistisk /ˈɔptiːmˌɪstɪsk/ (adj)
optimista

opublicerad /ˈuːpɵblˌɪseːrˌad/ (adj)
inèdit
  som inte publicerats

oralsex /ˈuːralsˌɛks/ (n)
sexe oral
  sexuell aktivitet under vilken munnen används för beröring av könsorgan

orange /ˈuːraŋə/ (adj)
taronja, carabassa
  som har en färg mellan rött och gult (som ofta förknippas med apelsiner)

orange /ˈuːraŋə/ (n)
taronja
  färg som uppstår om man blandar rött och gult (och som återfinns på bland annat apelsiner)

orangutang /ˈuːraŋˌʉtaŋ/ (n, ut)
orangutan

ord /ˈuːrd/ (n, neut)
paraula, mot
  (i talspråk) självständig språklig enhet (en del av en mening) bestående av språkljud (fonem) eller fixerad serie språkljud som uttalas i ett sammanhang (utan inre paus), och som följer språkets morfologiska regler, och som bär en fixerad, enhetlig betydelse (semantisk eller pragmatisk innebörd)), och som uppfyller en viss funktion i meningen

ordbok /ˈuːrdbuːk/ (n, ut)
diccionari

orden /ˈoːrdən/ (n, ut)
orde
  slutet samfund, ofta hemligt

ordförande /ˈuːrdføːrˌandə/ (n, ut)
president
  person som leder ett möte

ordförråd /uːrdfˈœroːd/ (n, neut)
vocabulari
  de ord som en person kan och använder

ordinata /ˈuːrdiːnˌata/ (n, ut)
ordenada

ordinär differentialekvation /ˈuːrdiːnˌɛːr dˌɪfərˌɛntiːˌaləkvasxˈuːn/ (n)
equació diferencial ordinària

ordklass /ˈuːrdklas/ (n, ut)
categoria lèxica
  kategori av ord som delar ett antal (relevanta för språket i fråga) grammatiska särdrag (såsom vilka funktioner ordet kan fylla i satsen, hur ordet böjs eller sammanfogas med andra ord, o.s.v.)

ordlek /ˈuːrdlək/ (n, ut)
joc de paraules
  lek med ord

ordna /ˈuːrdna/ (v)
endreçar
  ställa i ordning

ordnad /ˈuːrdnad/ (adj)
ordenat
  ; som ordnats

ordning /ˈuːrdnɪŋ/ (n, ut)
ordre
  regelbundet inbördes förhållande mellan olika föremål, personer, händelser eller mer abstrakta företeelser

ordovicium /ˈuːrduːvˌiːsɪˌʉm/ (n, ut)
ordovicià
  en geologisk period under den paleozoiska eran som började vid kambriums slut för 488 miljoner år före nutid och slutade när silur tog vid 443 miljoner år före nutid

ordspråk /ˈuːrdsproːk/ (n, neut)
proverbi, refrany

ordstam /ˈuːrdstam/ (n, ut)
radical
  del av ord, där böjningsaffix tagits bort

ordvits /ˈuːrdvɪts/ (n, ut)
joc de paraules
  ett skämt som baserar sig på en (medveten) sammanblandning av två ord som låter närapå likadant

oregano /ˈuːrəɡˌanuː/ (n, ut)
orenga
  en växtart (Origanum vulgare) i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); individ av denna ört

oregelbunden /ˈuːreːɡˌɛlbɵndən/ (adj)
irregular
  icke regelbunden; som inte följer ett särskilt mönster

oren /ˈuːrən/ (adj)
impur
  inte ren, smutsig
  omoralisk, skamlig

organ /ˈɔrɡan/ (n, neut)
òrgan
  del hos en utvecklad organism, funktionellt och fysiologisk avgränsad och bestående av flera vävnader
  en fristående, eller en del av en, organisation med en särskild funktion, ofta i fråga om statliga myndigheter och verk
  en organisations officiella tidskrift, nyhetsbrev eller liknande publikation

organell /ˈɔrɡanˌɛl/ (n, ut)
orgànul

organisation /ˌɔrɡanˈɪsasxˈuːn/ (n, ut)
organització

organisera /ˌɔrɡanˈɪseːrˌa/ (v)
organitzar
  (transitivt) skapa en struktur

organisk /ˌɔrɡanˈɪsk/ (adj)
orgànic
  levande; som har inre sammanhang
  hör till kolföreningarna
  som rör ett organ

organisk kemi /ˌɔrɡanˈɪsk ɕˈeːmiː/ (n)
química orgànica

organism /ˌɔrɡanˈɪsm/ (n, ut)
organisme
  en levande varelse, med en eller flera celler, vilken är uppbyggd på ett sådant sätt att den kan leva ett självständigt liv, samt har förmågan att föröka sig; exempel på organismer är mikroorganismer, svampar, växter och djur

organist /ˌɔrɡanˈɪst/ (n, ut)
organista
  skicklig orgelspelare; kyrkomusiker som är utbildad vid musikhögskola eller motsvarande

orgasm /ˈɔrɡasm/ (n, ut)
orgasme

orgel /ˈɔrjəl/ (n, ut)
orgue
  tangentinstrument och blåsinstrument, där ljudet framställs genom att luftströmmar sätter i svängning luften i ett rör

orgie /ˈɔrjiːə/ (n, ut)
orgia
  (ursprungligen forngrekiskt mysteriefirande) vilt dryckeslag, sexuella utsvävningar

orientalist /ˈuːriːˌɛntalˌɪst/ (n, ut)
orientalista
  kännare av österlandets språk och kultur

orientera /ˈuːriːˌɛnteːrˌa/ (v)
orientar
  med karta och kompass ta sig fram i okänd terräng
  upplysa om förhållandena på något område
  ta reda på var man befinner sig; sätta sig in i något nytt

originalitet /ˈuːriːɡˌiːnalˌɪteːt/ (n, ut)
originalitat

orimlig /ˈuːrɪmlˌɪɡ/ (adj)
absurd
  inte rimlig

orkan /ˈɔrkan/ (n, ut)
huracà
  väder med vindhastigheter över 32,7 meter per sekund

orkester /ˈɔrkəstər/ (n, ut)
orquestra

orkesterdike /ˈɔrkəstˌɛrdiːkə/ (n, neut)
fossat d'orquestra
  fördjupning avsedd för en orkester (vanligen) belägen mellan scen och salong i en teater- eller operabyggnad

orkestral /ˈɔrkəstrˌal/ (adj)
orquestral
  mångstämmig, orkesterartad; komponerad för orkester

orkidé /ˌɔrkiːdˈeː/ (n, ut)
orquídia
  individ av växtfamiljen orkidé

orm /ˈuːrm/ (n, ut)
serp, serpent
  en reptil (kräldjur) av underordningen Serpentes

ormbunke /ˈuːrmbɵŋkə/ (n, ut)
falguera
  individ av någon av arterna i divisionen ormbunksväxter

ormstjärna /ˈuːrmsxərnˌa/ (n, ut)
ofiuroïdeu
  individ inom den taxonomiska klassen ormstjärnor (Ophiuroidea) som omfattar över 2 000 nu levande arter marina djur

ormtjusare /ˈuːrmɕʉsˌarə/ (n, ut)
encantador de serps
  artist som uppträder med orm

ormvråk /ˈuːrmvroːk/ (n, ut)
aligot comú

ornament /ˈuːrnamˌɛnt/ (n, neut)
ornament
  utsmyckning

ornera /ˈuːrneːrˌa/ (v)
ornamentar
  ornamentera, pryda, utsmycka, utsira

ornering /ˈuːrneːrˌɪŋ/ (n, ut)
ornamentació
  det att ornera
  utsmyckning

ornitolog /ˌuːrniːtuːlˈoːɡ/ (n, ut)
ornitòleg, ornitòloga
  person med expertkunskap inom ornitologi

ornitologi /ˌuːrniːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ornitologia
  läran om fåglar

ornitologisk /ˌuːrniːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
ornitològic
  som avser ornitologi

oroande /ˈuːruːˌandə/ (adj)
inquietant
  , som väcker oro

orolig /ˈuːruːlˌɪɡ/ (adj)
ansiós
  som mår (lätt) dåligt, eller åtminstone har svårt att ta det lugnt, på grund av situationen ty något negativt kan inträffa
  uppstressad och svårförutsägbar

oromo /ˈuːruːmˌuː/ (n, ut)
oromo
  ett kushitiskt språk som talas av cirka 35 miljoner främst i Eritrea

orre /ˈɔrə/ (n, ut)
gall de cua forcada
  en art (Tetrao tetrix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten orre

orsak /ˈuːʂak/ (n, ut)
causa

orsaka /ˈuːʂakˌa/ (v)
causar

ortnamnsregister /ˈuːtnamnsrəjˌɪstər/ (n, neut)
nomenclàtor
  register över ortnamn (t.ex. i en kartbok)

ortodontist /ˈuːtuːdˌɔntɪst/ (n, ut)
ortodontista

ortodox /ˈuːtuːdˌuːks/ (adj)
ortodox
  strikt överensstämmande med en viss lära

ortogonal /ˌuːtuːɡɔnˈɑːl/ (adj)
ortogonal
  vinkelrät
  vars inre produkt är lika med noll
  vars invers är lika med dess transponat, d.v.s. vars kolonner utgör en ON-bas
  helt orelaterade, irrelevanta i förhållande till, eller oberoende av varandra

ortografi /ˈuːtɔɡrˌafiː/ (n, ut)
ortografia

ortografisk /ˈuːtɔɡrˌafɪsk/ (adj)
ortogràfic
  som har att göra med ortografi och stavning

ortoped /ˈuːtuːpəd/ (n, ut)
ortopedista
  läkare som specialiserat sig på ortopedi

orättvis /ˈuːrətvˌiːs/ (adj)
injust

orättvist /ˈuːrətvˌɪst/ (adv)
injustament
  avledning till adjektivet orättvis

osammanhängande /ˈuːsamˌanhəŋˌandə/ (adj)
incoherent
  utan sammanhang

osammanhängande /ˈuːsamˌanhəŋˌandə/ (adv)
incoherentment
  utan sammanhang

osann /ˈuːsan/ (adj)
fals
  som inte är sann, som inte stämmer överens med verkligheten

osanning /ˈuːsanˌɪŋ/ (n, ut)
falsedat

osannolik /ˈuːsanˌuːliːk/ (adj)
improbable

oscillation /ˌɔssɪlasxˈuːn/ (n, ut)
oscil·lació

oscillera /ˈɔssɪlˌeːra/ (v)
oscil·lar

oskiljaktig /ˈɔsxɪljˌaktɪɡ/ (adj)
inseparable
  som inte går att sära på, som inte går att separera från något annat

oskuld /ˈɔskɵld/ (n, ut)
innocència
  det att aldrig ha haft sex med annan person
  person som aldrig haft sex med annan person
  oskyldighet, skuldlöshet, oerfarenhet, barnslighet, naivitet

oskyldig /ˈɔsxyldˌɪɡ/ (adj)
innocent
  som inte begått något brott, som inte är skyldig
  (alltför) snäll, försvarslös

oskyldighet /ˈɔsxyldˌɪɡheːt/ (n, ut)
innocència
  det att vara oskyldig

oslagbar /ˈɔslɑːɡbˌɑːr/ (adj)
imbatible
  som är så bra, skicklig (e.d.) så att ingen annan eller inget annat kan vara bättre, skickligare (e.d.)

osmium /ˈɔsmiːˌʉm/ (n, neut)
osmi

osmos /ˈɔsmuːs/ (n, ut)
osmosi
  ett utbyte av mem mellan två grupper

osmotisk /ɔsmˈuːtɪsk/ (adj)
osmòtic
  som har med osmos att göra

osmotiskt tryck /ɔsmˈuːtɪskt trˈyk/ (n)
pressió osmòtica

oss /ˈɔs/ (pronoun)
ens

osset /ˈɔsət/ (n, ut)
osset
  medlem av ett folk i Kaukasus, huvudsakligen i Ossetien

ossetisk /ˈɔsətˌɪsk/ (adj)
osset
  som rör osseterna, ossetiska språket eller Ossetien

ossetiska /ˈɔsətˌɪska/ (n, ut)
osset, osseta
  indoiranskt språk hos osseterna i Kaukasus, främst i Ossetien

ossifiera /ˈɔsiːfˌiːərˌa/ (v)
ossificar
  förbena, förvandla till ben

ossifikation /ˌɔsiːfˌiːkasxˈuːn/ (n, ut)
ossificació
  process då ben bildas av brosk och andra benliknande vävnader

ost /ˈʊst/ (n, ut)
formatge
  mjölkprodukt bestående av mjölkproteiner som koagulerat och bildar en mer eller mindre fast massa

osteologi /ˌɔstəuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
osteologia
  vetenskapen om benbyggnad, läran om ryggradsdjurens skelett

ostracism /ˈɔstrasˌɪsm/ (n, ut)
ostracisme
  informell uteslutning eller utfrysning av personer från en grupp genom att socialt förkasta eller ignorera dem

ostron /ˈɔstruːn/ (n, neut)
osta, ostra
  skalbeklätt vattenlevande blötdjur, ofta ansett som en delikatess inom mat

osynlig /ˈuːsynlˌɪɡ/ (adj)
invisible
  som inte uppfattas av ögat eller någon annan optisk sensor; som inte syns eller märks

osynlighet /ˈuːsynlˌɪɡheːt/ (n, ut)
invisibilitat
  det att vara osynlig; det att inte synas

osäker /ˈuːsɛːkər/ (adj)
insegur
  som är lätt att bryta sig in i eller som är lätt att missbruka
  som lätt orsakar eller leder till olyckor
  som det råder tvivel om; som inte med nödvändighet är sann eller användbar

osäkerhet /uːsˈɛːkərhˌeːt/ (n, ut)
incertesa
  det att något är osäkert, särskilt ett fakta eller ett påstående

osänkbar /ˈuːsəŋkbˌɑːr/ (adj)
insubmergible
  som inte går att sänka, som inte kan sjunka

osårbar /ˈuːsoːrbˌɑːr/ (adj)
invulnerable
  som inte kan skadas eller dö; inte sårbar

otacksam /ˈuːtaksˌam/ (adj)
desagraït, ingrat
  som inte är (tillräckligt) tacksam; som tar emot mycket från andra, utan att själv ge något tillbaka, särskilt också varande otrevlig

otacksamhet /ˈuːtaksˌamheːt/ (n, ut)
ingratitud
  det att vara otacksam

otillräcklig /ˈuːtɪlrˌɛklɪɡ/ (adj)
insuficient
  inte tillräcklig

otillräckligt /ˈuːtɪlrˌɛklɪkt/ (adv)
insuficientment
  ej i sådan grad eller mängd som är tillfredsställande eller räcker till

otrevlig /ˈɔtrəvlˌɪɡ/ (adj)
desagradable
  som orsakar (lätt) lidande; som uppträder på ett sätt (t.ex. i tal) som snarare orsakar obehag än välbehag hos andra personer

otro /ˈɔtruː/ (n, ut)
infidelitat

otrogen /ˈɔtruːjən/ (adj)
infidel
  som (oärligt) har en annan partner vid sidan om i ett monogamt förhållande eller äktenskap
  med avvikande tro eller med tro som anses felaktig; ej rättrogen

otrohet /ˈɔtruːhˌeːt/ (n, ut)
infidelitat

otrolig /ˈɔtruːlˌɪɡ/ (adj)
increïble
  inte trolig, mycket osannolik; inte väntad, mycket förvånande

otukt /ˈuːtɵkt/ (n, ut)
fornicació
  ej acceptabelt sexuellt beteende, oftast i den snävare meningen av sexuellt umgänge

otur /ˈuːtʉr/ (n, ut)
mala sort

otymplig /ˈuːtymplˌɪɡ/ (adj)
farragós
  som är svår att arbeta med /på grund av den stora storleken/

otänkbar /ˈuːtəŋkbˌɑːr/ (adj)
impensable
  som är svår att tänka sig, orimlig

otålighet /ˈuːtoːlˌɪɡheːt/ (n, ut)
impaciència

oumbärlig /ˈuːɵmbˌɛːrlɪɡ/ (adj)
indispensable
  som /är så viktig att/ man inte kan vara utan /den/

oundviklig /ˈuːɵndvˌɪklɪɡ/ (adj)
inevitable
  som inte kan undvikas

ouroboros /ˈuːʉrˌuːbuːrˌuːs/ (n)
uròbor
  orm som slukar sin egen svans

outgrundlig /ˈuːʉtɡrˌɵndlɪɡ/ (adj)
inescrutable
  svår eller "omöjlig" att förstå; gåtfull

outhärdlig /ˈuːɵthˌɛːrdlɪɡ/ (adj)
insuportable
  som är så obehaglig eller på annat sätt ger ovälmående att man svårligen står ut med det ens under en kortare tid

outsourcing /ˈuːʉtsˌuːɵrsˌɪŋ/ (n, ut)
externalització

outtömlig /ˌuːɵtːˈœmlɪɡ/ (adj)
inesgotable
  som aldrig tar (eller tycks ta) slut; som har (eller tycks ha) obegränsat med innehåll; obegränsat stor, som aldrig tillfredsställs

oval /ˈuːval/ (adj)
oval

ovana /ˈuːvanˌa/ (n, ut)
vici
  en dålig vana

ovanlig /ˈuːvanlˌɪɡ/ (adj)
inusual
  inte vanlig

overall /ˈuːvərˌal/ (n, ut)
granota
  klädesplagg i ett stycke som täcker hela kroppen

overksamhet /ˈuːvərksˌamheːt/ (n, ut)
inacció
  det att inget göra, tillståndet att vara overksam

oviktig /ˈuːvɪktˌɪɡ/ (adj)
intranscendent

ovillkorlig /ˈuːvɪlkˌoːrlɪɡ/ (adj)
incondicional
  absolut, nödvändig, självklar, tvungen, undantagslös, instinktiv, omedveten; utan villkor eller undantag

oviss /ˈuːvɪs/ (adj)
incert
  inte säker, inte viss

ovän /ˈuːvɛːn/ (n, ut)
enemic
  någon man inte tycker om; någon man (uttryckligen) inte är vän med

oväntad /ˈuːvəntˌad/ (adj)
inesperat
  som man inte trodde skulle vara fallet eller inträffa

oväntat /ˈuːvəntˌat/ (adv)
inesperadament

oväsen /ˈuːvɛːsən/ (n, neut)
rebombori
  ljud som inte uppskattas, ofta med hög volym, oljud

oxalsyra /ˈuːksalsˌyːra/ (n, ut)
àcid oxàlic
  karboxylsyra som består kol, syre och väte med formeln C₂O₂(OH)₂

oxalättiksyra /ˈuːksalˌɛtːɪksˌyːra/ (n)
oxosuccínic, àcid oxalacètic, àcid oxaloacètic
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C₄H₂O₃(OH)₂

oxe /ˈuːksə/ (n, ut)
bou
  en fullvuxen, kastrerad tjur

oxid /ˈuːksiːd/ (n, ut)
òxid

oxidation /ˌuːksiːdasxˈuːn/ (n)
oxidació

oxymoron /ˈuːksyːmˌuːruːn/ (n, ut)
oxímoron
  stilfigur som består av två ord vars betydelser ensamma motsäger varandra men tillsammans har en meningsfull innebörd

oxytocin /ˌuːksyːtuːsˈiːn/ (n, neut)
oxitocina
  ett peptidhormon och troligen en signalsubstans som huvudsakligen utsöndras från hypofysens baklob som verkar på cellerna i den glatta muskulaturen, t.ex. vid förlossning och mjölkutdrivning (vid amning)

ozelot /ˈuːsəlˌuːt/ (n, ut)
ocelot

ozon /ˈuːsuːn/ (n, neut)
ozó

ozonlager /ˈuːsɔnlˌɑːɡər/ (n, neut)
capa d'ozó

oändlig /ˈuːəndlˌɪɡ/ (adj)
infinit
  som aldrig tar slut, som inte har någon ände eller begränsning, som det finns obegränsat mycket av, som det finns mer av än varje tänkbart mätetal, som det finns fler av än varje heltal

oändlighet /ˈuːəndlˌɪɡheːt/ (n, ut)
infinitat

oärlig /ˈuːərlˌɪɡ/ (adj)
deshonest
  som inte håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser (utan som ljuger eller undanhåller viktig information)

oärligt /ˈuːərlˌɪkt/ (adv)
deshonestament
  avledning till adjektivet oärlig

oätlig /ˈuːətlˌɪɡ/ (adj)
immenjable
  som inte går att äta /på grund av giftighet eller alltför dålig smak/

oåterkallelig /ˈuːoːtˌɛrkaləlˌɪɡ/ (adj)
irrevocable
  som ej går att göra ogjord eller ändra tillbaka

oönskad /uːˈœnskad/ (adj)
indesitjable
  som ingen har velat ha

oöversättlig /ˈuːøːvˌeːʂətlˌɪɡ/ (adj)
intraduible
  som inte går att översätta

pacemaker /pˈɑːsəmˌakər/ (n, ut)
marcapassos
  en liten elektrisk apparat som kan opereras in i en människas kropp och på konstgjord väg stimulera ett hjärtas muskelsammandragningar

pacifism /pˈɑːsɪfˌɪsm/ (n, ut)
pacifisme
  fördömande av krig och militärväsende; fredsrörelse

packa /pˈakːa/ (v)
comprimir
  trycka ihop, göra att något tar mindre plats
fer (la maleta)
  lägga in viss (vanligen stor) mängd varor i någon behållare (t.ex. väska)

packning /pˈaknɪŋ/ (n, ut)
junta
  tunn, mjuk skiva som placeras mellan andra delar för att hålla tätt

padda /pˈada/ (n, ut)
gripau
  groddjur i familjen Äkta paddor (Bufonidae)

paella /pˈɑːəlˌa/ (n, ut)
paella
  slags spansk maträtt som består av ris och andra råvaror

page /(en)pˈeɪdʒ(sv)/ (n, ut)
patge
  tjänare för hov eller adelfamilj under medeltiden

paginera /pɑːɡˈiːneːrˌa/ (v)
paginar
  förse en sida med ett sidnummer

pagod /pˈɑːɡuːd/ (n, ut)
pagoda
  (rikt smyckad) tornliknande tempelbyggnad i Östasien

paj /pˈɑːj/ (n, ut)
pastís
  maträtt bakad av mjölbaserad deg i ugn, oftast innehållande någon sorts fyllning

paket /pakˈeːt/ (n, neut)
paquet
  försändelse (större än brev) skickad med post eller liknande
  mängd data som skickas över ett nätverk och oftast är försett med avsändar- och mottagaradress

pakistanier /pˈɑːkɪstˌaniːər/ (n, ut)
pakistanès
  person från Pakistan eller med pakistanska rötter

pakistansk /pˈɑːkɪstˌansk/ (adj)
pakistanès
  som rör Pakistan eller det pakistanska folket

pakt /pˈakt/ (n, ut)
pacte
  sammanslutning av något slag

palatal /pˌɑːlatˈɑːl/ (n, ut)
palatal
  ljud som bildas med tungryggen mot hårda gommen (t ex i, j)

palatalisering /pˈɑːlatˌaliːsˌeːrɪŋ/ (n, ut)
palatalització
  uttal (av en konsonant) med tungan mot gommen

palats /pˈɑːlats/ (n, neut)
palau

paleo- /pˈɑːləˌuː/ (affix)
paleo-
  som har att göra med för­historiska perioder

paleocen /pˈɑːləˌuːsən/ (adj)
paleocè, paleocènic
  som rör den geologiska epoken paleocen

paleogen /pˈɑːləˌuːjən/ (n, neut)
Paleogen
  geologisk period som sträcker sig mellan 65,5 ± 0,3 och 23,03 ± 0,05 miljoner år sedan

paleografi /pˈɑːləˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
paleografia
  vetenskapen om äldre (särsk medeltida) skrifttyper

paleontolog /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡ/ (n, ut)
paleontòleg
  person kunnig inom paleontologi

paleontologi /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
paleontologia
  läran om utdöda växter och djur

paleontologisk /pˌɑːləˌɔntuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
paleontològic
  som avser paleontologi

paleoproterozoikum /pˈɑːləˌɔpruːtərˌuːsuːˌiːkʉm/ (n, ut)
paleoproterozoic
  geologisk era som sträckte sig från för 2500 till för 1600 miljoner år sedan som föregicks av neoarkeikum öch följdes av mesoproterozoikum

paleozoikum /pˈɑːləˌuːsuːˌiːkʉm/ (n, ut)
Paleozoic
  geologisk era som sträcker sig från 542 till 251 miljoner år sedan

palestinsk /pˈɑːləstˌɪnsk/ (adj)
palestinenc, palestí

palett /pˈɑːlət/ (n, ut)
paleta
  alla de färger man har tillgängligt; redskap för måleri

palimpsest /pˈɑːlɪmpsˌɛst/ (n, ut)
palimpsest
  handskrift, vanligtvis på pergament, ibland på papyrus, vars text skrapats och tvättats bort och ersatts med en ny

palindrom /pˈɑːlɪndrˌɔm/ (n, ut)
palíndrom
  ord, fras, mening eller (flera) meningar vars bokstäver står i exakt samma ordning oavsett om man läser det framlänges eller baklänges

paljett /pˈaljət/ (n, ut)
lluentó
  liten glittrande skiva som prydnad på tyg

pall /pˈal/ (n, ut)
tamboret
  sittdon utan ryggstöd för en person

palladium /pˈaladˌiːʉm/ (n, neut)
pal·ladi

palm /pˈalm/ (n, ut)
palmera, palmer
  träd eller buske i familjen palmer (Arecaceae)

palmhjärta /pˈalmjətˌa/ (n, neut)
cor de palmera

palmitinsyra /pˈalmiːtˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid palmític, àcid hexadecanoic
  trivialnamn för hexadekansyra

palmlorikit /pˈalmluːrˌiːkiːt/ (n, ut)
lori de les palmeres
  en art (Charmosyna palmarum) inom fågelfamiljen papegojor (Psittacidae); individ av arten palmlorikit

palmsöndag /palmsˈœndɑːɡ/ (n, ut)
Diumenge de Rams
  söndagen före stilla veckan

palsternacka /pˈalstərnˌakːa/ (n, ut)
xirivia
  en art (Pastinaca sativa) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten palsternacka

pamflett /pˈamflət/ (n, ut)
pamflet
  mindre skrift eller broschyr innehållande skarpa och ofta smädliga angrepp eller kritik

panafrikansk /pˌɑːnafriːkˈɑːnsk/ (adj)
panafricà
  som omfattar hela Afrika

panamansk /pˈɑːnamˌansk/ (adj)
panameny
  som rör Panama eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

panamerikansk /pˌɑːnamˌɛrɪkˈɑːnsk/ (adj)
panamericà
  som omfattar hela Amerika

panarabism /pˈɑːnarˌabɪsm/ (n, ut)
panarabisme
  en politisk rörelse som varit mycket politiskt betydelsefull under 1900-talet med en strävan att politiskt och kulturellt förena araberna

pandeism /pˈandəˌɪsm/ (n, ut)
pandeisme

pandeist /pˈandəˌɪst/ (n, ut)
pandeista

pandemi /pˈandəmˌiː/ (n, ut)
pandèmia
  epidemi som sprider sig över stora områden

pandemisk /pˈandəmˌɪsk/ (adj)
pandèmic
  som utmärker eller har avseende på en pandemi

panel /pˈanəl/ (n, ut)
comissió
  grupp av personer som svarar på frågor eller debatterar en fråga inför publik

panelhöna /pˈanəlhˌøːna/ (n, ut)
s’ha quedat per vestir sants
  kvinna som inte blir uppbjuden till dans

paneuropeisk /pˈɑːnəˌʉruːpəˌɪsk/ (adj)
paneuropeu
  som omfattar hela Europa

panflöjt /panflˈœjt/ (n, ut)
flauta de Pan
  ett slags träblåsinstrument där tonerna bildas ur en rad olika långa rör

panik /pˈɑːniːk/ (n, ut)
pànic
  en plötslig och intensiv känsla av skräck och besinningslös oro

panikattack /pˈɑːniːkatːˌak/ (n, ut)
atac de pànic
  stark, plötslig ångest som varar åtminstone i några minuter

pank /pˈaŋk/ (adj)
insolvent

panna /pˈana/ (n, ut)
front
  del av huvudet mellan ögonbrynen och upp till hårfästet (eller där hårfästet skulle vara)

pannkaka /pˈaŋkɑːkˌa/ (n, ut)
crep
  en traditionell maträtt gjord på en smet av i huvudsak ägg, mjöl, mjölk och smör som steks till tunna kakor i stekpanna eller tillagas i ugn

pansexualitet /pˈansəksˌʉalˌiːteːt/ (n, ut)
pansexualitat

pansexuell /pˈansəksˌʉəl/ (adj)
pansexual
  sexuellt eller känslomässigt kapabel att bli kär i alla könsidentiteter

panslavism /pˈanslavˌɪsm/ (n, ut)
paneslavisme
  rörelse som syftar till att närma de slaviska folken till varandra

pant /pˈant/ (n, ut)
penyora
  säkerhet, något som överlämnas tills förpliktelse uppfyllt; penningsumma som betalas för behållaren en vara köps i (t.ex. en flaska eller burk) och som returneras då behållaren returneras

pantbank /pˈantbaŋk/ (n, ut)
casa de penyores
  butik som lånar ut pengar (bank) med föremål (lösöre, antikviteter) som säkerhet (pant)

panteism /pˈantəˌɪsm/ (n, ut)
panteisme

panteist /pˈantəˌɪst/ (n, ut)
panteista

panteon /pˈantəˌuːn/ (n)
panteó
  minnestempel

panterlo /pˈantərlˌuː/ (n, ut)
linx ibèric
  en däggdjursart (Lynx pardinus) inom familjen kattdjur (Felidae) endemisk för Iberiska halvön; individ av denna art

papaya /pˈɑːpaˌyːa/ (n, ut)
papaia, papaier
  en tropisk växtart (Carica papaya) i familjen papajaväxter (Caricaceae); frukt från denna planta

papegoja /pˈɑːpəɡˌuːja/ (n, ut)
papagai, lloro
  benämning på fågelarter i familjen äkta papegojor

papier-maché /pˈɑːpiːər maʃˈeː/ (n, ut)
paper maixé
  en sorts formpressad pappersmassa

papiljott /pˈɑːpɪljˌɔt/ (n, ut)
bigudí
  rulle att linda upp håret på för att göra det lockigt

pappa /pˈapa/ (n, ut)
papa
  manlig förälder

papper /pˈapər/ (n, neut)
paper
  material, primärt format i tunna ark avsedda för skrift, vanligen tillverkat av växtfibrer
  dokument eller handling (som ska utgöra ett bevis på något)

papperskorg /pˈapəʂkˌɔrj/ (n, ut)
paperera
  behållare på kontor och andra arbetsplatser, avsedd att förvara förbrukade papper och andra sopor innan dessa lämnas till avfallshantering

papperslös /pˈapəʂlˌøːs/ (adj)
indocumentat
  som saknar identitetshandlingar; som saknar tillstånd att leva lagligt i ett land

papperspåse /pˈapəʂpˌoːsə/ (n, ut)
bossa de paper
  påse tillverkad i papper

paprika /pˈapriːka/ (n, ut)
pebrot
  slags grönsak som finns i olika färger, bland de vanligaste är röd, gul och grön; ursprungligen från Mexico, Centralamerika och Sydamerika
  krydda gjord på torkade och malda paprikor

papyrologi /pˌɑːpyːruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
papirologia
  vetenskapen som studerar skrifter på papyrus (från antikens Egypten)

papyrus /pˈɑːpyːrˌʉs/ (n, ut)
papir
  halvgräs som växer i grunt vatten (Cyperus papyrus) i familjen halvgräs (Cyperaceae)
  material framställt av papyrusväxten, använt som papper främst av de gamla egyptierna
  skrift på papyrus

par /pˈɑːr/ (n, neut)
parell, parella
  två saker eller personer som hör ihop på något sätt (genom likhet eller något annat)
parella, parell
  två människor i ett mer eller mindre fast förhållande

parabel /pˈɑːrabˌɛl/ (n, ut)
paràbola
  (den plana) grafen till en funktion f som ges av ett andragradsuttryck
  pedagogisk eller moralisk allegori med enkla motiv hämtade från åhörarens vardag, bildlig framställning, liknelse

paracetamol /pˈɑːrasˌɛtamˌuːl/ (n, neut)
paracetamol
  den aktiva substansen i en klass mycket vanliga febernedsättande och smärtstillande läkemedel (t.ex. med varunamnen Alvedon och Panodil)

parad /pˈɑːrad/ (n, ut)
desfilada
  organiserad procession med av flertalet delar, teman, nummer etc. som i festlig anda visar upp sig genom att tåga längs gator kantade med publik

paradigm /pˈɑːradˌɪɡm/ (n, neut)
paradigma
  mönster, gängse eller typiskt förfarande

paradis /pˈɑːradˌiːs/ (n, neut)
paradís

paradox /pˈɑːradˌuːks/ (n, ut)
paradoxa

paradoxal /pˈɑːradˌuːksal/ (adj)
paradoxal

paraffinera /pˌɑːrafˈiːneːrˌa/ (v)
parafinar
  impregnera eller belägga med paraffin

parafras /pˈɑːrafrˌas/ (n, ut)
paràfrasi
  omformulering, omskrivning, omdiktning eller bearbetning av en text, bild eller målning (utan ändring av faktiskt innehåll)

parafrasera /pˈɑːrafrˌaseːrˌa/ (v)
parafrasejar
  göra parafras av, omdikta

paraguayan /pˈɑːraɡˌʉaˌyːan/ (n, ut)
paraguaià

paraguayansk /pˈɑːraɡˌʉaˌyːansk/ (adj)
paraguaià
  som rör Paraguay eller det paraguayanska folket

parakit /pˈɑːrakˌiːt/ (n, ut)
periquito
  vardagligt (ej vetenskapligt) namn för olika långsvansade arter inom ordningen papegoja

parallell /pˈɑːralˌɛl/ (adj)
paral·lel

parallellepiped /pˈɑːralˌɛləpˌiːpəd/ (n, ut)
paral·lelepípede
  tredimensionell figur med sex parallellogrammer som sidor, närmare bestämt ett begränsat tredimensionellt område som begränsas av tre stycken par av parallella plan

parallellism /pˈɑːralˌɛlɪsm/ (n, ut)
paral·lelisme
  samtidighet mellan olika processer (eller trådar), parallell körning

parallellogram /pˌɑːraləlˈoːɡram/ (n, ut)
parallelogram, paral·lelogram

parameter /pˈɑːramətər/ (n, ut)
paràmetre

paramilitär /pˌɑːramˌiːliːtˈɛːr/ (n, ut)
paramilitar

paranoiker /pˈɑːranˌuːiːkər/ (n, ut)
paranoic
  person som lider av förföljelse- eller storhetsidéer

paranormal /pˈɑːranˌɔrmɑːl/ (adj)
paranormal

paraply /pˈɑːraplˌyː/ (n)
paraigua

parasit /pˈɑːrasˌɪt/ (n, ut)
paràsit
  organism som helt eller delvis lever av att utnyttja en annan levande organism utan att värdorganismen direkt dör av detta

parasitera /pˈɑːrasˌɪteːrˌa/ (v)
parasitar

parasoll /pˈɑːrasˌɔl/ (n)
para-sol

parasympatisk /pˈɑːrasˌympatˌɪsk/ (adj)
parasimpàtic
  som har med det parasympatiska nervsystemet att göra

parentes /pˈarəntˌeːs/ (n, ut)
parèntesi
  båda parentestecknen samt innehållet i dessa

parfym /pˈarfyːm/ (n, ut)
perfum
  vätska framställd för att skänka väldoft eller dölja annan odör

paria /pˈɑːriːˌa/ (n, ut)
pària
  utstött person eller varelse

parisare /pˈɑːriːsˌarə/ (n, ut)
parisenc
  person, särskilt man, från Paris

pariserhjul /pˈɑːriːsˌɛrjʉl/ (n, neut)
roda de fira
  vertikalt hjul som sakta roterar i luften med hängande gondoler för passagerare, återfinns vanligen på nöjesfält

parisisk /pˈɑːriːsˌɪsk/ (adj)
parisenc

parisiska /pˈɑːriːsˌɪska/ (n, ut)
parisenca
  kvinna som bor i eller kommer från staden Paris

park /pˈark/ (n, ut)
parc
  liknande område (som 1 ovan) men med mindre betoning på naturupplevelse till förmån för annan mer specifik aktivitet

parkera /pˈarkərˌa/ (v)
aparcar

parkeringsplats /pˈarkeːrˌɪŋsplats/ (n, ut)
aparcament
  större avgränsad yta där många fordon kan parkeras; med eller utan utmärkta rutor för enskilda fordon

parkeringsskiva /pˈarkeːrˌɪŋskiːvˌa/ (n, ut)
disc horari
  skiva som skall vara placerad väl synlig under vindrutan och visa ett fordons tid för ankomst till en parkering (med begränsad tillåten parkeringstid och påbjuden användning av parkeringsskiva)

parlament /pˈarlamˌɛnt/ (n, neut)
parlament

parlamentarisk /pˈarlamˌɛntɑːrˌɪsk/ (adj)
parlamentari
  som hör samman med parlament eller parlamentarism

parodi /pˈɑːruːdˌiː/ (n, ut)
paròdia

parodiera /pˈɑːruːdˌiːərˌa/ (v)
parodiar

parsec /pˈaʂək/ (n)
parsec
  längdenhet som avser avståndet på vilken en astronomisk enhet upptar en betraktningsvinkel av en bågsekund, motsvarande ungefär 3,26 ljusår

part /pˈɑːt/ (n, ut)
part
  (an)del
  sida i en tvist; person, organisation eller grupp personer som deltar i ett rättsförhållande eller har någon relevans i detta

parti /pˈatiː/ (n, neut)
partit
  politiskt parti

particip /pˈatiːsˌɪp/ (n, neut)
participi

partiell /pˈatiːˌɛl/ (adj)
parcial

partiell differentialekvation /pˈatiːˌɛl dˌɪfərˌɛntiːˌaləkvasxˈuːn/ (n)
equació diferencial en derivades parcials

partiellt /pˈatiːˌɛlt/ (adv)
parcialment
  delvis, till viss del

partikel /pˈatiːkəl/ (n, ut)
partícula
  diskret (ofta subatomär) del av materia eller energi, betraktad som en punkt i rummet utan geometriskt utbredning (och utan hänsyn till eventuell inre struktur)
  småord med en viss grammatisk funktion som inte tillhör någon ordklass

partikelverb /pˈatiːkˌɛlvərb/ (n, neut)
locució verbal

partisk /pˈatɪsk/ (adj)
parcial

partiskhet /pˈatɪskhˌeːt/ (n, ut)
biaix
  det att vara partisk

partyglad /patˈyːɡlɑːd/ (adj)
fester, festós
  som tycker om att festa eller som festar mycket

pascal /pˈaskal/ (n, ut)
pascal
  enhet för tryck, som betecknas Pa och definieras som en newton per kvadratmeter

pascha /pˈaʃa/ (n, ut)
paixà
  högsta ämbetstiteln i Osmanska riket

pashto /pˈashtuː/ (n, ut)
paixtu
  ett iranskt språk som har officiell språkstatus i Afghanistan och Pakistan med cirka 40-60 miljoner talare

pass /pˈas/ (n)
passaport
  identitetshandling (dokument) som erkänner innehavaren som medborgare; används även som legitimationshandling vid gränskontroller

passa /pˈasa/ (v)
ajust
  ha rätt egenskaper (särskilt storlek, särskilt på klädesplagg); vara lämplig
  heller inte satsa om någon annan inte satsat
  stå över; tacka nej; avstå /från ett erbjudande eller sin tur att agera (satsa, bjuda, dra, svara, fråga, handla, köpa, sälja eller spela)/

passage /pˈasaɡə/ (n, ut)
passatge
  sammanhållen del av ett musikstycke

passagerare /pˈasaɡˌeːrarə/ (n, ut)
passatger

passare /pˈasarə/ (n, ut)
compàs
  verktyg som används för att rita cirklar med olika diameter och radie

passera /pˈaseːrˌa/ (v)
passar
  gå eller åka förbi eller igenom
  pressa livsmedel genom en sil

passion /pasxˈuːn/ (n, ut)
passió
  stark eller nästan okontrollerbar känsla, tillstånd eller uttryck av sådan känsla, intensiv sexuell kärlek, intensiv åtrå eller entusiasm för någonting

pasta /pˈasta/ (n, ut)
pasta
  deg på durumvetemjöl, ägg och vatten som formas på olika sätt, torkas och kokas

pastisch /pˈastɪʃ/ (n, ut)
pastitx
  konstverk eller diktverk som avsiktligt efterbildar en gången tids eller konstnärs stil

pastor /pˈastɔr/ (n, ut)
capellà
  predikant inom flera frikyrkor

pastörisera /pˈastøːrˌiːseːrˌa/ (v)
pasteuritzar
  upphetta till viss temperatur för att döda bakterier

pastörisering /pˈastøːrˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
pasteurització
  uppvärmning av livsmedel för att döda bakterier och mikroorganismer samt för att öka livsmedlets hållbarhet

patent /pˈɑːtənt/ (n, neut)
patent

patentera /pˈɑːtəntˌeːra/ (v)
patentar
  ta patent (på)

patetisk /pˈɑːtətˌɪsk/ (adj)
patètic

patient /pˈɑːtiːˌɛnt/ (n, ut)
pacient

patientjournal /pˌɑːtiːˌɛnɕuːɵrnˈɑːl/ (n, ut)
història clínica
  samlad historisk information (journal, dagbok) om en patient

patina /pˈɑːtiːnˌa/ (n, ut)
pàtina
  oxidbeläggning på kopparföremål

patolog /pˌɑːtuːlˈoːɡ/ (n, ut)
patòleg
  läkare som specialiserat sig inom patologi (och som undersöker vävnadsprover och utför obduktioner i stället för att träffa (levande) patienter)

patologi /pˌɑːtuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
patologia

patologisk /pˌɑːtuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
patològic

patos /pˈɑːtuːs/ (n, neut)
bombejament
  stark känsla; gripenhet; högstämdhet

patriark /pˈatriːˌark/ (n, ut)
patriarca
  biskopstitel inom ortodoxa kyrkan

patriot /pˈatriːˌuːt/ (n, ut)
patriota

patriotisk /pˈatriːˌuːtɪsk/ (adj)
patriòtic
  som är eller utmärker en patriot

patriotism /pˈatriːˌuːtɪsm/ (n, ut)
patriotisme

patron /pˈatruːn/ (n, ut)
cartutx
  sammansatt stycke ammunition som består av projektil, laddning och tändsats
  utbytbar behållare som används i apparater av olika slag

patronym /pˈatruːnˌyːm/ (adj)
patronímic
  som avser patronymikon (fadersnamn)

patronym /pˈatruːnˌyːm/ (n, ut)
patronímic
  enskilt personnamn som fyller funktionen av patronymika

patrull /pˈatrɵl/ (n, ut)
patrulla
  mindre truppavdelning med uppgift att rekognosera, spana och bevaka

patrullera /pˈatrɵlˌeːra/ (v)
patrullar

patt /pˈat/ (n, ut)
taules
  ställning i schackparti som ger oavgjord (remi) på grund av att en spelare inte kan utföra något giltigt drag medan hens kung inte står i schack

paus /pˈɑːʉs/ (n, ut)
pausa
  tidsmässigt uppehåll i en verksamhet eller mellan olika verksamheter

pausa /pˈɑːʉsˌa/ (v)
pausar
  temporärt avbryta uppspelningen av något

paviljong /pˈɑːvɪljˌɔŋ/ (n, ut)
pavelló
  ett slags byggnad med tältliknande tak eller för ett mera tillfälligt ändamål, särskilt avsedd för behagliga aktiviter och fritidssysslor

pe /pˈeː/ (n)
pe
  den sjuttonde bokstaven i det hebreiska alfabetet: פ‬ (ordfinal: ף‬)

pedagog /pˈɛdɑːɡˌuːɡ/ (n, ut)
pedagog
  (skicklig) undervisare, uppfostrare; forskare inom pedagogikens område

pedagogik /pˈɛdɑːɡˌuːjiːk/ (n, ut)
pedagogia

pedal /pˈɛdal/ (n, ut)
pedal
  föremål att sätta foten på vid drivning av (ben-) muskeldriven mekanisk anordning, t ex vid cykling

pedant /pˈɛdant/ (n, ut)
pedant
  person som är överdrivet noggrann

pediatrik /pˈeːdiːˌatriːk/ (n, ut)
pediatria
  vetenskapen om barnsjukdomar

pedofil /pˈeːduːfˌiːl/ (n, ut)
pedòfil

pedofili /pˈeːduːfˌiːliː/ (n, ut)
pedofília

pekare /pˈeːkarə/ (n, ut)
apuntador
  visuell markör på skärmen som kan flyttas med ett pekdon; muspekare
  variabel som refererar till en minnesadress

pekfinger /pˈɛkfɪŋər/ (n)
índex
  fingret bredvid tummen på en människohand

pektin /pəktˈiːn/ (n)
pectina
  en sorts gelébildande ämne

pelare /pˈeːlarə/ (n, ut)
pilar
  stavformigt och upprättstående byggelement, kolonn, stolpe

pelargonia /pˈeːlarɡˌɔniːˌa/ (n, ut)
gerani

pelikan /pˈeːliːkˌan/ (n, ut)
pelicà
  fågel av släktet Pelecanus och familjen Pelecanidae inom ordningen pelikanfåglar (Pelecaniformes)

pellet /pˈɛlət/ (n, ut)
pèl·let
  korn, (liten) kula, piller, pärla

pendel /pˈɛndəl/ (n, ut)
pèndol
  smal, avlång, stel kropp fastsatt i ena änden och hängande nedåt på ett sådant sätt att den under påverkan av tyngdkraften kan röra sig och periodiskt svänga mellan två punkter (vilket karaktäriseras av att kinetisk och potentiell energi ständigt övergår i varandra) eller annat föremål som utför en periodisk rörelse

pendla /pˈɛndla/ (v)
oscil·lar
  utföra pendelrörelser; svänga som en pendel

penektomi /pˈeːnəktˌuːmiː/ (n)
penectomia
  operation varvid hela penisen tas bort

penetration /pˌeːnətrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
penetració
  inträngande eller gradvis genomträngande, det att penetrera
  inträngande av penis vid samlag

pengar /pˈɛŋar/ (n, ut)
diner, diners
  allmänt accepterad värdemätare och betalningsmedel för handelsvaror och kommersiella tjänster, reglerad i tillgång, och som också används för att ackumulera och transferera värden t.ex. vid sparande, lön, skatt, lån, arv och gåvor

penicillin /pˌeːniːsɪlˈiːn/ (n, neut)
penicil·lina

penis /pˈeːniːs/ (n, ut)
penis
  ett av mannens yttre könsorgan, vilket är beläget mellan benen och som hos mannen innehåller urinrörets mynning och dessutom innehåller erektil vävnad som gör penis styv så att organet vid samlag kan föras in i kvinnans slida (vagina) och vid utlösning (ejakulation) föra sperma in i de kvinnliga könsvägarna, vilket kan leda till befruktning av en äggcell, vilket är första steget i fortplantningen

penna /pˈɛna/ (n, ut)
llapis
  verktyg som lämnar ett färgspår på en yta (vanligtvis papper) och används för att skriva och måla tecken och figurer

penningpolitik /pˈɛnɪŋpˌuːliːtˌiːk/ (n, ut)
política monetària
  delområde inom den ekonomiska politiken som handlar om hur mycket pengar som ska finnas i ekonomin och hur hög räntan ska vara

penningtvätt /pˈɛnɪŋtvˌɛt/ (n, ut)
blanqueig de diners
  handling för att överskyla olagligt ursprung av pengar

pennkniv /pˈɛŋkniːv/ (n, ut)
tallaplomes
  kniv för att vässa en penna (ursprungligen fjäderpenna, senare även blyertspenna), oftast i form av en fällkniv (fickkniv)

pennvässare /pˈɛnvəsˌarə/ (n, ut)
maquineta de fer punta

pensel /pˈɛnsəl/ (n, ut)
pinzell
  redskap med vilket man applicerar färg eller liknande på olika underlag

pension /pənsxˈuːn/ (n, ut)
jubilació
  pengar som ges som bidrag åt pensionärer, personer som har gått i pension

pensionering /pənsxˈuːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
jubilació
  avgång med pension; övergång från arbete till pension och livet som pensionär

pensionär /pənsxˈuːnˈɛːr/ (n, ut)
pensionista
  person som har slutat arbeta och i stället lever på pension (räntor, bidrag)

pensé /pənsˈeː/ (n, ut)
pensament
  trädgårdsblomma

pentan /pˈɛntan/ (n, neut)
pentà
  ett kolväte, alkan med formeln C₅H12

pentos /pˈɛntuːs/ (n, ut)
pentosa
  monosackarid med fem kolatomer (t.ex. ribos och deoxiribos)

pepp /pˈɛp/ (n, neut)
braó
  uppmuntran; det att peppa

peppa /pˈɛpa/ (v)
animar
  försöka få någon positiv och att vilja kämpa, starkt uppmuntra någon att göra en bra insats

peppar /pˈɛpar/ (n, ut)
pebre

pepparkaka /pˈɛparkˌɑːka/ (n, ut)
pa de gingebre
  bakverk innehållande liknande ingredienser som i (1.)

pepparkvarn /pˈɛparkvˌɑːrn/ (n, ut)
molinet de pebre
  verktyg för att mala pepparkorn

pepparrot /pˈɛparˌuːt/ (n, ut)
rave picant
  en art (Armoracia rusticana) inom växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten pepparrot
  rot från växten pepparrot (1), som ofta används som krydda eller maträtt

pepparsprej /pˈɛpaʂprˌɛj/ (n, ut)
gas pebre
  anordning som orsakar tårar och illamående och som ibland används mot upprorsmakare och angripare

pepsin /pəpsˈiːn/ (n, neut)
pepsina
  proteinspjälkande enzym som produceras och frisätts (som proenzymet pepsinogen) av huvudceller i magsäcken

peptid /pˈɛptiːd/ (n, ut)
pèptid
  kondensationsprodukt av två eller fler aminosyror, oftast upp till femtio

per /pˈɛːr/ (preposition)
per
  anger en kvot

percentil /pˈɛrsəntˌiːl/ (n, ut)
centil
  värde under vilket en viss procent av observationerna faller

perenn /pˈeːrən/ (n, ut)
perennifoli
  en sorts flerårigt gräs, en växt med örtstam

perfekt /pˈɛrfəkt/ (adj)
perfet

perfekt /pˈɛrfəkt/ (adv)
perfectament
  ; på ett perfekt sätt

perfektion /pˌɛrfəksxˈuːn/ (n, ut)
perfecció
  fulländning

perfektionism /pˌɛrfəksxˈoːnɪsm/ (n, ut)
perfeccionisme

perfektionist /pˌɛrfəksxˈoːnɪst/ (n, ut)
perfeccionista

perfektparticip /pˈɛrfəktpˌatiːsˌɪp/ (n, neut)
participi passat

perforera /pˈɛrfuːrˌeːra/ (v)
perforar

perifer /pˈɛriːfər/ (adj)
perifèric

periferi /pˈɛriːfərˌiː/ (n, ut)
perifèria
  ytterkant; ytterområde; oviktig plats i ytterområde

perifras /pˈɛrɪfrˌas/ (n, ut)
perífrasi
  omskrivning som uttrycker en morfologisk form med mer än ett ord, t.ex. komparation med mer och mest

perihelium /pˈɛriːhəlˌiːʉm/ (n)
periheli

period /pˈɛriːˌuːd/ (n, ut)
període
  sammanhängande tidsintervall

periodisk /pˈɛriːˌuːdɪsk/ (adj)
periòdic

periodiska systemet /pˈɛriːˌuːdɪskˌa systˈeːmət/ (n)
taula periòdica
  tabell över grundämnen

peripeti /pˈɛriːpətˌiː/ (n, ut)
peripècia
  plötslig förändring till det bättre eller sämre; avgörande vändpunkt

periskop /pˈɛrɪskˌuːp/ (n, neut)
periscopi
  optiskt instrument som gör det möjligt att se från skyddad miljö via ett par vinklade speglar

peristaltik /pˈɛrɪstˌɑːltiːk/ (n, ut)
peristalsi
  fenomen där en ringformad (glatt)muskelkontraktion pressar innehållet i en rörformad struktur framåt, t.ex. i GI-kanalen hos människan

perkal /pˈɛrkal/ (n, ut)
percala

perklorsyra /pˈɛrklɔʂˌyːra/ (n, ut)
àcid perclòric
  färglös, vattenlöslig vätska med mycket starkt sur reaktion, med formeln HClO₄

perm /pˈɛrm/ (n, neut)
permià
  en geologisk period under eran paleozoikum från 299 till 251 miljoner år sedan

permanent /pˈɛrmanˌɛnt/ (adj)
permanent

perovskit /pˈeːrɔvsxˌiːt/ (n, ut)
perovskita
  medelhårt oxidmineral med molekylsammansättningen CaTiO₃ och består av kalciumtitanoxid

perrong /pˈɛrɔŋ/ (n, ut)
andana

perser /pˈɛʂər/ (n, ut)
persa
  person, vanligen man, från Persien

persienn /pˈɛʂiːˌɛn/ (n, ut)
persiana
  rörlig spjälgardin (i ett fönster)

persika /pˈɛʂiːka/ (n, ut)
préssec
  stenfrukt från persikoträdet

persikoträd /pˈɛʂiːkˌɔtrɛːd/ (n, neut)
presseguer
  en art (Prunus persica) inom växtfamiljen rosväxter (Rosaceae); individ av arten persika, träd som bär rödaktiga stenfrukter

persilja /pˈɛʂɪljˌa/ (n, ut)
julivert
  en art (Petroselinum crispum) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten persilja

persimon /pˈɛʂiːmˌuːn/ (n, ut)
caqui
  en växtart i släktet Diospyros och även dess frukt

persiska /pˈɛʂɪskˌa/ (n, ut)
persa
  språket som talades i det forna Persien

person /pˈɛʂuːn/ (n, ut)
persona
  en människa
  grammatisk böjningskategori som skiljer mellan den/de talande (första person), den/de tilltalade (andra person) eller den/de omtalade (tredje person)

personal /pˌɛʂuːnˈɑːl/ (n, ut)
personal

personifiera /pəʂˈoːniːfˌiːərˌa/ (v)
personificar

personkult /pˈɛʂɔŋkˌɵlt/ (n, ut)
culte a la personalitat
  dyrkan (vördnadsfull upphöjelse) av en person, exempelvis en diktator

personlig /pˈɛʂɔnlˌɪɡ/ (adj)
personal
  som gäller eller tillhör enskilda individer; privat
  som rör någons privatliv; närgången, intim
  som ersätter namn eller benämning på subjekt eller objekt i en sats (om pronomen)

personlighet /pˈɛʂɔnlˌɪɡheːt/ (n, ut)
personalitat
  egenskapen att vara person; de inre eller andliga egenskaperna hos en enskild människa, dennes självständiga individualitet

personlighetsstörning /pˌɛʂɔnlˌɪɡheːtstˈœrnɪŋ/ (n, ut)
trastorn de la personalitat
  psykisk sjukdom där en person vanligtvis beter sig på sätt som uppfattas som störande eller stötande

personligt brev /pˈɛʂɔnlˌɪkt brˈeːv/ (n)
carta de presentació
  introducerande brev till ett medföljande dokument, oftast tillsammans med ett cv

personligt pronomen /pˈɛʂɔnlˌɪkt prˈuːnuːmən/ (n)
pronom personal

personsökare /pˈɛʂʊnsˌøːkarə/ (n, ut)
cercapersones
  bärbar elektrisk apparat som bärs av person och som andra personer på distans kan aktivera, t.ex. ringa till, för att få personens uppmärksamhet genom att apparaten då ger ifrån sig en (t.ex. ljudlig) signal och eventuellt också visar ett nummer (t.ex. avsändarens telefonnummer eller en kod) eller en text på en inbyggd display

peruan /pˈeːrʉˌan/ (n, ut)
peruà

peruansk /pˈeːrʉˌansk/ (adj)
peruà
  som rör Peru eller det peruanska folket

peruk /pˈeːrʉk/ (n, ut)
perruca
  en uppsättning konstgjorda eller riktiga hårstrån som bärs på huvudet och ska efterlikna en mänsklig frisyr

pervers /pˈɛrvəʂ/ (adj)
pervers

pervertera /pˈɛrvətˌeːra/ (v)
pervertir
  sjukligt förvrida eller förvränga

pessar /pˈɛsar/ (n, neut)
diafragma

pessimism /pˈɛsiːmˌɪsm/ (n, ut)
pessimisme

pessimist /pˈɛsiːmˌɪst/ (n, ut)
pessimista
  person som har en negativ inställning

pessimistisk /pˈɛsiːmˌɪstɪsk/ (adj)
pessimista

pest /pˈɛst/ (n, ut)
pesta
  samlingsnamn för infektionsjukdomarna, lungpest, böldpest och blodpest som orsakas av Yersinia pestis

pesto /pˈɛstuː/ (n, ut)
pesto
  slags italiensk röra av riven pecorino, vitlök, basilika, pinjenötter och olivolja

petimäter /pˈeːtiːmˌɛːtər/ (n, ut)
lligamosques
  överdrivet petig eller noggrann person

petition /pˌeːtiːsxˈuːn/ (n, ut)
petició

petriskål /pˈɛtrɪskˌoːl/ (n, ut)
placa de Petri
  cylindrisk grund glas- eller plastskål

petrokemi /pˈɛtruːkəmˌiː/ (n, ut)
petroquímica
  kemi som sysslar med petroleumprodukter (bl a plaster och läkemedel)

petrokemisk /pˈɛtruːkəmˌɪsk/ (adj)
petroquímic
  som har att göra med raffineringen av petroleum och naturgas

pi /pˈiː/ (n, neut)
pi
  irrationell konstant som uttrycker kvoten mellan en cirkels omkrets och dess diameter; cirka 3,1415926536

pianist /pˈiːanˌɪst/ (n, ut)
pianista
  person som spelar piano

piano /pˈiːanˌuː/ (n, neut)
piano
  stränginstrument med tangenter som härstammar från hackbrädet och cembalon

piccolaflöjt /pˌɪksuːlaflˈœjt/ (n, ut)
flautí
  ett träblåsinstrument; liten tvärflöjt

picknick /pˈɪknɪk/ (n, ut)
pícnic
  utflykt med måltid i naturen

piedestal /pˌiːədəstˈɑːl/ (n, ut)
pedestal
  pelarliknande underlag eller annat fotställ för t ex staty eller blomvas

pigghaj /pˈɪɡhaj/ (n, ut)
agullat
  en hajart (Squalus acanthias) inom familjen pigghajar (Squalidae); individ av denna art

piggvar /pˈɪɡvar/ (n, ut)
turbot
  (Scophthalmus maximus), en art inom ordningen plattfiskar; individ av arten piggvar

pigment /pˈɪɡmənt/ (n, neut)
pigment
  material eller substans som förändrar färgen hos något
  färg i en djur- eller växtcell

pik /pˈiːk/ (n, ut)
pica
  långt, spjutliknande stångvapen (använt främst under 1400- och 1500-talen)

pikardiska /pˈiːkardˌɪska/ (n, ut)
picard
  språk som talas i Picardie i Frankrike

pikaresk /pˈiːkarˌɛsk/ (adj)
novel·la picaresca
  som kännetecknar en pikareskroman

pikaresk /pˈiːkarˌɛsk/ (n, ut)
novel·la picaresca
  romangenre som skildrar en skurkaktig hjältes äventyr

pil /pˈiːl/ (n, ut)
fletxa, sageta
  en långsmal projektil med vass spets i ena änden (avfyrad med båge)
  en symbol som anger riktning (ursprungligen föreställande projektilen)

pilaff /pˈiːlaf/ (n, ut)
pilav
  kryddad maträtt av stekt ris och lök ibland även kött och/eller grönsaker

pilbåge /pˈɪlboːjə/ (n, ut)
arc
  vapen, som består av en böjd elastisk stav och en sträng, för att skjuta pilar

pilfink /pˈɪlfɪŋk/ (n, ut)
pardal xarrec

pilgrim /pˈɪlɡriːm/ (n, ut)
pelegrina
  person som vallfärdar till helig plats

pilgrimsfalk /pˈɪlɡrɪmsfˌalk/ (n, ut)
falcó pelegrí

piller /pˈɪlər/ (n, neut)
píndola

pilot /pˈiːluːt/ (n, ut)
pilot
  person som sitter i, styr och är chef på ett flygplan; flygplanskapten

piltavla /pˈɪltavlˌa/ (n, ut)
tauler
  cirkulär tavla avsedd som mål för dart (pilkastning)

pimpsten /pˈɪmpstən/ (n, ut)
pumicita
  en sten av en sorts porös vulkanisk bergart

pinakotek /pˈiːnakˌuːtək/ (n, neut)
pinacoteca
  tavelgalleri, tavelsamling

pincené /pˌɪnsənˈeː/ (n, ut)
pinçanàs
  glasögon som kläms fast över näsroten

pincett /pˈɪnsət/ (n, ut)
alicates d'ungles
  gripverktyg (för små föremål)

pingpong /pˈɪŋpɔŋ/ (n, ut)
ping-pong
  bordtennis, pingis

pingst /pˈɪŋst/ (n, ut)
Pentecosta
  kristen högtid som firas femtio dagar efter påsken

pingstlilja /pˈɪŋstlɪljˌa/ (n, ut)
grandalla
  en växtart (Narcissus poëticus) inom familjen amaryllisväxter (Amaryllidaceae); individ av denna art

pingvin /pɪŋvˈiːn/ (n, ut)
pingüí

pinje /pˈɪnjə/ (n, ut)
pi pinyer, pi bo
  ett sydeuropeiskt barrträd (Pinus pinea) med paraplyliknande krona; exemplar av detta trädslag

pinjenöt /pˈɪnjənˌøːt/ (n, ut)
pinyó
  frukt och kärna från pinjeträdet (Pinus pinea)

pion /pɪˈuːn/ (n, ut)
flor de malet, peronya, peònia de muntanya, peònia herbàcia, piorna, rosa d'ase
  växt inom släktet Paeonia
pió
  subatomär partikel som består av en kvark och en antikvark

pionjär /pɪˈuːnjɛːr/ (n, ut)
pioner
  person som är verksam i ett nytt område inom exempelvis teknik, vetenskap eller kultur
peoner
  person som ingår i ett truppslag såsom ingenjörstrupper
  person som är medlem i en kommunistisk ungdomsrörelse

pip /pˈiːp/ (interjection)
piulet
  ljud som påminner om det från fågelungar, möss, eller liknande (även om elektroniska ljud)

pip /pˈiːp/ (n, neut)
piulet
  ljud som liknar fågelungens läte, pipande ljud; svagt ljud i högt tonläge

pipa /pˈiːpa/ (n, ut)
pipa
  anordning för tobaksrökning; ihåligt rör avsett för rökning, ofta med en skål i ena änden, men ibland av mer avancerad konstruktion

pipett /pˈiːpət/ (n, ut)
comptagotes
  glasrör (med utbuktning) för uppsugning eller mätning av vätskor

piplärka /pˈɪplərkˌa/ (n, ut)
piula

pirat /pˈiːrɑːt/ (n, ut)
pirata
  anhängare till det svenska politiska partiet Piratpartiet eller annat parti med fildelning som kärnfråga

piratkopiering /pˌiːrɑːtkˈɔpiːˌeːrɪŋ/ (n, ut)
pirateria
  olaglig kopiering eller spridning av upphovsrättsskyddat innehåll, något som som bryter mot upphovsrätt

piraya /pˈiːraˌyːa/ (n, ut)
piranya

piska /pˈɪska/ (n, ut)
fuet

pissoar /pˈɪsuːˌar/ (n, ut)
urinari
  utrymme där manliga personer kan urinera stående vid urinaler

pistasch /pˈɪstaʃ/ (n, ut)
pistatxo, festuc, pistatxer
  nöt från detta träd

pistill /pˈɪstɪl/ (n, ut)
pistil
  kvinnligt könsorgan (honorgan) i en blomma, delad i märke, stift och fruktämne

pistmaskin /pˌɪstmasxˈiːn/ (n, ut)
eruga
  maskin som används för att platta till skidpister till manchestermönster, d.v.s. en hård, räfflad yta på snön

pistol /pˈɪstuːl/ (n, ut)
pistola
  ett slags till storleken mindre skjutvapen

pixel /pˈiːksəl/ (n, ut)
píxel
  bildpunkt; det minsta elementet som en digital, rastergrafisk bild byggs upp av

pizza /pˈɪza/ (n, ut)
pizza
  en bakad italiensk rätt med tunn eller tjock brödbotten normalt toppad med tomatsås, ost och andra ingredienser

pizzabagare /pˈɪzabˌaɡarə/ (n, ut)
pizzer
  person som yrkesmässigt bakar pizza

pizzeria /pˈɪzərˌiːa/ (n, ut)
pizzeria
  restaurang som främst serverar pizza

pjäs /pjˈɛːs/ (n, ut)
peça
  kortform av spelpjäs
  någon av spelpjäserna springare och löpare, ibland även torn, dam eller kung

placera /plˈɑːseːrˌa/ (v)
col·locar

plagiat /plˈɑːɡiːˌat/ (n, neut)
plagi
  litterärt eller konstnärligt verk som är identiskt med eller för likartat ett tidigare verk på grund av att upphovsmannen kopierat det ursprungliga verket eller delar av det

plan /plˈɑːn/ (n)
pla
  (mer eller mindre detaljerad) utarbetad och fastställd mental föreställning om det sätt på vilket ett önskat mål skall uppnås eller en (oplanerad eller väntad) framtida händelse skall hanteras, ibland i form av en ordnad uppsättning av delsteg; (mer eller mindre detaljerad) utarbetad och fastställd idé om hur slutresultatet i något (större) projekt skall se ut; idé om hur framtiden skall se ut (i något avseende samt i grova drag hur det resultatet skall uppnås)
  platt yta; avgränsad (större) markyta utan betydande ojämnheter (och oftast utan nämnvärd lutning, d.v.s. markens normal är parallell med lodlinjen), ofta anlagd och inte sällan i formen av en rektangel

plana ut /plˈɑːna ˈʉt/ (v)
aplanar
  utjämna

planera /planˈeːra/ (v)
planejar

planering /plˈɑːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
planificació

planet /plˈɑːnət/ (n, ut)
planeta
  sfärisk, icke-fusionerande himlakropp i rymden i omloppsbana kring en stjärna

planetarisk /plˈɑːnətˌarɪsk/ (adj)
planetari
  med planet sammanhörande

planetarium /plˈɑːnətˌariːˌʉm/ (n, neut)
planetari
  modell av solsystemet
  halvklotformig byggnad på vars innerväggar himlakroppars rörelser kan projicieras

planka /plˈaŋka/ (n, ut)
tauler
  lång skiva i trä som är tjockare än en bräda

plansch /plˈanʃ/ (n, ut)
làmina
  bild på hel sida i en bok

planta /plˈanta/ (n, ut)
planta
  växt som planteras

plantage /plˈantɑːɡə/ (n)
plantació
  jordbruksenhet för odling av grödor (i större skala)

plantera /plˈanteːrˌa/ (v)
plantar
  sätta plantor i jorden

plantskola /plˈantskuːlˌa/ (n, ut)
viver
  anläggning där man drar (driver) upp och sätter om plantor före slutlig utplantering; vanligen i fråga om träd och buskar

plasma /plˈasma/ (n)
plasma
  ett av materiens aggregationstillstånd (en joniserad gas); ämne i detta tillstånd
  blodplasma

plast /plˈast/ (n, ut)
plàstic

platan /plˈɑːtan/ (n, ut)
plàtan
  någon av de trädarter med lönnliknande blad som ingår i släktet plataner (Platanus); exemplar ur detta växtsläkte

platina /plˈɑːtiːnˌa/ (n, ut)
platí
  ett grundämne med atomnummer 78, atommassa 195 och symbolen Pt

platonism /plɑːtˈoːnɪsm/ (n, ut)
platonisme
  den grekiske filosofen Platons läror (särsk om idévärlden av vilken sinnevärlden är en matt skugga)

platonsk /plˈɑːtʊnsk/ (adj)
platònic
  som har att göra med den grekiska filosofen Platon eller hans filosofier

platonsk kropp /plˈɑːtʊnsk krˈɔp/ (n)
sòlid platònic
  konvex, regelbunden tredimensionell polyeder

platonsk kärlek /plˈɑːtʊnsk ɕˈɛrlək/ (n)
amor platònic
  den högsta formen av kärlek; kärlek och vänskap utan sexuella inslag

plats /plˈats/ (n, ut)
lloc
  avgränsat område; även mer abstrakt
posició
  placering i tävling

platt /plˈat/ (adj)
pla
  med en slät och inte krökt yta betydligt större än tjockleken

plattform /platfˈɔrm/ (n, ut)
plataforma
  yta som utgör visst underlag
  system av maskinvara och operativsystem som används för att köra tillämpningsprogram, och avgör vilka program som ens kan köras

platå /plˈɑːtoː/ (n, ut)
altiplà

plausibel /plˈɑːʉsˌiːbəl/ (adj)
plausible

plebej /plˈeːbəj/ (n, ut)
plebeu
  man av folket i Rom (motsats till patricier), underklassare

plektrum /plˈɛktrɵːm/ (n, neut)
pua
  liten skiva av hårt material som används för att slå an strängarna på ett stränginstrument

pleonasm /plˈeːuːnˌasm/ (n, ut)
pleonasme

pleuraspalt /plˈeːʉrˌaspalt/ (n, ut)
cavitat pleural
  det normalt sett minimala utrymme som finns mellan de två bladen hos en lungsäck (mellan lungan och brösthålans inre vägg)

plikt /plˈɪkt/ (n, ut)
deure
  skyldighet att utföra, eller låta bli att utföra, en viss handling

pliocen /plˈiːuːsən/ (n, neut)
pliocè
  den yngre geologiska epoken inom neogen, som sträcker sig från runt 5,3 miljoner till 2,6 miljoner år före nutid

plocka /plˈɔkːa/ (v)
collir
  skörda bär, frukt, svamp, blommor etc

plog /plˈoːɡ/ (n, ut)
arada
  redskap som används för att vända jord (ploga)
  redskap som används för att röja undan snö

plommon /plˈɔmuːn/ (n, neut)
pruna
  en sorts stenfrukt från trädet Prunus domestica

plommonträd /plˈɔmɔntrˌɛːd/ (n, neut)
prunera, pruner
  ett fruktträd av arten Prunus domestica

plugga /plˈɵɡa/ (v)
cremar-se les celles
  studera, läsa intensivt

plundra /plˈɵndra/ (v)
pillar
  utsätta för plundring, bortröva någons ägodelar

plural /plˈʉral/ (n, ut)
plural

plurale tantum /plˈʉralə tˈantʉm/ (n)
plurale tantum

plus /plˈʉs/ (adv)
més
  ökat med

pluta /plˈʉta/ (v)
fer el bot
  sticka ut läpparna (så att ansiktet får en ledsen grimas)

plutokrat /plˈʉtɔkrˌɑːt/ (n, ut)
plutòcrata
  väldigt rik person

plutokrati /plˈʉtɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
plutocràcia
  penningvälde, rikemansvälde

plutonium /plʉtˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
plutoni

plysch /plˈyʃ/ (n, ut)
borra

plädera /plˈɛːdeːrˌa/ (v)
advocar
  tala för något, försvara, förfäkta

plätera /plˈɛːteːrˌa/ (v)
xapar
  (till skydd) belägga en yta (vanligen av en metallsak) med ett tunt skikt av ett annat ämne (vanligen en ädlare metall)

plåga /plˈoːɡa/ (v)
molestar
  tillfoga smärta eller lidande

plågoande /plˈoːɡuːˌandə/ (n, ut)
turmentador
  person som plågar andra

plågsamt /plˈoːɡsamt/ (adv)
dolorosament
  under plåga;

plånbok /plˈoːnbuːk/ (n, ut)
cartera
  mindre väska eller fodral för förvaring av pengar, kreditkort och liknande

plåster /plˈoːstər/ (n, neut)
tireta
  självlimmande skydd för ett litet sår

plåtslagare /plˈoːtslɑːɡˌarə/ (n, ut)
llauner
  hantverkare som arbetar med plåt (på tak)

plöja /plˈøːja/ (v)
llaurar
  bearbeta jord med plog

plötslig /plˈœtslɪɡ/ (adj)
sobtat
  som inträffar snabbt och/eller oväntat

plötsligt /plˈœtslɪkt/ (adv)
de sobte, de cop i volta

pneumatisk /pnˈeːʉmˌatɪsk/ (adj)
pneumàtic

pneumokock /pnˈeːʉmˌuːkɔk/ (n, ut)
pneumococ
  bakterie (streptokock) av arten Streptococcus pneumoniae (som bland annat kan orsaka lunginflammation)

podium /pˈuːdiːˌʉm/ (n, neut)
podi

poesi /pˈuːəsˌiː/ (n, ut)
poesia
  lyrisk diktning

poet /pˈuːət/ (n, ut)
poeta
  person som skriver poesi

poetisk /pˈuːətˌɪsk/ (adj)
poètic
  som har att göra med poesi; stämningsfull, svärmisk; på vers

poetissa /pˈuːətˌɪsa/ (n, ut)
poetessa
  kvinnlig poet

pogrom /pˈɔɡrɔm/ (n, ut)
pogrom
  massmord, våldsam förföljelse (särskilt av judar)

pojke /pˈɔjkə/ (n, ut)
noi
  barn av manligt kön

pojkflicka /pˈɔjkflɪkːˌa/ (n, ut)
gallimarsot

pojkvän /pˈɔjkvɛːn/ (n, ut)
xicot
  man som ingår i en partnerrelation (ofta med sexuella inslag) med en annan person, oftast utan att dessa är gifta eller registrerat partnerskap

pokal /pˈuːkal/ (n, ut)
copa
  bägare; dekorerat dryckeskärl på hög fot

poker /pˈuːkər/ (n, ut)
pòquer
  kortspelsfamilj med den gemensamma nämnaren att det gäller att få en så bra pokerhand som möjligt med hjälp av fem kort

pol /pˈuːl/ (n, ut)
pol
  en av de två punkter på en himlakropp genom vilka himlakroppens rotationsaxel passerar (syftar ofta på någon av jordens poler)
  en ände av en magnet
  en punkt där gränsvärdet för en given funktion är oändligheten

polack /pˈuːlak/ (n, ut)
polonès

polarisera /pˈuːlarˌiːseːrˌa/ (v)
polaritzar
  göra magnetisk; ändra en ljusstråles svängningsriktning
  skärpa motsatser

polarisering /pˈuːlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
polarització
  åstadkommande eller tillstånd av polaritet

polaritet /pˈuːlarˌiːteːt/ (n, ut)
polaritat

polarsken /pˈuːlɑːʂkən/ (n, neut)
aurora

polcirkel /pˈɔlsɪrkəl/ (n, ut)
cercle polar

polis /pɔlˈiːs/ (n, ut)
policia
  samhällsorganisation med uppgift att bekämpa brottslighet och att upprätthålla lag och ordning i en stat eller stad
  person som arbetar inom polisen

polisbil /pɔlˈɪsbiːl/ (n, ut)
cotxe patrulla

polishund /pɔlˈɪshɵnd/ (n, ut)
gos policia
  specialtränad hund som används av polisen i fältarbete

polisman /pɔlˈɪsman/ (n, ut)
agent de policia
  polis, person med polisutbildning som är anställd (som polis) hos polisen

polisong /pɔlˈiːsɔŋ/ (n, ut)
garrofes
  kindskägg från tinningen och ned mot käkbenet

polispatrull /pɔlˈɪspatrˌɵl/ (n, ut)
patrulla de policia
  liten grupp av poliser (ofta två stycken) som är ute i tjänst tillsammans som en enhet (och vanligtvis delar en polisbil)

polisstat /pɔlˈɪstat/ (n, ut)
estat policia
  stat där polisen har så stora befogenheter att den medborgerliga friheten och rättssäkerheten är starkt inskränkta

politik /pˈuːliːtˌiːk/ (n, ut)
política
  den process som bestämmer hur den offentliga makten utövas

politiker /pˈuːliːtˌiːkər/ (n, ut)
polític, política
  person som arbetar med politik, person som (i en demokrati) är direkt eller indirekt folkvald att ingå i ett beslutande organ

politisera /pˈuːliːtˌɪseːrˌa/ (v)
polititzar
  göra politisk

politisk /pˈuːliːtˌɪsk/ (adj)
polític
  som rör politik

politiskt inkorrekt /pˈuːliːtˌɪskt ˈɪŋkɔrˌɛkt/ (adj)
políticament incorrecta
  som kan förolämpa eller marginalisera vissa etniska, kulturella eller andra grupper

politiskt korrekt /pˈuːliːtˌɪskt kˈɔrəkt/ (adj)
políticament correcta
  i linje med de (för tillfället) rådande åsikterna gällande politik och samhälle; som allmänt accepteras i samhällsdebatten
  som (aktivt) undviker att exkludera, marginalisera eller förolämpa vissa etniska, kulturella eller andra grupper

politiskt parti /pˈuːliːtˌɪskt pˈatiː/ (n)
partit polític
  organisation som söker politisk makt (oftast genom att ställa upp i allmänt val), politisk sammanslutning

polkagris /pˈɔlkaɡrˌiːs/ (n, ut)
bastó de caramel
  typ av hårt godis bestående av med pepparmint och smaksatt socker, klassiskt med ränder av röd smet

pollen /pˈɔlən/ (n, neut)
pol·len
  frömjöl som växterna använder när de förökar sig

pollinera /pɔlˈiːneːrˌa/ (v)
pol·linitzar
  överföra frömjöl från ståndare till pistill

pollinering /pɔlˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
pol·linització
  aktiviteten av att pollinera

polonium /pˈuːlɔnˌiːʉm/ (n, neut)
poloni

polsk /pˈɔlsk/ (adj)
polonès
  som har att göra med Polen
  som har att göra med det polska språket

polska /pˈɔlska/ (n, ut)
polonès
  det språk som talas i Polen

polyamori /pˈuːlyːˌamuːrˌiː/ (n, ut)
poliamor
  utövandet, önskan om eller förmågan till flera samtidiga kärleksrelationer, med samtycke från alla inblandade

polyamorös /pˈuːlyːˌamuːrˌøːs/ (adj)
poliamorós
  som har flera kärleksförbindelser samtidigt

polyandri /pˈuːlyːˌandriː/ (n, ut)
poliàndria
  form av polygami där en kvinna är gift med flera män

polydaktyli /pˈuːlyːdˌaktyːlˌiː/ (n, ut)
polidactília
  en anatomisk variation som innebär att man föds med övertaliga fingrar och/eller tår

polyeder /pˈuːlyːədər/ (n, ut)
políedre

polyester /pˈuːlyːˌɛstər/ (n, ut)
polièster
  en sorts plast

polygam /pˈuːlyːɡˌam/ (adj)
polígam

polygami /pˈuːlyːɡˌamiː/ (n, ut)
poligàmia
  (sexuellt) partnerskap med flera personer samtidigt

polyglott /pˈuːlyɡlˌɔt/ (n, ut)
poliglot
  person som pratar flera språk
  bok som har (samma) text på flera språk

polygon /pˈuːlyːɡˌɔn/ (n, ut)
polígon

polykarbonat /pˈuːlyːkˌarbuːnˌat/ (n)
policarbonat
  en transparent termoplast med hög hållbarhet

polymer /pˈuːlyːmər/ (n, ut)
polímer

polymerkemi /pˈuːlyːmˌɛrkəmˌiː/ (n, ut)
química de polímers, química macromolecular
  läran om utvinning och syntes av polymerer

polynom /pˈuːlyːnˌɔm/ (n, neut)
polinomi
  ett algebraiskt uttryck, summan av termer som består av en koefficient multiplicerad med en variabel upphöjd till ett naturligt tal, d.v.s. uttryck på formen a_0 + a_1 x + \cdots a_n x^n

polynomiell /pˈuːlyːnˌuːmiːˌɛl/ (adj)
polinomial
  som har egenskap av eller begränsas av polynom

polypeptid /pˈuːlyːpˌɛptiːd/ (n, ut)
polipèptid

polysackarid /pˈuːlyːsˌakːarˌiːd/ (n, ut)
polisacàrid
  polymerisk kolhydrat som består av många (~hundratals eller tusentals) monosackarider, t.ex. stärkelse, glykogen och cellulosa

polystyren /pˈuːlystˌyːrən/ (n, neut)
poliestirè

polysyndes /pˈuːlyːsˌyndəs/ (n, ut)
polisíndeton
  stilfigur som innebär en överdriven användning av bindeord i syfte att förtydliga varje ord eller sats

polyteism /pˈuːlyːtəˌɪsm/ (n, ut)
politeisme
  religionsåsikt som antager många gudar

polyteist /pˈuːlyːtəˌɪst/ (n, ut)
politeista
  den som dyrkar flera gudar

polyteistisk /pˈuːlyːtəˌɪstɪsk/ (adj)
politeista
  som kännetecknas av polyteism, som har fler än en gudom

polytop /pˈuːlyːtˌuːp/ (n, ut)
polítop

polyuri /pˈuːlyːˌʉriː/ (n, ut)
poliúria
  (onormalt) stor urinmängd (per dygn)

pompös /pˈɔmpøːs/ (adj)
pompós
  praktfull, prunkande

poncho /pˈɔnʃuː/ (n, ut)
ponxo
  ett enkelt klädesplagg som träs över huvudet för att täcka överkroppen

ponny /pˈʊnyː/ (n, ut)
poni

pontifex /pˈɔntiːfˌɛks/ (n)
pontífex
  överstepräst

popcorn /pˈɔpkuːrn/ (n, neut)
clotxa
  majskorn som värmts i olja så att skalet har sprängts itu

poppel /pˈɔpəl/ (n, ut)
pollancre, àlber
  (Populus); träd i familjen videväxter

popularitet /pˈɔpʉlˌariːtˌeːt/ (n, ut)
popularitat

populism /pˈɔpʉlˌɪsm/ (n, ut)
populisme

populär /pˈɔpʉlˌɛːr/ (adj)
popular
  som många tycker om

por /pˈuːr/ (n, ut)
por
  mycket liten (ofta för blotta ögat osynlig) öppning

pormask /pˈuːrmask/ (n, ut)
barb
  utvidgad mynning på talgkörtel, fylld med talg, bakterier och avstött hud

pornografi /pˈuːrnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
pornografia
  avbildandet i bilder, rörliga bilder, ljud eller text av sexuella aktiviteter och föreställningar i njutningssyfte snarare än i fortplantningssyfte

pornografisk /pˈuːrnɔɡrˌafɪsk/ (adj)
pornogràfic
  som rör pornografi

porositet /pˈuːruːsˌɪteːt/ (n, ut)
porositat
  egenskap som beskriver andelen porer i ett material
  (egenskap hos empiriska termer) definierade avgränsningar av termens innebörd vilar på förgivettaganden

porrig /pˈɔrɪɡ/ (adj)
pornogràfic
  pornografisk, sexuellt upphetsande

pors /pˈɔʂ/ (n, ut)
murta de Brabant
  låg buske som växer vid kärr, tjärnar och stränder med vetenskapliga namnet Myrica gale

porslin /pɔʂlˈiːn/ (n, neut)
porcellana
  keramiskt material
  husgeråd tillverkat av detta material, såsom tallrik, soppterrin, gräddsnipa, tefat, kaffekopp

portal /puːtˈɑːl/ (n, ut)
portal
  port eller dörr med omgivande utsmyckning
  webbplats eller webbsida som är avsedd som ingång till en större mängd innehåll

portfölj /puːtfˈœlj/ (n, ut)
cartera
  väska för böcker eller handlingar

portier /pˈuːtiːər/ (n, ut)
porter
  en uppassare, hjälpreda, assistent, receptionist, väskbärare, portvakt (?) på ett hotell
  en sorts dörr mellan två rum

portik /pˈuːtiːk/ (n, ut)
pòrtic
  kolonn- eller pelarburen taktäckt förhall framför ingången till en byggnad

portlak /pˈuːtlak/ (n, ut)
verdolaga
  en växt av släktet Portulaca i synnerhet arten Portulaca oleracea

portmonnä /pˈuːtmʊnˌɛː/ (n, ut)
portamonedes
  liten behållare för pengar

porträtt /pˈuːtrət/ (n, neut)
retrat
  avbildning av en bestämd människa genom att återge dennas individuella drag genom foto, måleri m.m.

porträttmålare /pˈuːtrətmˌoːlarə/ (n, ut)
retratista
  målare av porträtt

porträttör /pˈuːtrətːˌøːr/ (n, ut)
retratista
  porträttmålare

portugisisk /pˈuːtʉjˌiːsɪsk/ (adj)
portuguès
  som har att göra med Portugal, portugiser eller det portugisiska språket

portugisisk örlogsman /pˈuːtʉjˌiːsɪsk ˈœrlˈoːɡsman/ (n)
borm de vela, caravel·la portuguesa, gargall de cranc
  en manetliknande kolonial organism (Physalia physalis) inom klassen hydrozoer (Hydrozoa); individ av denna organism

portugisiska /pˈuːtʉjˌiːsɪskˌa/ (n, ut)
portuguès, portugués
  språk som talas bl.a. i Portugal och Brasilien

porös /pˈuːrøːs/ (adj)
porós

position /pˌuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
posició
  läge, plats
  en persons status, rang eller uppgift i ett vanligtvis hierarkiskt system
  (militärt) ställning i terräng där styrkorna tagit plats

positiv /pˈuːsɪtˌiːv/ (adj)
positiu
  som har en hoppfull sinnesstämning
  som har en brist på elektroner eller som kan producera ett underskott av elektroner
  att vara större än noll
  som ger utslag, innebärande att testet hittat något

positivhalare /pˈuːsɪtˌɪvhalˌarə/ (n, ut)
orguenista
  person (gatumusikant) som spelar (vevar, halar) positiv (vevorgel)

positivism /pˈuːsɪtˌiːvɪsm/ (n, ut)
positivisme
  en filosofisk riktning som avvisar alla metafysiska spekulationer och godkänner endast erfarenhet (det positiva) som kunskapskälla

positron /pˈuːsɪtrˌuːn/ (n, ut)
positró
  elektronens antipartikel

possessiv /pˈɔsəsˌiːv/ (adj)
possessiu

possessivt pronomen /pˈɔsəsˌɪvt prˈuːnuːmən/ (n, neut)
pronom possessiu

post /pˈɔst/ (n, ut)
correu
  (förmedling av) brev, paket och andra försändelser

posta /pˈɔsta/ (v)
enviar
  skicka iväg ett brev eller paket med posten

postcovid /pˈɔstkuːvˌiːd/ (n)
COVID-19 persistent
  symtom som kvarstår efter genomgången covid-19-infektion

postera /pˈɔsteːrˌa/ (v)
apostar
  stå (eller ställa) på vakt

postkontor /pˌɔstkɔntˈuːr/ (n, neut)
oficina de correus, oficina postal

postmodernism /pˈɔstmuːdˌɛrnɪsm/ (n, ut)
postmodernisme

postposition /pˌɔstpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
postposició
  ord som genom att sättas efter en nominalfras uttrycker någon sorts relation mellan denna och en annan del av satsen

postsovjetisk /pˈɔstsɔvjətˌɪsk/ (adj)
post-soviètic
  som rör tiden efter Sovjetunionens kollaps

posttraumatisk /pˈɔstraˌʉmatˌɪsk/ (adj)
posttraumàtic
  som följer efter ett (fysiskt eller psykologiskt) trauma

postulera /pˈɔstʉlˌeːra/ (v)
postular

postum /pˈɔstʉm/ (adj)
pòstum

potatis /pɔtˈɑːtɪs/ (n)
patata, creïlla
  ätbar knöl på potatisens (örtens) rötter

potatismos /pɔtˈɑːtɪsmˌuːs/ (n, neut)
puré de patates
  ätbart mos gjort av potatis

potatissallad /pɔtˈɑːtɪssˌalad/ (n, ut)
amanida de patata

potatisstöt /pɔtˈɑːtɪsstˌøːt/ (n, ut)
aixafapatates
  ett redskap som används för att mosa potatis och liknande grönsaker

potentiell /pˈuːtəntˌiːəl/ (adj)
potencial

potta /pˈɔtːa/ (n, ut)
orinal
  kärl för urin och avföring, särskilt för småbarn

poäng /pˈuːəŋ/ (n)
punt
  enhet av (ofta siffer-) värde som anger framgång i ett spel, ett prov e. dyl.

pragmatik /prˈaɡmatˌiːk/ (n)
pragmàtica
  ämne inom språkvetenskapen som studerar hur ett språk används

pragmatisk /prˈaɡmatˌɪsk/ (adj)
pragmàtic

prakt /prˈakt/ (n, ut)
magnificència
  imponerande skönhet genom dyrbara prydnader

praktik /prˈaktiːk/ (n, ut)
pràctica
  mottagning

praktikant /prˈaktiːkˌant/ (n, ut)
becari
  person som praktikerar

praktisk /prˈaktɪsk/ (adj)
convenient

pralin /prɑːlˈiːn/ (n, ut)
bombó
  en sorts chokladbit med fyllning

praseodym /prˈɑːsəˌuːdyːm/ (n, neut)
praseodimi

prata /prˈɑːta/ (v)
parlar
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst specifierat språk

pratande /prˈɑːtandə/ (n, neut)
conversa
  det att prata

pratbubbla /prˈɑːtbɵblˌa/ (n, ut)
bafarada

pratsam /prˈɑːtsam/ (adj)
loquaç

precis /prəsˈiːs/ (adj)
precís
  (om mätvärde etc.) exakt, angivet med stor noggrannhet, mycket nära (eller identiskt med) det egentliga värdet

precis /prəsˈiːs/ (adv)
precisament
  med liten marginal
  (helt) nyligen, just

precis /prəsˈiːs/ (interjection)
exactament, precisament

precisera /prəsˈɪseːrˌa/ (v)
especificar
  göra precisare, ange närmare, noggrannare eller mer detaljerat; begränsa innebörden

predikan /prˈeːdiːkˌan/ (n, ut)
sermó

predikant /prˈeːdiːkˌant/ (n, ut)
predicador
  den som predikar, präst, missionär

predikat /prˈeːdiːkat/ (n, neut)
predicat
  satsdel som betecknar handling eller aktion i en sats; i svenskan alltid ett verb

predikstol /prˈeːdɪkstˌuːl/ (n, ut)
púlpit, trona
  talarstol i en kyrka, varifrån prästen håller predikan

prefektur /prˈeːfəktˌʉr/ (n, ut)
prefectura
  administrativt område i vissa länder

prefix /prˈeːfiːks/ (n, neut)
prefix
  faktor som läggs till före en enhet, såsom "kilo-" ("tusen") före "meter" ger "kilometer" ("tusen meter")

prejudikat /prˈɛjʉdˌiːkat/ (n, neut)
precedent
  tidigare dom som utgör norm för hur en rättsregel ska tolkas framöver

prekariat /prˈeːkarˌiːat/ (n, neut)
precariat
  samhälleligt kollektiv bestående av personer som under längre tid har osäkra anställningsförhållanden (utan sjukförsäkring, semester, betald pension o.d.) eller befinner sig utanför den etablerade arbetsmarknaden

prekär /prˈeːkɛːr/ (adj)
precari
  (mycket) bekymmersam

prelat /prˈeːlat/ (n, ut)
prelat
  hederstitel för högt uppsatt katolsk präst

premiss /prˈeːmɪs/ (n, ut)
premissa

premiär /prˈeːmiːˌɛːr/ (n, ut)
estrena

premiärminister /prˈeːmiːˌɛrmiːnˌɪstər/ (n, ut)
primer ministre
  titel för regeringschefen i somliga länder, t.ex. i Storbritannien

preposition /prˌeːpuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
preposició

presenning /prˈeːsənˌɪŋ/ (n, ut)
lona
  stor, impregnerad duk som används utomhus för att skydda varor

presensparticip /prˈeːsənspˌatiːsˌɪp/ (n, neut)
participi present

presentation /prəsˈɛntasxˈuːn/ (n, ut)
presentació
  det att presentera

presentera /prəsˈɛnteːrˌa/ (v)
presentar
  ge en presentation; förevisa

president /prˈeːsiːdˌɛnt/ (n, ut)
president
  titel för statschef, vanligtvis i en republik, statsöverhuvud

press /prˈɛs/ (n, ut)
premsa
  sammanfattande benämning för tidningsmediet

presskonferens /prˌɛskɔnfərˈans/ (n, ut)
roda de premsa, conferència de premsa
  möte dit en organisation bjuder in journalister för att kungöra nyheter och stora förändringar, såsom avhopp, kontraktssigneringar, och nomineringar

prestanda /prˈɛstandˌa/ (n, ut)
rendiment

prestation /prˌɛstasxˈuːn/ (n, ut)
assoliment

pretentiös /prˈeːtəntˌiːøːs/ (adj)
pretensiós
  mycket anspråksfull; som ställer mycket höga krav

preteritum /prˈeːtərˌiːtʉm/ (n, neut)
pretèrit
  enkelt tempus som anger att handlingen skedde tidigare än nu

preussare /prˈeːɵsˌarə/ (n, ut)
prussià
  person (man, kvinna) som härrör från Preussen

preussisk /prˈeːɵsˌɪsk/ (adj)
prussià
  som har att göra med Preussen

preventivmedel /prˈɛvəntˌɪvmeːdˌɛl/ (n, neut)
anticonceptiu
  mekaniskt föremål eller kemiskt läkemedel som används för att undvika befruktning vid parning

priapism /prˈiːapˌɪsm/ (n)
priapisme
  långvarig och smärtsam erektion av penis, ej betingad av sexuell upphetsning eller extas

primat /prˈiːmat/ (n)
primat
  djur av ordningen Primates, herredjur

primitiv /prˈiːmiːtˌiːv/ (adj)
primitiu

primtal /prɪmtˈɑːl/ (n, neut)
nombre primer

primär /prˈiːmɛːr/ (adj)
primari, primària

princip /prˈɪnsɪp/ (n, ut)
principi
  grundläggande sats eller regel som utgör den yttersta grunden eller orsaken till något; den källa varifrån något kan härledas

prins /prˈɪns/ (n, ut)
príncep
  titel för en ej regerande manlig medlem av ett kunga- eller furstehus

prinsessa /prˈɪnsəsˌa/ (n, ut)
princesa
  kvinnligt barn till monark

prioritera /prˈiːuːrˌiːteːrˌa/ (v)
prioritzar

pris /prˈiːs/ (n)
preu, premi
  det penningbelopp någon vill ha (eller slutligen får) för en vara eller tjänst, kostnad (även symbolisk), summa att betala
premi, preu
  i förhand överenskommen belöning (i form av pokal, medalj, plakett, pengar eller annat) för en prestation (ofta i tävlingssammanhang)

prisma /prˈɪsma/ (n)
prisma
  kropp med två likformiga basytor och minst tre rektangelformiga sidoytor
  genomskinligt (och därför ljusbrytande) prisma med triangelformig genomskärning

privat /prˈɪvɑːt/ (adj)
privat

privatisera /prˈɪvɑːtˌɪseːrˌa/ (v)
privatitzar

privilegium /prˈiːviːləjˌiːʉm/ (n, neut)
privilegi
  förmån

problem /prɔblˈeːm/ (n, neut)
problema
  tillstånd som inte är bra och som bör åtgärdas, och som vanligtvis går att lösa på något sätt
  övningsuppgift /i skolbok etc./

problemlösning /prɔbləmlˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
resolució de problemes
  den tankeprocess som en intelligent varelse använder för att lösa problem

procedur /prʊsˈeːdʉr/ (n, ut)
procediment
  förfarande, sätt att gå tillväga

procent /prɔsˈɛnt/ (n)
per cent
  hundradel (betecknas %)

procentenhet /prɔsˈɛnteːnhˌeːt/ (n, ut)
punt percentual
  ett mått på skillnaden (differensen) mellan två procenttal

process /prʊsˈɛs/ (n, ut)
procés
  en serie händelser (aktiviteter) som leder till ett resultat

processor /prʊsˈɛsɔr/ (n, ut)
processador

producera /prɔdˈʉseːrˌa/ (v)
produir

produkt /prɔdˈɵkt/ (n, ut)
producte
  producerad vara; resultat av tillverkning
  resultat av multiplikation (av tal eller andra matematiska objekt)

produktion /prɔdɵksxˈuːn/ (n, ut)
producció
  det att producera något

produktiv /prɔdɵktˈiːv/ (adj)
productiu
  som producerar mycket, aktiv, idog, verksam, arbetsduglig

produktivitet /prɔdɵktˈiːviːtˌeːt/ (n, ut)
productivitat
  det att vara produktiv
  (ett effektivitetsmått inom näringsliv och offentlig förvaltning) förhållandet mellan produktionsvolym (produktionsmängd) och en eller flera insatsfaktorer (t ex antal arbetstimmar)
  möjlighet att förstå och konstruera språkliga satser som man inte tidigare inte har stötts på

professionell /prˌuːfəsxˈuːnəl/ (adj)
professional
  som utför något yrkesmässigt och med skicklighet; som tillhör eliten inom ett yrke

professor /prˈuːfəsˌɔr/ (n, ut)
professor, professora

profet /prˈuːfət/ (n, ut)
profeta
  person som anses förmedla ett budskap från Gud

profetia /prˈuːfətˌiːa/ (n, ut)
profecia

proffs /prˈɔfs/ (n, neut)
expert

profil /prˈuːfiːl/ (n, ut)
perfil
  porträtt (av ett ansikte) från sidan; i profil från sidan

profylaktisk /prˈuːfyːlˌaktɪsk/ (adj)
profilàctic
  förebyggande, skyddande

profylax /prˈuːfyːlˌaks/ (n, ut)
profilaxi
  förebyggande åtgärd(er)

prognos /prˈɔŋnuːs/ (n, ut)
pronòstic

program /prʊɡrˈam/ (n, neut)
programa
  lista med tidpunkter eller aktiviteter (som ska följas), exempelvis en plan, ett schema, ett manus eller agenda
  radio- eller tv-kanal
  datorprogram, arbetsplan för en dator

programledare /prˈɔɡramlˌeːdarə/ (n, ut)
presentador

programmera /prˈɔɡramˌeːra/ (v)
programar
  ange inställningar för en maskin
  skriva en källkod till ett datorprogram

programmerare /prˈɔɡramˌeːrarə/ (n, ut)
programador, programadora
  person som programmerar

programmering /prˈɔɡramˌeːrɪŋ/ (n, ut)
programació
  det att programmera

programmeringsspråk /prˈɔɡramˌeːrɪŋsprˌoːk/ (n, neut)
llenguatge de programació

programvara /prˈɔɡramvˌara/ (n, ut)
programari
  (uppsättning) datorprogram

projekt /prɔsxˈɛkt/ (n, neut)
projecte

projektil /prɔsxˈɛktiːl/ (n, ut)
projectil
  föremål som slungas eller skjuts i väg, till exempel (kanon)kula

projektledare /prɔsxˈɛktleːdˌarə/ (n, ut)
director de projectes
  person som leder ett projekt och den grupp av individer som deltar i projektet

projektor /prɔsxˈɛktɔr/ (n, ut)
projector

prokaryot /prˈuːkarˌyːuːt/ (n, ut)
procariota
  encellig organism som saknar cellkärna (och andra membranomslutna organeller, såsom mitokondrier), tidigare en av två domäner

prokrastinera /prˌɔkrastˈiːneːrˌa/ (v)
procrastinar
  tvångsmässigt skjuta upp till ett senare tillfälle eller till en annan dag; vänta med till senare

prokrastinering /prˌɔkrastˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
procrastinació
  (problematisk) vana att skjuta upp saker till senare, det att prokrastinera

prolaktin /prˌuːlaktˈiːn/ (n, neut)
prolactina
  ett hormon från adenohypofysen vilket bland annat stimulerar produktion av bröstmjölk i bröstkörtlarna

proletariat /prˈuːleːtˌariːˌat/ (n, neut)
proletariat

proletär /prˌuːlətˈɛːr/ (n, ut)
proletari
  person som tillhör proletariatet

prolin /pruːlˈiːn/ (n, neut)
prolina
  en aminosyra som ingår i den genetiska koden (Pro, P)

prolog /pruːlˈoːɡ/ (n, ut)
pròleg

prolongation /prˌuːlɔŋasxˈuːn/ (n, ut)
prolongació
  av prolongera

promenad /prˈuːmənˌad/ (n, ut)
passeig
  det att vara ute och gå, ofta i rekreations- och/eller träningssyfte
  centralt rum, utrymme eller gångbana främst avsett för flanerande

promenera /prˈuːmənˌeːra/ (v)
passejar

prometium /prˈuːmətˌiːʉm/ (n, neut)
prometi

promiskuitet /prˈuːmɪskˌʉiːtˌeːt/ (n, ut)
promiscuïtat
  det att en individ eller grupp uppvisar sexuellt frisläppt beteende

promiskuös /prˈuːmɪskˌʉøːs/ (adj)
promiscu
  sexuellt frisläppt

promulgera /prˈuːmɵljˌeːra/ (v)
promulgar
  offentliggöra, utfärda (en av riksdagen tidigare antagen lag)

pronomen /prˈuːnuːmən/ (n, neut)
pronom

pronominell /prˈuːnuːmˌiːnəl/ (adj)
pronominal
  som rör pronomen

propaganda /prˈuːpaɡˌanda/ (n, ut)
propaganda

propagera /prˈuːpaɡˌeːra/ (v)
propagar
  fortplanta sig; sprida sig

propan /prˈuːpan/ (n, neut)
propà
  ett kolväte, alkan med formeln C₃H₈

propeller /prˈuːpələr/ (n, ut)
hèlice

proportion /prˌuːpuːsxˈuːn/ (n, ut)
proporció
  förhållande

propp /prˈɔp/ (n, ut)
tap
  föremål som används för att försluta en öppning

prorysk /prˈuːrysk/ (adj)
prorús
  som är positivt inställd till Ryssland som stat

prosa /prˈuːsa/ (n, ut)
prosa
  språklig framställningsform som inte är på vers, som inte är bunden av metriska regler, den vanligaste i tal och skrift

prosaisk /prˈuːsaˌɪsk/ (adj)
prosaic
  skriven på prosa; som avser eller har samband med prosa

proselyt /prˈuːsəlˌyːt/ (n, ut)
prosèlit

proselytism /prˈuːsəlˌyːtɪsm/ (n, ut)
proselitisme
  värvning av proselyter, av nya anhängare (till en tro), mission, missionerande, det att proselytisera

prosit /prˈuːsɪt/ (interjection)
salut, Jesús
  sägs till den som just har nyst

prosodi /prˈuːsuːdˌiː/ (n, ut)
prosòdia
  (läran om) ett språks ljudegenskaper såsom rytm, intonation och dynamik i förhållande till varandra, på stavelse-, ord-, fras- eller satsnivå

prospektera /prˈɔspəktˌeːra/ (v)
prospectar
  systematiskt söka efter olja eller malmer eller grundvatten

prostaglandin /prˌɔstɑːɡlandˈiːn/ (n, neut)
prostaglandina
  enskild medlem i en familj av fettlösliga (hormonliknande) singalmolekyler

prostata /prˈɔstatˌa/ (n, ut)
pròstata
  körtel hos handjur, belägen runt urinrörets översta del, strax under urinblåsan, vilken producerar en del av det sekret som ingår i sädesvätskan

prostataspecifikt antigen /prˈɔstatˌaspəsˌɪfɪkt ˈantiːjən/ (n)
antigen específic de la pròstata
  ett protein som bildas i prostatakörteln, varav en liten andel är blodburet

prostatit /prˈɔstatˌiːt/ (n, ut)
prostatitis
  inflammation i prostata

prostituera /prˈɔstiːtˌʉərˌa/ (v)
prostituir-se

prostitution /prˌɔstiːtʉsxˈuːn/ (n, ut)
prostitució
  verksamhet där en person mot ersättning utför sexuella handlingar åt en annan

protagonist /prˈuːtɑːɡˌɔnɪst/ (n, ut)
protagonista
  skådespelare som spelade huvudrollen i ett forngrekiskt drama; huvudperson

protaktinium /prˈuːtaktˌiːniːˌʉm/ (n, neut)
protoactini, protactini

protein /prˌuːtəˈiːn/ (n, neut)
proteïna
  mycket stor molekyl bestående av en eller fler aminosyrakedjor

protektionism /prˌuːtəksxˈoːnɪsm/ (n, ut)
proteccionisme
  (handels)politik som vill införa (eller behålla) skyddstullar

protektorat /prˈuːtəktˌuːrɑːt/ (n, neut)
protectorat
  skyddat område; land som står under ett annat lands överhöghet

proteomik /prˈuːtəˌuːmiːk/ (n, ut)
proteòmica
  studiet av proteiner, en gren av biologin

protes /prˈuːtəs/ (n, ut)
pròtesi

protest /prˈuːtəst/ (n, ut)
protesta

protestant /prˈuːtəstˌant/ (n, ut)
protestant
  person som bekänner sig till protestantism, en inriktning inom kristendom

protestantisk /prˈuːtəstˌantɪsk/ (adj)
protestant
  hörande till protestantismen; luthersk, som protesterar mot rådande katolska ordningen

protokoll /prˈuːtuːkˌɔl/ (n, neut)
protocol
  formellt nedtecknad beskrivning av ett sammanträde
  uppsättning regler om hur två eller fler nätverksnoder eller datorprogram skall kommunicera med varandra; kommunikationsprotokoll

proton /prˈuːtuːn/ (n, ut)
protó

protrombin /prˌɔtrɔmbˈiːn/ (n, neut)
protrombina
  protein som vid blodets koagulation omvandlas (av faktor X) till trombin

prov /prˈuːv/ (n, neut)
control
  examination, en prövning av kunskap, vanlig i utbildningssammanhang
  undersökning eller test av ett ämne eller produkt
  utmaning
mostra
  ämne, produkt eller annat objekt som utgör del av undersökningsmaterial eller testunderlag

provensalsk /prˈuːvənsˌalsk/ (adj)
provençal
  från, eller som rör, Provence

provins /prˈuːvɪns/ (n, ut)
província
  administrativ region, i vissa länder benämnd landskap; förvaltningsområde i allmänhet på en nivå närmast under den nationella nivån

provision /prˌuːviːsxˈuːn/ (n, ut)
comissió
  ersättning för förmedling av en affär, mäklararvode

provisorisk /prˌuːviːsˈɔrɪsk/ (adj)
provisional

provocera /prˈuːvuːsˌeːra/ (v)
provocar
  reta, bära sig utmanande åt

provrum /prˈuːvrɵːm/ (n, neut)
emprovador

provrör /prˈuːvrøːr/ (n, neut)
tub d'assaig

prudentlig /prˈʉdəntlˌɪɡ/ (adj)
posturer
  överdrivet noggrann eller korrekt

prutgås /prˈʉtɡoːs/ (n, ut)
oca de collar

prydlig /prˈydlɪɡ/ (adj)
pulcre
  som är välvårdad; proper och ordentlig i sitt utförande

prygla /prˈyɡla/ (v)
apallissar
  ge prygel, slå

prägla /prˈɛɡla/ (v)
encunyar
  tillverka mynt genom att stämpla in avbildning på metallstycke

prärie /prˈɛːriːə/ (n, ut)
praderia
  större grässlätt i Nordamerika

prärievarg /prˈɛːriːəvˌarj/ (n, ut)
coiot
  en art (Canis latrans) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten prärievarg

präst /prˈɛst/ (n, ut)
sacerdot
  person som är utbildad som ledare inom ett religiöst samfund, särskilt inom kristendomen

prästinna /prˈɛstɪnˌa/ (n, ut)
sacerdotessa
  kvinnlig präst

prästkrage /prˈɛstkraɡə/ (n, ut)
margarida
  en art (Leucanthemum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten prästkrage

prästpalm /prˈɛstpalm/ (n, ut)
washingtònia
  en växtart (Washingtonia filifera) inom familjen palmer (Arecaceae); exemplar av denna art

prästvigning /prˈɛstvɪŋnˌɪŋ/ (n, ut)
ordenació sacerdotal
  ceremoni varvid biskop viger ny präst

pråm /prˈoːm/ (n, ut)
barcassa
  båt med flat botten, ofta utan egen motor

psalm /psˈalm/ (n, ut)
salm, psalm

psalmbok /psˈalmbuːk/ (n, ut)
himnari
  bok med text och musik till psalmer

psaltare /psˈaltarə/ (n, ut)
saltiri
  antikt judiskt stränginstrument

pseudonym /psˈeːʉdˌɔnyːm/ (n, ut)
pseudònim, nom de ploma
  antaget författarnamn, främst använt i syfte att skapa anonymitet

pseudovetenskap /psˈeːʉdˌuːvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
pseudociència

pseudovetenskaplig /psˈeːʉdˌuːvətˌɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
pseudocientífic
  hörande till pseudovetenskap, påstått (men egentligen inte) vetenskaplig

psilocybin /psˌiːluːsyːbˈiːn/ (n)
psilocibina
  ett hallucinogent ämne, C12H16N₂HPO₄, som finns i psykedeliska svampar tillhörande gruppen tryptaminer

psyke /psˈyːkə/ (n, neut)
psique
  en individs själ eller medvetande samt upplevelser, sinne och beteenden

psykedelisk /psˈyːkədəlˌɪsk/ (adj)
psicodèlic
  sinnesvidgande; själsöppnande; hallucinatorisk; som berikar sinnesupplevelserna

psykiater /psˈyːkiːˌatər/ (n, ut)
psiquiatre

psykiatri /psˈyːkiːˌatriː/ (n, ut)
psiquiatria
  medicinsk disciplin, som utgår från psykopatologi och kan betraktas som en avknoppning från neurologin

psykiatrisk /psˈyːkiːˌatrɪsk/ (adj)
psiquiàtric
  som har att göra med psykiatri

psykisk /psˈyːkɪsk/ (adj)
psíquic

psykisk störning /psˈyːkɪsk stˈœrnɪŋ/ (n, ut)
trastorn mental
  samlingsnamn för olika kliniska tillstånd som har med psyket att göra

psyko- /psˈyːkuː/ (affix)
psico-
  som rör själen eller sinnet

psykoanalys /psˈyːkuːˌanalˌyːs/ (n, ut)
psicoanàlisi
  en gren inom psykologin med särskild inriktning på studiet av känsloladdade föreställningar (komplex) och driftsliv i det omedvetna
  en metod att bota psykiska störningar genom att leta sig fram till deras orsaker i det omedvetna

psykolog /psˌyːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
psicòleg, psicòloga
  utbildad person som yrkesmässigt ägnar sig åt psykologi

psykologi /psˌyːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
psicologia

psykologisk /psˌyːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
psicològic
  som rör psykologi

psykologisk krigföring /psˌyːkuːlˈoːɡɪsk krˈɪɡføːrˌɪŋ/ (n)
guerra psicològica
  det att försvaga försvarsviljan (moralen) hos ett fiendelands befolkning eller armé genom propaganda, ryktesspridning o.dyl.

psykometri /psˈyːkuːmˌɛtriː/ (n, ut)
psicometria
  gren av psykologi som syftar till att mäta och kvantifiera psykiska egenskaper

psykopat /psˈyːkuːpˌat/ (n, ut)
psicòpata

psykopati /psˈyːkuːpˌatiː/ (n, ut)
psicopatia
  avvikelse från det normala i uppförande och värderingar till följd av störningar i känslo- och viljeliv

psykopatisk /psˈyːkuːpˌatɪsk/ (adj)
psicopàtic
  som rör psykopati eller psykopater

psykopomp /psˈyːkuːpˌɔmp/ (n, ut)
psicopomp
  varelse som förekommer i de flesta religioners mytologi, och en ande, en gud, en demon eller ängel, ansvarig för att slussa över nydöda själar till livet efter detta

psykos /psˈyːkuːs/ (n, ut)
psicosi
  allvarlig psykisk oro och avvikande beteende, med en tydligt störd personlighet och rubbad verklighetsuppfattning, oftast av tillfällig natur

psykosocial /psˈyːkuːsʊsˌɪal/ (adj)
psicosocial
  som avser kopplingen mellan människors psykiska inre och det sociala samspelet individer emellan

psykosomatisk /psˈyːkuːsˌuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
psicosomàtic
  kroppslig men med psykisk bakgrund

psykoterapi /psˈyːkuːtˌeːrapˌiː/ (n, ut)
psicoteràpia
  sjukdomsbehandling med psykologiska metoder

psykotisk /psˈyːkuːtˌɪsk/ (adj)
psicòtic
  som rör eller lider av psykoser

pterosaurie /ptˈeːruːsˌaʉrˌiːə/ (n, ut)
pterosaure
  flygödla

pubertet /pˈʉbətət/ (n, ut)
pubertat
  tidsperiod i livet då ett barns kropp mognar till att bli en vuxen kropp, förmögen till sexuell fortplantning

publicera /pˈɵblɪsˌeːra/ (v)
publicar

publik /pˈɵbliːk/ (n, ut)
públic
  en grupp människor som såsom åskådare eller åhörare förnimmer upplevelser på ett evenemang; sällan om enskild person

puck /pˈɵk/ (n, ut)
puck
  svart rund skiva av vulkaniserat gummi som ishockey spelas med

puckel /pˈɵkːəl/ (n, ut)
gep
  upphöjning, knöl, särskilt om utväxt på djur eller människa

puckelrygg /pˈɵkːəlrˌyɡ/ (n, ut)
geperuda
  missbildad rygg som kröks efter nacken
  person med sådan rygg

pudding /pˈɵdɪŋ/ (n, ut)
flam
  en efterrätt där exempelvis mjölk kokas med stärkelserikt mjöl, socker och en smaksättning och låts kallna

pudel /pˈʉdəl/ (n, ut)
canitx
  intelligent och lättlärd medelstor hundras med hängande öron och ullig päls, ofta används beteckningen för dvärgpudel

puertorican /pˈʉətˌuːriːkˌan/ (n, ut)
porto-riqueny

puertoricansk /pˈʉətˌuːriːkˌansk/ (adj)
porto-riqueny
  som rör Puerto Rico eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

puffadder /pˈɵfadər/ (n, ut)
escurçó bufador

puka /pˈʉka/ (n, ut)
timbala
  slagverksinstrument bestående av en kittel vanligen gjord av metall, med ett trumskinn spänt över

puls /pˈɵls/ (n, ut)
pols
  växling av tryck i artär

pulsar /pˈɵlsar/ (n, ut)
púlsar
  roterande neutronstjärna som genererar regelbundna pulser av strålning

pulsoximeter /pˈɵlsuːksˌiːmətər/ (n, ut)
pulsioxímetre
  mätinstrument för syremättnaden i blodet

pulsoximetri /pˈɵlsuːksˌiːmətrˌiː/ (n, ut)
pulsioximetria
  mätning av syremättnad i blodet

pulver /pˈɵlvər/ (n, neut)
pòlvores
  ytterst finfördelat ämne
pólvora
  medicin, i synnerhet huvudvärksmedel, i pulverform

pulverisera /pˈɵlvərˌiːseːrˌa/ (v)
polvoritzar
  krossa till pulver, även bildligt

puma /pˈʉma/ (n, ut)
puma
  en art (Puma concolor) inom däggdjursfamiljen kattdjur (Felidae); individ av arten puma

pump /pˈɵmp/ (n, ut)
bomba
  teknisk apparat som används för att förflytta en gas eller en vätska

pumpa /pˈɵmpa/ (v)
bombar
  transportera en vätska eller gas med hjälp av en pump

pund /pˈɵnd/ (n, neut)
lliura
  gemensam benämning på valutorna i bland annat Storbritannien, Egypten, Libanon, Syrien och Sudan
  beteckning på vissa viktenheter

pung /pˈɵŋ/ (n, ut)
marsupi
  liten påse som snöras ihop
escrot
  hudpåse hos man (under penis) i vilken testiklarna och bitestiklarna är belägna

pungbråck /pˈɵŋbroːk/ (n, neut)
hèrnia escrotal
  form av ljumskbråck där bråcksäcken går ner i pungen

pungdjur /pɵŋjˈʉr/ (n, neut)
marsupial
  individ av någon art inom infraklassen pungdjur (Marsupialia, även kallad Metatheria)

pungmes /pˈɵŋməs/ (n, ut)
teixidor

pungråtta /pˈɵŋrɔtːˌa/ (n, ut)
opòssum, sariga
  typ av pungdjur som numera uteslutande förekommer i Amerika

punkt /pˈɵŋkt/ (n, ut)
punt
  sammanhängande nolldimensionellt objekt; ett ställe i ett koordinatsystem eller i ett plan eller i tredimensionellt rum
  en måttenhet inom typografi som med dagens system mäter 0,3527 millimeter och bland annat används för att ange typgrad på tryckta tecken

punktlig /pɵŋktlˈɪɡ/ (adj)
puntual
  som är noggrann med att hålla tiden, och att händelser sker precis vid den bestämda tidpunkten; som sker precis vid avsatt tid

punktlighet /pɵŋktlˈɪɡheːt/ (n, ut)
puntualitat

punktligt /pɵŋktlˈɪkt/ (adv)
puntualment
  avledning till adjektivet punktlig

pupill /pˈʉpɪl/ (n, ut)
pupil·la
  den runda öppningen i ögats regnbågshinna

puppa /pˈɵpa/ (n, ut)
pupa
  insektsstadiet mellan larv och färdig insekt

puristisk /pˈʉrɪstˌɪsk/ (adj)
purista
  som är purist alternativt som rör purism

purjolök /pˈɵrjuːlˌøːk/ (n, ut)
porro
  en grönsak (Allium ampeloprasum) med mild smak inom familjen lök växter med långa blad och cylindrisk nederdel

purpurhäger /pˈɵrpɵrhˌɛːjər/ (n, ut)
adragó

puss /pˈɵs/ (n, ut)
petó, petonet
  det att en person trycker sina läppar mot något (vanligen en annan persons läppar) /och producerar ett kort ljud när läpparna öppnas/ som hälsning eller tecken på ömhet
bassal, toll
  vattensamling

pussel /pˈɵsəl/ (n, neut)
puzle
  bild uppskuren i ett antal delar som sedan för nöjes skull fogas samman till den ursprungliga bilden
trencaclosques
  mysterium; något som är mystiskt med flera olika ledtrådar som kan "nystas" i

pussla /pˈɵsla/ (v)
fer puzzles
  lägga ett pussel

putsduk /pˈʉtsdʉk/ (n, ut)
drap de netejar
  duk för att putsa och rengöra

putta /pˈɵtːa/ (v)
fer un putt
  att slå ett slag med klubban putter, oftast på eller nära greenen

pygmé /pyɡmˈeː/ (n, ut)
pigmeu
  ett samlingsnamn för flera kortvuxna folkslag, framför allt från centrala Afrika

pyjamas /pˈyːjamˌas/ (n, ut)
pijama
  nattdräkt oftast bestående av jacka och byxor, men kan även innefatta en nattmössa

pyramid /pˈyːramˌiːd/ (n, ut)
piràmide
  en geometrisk figur med en basyta och tre eller flera andra ytor som möts i samma punkt
  byggnad med formen av en geometrisk pyramid

pyrodruvsyra /pˈyːrɔdrˌɵvsyːrˌa/ (n, ut)
àcid pirúvic
  α-ketopropansyra, en organisk molekyl som spelar en central roll i djurens ämnesomsättning

pyrogen /pˈyːruːjən/ (n, ut)
pirogen
  kemiskt ämne som orsakar feber (genom påverkan på hypotalamus, t.ex. via prostaglandin E2)

pyroman /pˈyːruːmˌan/ (n, ut)
piròman
  mordbrännare, person med sjuklig lust att anlägga eldsvådor

pyromani /pˈyːruːmˌaniː/ (n, ut)
piromania
  sjuklig drift att anlägga eldsvådor, oftast utan något förståeligt motiv

pyroteknik /pˌyːruːtəknˈiːk/ (n, ut)
pirotècnia
  fyrverkeri(konst)

pyrrhusseger /pˈyrhɵsəjər/ (n, ut)
victòria pírrica
  seger som har kostat segraren mycket, alltför dyrköpt framgång

pyssla /pˈysla/ (v)
fer bricolage
  i rekreationssyfte utföra huvudsakligen finmotoriskt skapande arbete med händerna
  utföra finmotoriskt arbete med händerna

päls /pˈɛls/ (n, ut)
pell
  klädesplagg tillverkat av pälsverk från djur eller av fuskpäls

pär /pˈɛːr/ (n, ut)
par
  medlem av överhuset i Storbritannien

pärla /pˈɛrla/ (n, ut)
perla
  kula av pärlemor, hårt runt skinande objekt använt i halsband och örhängen

pärlemor /pˈɛrləmˌuːr/ (n, ut)
nacre
  det inre glänsande lagret i ett musselskal

pärlhalsband /pˈɛrlhalsbˌand/ (n, neut)
collaret de perles
  halsband av pärlor uppträdda på ett snöre

pärlhirs /pˈɛrlhɪʂ/ (n, ut)
mill perlat
  ett gräs (Cenchrus americanus, även Panicum glaucum) med tjockt och kompakt, ibland äggrunt ax och glänsande, ljusgula eller nästan blåskimrande frukter som odlas som åkerbruksväxt för både för att ätas och beredning av dryck

pärlhöns /pərlhˈœns/ (n, neut)
gallina de guinea, pintada
  fågel av familjen Numididae, pärlhöna

pärluggla /pˈɛrlɵɡlˌa/ (n, ut)
miloca

pärm /pˈɛrm/ (n, ut)
carpeta

päron /pˈɛːruːn/ (n, neut)
pera
  frukt från päronträdet

päronformad /pˈɛːrɔnfˌɔrmad/ (adj)
piriforme
  formad som ett päron

päronträd /pˈɛːrɔntrˌɛːd/ (n, neut)
perer, perera
  träd som det växer päron på

på /pˈoː/ (preposition)
d'aquí a
  inom eller under en angiven tidsperiod

på fri fot /poː frˈiː fˈuːt/ (adj)
escàpol
  som har rymt från fängelse

på grund av /poː ɡrˈɵnd ɑːv/ (preposition)
per
  som ett resultat av

på nolltid /poː nˈɔltiːd/ (adv)
en un tres i no res
  väldigt snabbt, (nästan) omedelbart

på samma gång /poː sˈama ɡˈɔŋ/ (adv)
al mateix temps
  samtidigt; vid samma tillfälle

påbörja /poːbˈœrja/ (v)
començar

påfart /poːfˈɑːt/ (n, ut)
accés
  vägstycke på vilket man kan ansluta till en motorväg eller en motortrafikled

påfågel /pˈoːfoːjəl/ (n, ut)
paó, paó reial
  en fågelart (Pavo cristatus) i familjen fälthöns (Phasianidae) känd för sin spektakulära fjäderskrud; individ av denna art

pålitlig /pˈoːlɪtlˌɪɡ/ (adj)
fiable
  som kan bli litad på utan (större) risk för besvikelse; som tros klara av något

pålstek /pˈoːlsteːk/ (n, neut)
as de guia

påse /pˈoːsə/ (n, ut)
bossa

påsk /pˈoːsk/ (n, ut)
Pasqua

påskafton /pˈoːskaftˌuːn/ (n, ut)
Dissabte Sant

påsklilja /pˈoːsklɪljˌa/ (n, ut)
narcís
  en lökväxt som blommar runt påsk med gul blomma (Narcissus pseudonarcissus).

påskynda /pˈoːsxyndˌa/ (v)
activar
  få något att ske snabbare

påskägg /pˈoːsxəɡ/ (n, neut)
ou de Pasqua
  behållare formad som ett (stort) ägg innehållande presenter, vanligen godis, och som företrädesvis ges till barn av deras föräldrar på påskafton i bland annat den svenska kulturen
  chokladägg; choklad formad som ett ägg, ofta försedd med ett tunt hölje av (färglagd) aluminiumfolie
  gömd och ofta högst oväntad funktionalitet i ett datorprogram, infogad av utvecklaren som en form av humor, t.ex. en credits-visare eller något enkelt spel

påssjuka /pˈɔsjʉkˌa/ (n, ut)
parotiditis

påstå /pˈoːstoː/ (v)
declarar
  yttra som faktum, vanligtvis utan att ge belägg för att det är sant och särskilt då någon misstänker att det är falskt
  pågå

påstående /pˈoːstoːˌɛndə/ (n, neut)
afirmació

påve /pˈoːvə/ (n, ut)
papa, Papa
  romersk-katolska kyrkans högsta ledare

påvedöme /pˈoːvədˌøːmə/ (n, neut)
papat
  påvens välde (territorium eller tidsålder), katolicismen

påverka /pˈoːvərkˌa/ (v)
influir
  inverka på (ändra någon aspekt i) någon eller något

påverkad /pˈoːvərkˌad/ (adj)
sota els efectes de l'alcohol
  som har intagit och påverkats av alkohol eller narkotika

påverkan /pˈoːvərkˌan/ (n, ut)
influència

påverkbar /pˈoːvərkbˌɑːr/ (adj)
influenciable
  som är möjlig att påverka

påvlig /pˈoːvlɪɡ/ (adj)
papal
  som rör eller avser påvar

pöbel /pˈøːbəl/ (n, ut)
gentalla
  lägre samhällsskikt eller den obildade allmänheten, ofta om uppretade och/eller protesterande folkmassor

pöl /pˈøːl/ (n, ut)
bassal
  mindre vätskeansamling, oftast på marken

qatarisk /kˈɑːtarˌɪsk/ (adj)
qatarià
  som rör Qatar eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

qof /kˈuːf/ (n)
cof
  den nittonde bokstaven i det hebreiska alfabetet: ק

quebekisk /kwˈeːbəkˌɪsk/ (adj)
quebequès

quechua /kwˈɛʃʉˌa/ (n, ut)
quítxua
  ett språk eller språkfamilj som talas av indianbefolkningen i Peru, Ecuador, Bolivia, Chile och i de argentinska Anderna

queer /kwˈeːər/ (adj)
marica
  som kritiskt analyserar och ifrågasätter samhällets normer kring könsidentitet och sexualitet

quinoa /kwˈiːnuːˌa/ (n, ut)
quinoa
  sydamerikansk ört (Chenopodium quinoa) vars näringsrika frön används i matlagning

rabarber /rˈabɑːrbər/ (n, ut)
ruibarbre
  en art i familjen slideväxter; grönsak där bladskaften är ätliga; odlas också i Sverige; (Rheum rhabarbarum)

rabatt /rˈabat/ (n, ut)
descompte
  (tillfällig) sänkning av ordinarie pris på en vara eller tjänst, exempelvis i syfte att marknadsföra, öka försäljningen eller att subventionera

rabbin /rabˈiːn/ (n, ut)
rabí
  religiös förkunnare och lärare inom judendomen

rabbinsk /rˈabɪnsk/ (adj)
rabínic
  som rör, tillhör eller kommer från en rabbin

rabiat /rˈɑːbiːˌat/ (adj)
rabiós

rabies /rˈɑːbiːəs/ (n)
ràbia, hidrofòbia

racerförare /rˈɑːseːrfˌøːrarə/ (n, ut)
pilot de carreres
  den som kör (framförallt) racerbil

racket /rˈakət/ (n, ut)
raqueta
  redskap som används i somliga bollspel för att slå bollar, består av ett skaft som används som handtag, och en bredare, plan del, i vissa bollspel med strängar eller annat fjädrande material

rad /rˈɑːd/ (n, ut)
fila
  uppställning i en mer eller mindre rak linje (i flertal ofta parallellt med andra rader)
  en horisontell rad med rutor ("fält") på schackbrädet; på motsvarande vis kallas de vertikalt ordnade rutorna för linjer

radar /rˈɑːdar/ (n, ut)
radar
  system eller apparatur för lokalisering och avståndsbestämning med radiovågor av föremål på långt avstånd i mörker eller dimma

radband /rˈadband/ (n, neut)
rosari
  snöre med kulor eller pärlor för räkning av visst antal böner

radbrytning /rˈadbrytnˌɪŋ/ (n, ut)
compaginació

radera /radˈeːra/ (v)
esborrar
  ta bort, sudda ut

radhus /rˈadhʉs/ (n, neut)
casa en sèrie
  bostadshus som är sammanlänkade i ytterväggarna med andra likadana bostadshus

radian /rˈɑːdiːˌan/ (n, ut)
radiant

radie /rˈɑːdiːə/ (n, ut)
radi
  avståndet mellan en cirkels mittpunkt och dess rand

radiell /rˈɑːdiːˌɛl/ (adj)
radial

radikal /rˈɑːdiːkal/ (adj)
radical
  som vill förändra samhället från grunden

radikalisera /rˈɑːdiːkalˌiːseːrˌa/ (v)
radicalitzar
  göra radikal(are)

radikalisering /rˈɑːdiːkalˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
radicalització
  det att göra någon radikal eller radikalare

radikalism /rˈɑːdiːkalˌɪsm/ (n, ut)
radicalisme
  radikala åsikter; radikal läggning

radio /rˈɑːdiːˌuː/ (n, ut)
ràdio
  tekniskt system för utsändande av information, underhållning eller annan data, särskilt i form av ljud via radiovågor
  radioapparat, apparat för mottagande av ljudsändningar via radiovågor
  teknik för att sända signaler mellan två punkter via radiovågor

radioaktiv /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːv/ (adj)
radioactiu

radioaktivitet /rˈɑːdiːˌuːaktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
radioactivitat
  atomkärnornas spontan omvandling (sönderfall) under utsändande av strålning

radiobil /rˈɑːdiːˌuːbiːl/ (n, ut)
auto de xoc
  elektrisk bil på nöjesfält

radiokemi /rˈɑːdiːˌuːkəmˌiː/ (n, ut)
radioquímica
  de radioaktiva ämnenas kemi

radiologi /rˌɑːdiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
radiologia
  vetenskapen om medicinsk användning av strålning för diagnos och (i mindre grad) terapi

radioteleskop /rˈɑːdiːˌuːtəlˌɛskuːp/ (n, neut)
radiotelescopi
  anläggning för att avlyssna radiosignaler från rymden

radiovåg /rˈɑːdiːˌuːvoːɡ/ (n, ut)
ona de ràdio
  elektromagnetisk våg med frekvens från 300 GHz ner till 3 KHz och motsvarande våglängd större än 1 millimeter och mindre än 100 kilometer

radium /rˈɑːdiːˌʉm/ (n, neut)
radi

radon /rˈɑːdɔn/ (n, neut)
radó

raffinaderi /rˈafiːnˌadərˌiː/ (n, neut)
refineria
  (större industriell) anläggning för rening av råsocker eller av råolja; anläggning för utvinning av en kemisk produkt från en råvara genom främst separation

rak /rˈɑːk/ (adj)
recte, dret
  som föjer en och samma riktning likadant som en stråle gör, utan kurvor eller vinklar

raka /rˈɑːka/ (v)
afaitar
  med ett vasst blad skära bort hår alldeles intill huden

rakblad /rˈakblɑːd/ (n, neut)
fulla d'afaitar
  tunt stycke av stål med vass kant som används vid rakning

raket /rˈɑːkət/ (n, ut)
coet
  projektil eller farkost som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en omloppsbana eller helt lämna Jordens gravitationsfält
  en sorts fyrverkeripjäs som drivs av utströmmande gasstråle och kan nå en höjd på tiotals meter

raketgevär /rˈɑːkətjəvˌɛːr/ (n, neut)
llançamíssils
  vapen som kan bäras av enskilda soldater och användas för att avfyra raketer

rakhyvel /rˈakhyːvəl/ (n, ut)
raor, navalla
  instrument för att raka av hår från kroppen

rakkniv /rˈakkniːv/ (n, ut)
navalla
  kniv för rakning

rakning /rˈaknɪŋ/ (n, ut)
afaitada

rallhäger /rˈalhɛːjər/ (n, ut)
martinet ros

ram /rˈɑːm/ (n, ut)
marc
  fyrkantig anordning runt tavla som medger upphängning

ramadan /rˈɑːmadˌan/ (n, ut)
ramadà
  islamsk fastemånad som infaller den nionde månaden i det islamiska månåret, då det anses att Muhammed fick sin kallelse

ramslök /rˈamsløːk/ (n, ut)
all de bruixa, all bord, all d'os
  art (Allium ursinum) inom lökväxterna

ramverk /rˈamvərk/ (n, neut)
infraestructura
  struktur som bildar ett stöd eller ger stadga åt något
  uppsättning regler eller övertygelser för att hantera problem eller vägleda agerande

randig /rˈandɪɡ/ (adj)
llistat, ratllat
  som har ett mönster som åtminstone ungefär består av många smala och (obegränsat) långa rektanglar bredvid varandra, med fixt avstånd mellan dem

rangerbangård /rˈaŋərbˌaŋoːrd/ (n, ut)
estació de clasificació
  bangård där järnvägsvagnar ordnas till tågsätt

rapa /rˈɑːpa/ (v)
eructar
  ljudligt uppstöta gas genom munnen

rappare /rˈaparə/ (n, ut)
raper, rapera
  person som rappar

rapphöna /rˈaphøːnˌa/ (n, ut)
perdiu
  en art (Perdix perdix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten rapphöna

rapport /rˈapɔt/ (n, ut)
informe
  muntligt eller skriftligt sammanställande och frambringande av information rörande givet ämne
  mönster som upprepas regelbundet

rapportera /rˈapɔtˌeːra/ (v)
informar
  meddela, avge rapport

raps /rˈaps/ (n, ut)
colza
  en underart (Brassica napus ssp. napus) av växtarten raps inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); mängd individer av arten raps

rapsodisk /rˈapsuːdˌɪsk/ (adj)
fragmentari
  osammanhängande; (om dikt) inte indelad i strofer

ras /rˈas/ (n)
raça
  gruppering av individer i en art beroende på ärftliga egenskaper, används huvudsakligen om människor och de djur som människan avlat fram olika raser på; (vetenskapligt) ibland om andra underarter, även om detta i strikt taxonomisk mening är felaktigt

rasa /rˈɑːsa/ (v)
bramar
  vara arg, rasande, ursinnig

rasbiologi /rˌasbiːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
racisme científic
  studie av människoraser, i syfte att förädla människan eller påvisa en enskild ras överlägsenhet för att legitimera kolonialism

rasism /rˈɑːsɪsm/ (n, ut)
racisme
  ideologin att människor är indelade i människoraser uppdelade efter biologiska egenskaper såsom blodgrupp, hudfärg, ögonfärg, hårfärg och etnicitet, det att tillskriva vissa folkgrupper ett lägre värde

rasist /rˈɑːsɪst/ (n, ut)
racista
  anhängare till rasismen

rasistisk /rˈɑːsɪstˌɪsk/ (adj)
racista

rasmässig /rˈasməsˌɪɡ/ (adj)
racial
  som rör ras

rasp /rˈasp/ (n)
raspa
  verktyg för att bearbeta trä, liknande en fil men grövre

rast /rˈast/ (n, ut)
esbarjo
  (kortare) vila som utgör ett avbrott eller uppehåll i en verksamhet och efter vars slut verksamheten ånyo fortsättes; stundom: paus, uppehåll, andrum eller vilostund o. d.; särskilt om avbrott eller uppehåll i arbete eller under vandring eller färd som görs för vila eller för intagande av måltid eller förfriskningar o. d.; även bildligt

rastplats /rˈastplats/ (n, ut)
àrea de servei

ratatouille /rˈɑːtatˌuːʉˌɪlə/ (n, ut)
ratatolha
  traditionell fransk provencalsk grönsaksrätt som huvudsakligen består av tomater, squash och äggplanta, med flera ingredienser

rationalitet /rɑːsxˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
racionalitat
  det att vara rationell

rationell /rɑːsxˈuːnəl/ (adj)
racional
  förnuftig, grundat i logiken

rationellt tal /rɑːsxˈuːnəlt tˈɑːl/ (n)
nombre racional
  ett tal som kan skrivas på formen p/q där p och q är heltal och q är skilt från noll; mängden av de rationella talen betecknas ℚ eller Q

ratt /rˈɑːt/ (n, ut)
volant
  runt styrdon för bilar och fartyg

ravin /rɑːvˈiːn/ (n, ut)
gorja

rea /rˈeːa/ (n, ut)
rebaixes
  kortform för reaktion; jet

rea /rˈeːa/ (v)
liquidar
  kortform av realisera: sälja ut, omsätta ett varulager i kontanta pengar

reagens /rˈeːaɡəns/ (n)
reactiu
  kemiskt ämne som kan påvisa ett annat ämne genom att reagera med detta på ett karakteristiskt sätt

reagera /rˈeːaɡˌeːra/ (v)
reaccionar
  (vid kontakt eller liknande villkor) starta en kemisk reaktion (med ett annat ämne)

reaktion /rˌeːaksxˈuːn/ (n, ut)
reacció
  något som inträffar, vanligen som svar på något tidigare inträffat
  den andra kraften som förekommer i Newtons tredje lag
  händelse där kemiska föreningar växelverkar med varandra, på så sätt att tillgänliga ämnen (reaktanterna) omvandlas till nya föreningar (produkter)

reaktionär /rˌeːaksxˈuːnˈɛːr/ (adj)
reaccionari

reaktor /rˈeːaktˌɔr/ (n, ut)
reactor
  behållare för kontroll och styrning av kemiska processer
  kort för kärnreaktor, dvs anläggning för frigörande av kärnkraft

realism /rˈeːalˌɪsm/ (n, ut)
realisme

realistisk /rˈeːalˌɪstɪsk/ (adj)
realista

realitet /rˈeːalˌiːteːt/ (n, ut)
realitat

realpolitik /rˈeːalpˌuːliːtˌiːk/ (n, ut)
realpolitik
  politik som anpassar sig efter rådande förhållanden (i viss motsats till idépolitik)

rebellera /rˈeːbəlˌeːra/ (v)
rebel·lar-se

recensera /rˈɛsənsˌeːra/ (v)
ressenyar

recension /rˌɛsənsxˈuːn/ (n, ut)
ressenya

recept /rˈɛsəpt/ (n, neut)
recepta
  ingrediensförteckning, ofta även med tillagningsanvisningar, till en maträtt, dryck eller liknande
  skriftligt intyg från läkare med anvisning på medicin

receptfri /rˈɛsəptfrˌiː/ (adj)
de venda lliure
  som kan hämtas av vem som helst utan att recept krävs

reception /rˌɛsəpsxˈuːn/ (n, ut)
recepció
  avdelning på ett hotell, ett kontor eller i någon annan inrättning som tar emot gäster och kunder

receptionist /rˌɛsəpsxˈoːnɪst/ (n, ut)
recepcionista

recession /rˌɛsəsxˈuːn/ (n, ut)
recessió
  lågkonjunktur

reciprocitet /rˈeːsɪprʊsˌɪteːt/ (n, ut)
reciprocitat
  ömsesidighet

redaktör /rˈɛdaktˌøːr/ (n, ut)
editor
  person som bestämmer och/eller redigerar innehåll i tidning, tidskrift eller bokverk

redan /rˈeːdan/ (adv)
ja

redare /rˈeːdarə/ (n, ut)
armador
  person som äger fartyg och driver sjöfart

redigera /rədɪsxˈeːra/ (v)
editar

redning /rˈeːdnɪŋ/ (n, ut)
roux
  blandning av någon vätska och mjöl eller rörda äggulor som ska användas föra att reda något

redo /rˈeːduː/ (adj)
disposat

reducera /rˈeːdʉsˌeːra/ (v)
disminuir
  minska något

reellt tal /rˈeːəlt tˈɑːl/ (n)
nombre real
  tal som återfinns på en oändligt lång tallinje; mängden av alla reella tal betecknas ℝ eller R

refektorium /rˈeːfəktˌuːriːˌʉm/ (n)
refectori

referens /rˌeːfərˈans/ (n, ut)
referència
  källa /till påstående/; bit information som anger varifrån en given informationsmängd kommer

reflation /rˌɛflasxˈuːn/ (n, ut)
reflació
  svag stegring av prisnivån till ett visst värde

reflektera /rˈɛfləktˌeːra/ (v)
reflexionar
  tänka på; överväga
  absorbera och omedelbart återutsända

reflex /rˈɛfləks/ (n, ut)
reflex
  ofrivillig och nästan omedelbar reaktion (oftast en rörelse) som utlöses vid viss stimulus

reflexion /rˈɛfləksˌiːuːn/ (n, ut)
reflexió
  återkastande av våg

reflexiv /rˈɛfləksˌiːv/ (adj)
reflexiu
  som syftar tillbaka på sig själv
  sådan att x \sim x för varje x i mängden
  som syftar tillbaka på subjektet i satsen

reform /reːfˈɔrm/ (n, ut)
reforma
  målinriktad förändring av villkoren inom något samhällsområde utan våldsinslag; förändring av förhållanden

reformera /reːfˈɔrmeːrˌa/ (v)
reformar

refraktion /rˌɛfraksxˈuːn/ (n, ut)
refracció
  fysikaliskt fenomen att en vågstråle ändrar riktning när den övergår till ett annat medium där vågen har en annan utbredningshastighet

refräng /rˈɛfrəŋ/ (n, ut)
tornada
  återkommande stycke i låt
  återkommande tal i tal

regel /rˈeːɡəl/ (n, ut)
regla
  någonting som definierar hur vissa situationer ska hanteras och ska följas

regelbundet /rˈeːɡəlbˌɵndət/ (adv)
regularment
  ; på ett regelbundet sätt
  då och då med jämna mellanrum

regemente /rəjˈeːməntˌɛ/ (n, neut)
regiment
  regemente är en militär administrativ enhet, (i Sverige) högsta organistionsnivå inom ett truppslag

regeneration /rəjənˌeːrasxˈuːn/ (n, ut)
regeneració
  återbildning (av förlorade eller skadade kroppsvävnader)

regentskap /rˈɛjəntskˌɑːp/ (n, neut)
regència
  det att vara regent, speciellt om ämbetet

regering /rəjˈeːrɪŋ/ (n, ut)
govern
  statsförvaltningens högsta ledningsorgan ofta med uppgift att bl a verkställa vad parlamentet anger samt lägga fram lag- och budgteförslag

regeringschef /rəjˈeːrɪŋʃˌɛːf/ (n, ut)
cap de govern
  person som är främsta medlemmen i en stats regering och som leder regeringens arbete

regim /rəjˈiːm/ (n, ut)
règim
  ledningen av ett land; det politiska systemet i ett land

region /rəjˈiːuːn/ (n, ut)
regió

regional /rəjˌiːuːnˈɑːl/ (adj)
regional

register /rəjˈɪstər/ (n, neut)
registre
  förteckning över något
  del i mer omfattande publikationer där nyckelord listas i alfabetisk ordning tillsammans med en sidhänvisning för att underlätta sökandet i publikationen; index
  litet men snabbt datorminne inbyggt i en processor

registrera /rəjˈɪstreːrˌa/ (v)
registrar
  föra in i register

registreringsskylt /rəjˈɪstreːrˌɪŋskylt/ (n, ut)
matrícula
  nummerplåt, nummerskylt på fordon som anger registreringsnummer

regla /rəɡlˈa/ (v)
tancar amb forrellat
  stänga med regel

regn /rˈəŋn/ (n, neut)
pluja
  nederbörd i smält form
  typ av väder då regn faller
  regnväder, regnskur; tidsperiod under vilken regn faller

regna /rəŋnˈa/ (v)
ploure

regnbåge /rəŋnbˈoːjə/ (n, ut)
arc de Sant Martí, arc d'iris
  optiskt fenomen som uppstår då solens ljus bryts i regndroppar och som visar sig på himmeln i form av ett cirkelbågformigt, färgat band

regnbågsforell /rəŋnbˈoːɡsfuːrˌɛl/ (n, ut)
truita irisada
  en art (Oncorhyncus mykiss) inom fiskfamiljen laxfiskar; individ av arten regnbågsforell

regndroppe /rəŋndrˈɔpə/ (n, ut)
gota d'aigua

regnig /rəŋnˈɪɡ/ (adj)
plujós
  under vilken nederbörd i form av regn föreligger (i stor omfattning); som präglas av regn

regnjacka /rəŋnjˈakːa/ (n, ut)
impermeable, roba d'aigua
  jacka anpassad för att skydda vid regnväder

regnskog /rəŋnskˈuːɡ/ (n, ut)
selva pluvial
  yppig, ständigt grön skog i troperna med i medel åtminstone 2000mm nederbörd per dygn

regnvåt /rəŋnvˈoːt/ (adj)
mullat per la pluja
  våt på grund av regn

rehabilitera /rˈeːhabˌiːliːtˌeːra/ (v)
rehabilitar
  återanpassa; åter göra habil, duglig

rehabilitering /rˈeːhabˌiːliːtˌeːrɪŋ/ (n, ut)
rehabilitació
  medicinskt övervakad träning med syfte till återanpassning till dagligt liv efter sjukdom eller kroppsskada

reklam /rˈɛklam/ (n, ut)
publicitat, reclam
  media som skapas och publiceras för att marknadsföra en produkt, tjänst, varumärke eller event, d.v.s. för att locka personer att göra något (t.ex. köpa något), ofta i form av småfilmer på TV mellan ordinarie program, affischer uppsatta utomhus, annonsrutor i tidningar och på webbsidor, meddelanden som skickas direkt till tänkta konsumenter etc.

rekommendation /rˌeːkɔmˌɛndasxˈuːn/ (n, ut)
recomanació
  något som rekommenderas

rekommendera /rˈeːkɔmˌɛndeːrˌa/ (v)
recomanar
  till annan person eller grupp av personer hävda att något är bra och med fördel kan ses, användas eller utföras

rekord /rəkˈoːrd/ (n, neut)
rècord
  det extremaste resultat eller värde för en viss bedrift, särskilt i tävlingssammanhang

rekryt /rˈɛkryːt/ (n, ut)
recluta
  soldat i början på sin utbildning

rektangel /rˈɛktaŋəl/ (n, ut)
rectangle

rektangulär /rˈɛktaŋˌʉlɛːr/ (adj)
rectangular

rektor /rˈɛktɔr/ (n, ut)
director
  chef för skola eller universitet

rekviem /rˈɛkviːəm/ (n, neut)
rèquiem
  (musik för) själamässa i den romersk-katolska kyrkan

rekvisita /rˈɛkviːsˌɪta/ (n, ut)
utillatge
  tillbehör eller förnödenheter för teater

relativ /rˈeːlatˌiːv/ (adj)
relatiu

relativ majoritet /rˈeːlatˌiːv mˈajuːrˌiːteːt/ (n)
majoria relativa

relativitet /rˈeːlatˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
relativitat
  begränsad giltighet; beroende av olika omständigheter

relativitetsteori /rˈeːlatˌiːviːtˌeːtstəˌuːriː/ (n, ut)
teoria de la relativitat
  teori utvecklat av Albert Einstein som är grund­läggande för modern fysik

relevans /rˌeːləvˈans/ (n, ut)
rellevància

relevant /rˈeːləvˌant/ (adj)
pertinent

relief /rˈeːliːəf/ (n, ut)
relleu
  tredimensionell bild som framträder från på ett plant underlag.

religion /rˈeːliːɡˌiːuːn/ (n, ut)
religió

religionsfrihet /rˈeːliːɡˌiːʊnsfrˌiːheːt/ (n, ut)
llibertat de culte
  lagstadgad rättighet att fritt bestämma över sin religiösa övertygelse och hur den ska utövas

religiositet /rˈeːliːɡˌiːuːsˌɪteːt/ (n, ut)
religiositat

religiös /rˈeːliːɡˌiːøːs/ (adj)
religiós
  som rör religion

relik /rˈeːliːk/ (n, ut)
relíquia
  kvarleva efter något helgon

relikskrin /rˌeːlɪkskrˈiːn/ (n, neut)
reliquiari, reliquier
  skrin avsett för förvaring av en eller flera reliker

relä /rˈeːlɛː/ (n, neut)
relé
  elektromekanisk komponent bestående av en elektromagnet som styr en strömbrytare

rem /rˈeːm/ (n, ut)
corretja
  smalt band av läder e.d.; platt snöre

remix /rˈeːmiːks/ (n, ut)
remix
  bearbetad alternativ version av en inspelad låt

ren /rˈeːn/ (adj)
pur, net
  fri från oönskade ämnen och partiklar
pur
  ej utblandad
  fri från ondska eller synd

ren /rˈeːn/ (n, ut)
ren
  en art (Rangifer tarandus) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten ren

rena /rˈeːna/ (v)
purificar

renfana /rˈɛnfanˌa/ (n, ut)
tanarida
  en art (Tanacetum vulgare) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten renfana

rengöra /rˈɛŋøːrˌa/ (v)
netejar

reningsverk /rˈeːnɪŋsvˌɛrk/ (n, neut)
planta de tractament d'aigües residuals
  anläggning där avloppsvatten renas innan det släpps ut i naturen

renovera /rˈeːnuːvərˌa/ (v)
reformar
  förnya, förbättra, snygga upp

renovering /rˈeːnuːvˌeːrɪŋ/ (n, ut)
renovació
  det att renovera; det att återställa ett föremål som förändrats (försämrats) genom åldring till ett tekniskt skick som motsvarar nyskick

rentvå /rˈɛntvoː/ (v)
disculpar-se
  göra så att spekulationer eller misstankar om att någon eller något är eller har gjort något dåligt försvinner; ta bort dåligt rykte

renässans /rˌeːnəsˈans/ (n, ut)
Renaixement, Renaiximent
  epok kännetecknad av en kulturrörelse som strävade att återuppleva antikens ideal

rep /rˈeːp/ (n, neut)
corda
  grovt snöre, grovt tågvirke; kraftigt knippe tvinnade fibrer

repatriera /rˈeːpatrˌiːərˌa/ (v)
repatriar

repellera /rˈeːpəlˌeːra/ (v)
repel·lir
  stöta ifrån

repetition /rˌeːpətiːsxˈuːn/ (n, ut)
repetició
  upprepning, omtagning

reporter /rˈeːpuːtər/ (n, ut)
reporter

representativ demokrati /rˌɛprəsˈɛntatˌiːv dˈeːmɔkrˌɑːtiː/ (n)
democràcia representativa
  statsskick där befolkningen väljer någon att styra landet, istället för att rösta i varje fråga

representera /rˌɛprəsˈɛnteːrˌa/ (v)
representar
  vara representant för, vara ombud för

repris /rˈɛpriːs/ (n, ut)
repetició
  del av ett musikstycke som spelas en gång till efter att det spelats en eller flera gånger
  TV-program som visas en gång till efter att det visats en eller flera gånger tidigare
  upprepning av tidigare inspelad och visad sekvens, oftast i en långsammare hastiget

repslagare /rˈɛpslɑːɡˌarə/ (n, ut)
corder
  traditionellt yrke för tillverkning av rep på en repslagarbana

republik /rˈeːpɵblˌiːk/ (n, ut)
república
  ett statsskick i vilket statschefen väljs för en viss tidsperiod i taget

republikansk /rˌeːpɵblɪkˈɑːnsk/ (adj)
republicà
  som tillhör eller har att göra med det amerikanska politiska partiet Republikanska partiet
  som förespråkar republik som statsskick; som har med republikanism att göra

resa /rˈeːsa/ (n, ut)
viatge
  tillfälle när en eller flera personer (kanske till fots men vanligtvis medelst en följd av höghastighetsfordon) förflyttar sig från en plats till en annan (med ett så stort avstånd mellan platserna att det tar förhållandevis lång tid)

resebyrå /rˈeːsəbˌyːroː/ (n, ut)
agència de viatges
  företag som säljer resor

reservhjul /rˈeːsərvjˌʉl/ (n, neut)
roda de recanvi
  hjul i reserv (för byte vid punktering)

reservoarpenna /rˈeːsərvˌuːarpˌɛna/ (n, ut)
ploma estilogràfica
  penna som skriver med flytande bläck som kommer från en behållare (reservoar) inne i pennskaftet

resignation /rˌeːsɪŋnasxˈuːn/ (n, ut)
resignació
  det att resignera

resistans /rˌeːsɪstˈans/ (n, ut)
resistència

resistivitet /rˈeːsɪstˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
resistivitat
  materialkonstant som anger ett materials oförmåga att leda ström; för en rak cylindrisk ledare med tvärsnittsarea A, längden l och resistiviteten ρ är resistansen R = \rho } \over {A}}

resonans /rˌeːsuːnˈans/ (n, ut)
ressonància
  återklang
  förståelse, respons, gensvar

resonemang /rˈeːsuːnəmˌaŋ/ (n)
reflexió
  det att utveckla en tankegång

resonera /rˈeːsuːnˌeːra/ (v)
raonar

respekt /rˈɛspəkt/ (n, ut)
respecte

respektera /rˈɛspəktˌeːra/ (v)
respectar
  anse att någon är (mycket) moraliskt eller intellektuellt begåvad (kanske än mer än sig själv); se upp till någon
  följa (någons vilja) eller acceptera någons egenskap; följa någon regel

respektfull /rˈɛspəktfˌɵl/ (adj)
respectuós

respektive /rˈɛspəktˌiːvə/ (conjunction)
respectivament

respektlös /rˈɛspəktlˌøːs/ (adj)
irrespectuós
  utan respekt, som inte visar någon respekt

respirator /rˈɛspiːrˌɑːtɔr/ (n, ut)
respirador, ventilador
  medicinskt hjälpmedel (maskin, luftpump) för att hjälpa patienter med andning

respiratorisk /rˈɛspiːrˌɑːtuːrˌɪsk/ (adj)
respiratori
  som har med andningen att göra

rest /rˈɛst/ (n, ut)
resta
  del som blir kvar när en (större) andel tagits bort
  heltal som återstår efter division eller rotutdragning när den operationen utförts på närmaste mindre heltal som ger heltalssvar

restaurang /rˈɛstaˌʉraŋ/ (n, ut)
restaurant
  inrättning där man köper mat som man sedan äter på plats

restriktion /rˌɛstrɪksxˈuːn/ (n, ut)
restricció
  inskränkning, förbehåll

resultat /rˈɛsɵltˌɑːt/ (n, neut)
resultat
  det som erhålls efter en aktivitet (ett projekt, ett resonemang eller liknande)

resultatlös /rˈɛsɵltˌɑːtløːs/ (adj)
infructuós
  som ger inga resultat

resurs /rˈɛsɵʂ/ (n, ut)
mitjà

resväska /rˈɛsvəskˌa/ (n, ut)
maleta
  bärbar behållare (med handtag och ibland även hjul) avsedd främst för kläder, skor, hygienprodukter, bärbar konsumentelektronik, böcker etc., som en person behöver under en längre resa

reta /rˈeːta/ (v)
mofar
  (ofta på ett lekfullt sätt) försöka få någon (lätt) arg, irriterad eller avundsjuk, ofta i humoristiskt syfte

retikulocyt /rˈeːtiːkˌʉluːsˌyːt/ (n, ut)
reticulòcit
  cell som kommer att mogna till en erytrocyt, saknar cellkärna men fortfarande innehåller ribosomer

retirera /rˈeːtiːrˌeːra/ (v)
recollir-se

retorik /rˈeːtuːrˌiːk/ (n, ut)
retòrica

retort /rˈeːtuːt/ (n, ut)
retorta

retroaktiv /rˈɛtruːˌaktiːv/ (adj)
retroactiu

retrovirus /rˈɛtruːvˌiːrʉs/ (n, neut)
retrovirus
  klass av virus försedda med höljen med vars genom (arvsmassa) genomgår omvänd transkription som innebär att virusets RNA omvandlas till DNA

reumatisk /rˈeːʉmˌatɪsk/ (adj)
reumàtic
  som hör samman med reumatism

reumatism /rˈeːʉmˌatɪsm/ (n, ut)
reuma
  sjukdom i bindväven med smärtor bl a i leder och muskler

reunionier /rˌeːɵniːˈoːniːər/ (n, ut)
reunionesa
  person från franskstyrda ön Réunion

rev /rˈeːv/ (n)
escull
  struktur under vattenytan som ofta erbjuder skydd för fiskar och andra djur

reva /rˈeːva/ (v)
rissar

revben /rˈɛvbən/ (n, neut)
costella

revidera /rˈeːviːdˌeːra/ (v)
perfeccionar
  granska noggrant för att hitta något att förbättra
revisar
  omarbeta, förnya, ändra

revir /rˈeːviːr/ (n, neut)
territori
  område som någon skyddar som sitt eget

revisionism /rˌeːviːsxˈuːnɪsm/ (n, ut)
revisionisme
  beteckning för den socialism som (i motsats till Marx) menar att samhället kan omdanas stegvis genom reformer

revisor /rˈeːviːsˌɔr/ (n, ut)
revisor

revolution /rˌeːvuːlʉsxˈuːn/ (n, ut)
revolució
  plötslig och stor omvälvning av de bestående förhållandena
  ett varv i ett mekaniskt system, särskilt i system rörande himlakroppar

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
revolucionari
  splitterny, omvälvande

revolutionär /rˌeːvuːlʉsxˈuːnˈɛːr/ (n, ut)
revolucionari

revolver /rˈeːvɔlvər/ (n, ut)
revòlver
  ett slags pistol som som skiljer sig från andra pistoler genom det roterande magasinet

rhenium /rhˈeːniːˌʉm/ (n, neut)
reni

rhizom /rhˈiːsɔm/ (n, ut)
rizoma
  underjordisk del av stam hos fleråriga växter, ofta utvecklad istället för eller som komplement till rötter för att lagra näring

ribonukleinsyra /rˈiːbuːnˌɵkləˌɪnsyːrˌa/ (n, ut)
àcid ribonucleic
  vanligen enkelsträngad nukleinsyra i form av en polymer av nukleotider med sockret ribos och kvävebaserna adenin, cytosin, guanin och uracil

ribos /rˈiːbuːs/ (n, neut)
ribosa
  en enkel sockerart (monosackarid), närmare bestämt en pentos

ribosom /rˈiːbuːsˌɔm/ (n, ut)
ribosoma
  organell bestående av två subenheter (en liten och en stor) bestående av protein och rRNA vilken sköter translationen av mRNA till protein

ricinolja /rˈiːsɪnˌɔlja/ (n, ut)
oli de ricí
  olja som pressas ur ricinbuskens frön

rida /rˈiːda/ (v)
cavalcar
  transporteras sittande på en hästs (eller annat djurs) rygg

riddare /rˈɪdarə/ (n, ut)
cavaller
  krigare, framför allt från medeltiden

ridå /rˈiːdoː/ (n, ut)
teló
  förhänge, förlåt; stort tygstycke som döljer teaterscen för salongen

rigga /rˈɪɡa/ (v)
manipular
  utrusta med rigg
  manipulera i hemlighet; arrangera på ett otillbörligt sätt

rik /rˈiːk/ (adj)
ric
  som har stora tillgångar, särskilt i fråga om pengar
  som består av en stor mängd; har stort innehåll
  artrik

rike /rˈiːkə/ (n, neut)
regne
  stat som utgörs eller utgjorts av flera länder, nationer eller landskap, ofta styrt som en monarki, möjligen som kejsardöme eller imperium
  (hela) Sverige
  övriga delar av Finland
  den näst högsta nivån (under domän) för systematisk indelning av organismer

rikoschett /rˈiːkɔʃˌɛt/ (n, ut)
rebot
  gevärskula eller annan projektil som studsar mot något och sedan får ej önskad riktning

riksäpple /rˈɪksəplə/ (n, neut)
globus imperial
  utsmyckad sfär med krona som symbol för kunglig makt

riktad /rˈɪktad/ (adj)
amb una intenció o finalitat concreta

riktning /rˈɪktnɪŋ/ (n, ut)
direcció
  information som anger den slutposition en viss rörelse i rummet (eller tiden) har i förhållande till utgångspositionen
  det att (flera) människor har något gemensamt i hur de ser på och bedömer idéer, avsikter, åsikter o dyl (inom främst politik, vetenskap, konst och mode)

rim /rˈiːm/ (n, neut)
rima
  en vers eller mening som rimmar; en vers där minst två av dess delslut (sista stavelse eller stavelser innan en (kort) paus vid uppläsning av versen) uttalas likadant

rimfrost /rˈɪmfrɔst/ (n, ut)
gebre
  beläggning av iskristaller på avkylda ytor

rimlig /rˈɪmlɪɡ/ (adj)
raonable
  som det finns förnuftig anledning att tro på
  som har sådan omfattning som det finns förnuftig anledning att kräva

rimma /rˈɪma/ (v)
rimar
  utgöra ett rim
  författa med rim

ring /rˈɪŋ/ (n, ut)
anell, anella
  smycke som bärs kring ett finger
  en abelsk grupp (M,+) utrustad med en ytterligare binär operation: 'multiplikation' som både uppfyller den associativa lagen och att den post- samt predistribuerar över '+'
anell, ring
  arena där boxningsmatcher avgörs

ringa /rˈɪŋa/ (v)
telefonar
  telefonera; kontakta någon via telefon

ringare /rˈɪŋarə/ (n, ut)
campaner

ringdans /rɪŋdˈans/ (n, ut)
ball rodó
  typ av dans som dansas i ring, det vill säga att fler än två personer rör sig (runt) i en gemensam cirkel

ringduva /rˈɪŋdʉvˌa/ (n, ut)
tudó

ringfinger /rˈɪŋfɪŋər/ (n)
dit anular
  det fjärde fingret räknat från tummen på en människohand

ringformig /rɪŋfˈɔrmɪɡ/ (adj)
anular
  formad som en ring

ringtrast /rˈɪŋtrast/ (n, ut)
merla de pit blanc

rinna /rˈɪna/ (v)
fluir, escolar-se
  (om vätska eller material bestående av många små korn) förflytta sig framåt, ofta under inverkan av gravitationskraften

ris /rˈiːs/ (n, neut)
arròs
  lågvuxna växter med vedartad stam som ljung eller lingon
  matvara bestående av frön till växterna Oryza sativa (asiatiskt ris) och Oryza glaberrima (afrikanskt ris); den viktigaste spannmålen i världen

risgrynsgröt /rˈɪsɡrynsɡrˌøːt/ (n, ut)
arròs i llet
  gröt gjord på risgryn och mjölk

risk /rˈɪsk/ (n, ut)
risc

riskabel /rˈɪskabˌɛl/ (adj)
riscós
  som innebär viss risk, riskfull, riskfylld, vådlig

riskokare /rɪskˈuːkarə/ (n, ut)
arrossera
  hushållsapparat som kokar ris, en gryta med inbyggt elektriskt värmeaggregat

rismjöl /rˈɪsmjøːl/ (n, neut)
farina d'arròs
  mjöl av ris

risotto /rˈiːsɔtːˌuː/ (n, ut)
risotto
  en italiensk maträtt (buljongkokt ris med t ex finskuret kött eller svamp)

rit /rˈiːt/ (n, ut)
ritus

ritbord /rˈɪtbuːrd/ (n, neut)
taula de dibuix
  platt yta på ett stativ som används som underlag för tekniska ritningar

rituell /rˈiːtʉˌɛl/ (adj)
ritual
  som hör samman med rit eller ritual

riva /rˈiːva/ (v)
enderrocar
  förstöra, ta bort, jämna med marken, rasera
  dra klorna eller naglarna mot en annan individ (ofta i syfte att åstadkomma skada hos djuret); klösa
  klia hårt
  döda genom att bita eller klösa till döds
  dra, slita i
  ta upp gamla, obehagliga minnen
  nudda ribban så att den ramlar ner
estripar
  dra eller slita i ett plant föremål så att det delas i två eller flera delar

rival /rˈiːval/ (n, ut)
rival
  medtävlare, konkurrent

rivjärn /rˈɪvjərn/ (n, neut)
ratllador
  köksredskap för att riva livsmedel

rivning /rˈɪvnɪŋ/ (n, ut)
demolició
  det att riva en byggnad

ro /rˈuː/ (v)
remar
  framföra mindre båt eller liknande med åror

robot /rˈuːbuːt/ (n, ut)
robot
  maskin som i vissa avseenden kan likna en människa

robotisera /rˈuːbuːtˌɪseːrˌa/ (v)
robotitzar
  göra robotaktig(are)
  utrusta med eller framställa medelst robotar

rock /rˈɔk/ (n, ut)
abric
  ett slags ytterplagg för män, vanligen med långa ärmar

rocka /rˈɔkːa/ (n, ut)
rajada
  individ inom överordning broskfiskar, med stark avplattad kropp och stora bröstfenor som är sammanvuxen med huvudet samt en piskartad stjärt

rockad /rˈɔkːad/ (n, ut)
enroix
  ett schackdrag där kungen från sin utgångsruta flyttas två steg åt sidan, medan motsvarande torn ställs intill, men på motsatt sida, vilket måste uppfylla några kriterier för att vara spelbart
  en process där två personer eller föremål byter plats eller uppgifter med varandra

rockera /rˈɔkːərˌa/ (v)
enrocar
  utföra en rockad

rockmusik /rˌɔkmʉsˈiːk/ (n, ut)
música rock
  rock, en musikstil

rodd /rˈɔd/ (n, ut)
rem en punta
  det att ro
  roddsport

roder /rˈuːdər/ (n, neut)
timó
  styranordning på båt och flygplan

rodium /rˈuːdiːˌʉm/ (n, neut)
rodi

rodna /rˈɔdna/ (v)
tornar-se vermell
  få en rödaktig färg (snabbt övergående eller mer varaktigt), rodnande = ung. mognande om frukter och bär, i beskrivande namn (rodnande)

rojalist /rˈuːjalˌɪst/ (n, ut)
reialista

rokoko /ruːkˈuːkuː/ (n, ut)
rococó
  konststil kring mitten av 1700-talet kännetecknad av strävan efter lätthet och behag

rolig /rˈuːlɪɡ/ (adj)
divertit
  som anses stimulerande och ger välmående
  humoristisk

roll /rˈɔl/ (n, ut)
paper
  gestaltning av person i en film eller pjäs

rollspel /rˈɔlspeːl/ (n, neut)
joc de rol
  spel där deltagarna antar roller och deltar i ett samberättande

rom /rˈɔm/ (n, ut)
rom
  spritdryck från Västindien, gjord på jäst saft eller melass från sockerrör

roman /rˈuːman/ (n, ut)
novel·la

romanförfattare /rˌuːmanfˈœrfatːˌarə/ (n, ut)
novel·lista
  författare av en roman

romani /rˈuːmanˌiː/ (n, ut)
romaní

romansallat /rˈuːmansˌalat/ (n, ut)
enciam llarg, enciam romà

romansk /rˈuːmansk/ (adj)
llatí
  kännetecknar en stil i medeltiden som anknyter till den romerska kulturen
  som härstammar från latin

romanskt språk /rˈuːmanskt sprˈoːk/ (n)
llengua romànica
  ett av latinets dotterspråk; språk som härstammar från latin

romantik /rˈuːmantˌiːk/ (n, ut)
romanticisme
  litterär och konstnärlig epok som inleddes under slutet av 1700-talet, efter upplysningen

romantisk /rˈuːmantˌɪsk/ (adj)
romàntic
  som karaktäriseras av eller skapdes under romantiken (den litterära och konstnärliga epoken som inleddes under slutet av 1700-talet, efter upplysningen)
  som genom kärleksfulla gester frambringar ovanligt starka känslor av förälskelse (och sexuell attraktion)

romare /rˈuːmarə/ (n, ut)
romana, romà
  person från romarriket som hade romersk medborgarrätt
  person som är född och uppvuxen i staden Rom

romb /rˈɔmb/ (n, ut)
rombe

rombisk /rˈɔmbɪsk/ (adj)
ròmbic

romersk /rˈuːməʂk/ (adj)
romano

romersk siffra /rˈuːməʂk sˈɪfra/ (n)
xifra romana
  ett tal representerat med det romerska systemet som bygger på bokstäverna I, V, X, L, C, D, och M

rooiboste /rˈuːuːˌiːbuːstˌɛ/ (n, neut)
roibos
  te bryggt på blad från rooibosbusken

rop /rˈuːp/ (n, neut)
crida
  skrik, maning, kall

ropa /rˈuːpa/ (v)
cridar
  säga något med stark röst för att det ska höras på avstånd större än vid vanliga samtal

rorsman /rˈɔʂman/ (n, ut)
timoner
  den som står vid rodret på ett fartyg, rorgängare, lyder under styrman

ros /rˈuːs/ (n)
rosa
  växt av släktet Rosa

rosa /rˈuːsa/ (adj)
rosa
  som har färgen rosa:

rosenfink /rˈuːsənfˌɪŋk/ (n, ut)
pinsà carminat

rosenvatten /rˈuːsənvˌatːən/ (n, neut)
aigua-ros
  vatten med rosenblad i som ofta används i persisk matlagning

rosett /rˈuːsət/ (n, ut)
llaç
  band som är knutet för att bilda en fjärilsformad ögla

rosfeber /rˈɔsfəbər/ (n, ut)
erisipela
  en bakteriesjukdom orsakad av betahemolyserande streptokocker

rosh hashana /rˈɔsh hˈashanˌa/ (n)
Roix ha-Xanà
  högtid då judarna firar sitt nyår som infaller den andra dagen i den judiska månaden tishré, i september eller oktober

rosmarin /rˌɔsmarˈiːn/ (n, ut)
romaní
  en aromatisk växtart (Rosmarinus officinalis) med ljusvioletta blommor i familjen kransblommiga växter (Lamiaceae); exemplar av denna art

rost /rˈɔst/ (n, ut)
rovell
  ett brunrött poröst material bestående av järn som oxiderat i närvaro av syre

rosta /rˈɔsta/ (v)
oxidar
  bli överdragen med rost
torrar
  värma något (speciellt bröd) så att det blir knaprigt

rostand /rˈɔstand/ (n, ut)
ànec canyella

rostfri /rˈɔstfriː/ (adj)
inoxidable
  som inte rostar (speciellt om stålföremål som tillverkats på speciellt vis för att undvika rost)

rostig /rˈɔstɪɡ/ (adj)
rovellat
  som har rostat

rostmes /rˈɔstməs/ (n, ut)
mallerenga de dors bru
  en art (Poecile rufescens) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten rostmes

rosévin /ruːsˈeːvˈiːn/ (n, neut)
vi rosat
  ljusrött vin

rot /rˈuːt/ (n, ut)
arrel
  del av en växt som förankrar växten i underlaget, och har som uppgift att ta upp näring och vatten
  den del av en tand som fäster tanden i käken
  källa, ultimat orsak; ursprung, varifrån något är härlett
  stammen av ett ord
  lösning av en ekvation; ibland även nollställe till en funktion

rota /rˈuːta/ (v)
furgar
  leta efter något genom att (ovarsamt och ibland olovligen) röra runt bland föremål (på en viss plats)

rotera /rˈuːteːrˌa/ (v)
girar
  röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana
  låta ett objekt röra sig på så sätt att en punkt eller en rak linje är i vila medan alla övriga punkter följer en cirkulär bana

rotunda /rˈuːtɵndˌa/ (n, ut)
rotonda
  cylindrisk byggnad, ofta täckt med kupol

rovdjur /rɔvjˈʉr/ (n, neut)
depredador
  däggdjur i ordningen Carnivora, som livnär sig på andra djur

rovfågel /rˈɔvfoːjəl/ (n, ut)
rapinyaire
  fågel som får föda genom att jaga och äta andra, oftast mindre, fåglar

rubel /rˈʉbəl/ (n)
ruble

rubidium /rˈʉbiːdˌiːʉm/ (n, neut)
rubidi

rubin /rʉbˈiːn/ (n, ut)
robí
  en röd (eller rosa) ädelsten

rubrik /rɵbrˈiːk/ (n, ut)
titular
  överskrift; kort textstycke, oftast i större och tydligare stil, som antyder innehållet i den egentliga texten nedanför

ruda /rˈʉda/ (n, ut)
carpí, carpí ver
  en vanligt förekommande sötvattenfisk (Carassius carassius) som lever i stilla vatten såsom dammar och sjöar

rugby /rˈɵɡbyː/ (n, ut)
rugbi
  en bollsport som spelas mellan två lag på en rektangulär spelplan med en oval boll vilken till skillnad från vanlig fotboll får bäras och kastas

ruin /rʉˈiːn/ (n, ut)
ruïna
  lämning av byggnadsverk

ruinera /rʉˈiːneːrˌa/ (v)
arruïnar

rulla /rˈɵla/ (v)
rodar
  med hjälp av hjul förflytta något längs markytan
  kontinuerligt böja ett plant föremål så att det erhåller formen av en ihålig cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet

rulle /rˈɵlə/ (n, ut)
corró
  föremål kontinuerligt böjt så att det erhåller formen av en cylinder där mantelytan utgörs av flera lager av föremålet

rullskridsko /rˈɵlskrɪdskˌuː/ (n, ut)
patí de rodes

rullstol /rˈɵlstuːl/ (n, ut)
cadira de rodes

rulltrappa /rˈɵltrapˌa/ (n, ut)
escala mecànica

rum /rˈɵːm/ (n, neut)
cambra, sala
  avskilt utrymme i byggnad eller farkost med mera
cambra
  den plats som står till buds, tillgängligt utrymme

rumba /rˈɵmba/ (n, ut)
rumba
  en latinamerikansk dans

rumpa /rˈɵmpa/ (n, ut)
cul
  bakdel, stjärt

rumstemperatur /rɵmstˈeːmpərˌatʉr/ (n, ut)
temperatura ambient
  den temperatur som vanligtvis finns i ett rum, oftast mellan 20 °C och 25 °C

rumtid /rˈɵmtiːd/ (n, ut)
espai-temps
  en sammanslagning av rummet och tiden till en enhet, där tiden bildar en extra fjärde dimension ihop med rummets tre vanliga dimensioner längd, bredd och höjd

rumän /rˈʉmɛːn/ (n, ut)
romanès

rumänsk /rˈʉmənsk/ (adj)
romanès

rumänska /rˈʉmənskˌa/ (n, ut)
romanès
  språk som talas i Rumänien

runa /rˈɵna/ (n, ut)
runa
  typ av skrivtecken tillhörande ett runalfabet (futhark) som främst brukades av germanska folk före introduktionen av (och sedan parallellt med) det latinska alfabetet

rund /rˈɵnd/ (adj)
rodó
  formad som en cirkel, sfär eller liknande; som saknar markerade hörn

rundmask /rˈɵndmask/ (n, ut)
nematode
  art eller individ tillhörande stammen Nematoda; enkla, spolformade och icke segmenterade ryggradslösa djur som oftast är av mikroskopisk storlek

runsten /rˈɵnstən/ (n, ut)
pedra rúnica

rus /rˈʉs/ (n, neut)
borratxera
  (särskilt plötsligt, kortvarigt) tillslag av energi, glädje, hets
  tillstånd av påverkan av någon drog (särskilt alkohol) som kännetecknas av förvirring och omtöckning;

rusa /rˈʉsa/ (v)
córrer molt
  springa snabbt

russin /rɵsˈiːn/ (n, neut)
pansa
  torkad vindruva
  något särskilt bra, en liten bra eller värdefull del av något
  pensionär; gammal människa (med rynkor som russin(1) har)

rustning /rˈɵstnɪŋ/ (n, ut)
armadura
  kroppstäckande pansar som riddare använde för att inte bli skadade av svärd, lansar och liknande stickvapen

ruta /rˈʉta/ (n, ut)
vidre
  glasskiva i fönster

rutenium /rˈʉtənˌiːʉm/ (n, neut)
ruteni

ruter /rˈʉtər/ (n, ut)
diamant
  ett av korten i färgen ovan

rutherfordium /rˈɵthərfˌuːrdiːˌʉm/ (n, neut)
rutherfordi

rutil /rˈʉtiːl/ (n, ut)
rútil
  slags mineral huvudsakligen bestående av titandioxid, TiO₂ med en vanligtvis svart, rödbrun eller röd färg och som har diamantglans; även om band av detta mineral insprängt i andra mineral

rutin /rʉtˈiːn/ (n, ut)
rutina
  färdighet, skicklighet, vana, erfarenhet

rutnät /rˈʉtnɛːt/ (n, neut)
quadrícula

rutten /rˈɵtːən/ (adj)
podrit
  som har ruttnat

ruttna /rˈɵtna/ (v)
podrir-se
  genom kemiska och biologiska processer förstöras

ruva /rˈʉva/ (v)
covar
  ligga på ägg för att hålla dem varma
  i hemlighet hysa något i tankarna; tänka djupt på något

rwanda /rvˈanda/ (n, ut)
ruandès
  ett bantuspråk som är officiellt språk i Rwanda och talas även i Uganda och Tanzania

rwandisk /rvˈandɪsk/ (adj)
rwandès
  som rör Rwanda eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

rycka /rˈykːa/ (v)
arrossegar
  häftigt dra åt sig

rycka på axlarna /rˈykːa poː ˈakslarnˌa/ (v)
arronsar les espatlles
  utföra en gest som visar likgiltighet

rygg /rˈyɡ/ (n, ut)
esquena
  del av kropp från spets i svansbenet till nacken, hos människan på sidan motsatt ögonen och bröstet, och hos de flesta djur på ovansidan av kroppen; kan även syfta på bakre sidan av något som exempelvis klädesplagg, stol eller bok

ryggmärg /rˈyɡmərj/ (n, ut)
medul·la espinal
  rörformig förlängning (medulla spinalis) av det centrala nervsystemet från hjärnan längs ryggraden, från vilken perifera nerver utgår till nästan alla organ i kroppen

ryggrad /rˈyɡrad/ (n, ut)
columna vertebral, espina dorsal
  hos ryggradsdjur en pelare av kotor i ryggen som sträcker sig från kraniet till svansen

ryggradsdjur /rˌyɡradsjˈʉr/ (n, neut)
vertebrat

ryggradslös /rˈyɡradslˌøːs/ (adj)
invertebrat
  som saknar ryggrad

ryggradslöst djur /rˌyɡradslˈøːst jˈʉr/ (n)
invertebrat
  djur som saknar endoskelett

ryggsäck /rˈyɡsək/ (n, ut)
motxilla

ryka /rˈyːka/ (v)
fer fum
  avge rök (om eld, vulkan, eller dylikt)

rykte /rˈyːktə/ (n, neut)
rumor
  obekräftade uppgifter som cirkulerar

rymddräkt /rˈymdrɛːkt/ (n, ut)
vestit espacial
  den utrustning som en rymdresenär eller astronaut bär under sin resa ute i rymden

rymdfarkost /rˈymdfarkˌɔst/ (n, ut)
nau espacial

rymdskrot /rˈymdskruːt/ (n, neut)
brossa espacial, ferralla espacial
  vrak och fragment av konstgjorda satelliter, som svävar (i omloppsbanor) i rymden

rymdstation /rˌymdstasxˈuːn/ (n, ut)
estació espacial
  plats byggd för astronauter att bo och arbeta i (som befinner sig i omloppsbana runt jorden)

rymlig /rˈymlɪɡ/ (adj)
espaiós
  som rymmer mycket eller många; som har plats för mycket eller många

rymma /rˈyma/ (v)
contenir
  ha plats för

rynka /rˈyŋka/ (n, ut)
arruga
  långsmal hopdragning i hud

rynka /rˈyŋka/ (v)
arruga
  göra rynkor i huden

rysk /rˈysk/ (adj)
rus
  som har att göra med Ryssland, ryssar eller det ryska språket

ryska /rˈyska/ (n, ut)
rus
  slaviskt språk som talas främst i Ryssland

ryss /rˈys/ (n, ut)
rus
  person, främst man, från Ryssland

ryta /rˈyːta/ (v)
rugir
  skrika upprört och kraftigt, högt och ovänligt

rytm /rˈytm/ (n, ut)
ritme

ryttare /rˈytːarə/ (n, ut)
genet, cavaller
  person som rider på häst

räcka /rˈɛkːa/ (n, ut)
sèrie
  en rad eller följd; ett (stort) antal föremål eller händelser som kommer efter varandra

räcke /rˈɛkːə/ (n, neut)
passamà
  upprättstående anordning bestående av en ledstång vilande på två eller flera stöd; särskilt sådan som är uppsatt som skydd längs kanten av exempelvis en trappa, balkong, bro eller väg eller längs en väg mellan de två körbanorna (som hinder mot körning över till körbanan avsedd för den mötande trafiken)

räckvidd /rˈɛkvɪd/ (n, ut)
abast
  det avstånd från viss utgångspunkt som något har möjlighet att nå till (efter förutsättningar)

rädd /rˈɛd/ (adj)
amb por

rädda /rˈɛda/ (v)
salvar
  föra (någon) i säkerhet, bort från fara; hjälpa, undsätta; även om föremål eller situation
  fånga eller på annat vis blockera en boll/puck som annars omedelbart hade gått in i mål

räddning /rˈɛdnɪŋ/ (n, ut)
aturada
  det att en målvakt i en lagsport, t.ex. genom att fånga bollen eller sparka iväg den, förhindrar att motståndarlaget får poäng genom att skjuta, nicka eller på annat enligt sportens regler tillåtet sätt föra in bollen i målburen som målvakten står framför

rädisa /rˈɛːdiːsˌa/ (n, ut)
rave
  grönsak tillhörande arten Raphanus sativus var. sativus

rädsla /rˈɛdsla/ (n, ut)
por
  känsla förknippad med fara, ofta (väldigt) obehaglig

räka /rˈɛːka/ (n, ut)
gamba
  typ av kräftdjur som förekommer i både sötvatten och saltvatten, får ljusröd färg efter kokning

räkenskapsår /rˈɛːkənskˌɑːpsoːr/ (n, neut)
exercici fiscal
  bokföringsmässig redovisningsperiod normalt omfattande 12 månader, vid vilkens slut verksamheten upprättar bokslut

räkna /rˈɛːkna/ (v)
calcular
  beräkna; ta fram det tal som är lika med ett matematiskt uttryck; genomföra matematisk operation

räkna ut /rˈɛːkna ˈʉt/ (v)
calcular
  beräkna

räknas /rˈɛːknas/ (v)
comptar
  gillas, gälla; inkluderas, ingå i räkningen

räknebar /rˈɛːknəbˌɑːr/ (adj)
comptable

räkneord /rˈɛːknəˌuːrd/ (n, neut)
numeral
  ordklass för ord som är tal

räknesticka /rˈɛːknəstˌɪkːa/ (n, ut)
regle de càlcul
  mekaniskt hjälpmedel för räkning (främst multiplikation, division)

räkning /rˈɛːknɪŋ/ (n, ut)
factura
  skriftligt krav på betalning; nota, faktura
  det att räkna i matematik, beräkning

ränna /rˈɛna/ (n, ut)
canal
  anordning där vatten kan rinna

rännil /rˈɛniːl/ (n, ut)
fil
  mindre vattenflöde eller smalt vattendrag, särskilt om bäck eller tillflöde till en bäck; liten ström av annan vätska än vatten, särskilt om blod eller svett

rännsten /rˈɛnstən/ (n, ut)
claveguera
  stenplatta med en infälld fördjupning, en ränna

ränsel /rˈɛnsəl/ (n, ut)
motxilla
  mindre ryggsäck av äldre modell

ränta /rˈɛnta/ (n, ut)
interès
  pris på utlånad summa pengar, ofta angivet i procent på det utlånade beloppet (per år)

räta /rˈɛːta/ (v)
adreçar
  göra rak

rätlinjig /rˈɛtlɪnjˌɪɡ/ (adj)
rectilini
  som är eller kan beskrivas av en rät linje, d.v.s. en kurva som går raka vägen mellan varje par av punkter på den, som om den vore ritad med hjälp av en linjal

rätoromanska /rˈɛːtuːrˌuːmanskˌa/ (n, ut)
retoromànic, romanx
  språk som (mestadels) talas i den Schweiziska kantonen Graubünden

rätt /rˈɛt/ (n, ut)
dret
  lag, juridik
tribunal
  domstol
plat
  maträtt

rätta /rˈɛtːa/ (v)
puntuar
  göra om något som är fel, så att det blir rätt
  kontrollera och anmärka fel i något, särskilt ett skolarbete, ibland också betygsätta

rättelse /rˈɛtːəlsə/ (n, ut)
correcció
  korrigering; ett nytt, korrigerat, påstående

rättfärdiga /rˈɛtfɛːrdˌiːɡa/ (v)
justificar
  försvara omtvistad handling; visa att någon handlat rätt
  visa att något är riktigt, berättigat, rättvist e.d., ge (giltiga) skäl för något

rättfärdigad /rˈɛtfɛːrdˌiːɡad/ (adj)
justificat
  berättigad, riktig, rättvis

rättighet /rˈɛtːɪɡhˌeːt/ (n, ut)
dret
  frihet att göra eller låta bli att göra något

rättika /rˈɛtːiːka/ (n, ut)
rave
  grönsak tillhörande arten Raphanus sativus niger

rättslig /rˈɛtslɪɡ/ (adj)
judicial
  juridisk, angående lag och rätt (juridik)

rättsvetenskap /rˈɛtsvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
jurisprudència
  jurisprudens

rättsvidrig /rˈɛtsvɪdrˌɪɡ/ (adj)
contrari al dret

rättvis /rˈɛtviːs/ (adj)
just

rättvisa /rˈɛtviːsˌa/ (n, ut)
justícia
  tillstånd under vilket folk behandlas på ett rättvist sätt

rättvist /rˈɛtvɪst/ (adv)
francament
  avledning till adjektivet rättvis

räv /rˈɛːv/ (n, ut)
guineu, guilla
  kortbent djur inom familjen hunddjur (Canidae), oftast inom något av följande släkten: Alopex, Cerdocyon, Dusicyon, Fennecus, Otocyon, Pseudalopex, Urocyon och Vulpes

rå /rˈoː/ (adj)
cru
  inte tillagad eller bearbetad
brutal
  brutal

råbandsknop /rˈoːbandsknˌuːp/ (n, ut)
nus pla
  knop som används för att binda om något med ett rep

råbiff /rˈoːbɪf/ (n, ut)
bistec tàrtar
  maträtt av rått nötkött, vanligen serverad med lök, kapris och andra ingredienser

råd /rˈoːd/ (n, neut)
consell
  tips, instruktion; rekommendation
  samling människor vars uppgift är att ge rekommendationer eller fatta beslut

råda /rˈoːda/ (v)
aconsellar
  ge råd

rådgivare /rˈoːdjiːvˌarə/ (n, ut)
assessor
  person vars uppgift är att ge goda råd; erfaren och/eller specialiserad person från vilken högre politiker, ämbetsmän och företagsledare söker hjälp och förslag

rådhus /rˈoːdhʉs/ (n, neut)
ajuntament
  byggnad (hus) eller lokal där stadens råd (kommunstyrelse, rådhusrätt) samlas, stadshus

rådjur /roːjˈʉr/ (n, neut)
cabirol

rådvill /rˈoːdvɪl/ (adj)
perplex
  som har svårt att bestämma sig

råg /rˈoːɡ/ (n, ut)
sègol
  arten Secale cereale i familjen gräs (Poaceae)

rågåker /rˈoːɡoːkər/ (n, ut)
segolar
  sädesfält på vilket råg odlas

råka /rˈoːka/ (n, ut)
graula

råkas /rˈoːkas/ (v)
citar-se
  mötas, träffas; oplanerat stöta på varandra

råma /rˈoːma/ (v)
mugir
  låta som ett nötkreatur

råmjölk /roːmjˈœlk/ (n, ut)
calostre
  gulaktig, tjockflytande mjölk som avsöndras de första dagarna efter förlossning; oftast om råmjölk från ko

rån /rˈoːn/ (n, neut)
robatori
  stöld med hjälp av våld eller hot
neula
  ett slags våffelliknande kex

råna /rˈoːna/ (v)
robar

råolja /rˈoːɔljˌa/ (n, ut)
benzina
  trögflytande svart substans främst bestående av långa kolkedjor som har bildats i jordskorpan av organiskt material och som utvinns för användning som utgångsämne vid framställning av bl.a. eldningsolja, asfalt, drivmedel, smörjmedel, plast, mm och vars förbränning bidrar till den globala uppvärmningen

råtta /rˈɔtːa/ (n, ut)
rata
  individ av någon art från släktet råttor (Rattus) i underfamiljen Gamla världens råttor och möss (Murinae) av familjen råttdjur (Muridae), inom däggdjursordningen gnagare (Rodentia); skadegörande gnagare med spetsig, hårig nos och lång svans

råvara /rˈoːvarˌa/ (n, ut)
matèria prima

röd /rˈøːd/ (adj)
vermell, roig, roja, vermella
  som har färgen rött; som har samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; som har en färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret
roig, vermell
  vänster eller revolutionär

röd dvärg /rˈøːd dvˈɛrj/ (n)
nana roja
  stjärna i huvudserien med en massa mellan 0,08 och 0,4 solmassor

röd flugsvamp /rˈøːd flˈɵɡsvamp/ (n)
matamosques
  en giftig svamp (Amanita muscaria) med stor klarröd hatt med vita prickar

röd glada /rˈøːd ɡlˈɑːda/ (n)
milana

röd jättegunnera /rˈøːd jˈɛtːəɡˌɵneːrˌa/ (n)
ruibarbre gegant
  en växtart (Gunnera tinctoria) inom familjen gunneraväxter (Gunneraceae); exemplar av denna art

röda hund /rˈøːda hˈɵnd/ (n)
rubèola

rödaktig /rˈøːdaktˌɪɡ/ (adj)
rogenc, vermellós

rödalg /rˈøːdalj/ (n, ut)
rodòfit
  alg av divisionen (gruppen) Rhodophyta med 6000 arter

rödbena /rˈœdbənˌa/ (n, ut)
cama-roja

rödbeta /rˈœdbətˌa/ (n, ut)
remolatxa
  Beta vulgaris, rotfrukt med karaktäristisk röd färg

rödek /rˈøːdək/ (n, ut)
roure americá
  (exemplar av) trädslaget Quercus rubra i släktet ekar

rödfalk /rˈœdfalk/ (n, ut)
xoriguer petit

rödförskjutning /rˈœdfˈœʂkjʉtnˌɪŋ/ (n, ut)
desplaçament cap al roig
  förskjutning mot större våglängder på grund av källans färd från observatören

rödhake /rˈœdhakə/ (n, ut)
pit-roig
  en art (Erithacus rubecula) inom fågelfamiljen flugsnappare (Muscicapidae); individ av arten rödhake

rödhuvad dykand /rˈœdhʉvˌad dˈyːkand/ (n)
sivert

rödhuvad törnskata /rˈœdhʉvˌad tˈœrnskatˌa/ (n)
capsigrany

rödhårig /rˈœdhˈoːrɪɡ/ (adj)
pèl-roig
  som har rött hår

rödkål /rˈœdkoːl/ (n, neut)
col llombarda, col morada
  en variant (Brassica oleracea var. capitata f. rubra) av växten kål (Brassica oleracea) inom familjen korsblommiga växter (Brassicaceae); samling individer eller växtdelar av arten rödkål

rödljus /rˈœdjˈʉs/ (n, neut)
llum vermell
  stoppsignal; trafikljus eller trafiksignal (som visar röd färg och betyder stopp)

rödspov /rˈœdspuːv/ (n, ut)
tètol cuanegre

rödspätta /rˈœdspətːˌa/ (n, ut)
palaia anglesa
  en fiskart (Pleuronectes platessa) i ordningen plattfiskar

rödstjärt /rˈœdsxət/ (n, ut)
carboner

rödtott /rˈœdtɔt/ (n, ut)
pèl-roig
  rödhårig person

rödvin /rˈœdvˈiːn/ (n, neut)
vi negre
  vin som vid tillverkningen fått en klar- eller mörkröd färg från druvskalen från blå vindruvor

rödvingetrast /rˈœdvɪŋˌɛtrast/ (n, ut)
tord cellard

rök /rˈøːk/ (n, ut)
fum
  synliga små partiklar som uppstått då något brinner eller bränns

röka /rˈøːka/ (v)
fumar
  utsätta matvara eller liknande för rök för att konservera eller tillsätta smak, särskilt fisk och kött, vanligt i perfekt particip rökt lax, rökt korv, basturökt

rökare /rˈøːkarə/ (n, ut)
fumador, fumadora
  person som röker

rökt /rˈœkt/ (adj)
fumat
  ; tillagad genom rökning

rönn /rˈœn/ (n, ut)
moixera de guilla
  ett trädslag (Sorbus aucuparia ssp. aucuparia) i släktet oxlar; individ av detta trädslag

röntgenium /rˈœntjənˌiːʉm/ (n, neut)
roentgeni

röntgenstråle /rˈœntjənstrˌoːlə/ (n, ut)
raig X
  stråle av röntgenstrålning; en form av kortvågsstrålar som fått stor användning inom medicin (se röntgenbild) och teknik (för materialkontroll)

röntgenstrålning /rˈœntjənstrˌoːlnɪŋ/ (n, ut)
raigs X
  joniserande elektromagnetisk strålning med kort våglängd (cirka 0,01–10&nbsp;nm) och höga fotonenergier

rör /rˈøːr/ (n, neut)
canonada, tub
  långsmalt föremål med genomgående hålighet

röra /rˈøːra/ (n, ut)
desgavell
  brist på ordning, avsaknad av struktur

röra /rˈøːra/ (v)
commoure
  ta på, komma i kontakt med (något)
  flytta, i synnerhet kroppsdel
regirar
  bearbeta något i syfte att blanda
afectar
  (bildligt) förändra

rörande /rˈøːrandə/ (adj)
commovedor
  ; som rör, som väcker känslor; gripande

rördrom /rˈœrdrɔm/ (n, ut)
bitó

rörelse /rˈøːrəlsə/ (n, ut)
moviment
  grundläggande fenomen där föremål ändrar position i rymden
  organiserad mänsklig verksamhet som delar samma medel eller mål

rörelsemängd /rˈøːrəlsəmˌɛŋd/ (n, ut)
embranzida

rörhöna /rˈœrhøːnˌa/ (n, ut)
polla d'aigua

rörlighet /rˈœrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
mobilitat
  förmågan att vara rörlig; mobilitet, rörelseförmåga

rörmokare /rˈœrmuːkˌarə/ (n, ut)
llauner
  person som lagar och installerar anläggningar för vattenförsörjning och avlopp i byggnader

röst /rˈœst/ (n, ut)
veu, vot
  ljud frambringat ur människans talapparat; sådant karaktäristiskt ljud som kan knytas till en viss människa

rösta /rˈœsta/ (v)
votar

röstbrevlåda /rˈœstbreːvlˌoːda/ (n, ut)
bústia de veu
  ett interaktivt datasystem för att lagra, behandla och återge röstmeddelanden som lämnats över en telefonlinje

rösträtt /rˈœstrət/ (n, ut)
sufragi
  rätt att delta i kollektivt beslutsfattande, rättighet att rösta (i t ex allmänna politiska val, i en förening eller på en bolagsstämma)

röstskådespelare /rˈœstskoːdˌɛspeːlˌarə/ (n, ut)
actor de doblatge

rötmånad /rˈœtmoːnˌad/ (n, ut)
canícula

rött /rˈœt/ (n, neut)
roig, vermell
  röd färg; samma eller liknande färg som blod eller jordgubbar har; färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i orange på den inre sidan; färg med frekvens 405...480 THz i det elektromagnetiska spektret; grundfärg i diverse färgsystem; kulört grundfärg i systemet NCS; färgen som ibland associeras med bland annat fara, förbud, eller kommunismen

rött kort /rˈœt kˈɔt/ (n, neut)
targeta vermella
  kort som kan visas av domaren för att signalera ett matchstraff (oftast en utvisning)

rövslickare /rˈœvslɪkːˌarə/ (n, ut)
llepa
  någon som på ett skenheligt vis uppträder alltför inställsamt för att komma upp sig hos exempelvis chef, lärare eller annan auktoritär person

sabel /sˈɑːbəl/ (n, ut)
sabre
  fäktgren med ovanstående vapen

sabotage /sˈabuːtˌɑːɡə/ (n, neut)
sabotatge

sabotera /sˈabuːtˌeːra/ (v)
sabotejar
  förstöra för någon annan

sabotör /sˈabuːtˌøːr/ (n, ut)
sabotejador
  person som begår ett sabotage

sackarid /sˈakːarˌiːd/ (n, ut)
sacàrid

sadel /sˈadəl/ (n, ut)
sella
  redskap som används vid ridning för att ryttaren ska få en bra sittställning

sadelpåse /sˈadəlpˌoːsə/ (n, ut)
alforja
  säck fäst vid en sadel avsedd att rymma packning

sadeltak /sˈadeːltˌɑːk/ (n, neut)
teulada de dues vessants
  yttertak där två obrutna takfall är förenade uppe i taknocken

sadomasochistisk /sˌaduːmasˈɔkɪstˌɪsk/ (adj)
sadomasoquista
  som kännetecknas av eller rör sadomasochism

safari /sˈɑːfarˌiː/ (n, ut)
safari
  utflykt till vildmark, vanligen för att uppleva och dokumentera exotiska djur och natur

saffran /sˈafran/ (n, neut)
safrà
  dyrbar krydda som utvinns ur saffranskrokus

safir /sˈɑːfiːr/ (n, ut)
safir
  korund som vanligtvis är blå, men som också kan förekomma i andra färger utom röd

saft /sˈaft/ (n, ut)
suc
  en dryck gjord på frukt eller bär, vatten och socker, oftast framställd genom kokning
  en naturlig vätska från en organism

saftig /sˈaftɪɡ/ (adj)
sucós
  full av saft

saga /sˈɑːɡa/ (n, ut)
conte de fades
  text av en litterär genre med overkliga, fiktiva berättelser, ofta för barn

sago /sˈɑːɡuː/ (n)
sagú
  stärkelse från märg av sagopalm (ibland även från potatis eller tapioka); gryn av denna stärkelse

sak /sˈɑːk/ (n, ut)
cosa
  något som åsyftas på ett konkret plan
  något som åsyftas på ett abstrakt plan; något som bedöms, bevisas, eller pläderas för

saklig /sˈaklɪɡ/ (adj)
objectiu

sakna /sˈɑːkna/ (v)
enyorar
  känna sorg eller längtan (för något eller någon man tidigare hade)
  vara utan någonting

sakrament /sˈakramˌɛnt/ (n, neut)
sagrament
  någon av kristendomens mest centrala heliga handlingar

sakristia /sˈakriːstˌiːa/ (n, ut)
sagristia
  prästens omklädningsrum

sakta /sˈakta/ (adv)
lentament
  med låg fart

sal /sˈɑːl/ (n, ut)
sala
  stort eller mycket stort rum

saladjär /sˈɑːladjˌɛːr/ (n, ut)
amanidor
  (låg) skål för sylt, gelé, inlagda grönsaker, sallader m m

salafism /sˈɑːlafˌɪsm/ (n, ut)
salafisme

salamander /sˈɑːlamˌandər/ (n, ut)
salamandra
  individ som tillhör familjen salamandrar (Salamandridae) bland herptilerna, som ofta är akvatisk, och sålunda lever i eller i omedelbar anslutning till vatten

salicylsyra /sˈɑːlɪsˌylsyːrˌa/ (n, ut)
àcid salicílic
  ett smärtstillande och febernedsättande medel; ett konserveringsmedel

salig /sˈɑːlɪɡ/ (adj)
benaventurat
  frälst
  lycklig, upprymd
  död, bortgången

sallad /sˈalad/ (n, ut)
amanida, ensalada, enciamada, trempat
  blandning av vanligtvis grönsaker som kan ätas som tillbehör eller fristående, ofta med dressing
amanida
  grönsak som består av blad och som finns i många olika arter

salpetersyra /sˈalpətˌɛʂyːrˌa/ (n, ut)
àcid nítric
  stark syra med formeln HNO₃

salt /sˈalt/ (adj)
salat
  som smakar salt (en av grundsmakerna)
  som innehåller (mycket) salt

salt /sˈalt/ (n, neut)
sal
  vitt, kristalliskt ämne med samma smak som havsvatten och som är vanligt som smaksättare för mat; ett salt med kemiskt namn natriumklorid
  kemisk förening uppbyggd av joner

salta /sˈalta/ (v)
salar
  tillsätta salt till en maträtt för att framhäva smaker

saltad /sˈaltad/ (adj)
salat
  ; som saltats
  med salt

saltgruva /sˈaltɡrʉvˌa/ (n, ut)
mina de sal
  gruva ur vilken man bryter salt

salthaltig /sˈalthaltˌɪɡ/ (adj)
salí
  som innehåller salt

saltkar /sˈaltkar/ (n, neut)
saler
  behållare för bordssalt

saltsjö /sˈaltsxøː/ (n, ut)
llac salat
  sjö med salt vatten; endorheisk sjö (utan avlopp)

saltströare /sˈaltstrøːˌarə/ (n, ut)
saler
  bordsbehållare för salt

saltsyra /sˈaltsyːrˌa/ (n, ut)
clorur d'hidrogen, àcid clorhídric, àcid muriàtic
  stark syra med formeln HCl; vattenlösning av gasen väteklorid, HCl(g)

saltvatten /sˈaltvatːən/ (n, neut)
aigua salada
  vatten med en märkbart högre koncentration av olika salter (mestadels natriumklorid men inte enbart), ofta definierat som vatten med en salinitet (salthalt) mellan 3–5 %

saltört /saltˈœt/ (n, ut)
canyametes
  en växtart (Suaeda maritima) inom familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna art

saluhall /sˈɑːlʉhˌal/ (n, ut)
mercat cobert

salva /sˈalva/ (n, ut)
pomada
  lindrande eller läkande medel för utvärtes bruk

salvadoran /sˈalvadˌuːran/ (n, ut)
salvadorenc, salvadorenca, salvadoreny, salvadorenya
  person från El Salvador eller med salvadoransk härkomst, i synnerhet om en man

salvadoransk /sˈalvadˌuːransk/ (adj)
salvadorenc
  som rör El Salvador eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

samarbeta /sˈamarbˌeːta/ (v)
col·laborar

samarbete /sˈamarbˌeːtə/ (n, neut)
col·laboració
  det att arbeta tillsammans för något gemensamt

samarbetsvillig /sˈamarbˌeːtsvɪlˌɪɡ/ (adj)
cooperatiu
  benägen att samarbeta; som gärna samarbetar /i en viss fråga/

samarium /sˈamarˌiːʉm/ (n, neut)
samari

samba /sˈamba/ (n, ut)
samba
  en latinamerikansk dans
  låt som lämpar sig att dansa samba till
  en musikstil utvecklad i Brasilien

sambo /sˈambuː/ (n, ut)
concubinat
  person som bor tillsammans med annan i ett förhållande som liknar ett äktenskap, dock utan att de är gifta

samek /sˈɑːmək/ (n)
sàmec
  den femtonde bokstaven i det hebreiska alfabetet: ס

samexistens /sˈɑːməksˌɪstəns/ (n, ut)
coexistència

samexistera /sˈɑːməksˌɪsteːrˌa/ (v)
coexistir
  existera samtidigt, finnas till samtidigt, leva tillsammans

samhälle /sˈamhələ/ (n, neut)
localitat
  mindre stad eller ort; större by
comunitat
  en samling rumsligt avgränsade organismer (i sin livsmiljö)
societat, comunitat
  intressegemenskap av personer (mestadels inom vetenskap eller skönlitteratur)

samhällsklass /sˈamhəlsklˌas/ (n, ut)
classe social
  del av befolkningen avgränsad efter inkomst, förmögenhet, politiskt makt eller dylikt

samhällskritik /sˈamhəlskrˌɪtiːk/ (n, ut)
crítica social
  kritik av förhållandena i samhället

samhörighet /sˈamhøːrˌɪɡheːt/ (n, ut)
afinitat

samla /sˈamla/ (v)
recollir
  hämta föremål eller individer från olika platser och lägga dessa tillsammans (ofta i passivum)

samlare /sˈamlarə/ (n, ut)
col·leccionista

samling /sˈamlɪŋ/ (n, ut)
col·lecció
  det att flera personer ser till att befinna sig tillsammans (samlas) på en viss plats vid en viss tidpunkt

samma /sˈama/ (pronoun)
mateix

sammanfalla /sˈamanfˌala/ (v)
coincidir
  vara identisk, stämma överens, ligga i linje (med)

sammanfatta /sˈamanfˌatːa/ (v)
resumir

sammanfattning /sˈamanfˌatnɪŋ/ (n, ut)
resum

sammanhang /sˈamanhˌaŋ/ (n, neut)
contexte
  det som något hör ihop med; kontext

sammanhängande /sˈamanhˌɛŋandə/ (adj)
cohesiu

sammanhållning /sˈamanhˌɔlnɪŋ/ (n, ut)
cohesió
  känsla av samhörighet (inom grupp)

sammanlagt /sˈamanlˌɑːkt/ (adv)
en total
  tillsammans; ihopräknat; ihopslaget; ihop; allt som allt

sammansatt /sˈamansˌat/ (adj)
compost
  ; som har förenats till en enhet

sammansätta /sˈamansˌɛtːa/ (v)
compondre
  sammanföra till en enhet

sammansättning /sˈamansˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
compost, mot compost

sammanträda /sˈamantrˌɛːda/ (v)
celebrar una reunió
  hålla sammanträde, mötas

sammanträde /sˈamantrˌɛːdə/ (n, neut)
sessió

sammet /sˈamət/ (n, ut)
vellut
  siden- eller bomullstyg med lugg på ena sidan

samoan /sˈɑːmuːˌan/ (n, ut)
samoana
  person, i synnerhet man, från Samoa

samoansk /sˈɑːmuːˌansk/ (adj)
samoana
  som rör Samoa, det samoanska språket eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

samordnare /sˈɑːmuːrdnˌarə/ (n, ut)
coordinador
  person som samordnar något, vanligtvis andras verksamheter eller arbeten

samovar /sˈɑːmuːvˌar/ (n, ut)
samovar
  (rysk) tekokare, tekök

samt /sˈamt/ (conjunction)
així com
  och därtill även; betecknar att någon eller något tillkommer, förutom de tidigare uppradade företeelserna, i vid längre uppräkningar eller där någon av företeelserna inkluderar ordet "och"

samtal /samtˈɑːl/ (n, neut)
conversa
  session av informationsutbyte, vanligen mellan två eller fler människor

samtida /sˈamtiːdˌa/ (adj)
contemporani, coetani

samtida /sˈamtiːdˌa/ (n, ut)
coetani, contemporani
  person som lever på samma tid som andra

samtidig /sˈamtiːdˌɪɡ/ (adj)
simultani

samtidigt /sˈamtiːdˌɪkt/ (adv)
al mateix temps, simultàniament
  på samma gång

samtycke /sˈamtykːə/ (n, neut)
consentiment
  det att någon godkänner att någon gör något; det att samtycka

samuraj /sˈɑːmʉrˌaj/ (n, ut)
samurai

samvete /sˈamvətə/ (n, neut)
consciència
  en persons känsla av rätt och fel

sanatorium /sˈɑːnatˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
sanatori
  ursprungligen sjukhus för lungsjuka; vilohem med läkare

sand /sˈand/ (n, ut)
sorra, arena
  sten som blivit till små korn, antingen genom väder och vind eller på konstgjord väg

sandal /sˈandal/ (n, ut)
sandàlia

sandbank /sˈandbaŋk/ (n, ut)
banc de sora

sanddyn /sˈandyːn/ (n, ut)
duna de sorra
  dyn bildad av sand

sandig /sˈandɪɡ/ (adj)
sorrenc

sandlåda /sˈandloːdˌa/ (n, ut)
sorrera
  leksandlåda; låda med sand för lek som brukar finnas på lekplatser

sandpapper /sˈandpapər/ (n, neut)
paper de vidre
  bit papper med grov beläggning för att slipa till exempel trä

sandpappra /sˈandpaprˌa/ (v)
escatar

sandslott /sˈandslɔt/ (n, neut)
castell de sorra
  slott i miniatyr byggt av sand

sandsten /sˈandstən/ (n, ut)
gres
  en sedimentär bergart

sandstrand /sˈandstrand/ (n, ut)
platja d'arena
  strand vars ytliga jordtäcke huvudsakligen består av sand

sandtärna /sandtˈɛːrna/ (n, ut)
curroc

sandwich /sˈandvɪʃ/ (n, ut)
sandvitx
  dubbelmacka, dubbel­smörgås

sanera /sˈɑːneːrˌa/ (v)
sanejar
  röja upp, modernisera; göra hälsosam, göra ren

sanering /sˈɑːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
reforma
  det att göra frisk
  det att rensa upp

sangvinisk /sˈaŋviːnˌɪsk/ (adj)
sanguini
  livlig, eldig

sankt bernhardshund /sˈaŋkt bərnhˈardshɵnd/ (n, ut)
santbernat
  stor hundras

sanktion /saŋksxˈuːn/ (n, ut)
sanció

sanktuarium /sˈaŋktʉˌariːˌʉm/ (n, neut)
santuari
  helig och skyddad plats, även mindre vanligt ord för kor, altarplats i kyrka

sann /sˈan/ (adj)
veritable, vertader
  som stämmer med verkligheten

sanning /sˈanɪŋ/ (n, ut)
veritat
  något som är sant; påstående som, enligt författaren eller talaren, är sant

sannolik /sˈanuːlˌiːk/ (adj)
probable

sannolikhet /sˈanuːlˌɪkheːt/ (n, ut)
probabilitat

sanskrit /sˈanskriːt/ (n, ut)
sànscrit
  indoariskt språk med många ålderdomliga drag som talas i Indien

saotomeansk /sˈɑːuːtˌuːməˌansk/ (adj)
sãotomenc
  som rör östaten Sao Tomé och Principe

sard /sˈard/ (n, ut)
sard, sarda
  invånare på Sardinien

sardell /sˈardəl/ (n, ut)
seitó
  en inläggning av arten ansjovis (Engraulis encrasicolus) i familjen ansjovisfiskar

sardin /sardˈiːn/ (n, ut)
sardina
  en fiskart (Sardina pilchardus), inom familjen sillfiskar, (Clupeidae); individ av denna art

sardiska /sˈardɪskˌa/ (n, ut)
sard
  språk som talas bland annat på Sardinien

sarkasm /sˈarkasm/ (n, ut)
sarcasme
  typ av humor och indirekt kritik då hånfull ironi används mot någon där man överdrivet säger motsatsen till vad man menar

sarkastisk /sˈarkastˌɪsk/ (adj)
sarcàstic
  som kännetecknas av sarkasm

sarkastiskt /sˈarkastˌɪskt/ (adv)
sarcàsticament
  avledning till adjektivet sarkastisk

sarkofag /sˈarkuːfˌaɡ/ (n, ut)
sarcòfag

sarkom /sˈarkɔm/ (n, neut)
sarcoma
  elakartad tumör (cancer) med ursprung hos mesenkymala celler (benvävnad, broskvävnad, fettvävnad, muskelvävnad, bindväv)

sarsaparill /sˈaʂapˌarɪl/ (n, ut)
arítjol
  en växtart (Smilax regelii) i familjen smilaxväxter (Smilacaceae); exemplar av denna art

sarv /sˈarv/ (n, ut)
gardí
  en art (Scardinius erythrophthalmus) inom fiskfamiljen karpfiskar (Cyprinidae); individ av arten sarv

satan /sˈɑːtan/ (n, ut)
Satanàs
  namn för djävulen; representerar och personifierar det onda

satanisk /sˈɑːtanˌɪsk/ (adj)
satànic

satanism /sˈɑːtanˌɪsm/ (n, ut)
satanisme
  religiös dyrkan av djävulen

satanist /sˈɑːtanˌɪst/ (n, ut)
satanista
  religiös dyrkare av djävulen; anhängare av satanism

satellit /sˈɑːtəlˌiːt/ (n, ut)
satèl·lit
  mindre objekt som kretsar runt ett annat, större objekt genom inverkan av en centripetalkraft
  mindre himlakropp som kretsar kring en större himlakropp under inverkan av gravitation

saterfrisiska /sˈɑːtərfrˌiːsɪskˌa/ (n)
frisó oriental
  germanskt språk som talas i den tyska kommunen Saterland i distriktet Cloppenburg

satir /satˈiːr/ (n, ut)
sàtira
  (skrift som innehåller) hån och förlöjligande, kvick och elegant elakhet

satrap /sˈatrap/ (n, ut)
sàtrapa
  överhuvud för provins (i forna persiska riken)

sats /sˈats/ (n, ut)
teorema
  ett formellt påstående som beskriver ett (förmodat) faktum; ett bevisat påstående

saturnuspersika /sˈɑːtɵrnˌɵspəʂˌiːka/ (n, ut)
préssec pla, bresquilla del rotllet, bresquilla plana, melicotó pla, paraguaià
  en persikosort (Prunus persica f. compressa) av arten persika; frukt av denna sort

saudisk /sˈɑːʉdˌɪsk/ (adj)
saudita
  som rör Saudiarabien eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

sautera /sˈɑːʉtˌeːra/ (v)
saltar
  hastigt steka (bryna) i små bitar

sav /sˈɑːv/ (n, ut)
saba
  näringsvätska i träd

savann /sˈavan/ (n, ut)
sabana
  grässtäpp med spridda träd och buskar

sax /sˈaks/ (n, ut)
tisores, ganivet
  verktyg som används för att klippa

saxisk /sˈaksɪsk/ (adj)
saxó
  som rör förbundslandet Sachsen, dess invånare eller kultur

saxofon /sˌaksuːfˈoːn/ (n, ut)
saxòfon, saxofon
  ett träblåsinstrument av metall

scen /ssˈeːn/ (n, ut)
escena
  (oftast upphöjd) plats avsedd för uppförande av främst teaterpjäser eller musik inför publik
  del av akt; avsnitt av en teaterpjäs eller film som utspelar sig i en och samma miljö

scenario /ssˈeːnarˌiːuː/ (n, neut)
argument
  sannolikt händelseförlopp

schablon /ʃˈablɔn/ (n, ut)
plantilla
  utskuret formstycke fungerande som en mall för produktion som utförs för hand

schack /ʃˈak/ (interjection)
escacs
  påpekande att motståndarens kung hotas att slås

schack /ʃˈak/ (n)
escacs
  slags strategispel för två personer, även om liknande spel
joc d'escacs
  uppsättning med bräde och pjäser med vilka man kan spela schack (1)
escacs, escac
  ställning under ett parti schack (1) där en spelares kung hotas att slås

schackbräde /ʃˈakbrɛːdə/ (n, neut)
escaquer
  platt skiva på vilket 64 rutor finns målade, varannan ljus, varannan mörk, och på vilket spel som schack eller dam spelas

schackmatt /ʃˈakmat/ (interjection)
escac i mat
  påpekande att en spelare står i schack, utan att kunna göra något åt detta; att denna spelare är schackmatt

schackmatt /ʃˈakmat/ (n, ut)
escac i mat
  slutställning i brädspelet schack där kungen är hotad och inte kan räddas ( eller ++ i schacknotation)

schackpjäs /ʃˈakpjɛːs/ (n, ut)
peça d'escacs
  spelpjäs som används i schack

schackspelare /ʃˈakspeːlˌarə/ (n, ut)
escaquista
  person som spelar schack

schakal /ʃˈɑːkal/ (n, ut)
xacal
  individ av någon av ett flertal arter i släktet Canis inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae)

schalottenlök /ʃˈɑːlɔtːˌɛnløːk/ (n, ut)
escalunya
  en sortgrupp av matlök (Allium cepa) i familjen lökväxter

schaman /ʃˈɑːman/ (n, ut)
xaman
  prästliknande utövare av schamanism

schamanism /ʃˈɑːmanˌɪsm/ (n, ut)
xamanisme
  religiös praktik som har sin grund i animismen

schampo /ʃˈampuː/ (n, neut)
xampú
  hygienartikel i form av en (trögflytande) vätska som tillsammans med vatten används för rengöring av hår och hårbotten (t.ex. vid dusch)

scharlakansfeber /ʃˈarlakˌansfəbər/ (n, ut)
escarlatina
  en viss infektionssjukdom som orsakas av streptokocker

schellack /ʃˈɛlak/ (n, ut)
goma laca
  en sorts renat harts

schema /ʃˈɛma/ (n, neut)
esquema
  diagram som visar hur en algoritm, apparat eller process fungerar

schematisera /ʃˈɛmatˌɪseːrˌa/ (v)
esquematitzar
  ordna efter ett visst mönster

schibbolet /ʃˈɪbuːlət/ (n)
xibòlet
  skiljemärke, lösen

schimpans /ʃɪmpˈans/ (n, ut)
ximpanzé
  däggdjursarten (Pan troglodytes) i släktet schimpanser (Pan) i familjen hominider (Hominidae) inom ordningen primater

schizofreni /ʃˈiːsɔfrənˌiː/ (n, ut)
esquizofrènia
  en psykisk sjukdom

schizoid /ʃˈiːsuːˌiːd/ (adj)
esquizoide
  höggradigt schizotym på gränsen till schizofren

schlaraffenland /ʃlˈɑːrafˌɛnland/ (n)
Xauxa, país de Xauxa
  fantasiland, där man utan ansträngning får allt till skänks

schlesiska /ʃlˈeːsɪskˌa/ (n, ut)
silesià
  ett slaviskt språk talat i regionen Schlesien i Polen och Tjeckien

schwabisk /ʃvˈɑːbɪsk/ (adj)
sueu
  som rör den schwabiska dialekten eller Schwaben

schwabiska /ʃvˈɑːbɪskˌa/ (n, ut)
sueu
  en dialekt bland de alemanniska dialekterna av högtyska som talas i den tyska regionen Schwaben

schweizare /ʃvˈeːiːsˌarə/ (n, ut)
suís
  person från Schweiz

schweizisk /ʃvˈeːiːsˌɪsk/ (adj)
suís
  som har att göra med Schweiz eller schweizare

schweizisk armékniv /ʃvˈeːiːsˌɪsk armˈeːkniːv/ (n)
navalla suïssa
  fickkniv (fällkniv) med många funktioner

schäfer /ʃˈɛːfər/ (n, ut)
pastor alemany
  hundras som ingår i [http://www.skk.se/sv/hundraser/?group=1 Grupp 1: Vall-, boskaps- och herdehundar], ursprungligen tyska vallhundsgruppen; rasen har bytt namn till [http://www.skk.se/sv/hundraser/tysk-schaferhund/ tysk schäferhund]

schäslong /ʃˈɛslɔŋ/ (n, ut)
chaise longue
  ett slags vilsoffa med karm vid ena änden

science fiction /ssˈɪənsə fɪksxˈuːn/ (n)
ciència-ficció

scout /skˈuːʉt/ (n, ut)
escolta
  spejare

se /sˈeː/ (v)
veure
  uppfatta med hjälp av synen genom ett eller flera ögon
  uppfatta, förstå; inse

se upp /sˈeː ˈɵp/ (v)
compte!
  vara uppmärksam, vara vaksam, vara på sin vakt

seaborgium /sˈeːabˌɔrjiːˌʉm/ (n, neut)
seaborgi

sedan /sˈeːdan/ (n, ut)
berlina
  bil med heltäckt kaross och fyra eller fem sittplatser, vanligtvis med fyra dörrar, utrustad med ett avgränsat bagageutrymme

sedan /sˈeːdan/ (preposition)
des que

sedel /sˈeːdəl/ (n, ut)
bitllet
  peng gjord av papper, bomull eller plast

sedimentär /sˌeːdiːməntˈɛːr/ (adj)
sedimentari

seg /sˈeːɡ/ (adj)
dur
  som kan tänjas utan att brista
  uthållig, ihärdig, envis, trägen
  långsam, långrandig eller långtråkig

segel /sˈeːɡəl/ (n, neut)
vela
  tygstycke som används för framdrivning av båt genom att fånga in vind

segelbåt /sˈeːɡəlbˌoːt/ (n, ut)
veler
  båt med segel

segelfartyg /sˌeːɡəlfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
vela

segelflygplan /sˈeːɡəlflˌyɡplan/ (n, neut)
planador
  flygplan som primärt drivs framåt av tyngdkraft som omvandlas till fart framåt i en lång, flack dykning

seger /sˈeːjər/ (n, ut)
victòria
  resultat som är positivtt för den talande eller subjektet i en tävling, batalj, spel och dylikt, detta till men för en motståndare; vinst över en motståndare

segla /sˈeːɡla/ (v)
navegar

seglare /sˈeːɡlarə/ (n, ut)
falcillot
  individ av fågelfamiljen Apodidae

seglarskola /sˈeːɡlaʂkˌuːla/ (n, ut)
escola de vela
  skola där man kan lära sig segelsporten

segra /sˈɛɡra/ (v)
vèncer
  få ett till sin fördel positivt resultat /gentemot motståndare (i en tävling, en strid och dylikt)/

segregation /sˌɛɡrəɡasxˈuːn/ (n, ut)
segregació
  särskiljande (av personer), det att hålla isär olika grupper

segregera /sˈɛɡrəjˌeːra/ (v)
segregar
  avskilja, avsöndra, uppdela

seismolog /sˌeːɪsmuːlˈoːɡ/ (n, ut)
sismòleg, sismòloga
  person med expertkunskap inom seismologi

seismologisk /sˌeːɪsmuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
sismològic
  som avser seismologi

sej /sˈɛj/ (n, ut)
peix carboner

sekant /səkˈant/ (n)
secant
  en rät linje som skär en kurva, särskilt en som skär den i två punkter
  det inverterade värdet av cosinus, förkortas i allmänhet till sec i skrift

sekel /səkˈeːl/ (n, neut)
segle
  period av 100 år; 10 årtionden

sekelgammal /səkˈɛlɡamˌal/ (adj)
multisecular
  månghundraårig; flera sekel gammal

sekreterare /səkrˈeːteːrˌarə/ (n, ut)
secretària
  person som arbetar under och assisterar en chef eller annan hög tjänsteman med t.ex. tidsplanering, mötes- och resebokning, telefon- och brevkommunikation; skrivare (person)

sekretessavtal /səkrˌeːtəsavtˈɑːl/ (n, neut)
acord de confidencialitat
  avtal om att viss information som delas mellan parterna ska vara hemlig

sekt /sˈəkt/ (n, ut)
secta
  en sekt i filosofi, religion eller ideologi vars trosuppfattningar kraftigt avviker från de i sammanhanget förhärskande uppfattningarna

sektion /səksxˈuːn/ (n, ut)
secció

sektor /səktˈɔr/ (n, ut)
sector
  cirkelsektor; tårtbitsformad del av en cirkel som begränsas av två radier och en cirkelbåge
  liten del av lagringsutrymme på ett roterande magnetiskt eller optiskt minne i form av en cirkelbåge; även separat åtkomlig liten del av lagringsutrymme på mekaniskt eller elektroniskt minne utan någon fysik form

sekularisera /səkˈʉlarˌiːseːrˌa/ (v)
secularitzar

sekularisering /səkˈʉlarˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
secularització

sekund /səkˈɵnd/ (n, ut)
segon
  gradenhet motsvarande 1/60 bågminut

sekundär /səkˈɵndɛːr/ (adj)
secundari, secundària
  i andra hand; underordnad; indirekt (t ex sekundärt ljud)

sekvens /səkvˈɛns/ (n, ut)
seqüència
  ordningsföljd av föremål eller företeelser

sekvoja /səkvˈuːja/ (n, ut)
sequoia
  trädart i sekvojasläktet (Sequoia) eller det med detta nära besläktade metasekvojasläktet (Metasequoia), samt flera utdöda trädslag besläktade med dessa inom familjen cypressväxter (Cupressaceae); exemplar av dessa arter

selen /sˈeːlən/ (n, neut)
seleni
  grundämne med atomnummer 34 och kemisk beteckning Se.

selfie /sˈɛlfiːə/ (n, ut)
selfie
  fotografiskt självporträtt, typiskt fotograferad med en handhållen digitalkamera eller mobiltelefon

selleri /sˈɛlərˌiː/ (n, ut)
api
  en art (Apium graveolens) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten selleri

semantik /sˈeːmantˌiːk/ (n, ut)
semàntica
  studiet av betydelsen hos språkliga uttryck som ord, fraser och satser

semester /səmˈɛstər/ (n, ut)
vacança
  avtalad ledighet

semifakultet /sˈeːmiːfˌakɵltət/ (n, ut)
semifactorial

semifinal /sˌeːmiːfiːnˈɑːl/ (n, ut)
semifinal

semikolon /sˈeːmiːkˌuːlɔn/ (n, neut)
punt i coma
  skiljetecknet ;

seminarium /sˈeːmiːnˌariːˌʉm/ (n, neut)
seminari
  typ av lektion vid universitet eller högskola där studerande och seminarieledaren tillsammans diskuterar och/eller löser något (vetenskapligt) problem
  informations- eller kurstillfälle
  skola för utbildning lärare eller präster; (i Sverige ersatt av) lärarhögskola

seminom /sˈeːmiːnˌɔm/ (n, neut)
seminoma
  en sorts testikelcancer som utgår från omogna könsceller

semiotik /sˈeːmiːˌuːtiːk/ (n, ut)
semiòtica

sen /sˈeːn/ (adj)
tard
  (om tid) med förekomst/skede längre fram i tiden från tidens början – närmare nutid
  förekommande (först) när en viss tänkt tidpunkt har infallit

sena /sˈeːna/ (n, ut)
tendó
  segt elastiskt band av fibrös bindväv som binder samman muskler med ben

senap /sˈeːnap/ (n, ut)
mostassa
  krydda som är gjord av frön från växten senap (2.)
  individ av vissa arter från familjen korsblommiga växter
  sås smaksatt (främst) av senap (1)

senapsgas /sˈeːnapsɡˌas/ (n, ut)
mostassa sulfurada
  en oljeliknande vätska använd som kemiskt stridsmedel under första världskriget

senapsgul /sˈeːnapsɡˌʉl/ (adj)
mostassa
  varm och mättad nyans av gul färg som liknar färgen på senap

senare /sˈeːnarə/ (adv)
més endavant

senast /sˈeːnast/ (adv)
a tot tardar
  inte senare än

senat /sˈeːnat/ (n, ut)
senat
  rådsförsamlingen i antikens Rom
  folkrepresentationens första kammare i USA och vissa andra stater

senator /sˈeːnatˌɔr/ (n, ut)
senador

sengångare /sˈɛŋɔŋˌarə/ (n, ut)
peresós
  något av de däggdjur som ingår i underordningen sengångare (1) (Folivora); individ av dessa djur

senil /sˈeːniːl/ (adj)
senil
  som präglas av ålderdomssvaghet, vanligen om försämring av minne och logiskt tänkande

senilitet /sˈeːniːlˌiːteːt/ (n, ut)
senilitat
  ålderdomssvaghet, förändringar i samband med åldrandet

senna /sˈɛna/ (n, ut)
senet
  någon av de arter som ingår i växtsläktet sennor (Senna); exemplar av dessa arter

sensationell /sˌɛnsasxˈuːnəl/ (adj)
sensacional
  som väcker sinnesintrycken, som stärker förnimmelsen
  som väcker uppseende

sensitiva /sˈɛnsɪtˌiːva/ (n, ut)
sensitiva
  en växtart (Mimosa pudica) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); exemplar av denna växt

separation /səparɑːsxˈuːn/ (n, ut)
separació
  avskiljande; skilsmässa

separatism /səparˈɑːtɪsm/ (n, ut)
separatisme
  strävan efter att frigöra ett geografiskt område från en stat

separatist /səparˈɑːtɪst/ (n, ut)
separatista

separatistisk /səparˈɑːtɪstˌɪsk/ (adj)
separatista
  hörande till separatism och separatister

separera /səparˈeːra/ (v)
separar
  avskilja; dela upp en mängd i enheter, vilka fungerar var för sig, oberoende av varandra; i tekniska sammanhang även särskilja i beståndsdelar
  behandla mjölk med separator för att avskilja grädde eller skummjölk

sepia /səpˈiːa/ (n, ut)
sépia
  ett mörkbrunt färgämne från vissa bläckfiskar
  bläckfisk av släktet Sepia och/eller arten Sepia officinalis

september /səptˈɛmbər/ (n, ut)
setembre
  årets nionde (9.) månad

septentrional /səptˌɛntriːuːnˈɑːl/ (adj)
septentrional
  nordlig

septisk /səptˈɪsk/ (adj)
sèptic
  som har att göra med förruttnelse

seralj /sˈeːralj/ (n, ut)
serrall
  palats, särskilt den turkiske sultanens palats (med dess harem)

serb /sˈɛrb/ (n, ut)
serbi
  person från Serbien

serbisk /sˈɛrbɪsk/ (adj)
serbi

serbiska /sˈɛrbɪskˌa/ (n, ut)
serbi
  språk som talas i Serbien

serendipitet /sˈeːrəndˌiːpiːtˌeːt/ (n, ut)
serendipitat
  (formellt) förmågan att göra lyckliga upptäckter av en slump utan att egentligen leta, eller då man letar efter något annat; förekomsten av sådana upptäckter

sergeant /sˈɛrjəˌant/ (n, ut)
sergent
  grad inom det militära, i dag närmast över korpral och under förste sergeant, tidigare (före 2009) närmast över furir och under fänrik

seriemördare /sˌeːriːəmˈœrdarə/ (n, ut)
assassí en sèrie

serin /seːrˈiːn/ (n, neut)
serina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Ser, S)

seriositet /sˈeːriːˌuːsɪtˌeːt/ (n, ut)
seriositat

seriös /sˈeːriːˌøːs/ (adj)
seriós
  allvarlig, obenägen att skämta och bete sig uppsluppet; som alltid beter sig strikt och korrekt
  allvarlig, som inte skämtar utan menar vad hon säger

serotonin /sˌeːruːtˈoːnˈiːn/ (n, neut)
serotonina
  en viktig neurotransmittor som finns i matspjälkningskanalen och det centrala nervsystemet

serpentin /sˌɛrpəntˈiːn/ (n, ut)
serpentina
  ett (grönt) mineral

serva /sˈɛrva/ (v)
sacar
  sätta bollen i spel i sporter som tennis och volleyboll

serve /sˈɛrvə/ (n, ut)
servei
  slag med vilket bollen sätts i spel i sporter såsom tennis, bordtennis och volleyboll

server /sˈɛrvər/ (n, ut)
servidor
  dator eller program som erbjuder tjänster till andra datorer, program eller användare, antingen på samma dator eller över ett nätverk; värddator

servera /sˈɛrvərˌa/ (v)
servir
  passa upp på matgäster och duka fram mat och dryck

servett /sˈɛrvət/ (n, ut)
tovalló, torcaboques
  stycke, vanligtvis av tyg eller papper, som främst används för att torka bort matrester på händer och kring munnen under eller efter en måltid

servettring /sˈɛrvətrˌɪŋ/ (n, ut)
anell de tovalló
  ring som man sätter runt en hoprullad servett

servitris /sˈɛrvɪtrˌiːs/ (n, ut)
cambrera
  kvinna eller flicka som arbetar med att servera på en restaurang, eller i ett privathem

servitör /sˈɛrviːtˌøːr/ (n, ut)
cambrer

session /səsxˈuːn/ (n, ut)
sessió

set /sˈeːt/ (n, neut)
set
  uppsättning, sammanhörande grupp
  del av match

sevärdhet /sˈeːvɛːrdhˌeːt/ (n, ut)
curiositat
  något som är värt att se, ofta populärt bland turister

sex /sˈɛks/ (n, neut)
acoblament, cohabitació, concúbit, unió carnal, unió sexual
  sexuellt umgänge

sexa /sˈɛksa/ (n, ut)
sis
  symbol som utgörs av siffran sex

sexfoting /sˈɛksfuːtˌɪŋ/ (n, ut)
hexàpode
  någon av de arter som räknas till understammen sexfotingar (Hexapoda) till stammen leddjur (Arthropoda) bestående av klasserna insekter (Insecta) och urinsekter (Entognatha); individ av dessa arter

sexig /sˈɛksɪɡ/ (adj)
sexy

sexism /sˈɛksɪsm/ (n, ut)
sexisme

sexistisk /sˈɛksɪstˌɪsk/ (adj)
sexista

sextant /sˈɛkstant/ (n, ut)
sextant
  ett navigationsinstrument med vilket man kan bestämma exempelvis solens höjd över horisonten, och därigenom kunna beräkna sin position i nord-sydlig riktning

sexualisera /sˈɛksʉˌaliːsˌeːra/ (v)
sexualitzar
  göra (mer) sexuell, ge en sexuell prägel

sexualitet /sˈɛksʉˌaliːtˌeːt/ (n, ut)
sexualitat

sexuell /sˈɛksʉˌɛl/ (adj)
sexual

sexuell läggning /sˈɛksʉˌɛl lˈɛɡnɪŋ/ (n)
orientació sexual
  en persons inneboende preferens i fråga om dess partners kön

sexuellt /sˈɛksʉˌɛlt/ (adv)
sexualment

señor /sˈeːnɔr/ (n, ut)
senyor
  spansk eller spansktalande herre

sfinx /sfˈɪnks/ (n, ut)
esfinx
  fabeldjur med ett lejons kropp och en människas huvud; klok och lömsk varelse med vildsint styrka som vaktar ingången till tempel, oftast med en enigmatisk gåta till de som kommer över henne

sfär /sfˈɛːr/ (n, ut)
esfera
  tredimensionell form som ger maximal volym vid given yta; mängden av alla punkter som har samma avstånd till en given fix punkt (medelpunkten) i ett metriskt rum, speciellt i vektorrum av dimension tre eller högre; ytan på ett klot eller en boll

sfäroid /sfˈɛːruːˌiːd/ (n, ut)
esferoide
  tillplattad eller utdragen sfär; rotationskropp som uppstår då en ellips får rotera kring en av sina axlar; ellipsoid där två axlar är lika långa

shaker /sxˈɑːkər/ (n, ut)
coctelera
  (egentligen skakare) behållare där drinkar blandas; den som blandar drinkar

shakespeariansk /sxˈɑːkəspəˌariːˌansk/ (adj)
shakespearià
  som räknas till, har en stil av, eller kan associeras med William Shakespeare, hans pjäser, författarskap, eller hans samtid

shakshuka /sxˈakshʉkˌa/ (n, ut)
shakshouka
  en maträtt från Mellanöstern baserad på tomat och ägg

shejk /sxˈɛjk/ (n, ut)
xeic
  arabisk ledare, hövding eller liknande, även som hederstitel

sherry /sxˈɛryː/ (n, ut)
xerès
  ett spanskt starkvin

shofar /sxˈuːfar/ (n)
xofar
  ett slags blåshorn som används rituellt inom judendomen

shot /sxˈuːt/ (n, ut)
xopet
  liten (normalt 2-6 cl) servering av en dryck med oftast hög halt alkohol, ofta serverad i shotglas på en bar

shotglas /sxˈɔtɡlas/ (n, neut)
gotet
  glas avsett för shotar

show /sxˈuːv/ (n, ut)
espectacle

siamesisk /sˈiːaməsˌɪsk/ (n)
siamès
  som rör Siam (nuvarande Thailand), eller språket siamesiska (numera oftast kallat thailändska eller thai)
  vars kropp har vuxit samman med sitt syskons innan födelsen

sibirier /sˈiːbiːrˌiːər/ (n, ut)
siberiana
  person från Sibirien

sibirisk /sˈiːbiːrˌɪsk/ (adj)
siberià

sibirisk jordekorre /sˈiːbiːrˌɪsk jˈoːrdəkˌɔrə/ (n)
esquirol llistat siberià
  en invasiv däggdjursart (Tamias sibiricus) inom familjen ekorrar (Sciuridae); individ av denna art

sibirisk piplärka /sˈiːbiːrˌɪsk pˈɪplərkˌa/ (n)
piula de Hodgson

sicilianare /sˈiːsɪlˌiːanˌarə/ (n, ut)
sicilià
  person, i synnerhet man, från Sicilien

siciliansk /sˈiːsɪlˌiːansk/ (adj)
sicilià
  som rör Sicilien eller det sicilianska folket

sicksack /sˈɪksak/ (adj)
zig-zag

sicksack /sˈɪksak/ (n)
zig-zag

sida /sˈiːda/ (n, ut)
costat
  en av de större delarna (oftast två) av ett visst område eller ett (ofta fysiskt uppdelat) föremål;
  egenskap (hos person)
  en av de begränsande linjerna i en 2-dimensionell polygon (ibland är det underförstått att "sidan" eller "sidorna" syftar på flera sidor)
pàgina, costat
  ena sidan (1.) av ett pappersblad i en bok

sidensvans /sˌiːdənsvˈans/ (n, ut)
ocell sedós

sidobana /sˈiːduːbˌana/ (n, ut)
ramal
  linje av mindre klass som förbinder mindre städer och byar med huvudbanorna. Anknytningen sker vid en järnvägsknut.

siemens /sˈiːəməns/ (n)
siemens
  sällan använd härledd SI-enhet, inversen av en ohm, vilket innebär 1 siemens = 1 ampere/volt

siesta /sˈiːəstˌa/ (n, ut)
migdiada
  middagsvila, middagslur

siffra /sˈɪfra/ (n, ut)
xifra
  skrivtecken som betecknar ett heltal
  tal, speciellt om statistik och liknande

sig /sˈɛj/ (pronoun)
es

signal /sɪŋnˈɑːl/ (n, ut)
senyal
  informationsbärare från en sändare till en eller flera mottagare

sikel /sˈiːkəl/ (n, ut)
sicle
  en viktenhet som användes på över Orienten för vägning av ädelmetaller; även om mynt av denna (mellan platser och över tid varierande) vikt

sikta /sˈɪkta/ (v)
apuntar
  ställa in rätt riktning (på något), speciellt ett vapen

sikte /sˈiːktə/ (n, neut)
mira
  del på vapen som hjälper till att rikta vapnet

silikon /sˌiːlɪkˈoːn/ (n, neut)
silicona
  silikonelaster; ett samlingsnamn för i grunden oorganiska polymerer som är baserade på kedjor av kisel och syre

silkeshäger /sˈɪlkəshˌɛːjər/ (n, ut)
garsa blanca

silkesmask /sˈɪlkəsmˌask/ (n, ut)
cuc de seda
  larven av silkesfjäril (Bombyx mori); individ av dessa larver

sill /sˈɪl/ (n, ut)
areng

sillkung /sˈɪlkɵŋ/ (n, ut)
rei dels peixos
  en fiskart (Regalecus glesne) förekommande i oceanernas djup på mellan 300 och 600 meter och är den längsta av benfiskar i världen

silltrut /sˈɪltrʉt/ (n, ut)
gavià fosc

sillval /sˈɪlval/ (n)
rorqual comú
  valarten Balaenoptera physalus; individ av denna art

silo /sˈiːluː/ (n, ut)
sitja
  byggnad för förvaring av jordbruksprodukter konstruerad som en enda stor (cylindrisk) behållare

silver /sˈɪlvər/ (n, neut)
plata, argent
  metalliskt, blänkande grundämne med atomnummer 47 och kemisk beteckning Ag

silverbromid /sˈɪlvərbrˌuːmiːd/ (n, ut)
bromur de plata
  kemisk förening av silver och brom, AgBr

silverjodid /sˈɪlvərjˌuːdiːd/ (n)
iodur de plata
  kemisk förening av silver och jod

silverklorid /sˈɪlvərklˌuːriːd/ (n)
clorur de plata
  kemisk förening av silver och klor, AgCl

silvernitrat /sˈɪlvərnˌɪtrɑːt/ (n, neut)
nitrat de plata
  förening av silver, kväve och syre; AgNO₃

silverpoppel /sˈɪlvərpˌɔpəl/ (n, ut)
àlber, poll àlber, àlber blanc
  en växtart (Populus alba) inom familjen videväxter (Salicaceae); exemplar av denna art

silvrig /sˈɪlvrɪɡ/ (adj)
argentat
  som liknar silver i färgen, ljust skinande; silveraktig, silverlik

sim-kort /sˈiːm kˈɔt/ (n, neut)
SIM
  elektroniskt chip utfärdat av en mobiloperatör avsett att sättas in i en mobiltelefon e.dyl. för att koppla telefonen till rätt abonnemang

simbassäng /sˈɪmbasˌɛŋ/ (n, ut)
piscina
  bassäng avsedd att simma och bada i; större, öppen, konstgjord vattenbehållare, försänkt i golv eller mark, avsedd för bad

simblåsa /sɪmblˈoːsa/ (n, ut)
bufeta natatòria
  luft­fyllt organ hos många fiskarter

simhall /sˈɪmhal/ (n, ut)
piscina
  badhus främst avsett för simning

simma /sˈɪma/ (v)
nedar, nadar
  ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen eller fast mark och utan att använda annan framdrivning än den egna kroppens rörelser
nedar
  ligga (till synes flytande) i vätska, bada, flyta

simning /sˈɪmnɪŋ/ (n, ut)
natació
  (om djur och människor) teknik för att ta sig fram i vatten utan att nudda bottnen och utan att använda andra verktyg än naturliga kroppsdelar; teknik för att simma
  disciplin inom simsporten och samlingsbegrepp för olika simsportgrenar

simoni /siːmˈoːniː/ (n, ut)
simonia
  handel med kyrkliga ämbeten

simulera /sˈiːmʉlˌeːra/ (v)
simular
  låtsas, förställa sig; spela sjuk

simulering /sˈiːmʉlˌeːrɪŋ/ (n, ut)
simulació
  det att simulera

simultan /sˈiːmɵltˌan/ (adj)
simultani
  samtidig

sina /sˈiːna/ (v)
assecar
  förlora vatten eller tillflöde av sådant

sinekur /sˈiːnəkˌʉr/ (n, ut)
canongia, prebenda
  befattning som ger god lön utan att fordra mycket arbete, latmansgöra

singales /sˈɪŋaləs/ (n, ut)
singalès
  person av folkgruppen "singaleser" som utgör majoriteten av befolkningen i Sri Lanka (Ceylon)

singalesiska /sˈɪŋaləsˌɪska/ (n, ut)
singalès
  ett indoariskt språk som talas på Sri Lanka av folkgruppen singaleser

singaporian /sˈɪŋapˌuːriːˌan/ (n, ut)
singapurès
  person från Singapore eller som har singaporianska rötter

singaporiansk /sˈɪŋapˌuːriːˌansk/ (adj)
singapurès
  som gäller Singapore eller singaporianer, som är från Singapore

singel /sˈɪŋəl/ (n, ut)
single
  grammofonskiva med vanligen en låt på ena sidan och en på den andra

singular /sˈɪŋʉlˌar/ (n, neut)
singular
  ental

singularitet /sˈɪŋʉlˌariːtˌeːt/ (n, ut)
singularitat
  punkt där en för övrigt analytisk funktion ej är definierad

sinka /sˈɪŋka/ (n, ut)
cornetto
  ett slags blåsinstrument, som mest populärt under 1500- och 1600-talen

sinne /sˈɪnə/ (n, neut)
sentit
  sensorisk funktion som ett djur (eller liknande) har; funktion att uppfatta omvärlden

sinnlig /sˈɪnlɪɡ/ (adj)
sensual
  som avser något av sinnena
  som kan uppfattas medelst sinnena
  som utgör vällust

sinus /sˈiːnʉs/ (n)
sinus

sionism /sxˈuːnɪsm/ (n, ut)
sionisme
  judisk nationalism

sionist /sˌiːoːnˈɪst/ (n, ut)
sionista
  judisk nationalist

sionistisk /sˌiːoːnˈɪstɪsk/ (adj)
sionista
  som har med sionism att göra

sippa /sˈɪpa/ (n, ut)
anemone
  individ av växtart tillhörande sippsläktet (Anemone), blåsippssläktet (Hepatica) eller backsippssläktet (Pulsatilla)

sippra /sˈɪpra/ (v)
regalimar

sirap /sˈiːrap/ (n, ut)
xarop
  (tjock)flytande sockerprodukt

siren /sˈiːrən/ (n, ut)
sirena
  havsnymf som i grekisk saga lockade seglare i fördärv; förförerska
  ljudsignalapparat som avger ljud med råmande ton och som används på till exempel utryckningsfordon

sist /sˈɪst/ (adv)
darrer

sisådär /sˈiːsoːdˌɛːr/ (adv)
així així
  sådär

sitar /sˈɪtar/ (n, ut)
sitar
  traditionellt indiskt stränginstrument med en resonanslåda och en hals, försedd med en greppbräda och vanligen 17 till 18 strängar

sitta /sˈɪtːa/ (v)
seure
  befinna sig i en kroppsposition där bakdelen vilar på ett underlag och bär upp överkroppen; om fåglar i vissa fall även om en snarast stående ställning

sittning /sˈɪtnɪŋ/ (n, ut)
seguda
  tidsperiod när en måltid serveras
  det att posera för en konstnär

situation /sˌɪtʉasxˈuːn/ (n, ut)
situació

sjappa /sxˈapa/ (v)
esfumar-se
  fly, smita

sjua /sxˈʉa/ (n, ut)
set
  symbol som utgörs av siffran sju

sjuda /sxˈʉda/ (v)
coure amb poc foc
  koka lugnt precis under kokpunkten

sjuk /sxˈʉk/ (adj)
malalt
  negativt påverkad av mikroorganismer eller virus eller på annat sätt kroppsligt eller psykologiskt skadad, inte frisk

sjukdom /sxˈʉkdɔm/ (n, ut)
malaltia

sjukförsäkring /sxʉkfˈœʂəkrˌɪŋ/ (n, ut)
assegurança de malaltia
  försäkring om ersättning för lön vid sjukdom

sjukhus /sxˈʉkhʉs/ (n, neut)
hospital
  större institution för vård av patienter med allvarligare sjukdomar eller skador, både med avseende på verksamheten och på byggnaden

sjukhusvistelse /sxˈʉkhɵsvˌɪstəlsə/ (n, ut)
hospitalització

sjuksköterska /sxˈʉksxøːtˌɛʂka/ (n, ut)
infermera
  person med högre utbildning som arbetar med människor avseende praktiskt inriktad hälso- och sjukvård

sjundedel /sxˈɵndədəl/ (n, ut)
setè

sjunga /sxˈɵŋa/ (v)
cantar
  frambringa melodier med rösten

sjunka /sxˈɵŋka/ (v)
enfonsar-se
  röra sig ned i vätska eller dylikt, och inte hålla sig på ytan
baixar
  minska

sjunkbomb /sxɵŋkbˈɔmb/ (n, ut)
càrrega de profunditat
  en sprängladdning (bomb) byggd för att detonera när den sjunkit i vatten till ett visst vattentryck (djup), ett vapen mot ubåtar

sjusovare /sxˈʉsuːvˌarə/ (n, ut)
liró
  person som sover länge om morgnarna
  en art (Glis glis) inom däggdjursfamiljen sovmöss (Gliridae); individ av arten sjusovare

själ /sxˈɛːl/ (n, ut)
ànima
  människans inre odödliga väsen

självbestämmande /sxˈɛlvbəstˌɛmandə/ (n, neut)
autodeterminació
  rätt att bestämma över sig själv

självbetjäning /sxˈɛlvbəɕˌɛːnɪŋ/ (n, ut)
autoservei
  förändring av försäljning av varor eller tjänster (i butik, restaurang, bank, bensinstation) där uppgifter som tidigare utförts av säljarens personal (betjäning) tas över av kunden själv

självbild /sxˈɛlvbɪld/ (n, ut)
autoconcepte, autoimatge cognitiva
  bild (uppfattning) av sig själv

självbiografi /sxˈɛlvbiːˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
autobiografia
  redogörelse (berättelse) om en persons liv skapad av personen själv

självdisciplin /sxˌɛlvdɪssɪplˈiːn/ (n, ut)
autodisciplina

självförsvar /sxəlvfˈœʂvɑːr/ (n, neut)
autodefensa

självförsörjande /sxəlvfˈœʂˈœrjandə/ (adj)
autosuficient
  kapabel att försörja sig själv

självförtroende /sxəlvfˈœtruːˌɛndə/ (n, neut)
autoconfiança
  nöjdhet med och tro på sig själv, sina kunskaper och färdigheter

självisk /sxˈɛlvɪsk/ (adj)
egoista

självkritik /sxˈɛlvkrɪtˌiːk/ (n, ut)
autocrítica

självkritisk /sxˈɛlvkrɪtˌɪsk/ (adj)
autocrític
  som kritiskt granskar sina egna egenskaper, tankar och handlingar (i syfte att identifiera eventuella brister och fel som man själv begår, och i sådana fall göra något åt problemen)
  som erkänner och poängterar fel hos sig själv eller sin egen organisation; som erkänner och poängterar fel som man själv (eller ens egen organisation) begått
  som gärna hittar (mer eller mindre nämnvärda) fel hos sig själv

självkänsla /sxˈɛlvɕənslˌa/ (n, ut)
autoestima
  upplevelse eller uppfattning om sig själv, om ens egenskaper och färdigheter

självlysande /sxˈɛlvlyːsˌandə/ (adj)
lluminós
  som av sig själv avger elektromagnetisk strålning inom det synliga området (ljus)

självmedicinera /sxˌɛlvmədiːsˈiːneːrˌa/ (v)
automedicar-se
  i medicinskt syfte intaga läkemedel, narkotika eller alkohol utan att ha rådfrågat läkare

självmedicinering /sxˌɛlvmədiːsˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
automedicació
  medicinering av en själv utan professionell rådgivning i syfte att bota riktig eller inbillad åkomma

självmord /sxˈɛlvmuːrd/ (n, neut)
suïcidi
  det att en individ (avsiktligt) dödar sig själv, vilket kan vara ett resultat av psykisk ohälsa

självmordsattentat /sxˈɛlvmuːrdsˌatːəntˌat/ (n, neut)
atemptat suïcida, atac suïcida
  händelse där en attentatsman utför ett attentat i syfte att döda och skada många människor, samtidigt som även attentatsmannen omkommer (som planerat)

självmål /sxˈɛlvmoːl/ (n, neut)
autogol

självporträtt /sxˈɛlvpuːtrˌɛt/ (n, neut)
autoretrat

självskadebeteende /sxˈɛlvskɑːdəbətəˌɛndə/ (n, neut)
automutilació
  slags beteende som innefattar det att man skadar sig själv, främst om fysisk skada, exempelvis det att man skär sig i armarna

självständig /sxˈɛlvstəndˌɪɡ/ (adj)
independent
  oberoende; som har förmågan att ta beslut utan att först be om godkännande hos någon annan stat eller som har begärt och fått egna diplomatiska förbindelser med andra länder eller som av andra länder "erkänns" vara självständigt
  oberoende; som agerar efter eget kynne utan att (ständigt) fråga andra till råds

självständighet /sxˈɛlvstəndˌɪɡheːt/ (n, ut)
independència

självständigt /sxˈɛlvstəndˌɪkt/ (adv)
independentment
  ; på ett självständigt sätt

självsäker /sxˈɛlvsɛːkər/ (adj)
segur

sjättedel /sxˈɛtːədəl/ (n, ut)
sext

sjö /sxˈøː/ (n, ut)
llac
  större ansamling av vatten

sjöborre /sxˈøːbɔrə/ (n, ut)
garota, eriçó de mar
  individ inom den taxonomiska klassen sjöborrar (Ophiuroidea) som omfattar cirka 950 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjöfarare /sxˈøːfarˌarə/ (n, ut)
mariner
  person som far till sjöss

sjöflygplan /sxˈœflyɡplˌan/ (n, neut)
hidroavió
  flygmaskin med förmågan att lyfta och landa på vattenytan

sjögurka /sxˈøːɡɵrkˌa/ (n, ut)
cogombre de mar
  individ inom den taxonomiska klassen sjögurkor (Holothuroidea) som omfattar drygt 1 700 nu levande marina djurarter; art inom denna klass

sjöhare /sxˈøːharə/ (n, ut)
llebre de mar
  någon av de arter som ingår i taxonomiska underordningen sjöharar (Anaspidea); individ av dessa arter

sjöhäst /sxˈøːhəst/ (n, ut)
cavall marí, hipocamp

sjöjungfru /sxˈøːjɵŋfrˌʉ/ (n, ut)
sirena
  mytologiskt naturväsen med en kvinnas överkropp och en fisks underkropp

sjölejon /sxˈøːləjˌuːn/ (n, neut)
lleó marí
  individ av någon av fem arter sälar i familjen öronsälar (Otariidae); individ av denna art

sjölilja /sxˈøːlɪljˌa/ (n, ut)
lliri de mar
  individ inom den taxonomiska klassen sjöliljor (Crinoidea) som omfattar cirka 600 nu levande arter marina djur

sjöman /sxˈøːman/ (n, ut)
mariner
  person som jobbar ombord på ett fartyg

sjömålsrobot /sxˈøːmoːlsrˌuːbuːt/ (n, ut)
míssil antivaixell
  missil som avfyras mot ett mål till sjöss

sjönöd /sxˈøːnøːd/ (n, ut)
perill marítim
  nödsituation (vanligen för båt eller fartyg) till sjöss (vanligen med risk för förlisning eller annan risk för liv och hälsa med anledning av vistelsen på sjön eller havet)

sjöorre /sxˈøːɔrə/ (n, ut)
ànec negre comú

sjörövare /sxˈøːrøːvˌarə/ (n, ut)
pirata

sjöröveri /sxˈøːrøːvərˌiː/ (n, neut)
pirateria

sjösjuka /sxˈœsxʉkˌa/ (n, ut)
mareig
  illamående på grund av sjögång

sjöstjärna /sxˈœsxərnˌa/ (n, ut)
estrella de mar
  individ av den taxonomiska klassen sjöstjärnor (Asteroidea) som omfattar cirka 2 000 arter marina djur med utstickande armliknande kroppsdelar; individ av dessa arter

skabb /skˈab/ (n, ut)
ronya
  hudsjukdom orsakad av kvalster som ger kliande utslag och ibland hårbortfall

skabbig /skˈabɪɡ/ (adj)
desgastat
  risig, sjaskig, av dålig kvalitet

skada /skˈɑːda/ (n, ut)
dany, lesió

skada /skˈɑːda/ (v)
danyar
  göra eller orsaka skada (på någon eller något)

skadedjur /skˌɑːdəjˈʉr/ (n, neut)
menjança
  något av alla slags djur (inte sällan insekter) som vållar skada eller irritation för människor

skadlig /skˈɑːdlɪɡ/ (adj)
nociu
  förmögen att skada

skafferi /skˈafərˌiː/ (n, neut)
rebost
  skåp eller förråd för förvaring av matvaror som kan lagras vid rumstemperatur

skaka /skˈɑːka/ (v)
sacsejar
  få (något) att med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen
  med tämligen hög men vanligtvis fullt synbar frekvens upprepade gånger förflyttas mellan två ändlägen

skakig /skˈɑːkɪɡ/ (adj)
tremolós
  som skakar

skal /skˈɑːl/ (n, neut)
clofolla
  hölje eller yta som döljer eller skyddar något
closca
  hårt yttre skelett hos många djur

skala /skˈɑːla/ (n, ut)
escala
  storleksförhållandet mellan en avbildning och det avbildade föremålet eller området, särskilt i kartsammanhang
escala musical
  ordnad följd av toner i viss tonart

skala /skˈɑːla/ (v)
pelar
  avlägsna skalet eller annat hölje från något (t.ex. potatis)

skalbagge /skˈalbaɡə/ (n, ut)
escarabat
  individ inom taxonomiska ordningen skalbaggar (Coleoptera) som kännetecknas av deras hårda, skallika främre täckvingar vilka täcker och skyddar ett par bakre flygvingar vid vilotillstånd

skalbar /skˈalbɑːr/ (adj)
escalable
  vars kapacitet eller storlek lätt kan anpassas efter skiftande behov

skald /skˈald/ (n, ut)
escald
  diktare, poet

skaldjur /skaljˈʉr/ (n, neut)
marisc
  djur med yttre skelett ofta kallat skal

skall /skˈal/ (n, neut)
lladrament
  det starka ljud en hund eller varg frambringar via munnen

skalle /skˈalə/ (n, ut)
crani, calavera
  del av ett ryggradsdjurs skelett som utgör huvudet

skallerorm /skˈalərˌuːrm/ (n, ut)
serp de cascavell

skallig /skˈalɪɡ/ (adj)
calb
  som har ringa eller inget hår på hjässan

skallra /skˈalra/ (n, ut)
sonall
  leksak för spädbarn som fungerar på samma sätt som musikinstrument

skalmeja /skˈalməjˌa/ (n, ut)
caramella
  ett gammalt träblåsinstrument; en orgelstämma

skalpell /skˈalpəl/ (n, ut)
bisturí

skalpotatis /skˌalpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
patates amb pela
  potatis som koks med skalen

skam /skˈɑːm/ (n, ut)
vergonya
  djupt rotad känsla av att bli utsatt för allmän missaktning eller allmänt förakt (ofta med åtföljande känslor av mindervärdighet och blygsel); känsla av blygsel (och mindervärdighet) över att inte duga till eller förkastlig handling

skamlig /skˈamlɪɡ/ (adj)
vergonyós
  moraliskt mycket dålig; pinsamt dåligt
  oanständig

skamlös /skˈamløːs/ (n)
desvergonyit

skampåle /skˈampoːlə/ (n, ut)
picota
  påle, vanligen av trä eller sten, vid vilken en förbrytare offentligen vanäras

skamsen /skˈamsən/ (adj)
avergonyit

skandal /skˈandal/ (n, ut)
escàndol

skandalisera /skˈandalˌiːseːrˌa/ (v)
escandalitzar

skandalös /skˈandalˌøːs/ (adj)
escandalós

skandinav /skˈandiːnˌav/ (n, ut)
escandinau

skandinavisk /skˈandiːnˌavɪsk/ (adj)
escandinau

skandium /skˈandiːˌʉm/ (n, neut)
escandi

skapa /skˈɑːpa/ (v)
crear
  ge förekomst/existens

skapande /skˈɑːpandə/ (n, neut)
creació

skapelse /skˈɑːpəlsə/ (n, ut)
creació
  något (eller någon) som har blivit skapat (av någon); verk

skarabé /skˌɑːrabˈeː/ (n, ut)
escarabeu

skarpsill /skˈarpsɪl/ (n, ut)
amploia, meleta, patoia
  en art (Sprattus sprattus) inom fiskfamiljen sillfiskar (Clupeidae); individ av arten skarpsill

skarpsinne /skˈarpsɪnə/ (n, neut)
perspicàcia
  förmågan att vara skarpsinnig, klurighet, klyftighet

skata /skatˈa/ (n, ut)
garsa
  en art (Pica pica) inom fågelfamiljen kråkfåglar (Corvidae); individ av arten skata

skateboard /skˈɑːtəbˌuːard/ (n, ut)
monopatí
  bräda med fyra hjul avsedd för att skejta

skatt /skˈat/ (n, ut)
impost, taxa
  obligatorisk avgift, som skall betalas av fysiska personer och företag till myndigheter
tresor
  samlade dyrbarheter; samling av dyrbarheter

skattebetalare /skˌatːəbətˈɑːlarə/ (n, ut)
contribuent

skattemyndighet /skˈatːəmˌyndɪɡhˌeːt/ (n, ut)
agència tributària
  myndighet (verk) för indrivning av skatt

skatteparadis /skˈatːəparˌadiːs/ (n, neut)
paradís fiscal

skattepliktig /skˈatːəplˌɪktɪɡ/ (adj)
contribuent
  belagd med skatt

skattjakt /skˈatjakt/ (n, ut)
recerca del tresor
  sökandet efter en (mytomspunnen) skatt

skattkammare /skˈatkamˌarə/ (n, ut)
tresoreria
  rum där man förvarar sina skatter

sked /sxˈeːd/ (n, ut)
cullera

skedand /sxˈeːdand/ (n, ut)
bec d'espàtula

skedstork /sxˈɛdstɔrk/ (n, ut)
platalea

skelett /sxˈeːlət/ (n, neut)
esquelet
  fast, hård stomme som håller uppe högre stående djurs kroppar, och utgör en central del i rörelseapparaten

sken /sxˈeːn/ (n, neut)
bitllet
  (starkt) ljus som lyser upp stor del av ett begränsat rum; överfört även om intensiva ansiktsuttryck
  illusion, falskt intryck, som synes vara något annat än det verkligen är
  det att skena i väg; det att rusa okontrollerat

skena /sxˈeːna/ (n, ut)
carril
  långsmal anordning

skenben /sxˈɛnbən/ (n, neut)
tíbia
  ben i underbenet som sitter framför vadbenet.

skepp /sxˈɛp/ (n, neut)
nau
  större fartyg (enligt svensk definition över 24 meter)
  enskild del av ett fartyg
  endera av de delarna som uppstår när en byggnad delas längs längdaxeln med t.ex. kolonner eller pelare
  mindre typ av hylla, cirka 1-2 meter hög, för exponering av varor, ofta placerad i en bredare gång eller vid ett torg

skeppsbrott /sxˈɛpsbrɔt/ (n, neut)
naufragi
  förlisning av flytetyg genom grundstötning eller på grund av stark vind eller hög sjö

skeppsmask /sxˈɛpsmask/ (n, ut)
broma
  en djurart (Teredo navalis) inom familjen skeppsmaskar (Teredinidae); individ av denna art

skeppsvarv /sxˈɛpsvɑːrv/ (n, neut)
drassana
  industrianläggning för nybyggnad eller reperation av fartyg

skeppsvrak /sxˈɛpsvrak/ (n, neut)
ruina de nau
  (resterna av) skepp som förlist eller övergetts (och som är bortom räddning vad gäller reparation)

skepticism /sxˈɛptiːsˌɪsm/ (n, ut)
escepticisme
  filosofisk åsikt som inte erkänner allmängiltig kunskap

skeptiker /sxˈɛptiːkər/ (n, ut)
escèptic

skeptisk /sxˈɛptɪsk/ (adj)
escèptic
  tvivlande; misstrogen

skev /sxˈeːv/ (adj)
desigual
  så beskaffad att riktningen eller formen varken är vinkelrät, parallell eller symmetrisk, som böjer av eller viker åt sidan

skick /sxˈɪk/ (n, neut)
estat
  utformning, gestaltning, beskaffenhet, ordning eller tillstånd vari någon eller något uppträder eller befinner sig; yttre gestalt eller utseende; sådant tillstånd att någon eller något är (eller icke är) i stånd att göra något eller duger (eller icke duger) till något
maneres, comportament
  personligt sätt att uppträda, bete eller uppföra sig

skicka /sxˈɪkːa/ (v)
enviar
  ordna så att något (t.ex. brev, paket) eller någon kommer från en plats till en annan
  slänga; skrota
  bete sig (socialt) korrekt, uppföra sig
  anpassa sig, foga sig
  passa sig, lämpa sig

skickligt /sxˈɪklɪkt/ (adv)
hàbilment
  avledning till adjektivet skicklig

skida /sxˈiːda/ (n, ut)
esquí
  redskap för fortskaffning som används för att glida fram över underlaget, exempelvis snö eller vatten, avsett att fästas under en fot eller fordonskropp

skida /sxˈiːda/ (v)
esquí
  åka skidor

skidlift /sxˈɪdlɪft/ (n, ut)
remuntador
  maskin – vertikal persontransportinstallation – som transporterar åkare uppför skidbackar

skidskytte /sxˈɪdsxytːə/ (n, neut)
biatló

skidvalla /sxˈɪdvalˌa/ (n, ut)
cera
  fett som man stryker på under skidor eller annan utrustning för att få bättre fäste och/eller glid mot snö

skidåkning /sxˈiːdoːknˌɪŋ/ (n, ut)
esquí

skiffer /sxˈɪfər/ (n, ut)
llicorella
  metamorf bergart bestående av finkornigt klastiskt sediment

skiftnyckel /sxˈɪftnykːəl/ (n, ut)
clau anglesa, clau Bahco, clau colzada, clau sueca
  inställbart verktyg vanligen av metall som används för att fästa och lossa muttrar och bultar

skilja /sxˈɪlja/ (v)
diferenciar

skilja agnarna från vetet /sxˈɪlja ˈaŋnarnˌa froːn vˈeːtət/ (v)
separar el gra de la palla
  i ett visst sammanhang, välja endast det som är utav värde eller betydelse

skiljetecken /sxˈɪljətˌɛkːən/ (n, neut)
signe de puntuació
  symbol eller tecken utöver bokstäverna som används i skrift främst för att skilja ord, satser eller meningar

skillnad /sxˈɪlnad/ (n, ut)
diferència
  det att två eller flera föremål är eller ter sig olika; mer specifikt om just de punkter på vilka dessa skiljer sig åt

skilsmässa /sxˈɪlsməsˌa/ (n, ut)
divorci

skingra /sxˈɪŋra/ (v)
dispersar

skinka /sxˈɪŋka/ (n, ut)
pernil
  den del av svin som motsvarar andra djurs stek; grisens bakdel

skinn /sxˈɪn/ (n, neut)
pell
  hud med eller utan hår; även om garvat läder avsett för exempelvis möblemang och kläder med mera

skiss /sxˈɪs/ (n, ut)
esborrany
  utkast till ett större arbete (t ex till en målning)

skissa /sxˈɪsa/ (v)
esbossar
  rita ut de grundläggande linjerna och kurvorna vid framställandet av en teckning; skapa en skiss

skit /sxˈiːt/ (n)
merda
  avföring; smuts

skita /sxˈiːta/ (v)
cagar
  göra sig av med avföring

skiva /sxˈiːva/ (n, ut)
llesca
  del från ett större objekt som skurits av till en jämntjock och relativt tunn bit

skivbolag /sxˈɪvbuːlˌɑːɡ/ (n, neut)
companyia discogràfica
  företag som producerar och säljer musik på fonogram

skivspelare /sxˈɪvspeːlˌarə/ (n, ut)
tocadiscs, tocadiscos
  grammofon; i synnerhet sådana utan förstärkare eller högtalare

skivstång /sxˈɪvstɔŋ/ (n, ut)
barra
  redskap vid tyngdlyftning

skjorta /ɕˈuːta/ (n, ut)
camisa

skjul /ɕˈʉl/ (n, neut)
barraca
  mindre och enklare byggnad som ofta används för förvaring; även illa bygd bostad

skjuta /ɕˈʉta/ (v)
empènyer
  förflytta /något/ framför sig i rummet; förflytta /något/ genom att verka med en kraft bakifrån
  förflytta /något/ framför sig i tiden

skjuta upp /ɕˈʉta ˈɵp/ (v)
moure
  välja att inte utföra /en aktivitet/ vid en tidigare bestämd tidpunkt, utan vid ett senare tillfälle

skjutning /ɕˈʉtnɪŋ/ (n, ut)
tiroteig
  det att skjuta

sko /skˈuː/ (n, ut)
sabata, calçat
  (ofta hårdare) fotbeklädnad

sko /skˈuː/ (v)
sabata
  fästa hästsko på hov

skoaffär /skˌuːafˈɛːr/ (n, ut)
sabateria

skock /skˈɔk/ (n, ut)
gentada
  obestämt antal människor eller djur i en oordnad grupp eller samling

skodon /skˈoːdɔn/ (n, neut)
calçat
  fotbeklädnad

skog /skˈuːɡ/ (n, ut)
bosc
  en sorts graf bestående av flera träd

skogig /skˈuːjɪɡ/ (adj)
boscós
  beväxt med skog

skogsalm /skˈɔɡsalm/ (n, ut)
oma
  ett trädslag Ulmus glabra i släktet almar

skogsbrand /skˈɔɡsbrand/ (n, ut)
incendi forestal

skogsdunge /skˈɔɡsdɵŋə/ (n, ut)
bosquet
  (större) dunge

skogsduva /skˈɔɡsdʉvˌa/ (n, ut)
xixella

skogshuggare /skˈɔɡshɵɡˌarə/ (n, ut)
llenyataire
  person som avverkar skogsträd

skogssnäppa /skˈɔɡsnəpˌa/ (n, ut)
xivita

skogsväg /skˈɔɡsvɛːɡ/ (n, ut)
pista forestal
  (vanligen mindre) skogskantad väg

skogsödla /skɔɡsˈœdla/ (n, ut)
sargantana vivípara
  en art (Zootoca vivipara tidigare Lacerta vivipara) inom reptilfamiljen egentliga ödlor (Lacertidae); individ av arten skogsödla

skohorn /skˈuːhuːrn/ (n, neut)
calçador

skoj /skˈuːj/ (n, neut)
diversió, broma
  sådant som är roligt

skoja /skˈuːja/ (v)
bromejar
  skämta, gäcka
enganyar
  bedra, lura

skokräm /skˈuːkrɛːm/ (n, ut)
crema de sabates
  kräm (pasta, smörja) för att putsa (blanka) skor

skola /skˈuːla/ (n, ut)
escola
  institution för utbildning, i synnerhet av barn, och i synnerhet om det samhällssystem för ofta obligatorisk utbildning av barnen i ett givet lands befolkning eller om en enskild lokal institution i detta system
  byggnad avsedd att bedriva utbildning i

skolbarn /skˈɔlbɑːrn/ (n, neut)
alumne

skolbuss /skˈɔlbɵs/ (n, ut)
autobús escolar

skolbänk /skˈɔlbəŋk/ (n, ut)
pupitre
  möbel (bord och säte) för elev i skola

skolk /skˈɔlk/ (n, neut)
absentisme

skolka /skˈɔlka/ (v)
fer campana

skolmatt /skˈɔlmat/ (n, ut)
escac i mat del pastor
  en av flera varianter av relativt snabba mattsättningar i ett schackparti; utgår från att damen slår bonden på f2 (resp f7) innan motståndaren hunnit rockera, samtidigt som antingen en löpare eller en springare garderar

skolstyrelse /skˈɔlstyːrˌɛlsə/ (n, ut)
administració escolar
  styrelse för en skola eller för skolorna inom en kommun

skoltidning /skˈɔltiːdnˌɪŋ/ (n, ut)
periòdic de l'escola
  tidning som skrivs och redigers av elever på en skola

skomakare /skˈuːmakˌarə/ (n, ut)
sabater
  hantverkare som tillverkar (eller lagar) skor

skoputsare /skˈuːpʉtsˌarə/ (n, ut)
enllustrador de sabates
  person som putsar skor

skorpa /skˈuːrpa/ (n, ut)
crosta
  hårt övre skikt på någonting
bescuit
  ett hårt bakverk

skorpion /skˌuːrpɪˈuːn/ (n, ut)
escorpí
  djur i ordningen (Scorpiones) tillhörande klassen spindeldjur (Scorpionidea) vars underkäkar är försedda med saxklor och en svansliknande, rörlig bakkropp som ytterst utrustats med en spetsig, krökt giftklo; individ av dessa djur
  person född i stjärntecknet Skorpionen

skorsten /skˈɔʂtən/ (n, ut)
xemeneia
  vertikal rör (fristående eller inbyggt) för att leda bort rök

skosnöre /skˈɔsnøːrə/ (n, neut)
cordó
  snöre som används för att bättre (hårdare) fästa skor runt fötter, vanligtvis genom att snöret dras genom öglor på skons båda sidor och sedan knyts ihop i båda ändarna

skot /skˈuːt/ (n, neut)
escota
  lina att sköta segel med

skoter /skˈuːtər/ (n, ut)
vespa
  en typ av moped eller motorcykel med små hjul, vindskydd framför knäna och inbyggd motor

skotsk /skˈɔtsk/ (adj)
escocès, escocés
  som rör den dialekt av (standard)engelska som talas i Skottland

skotsk gäliska /skˈɔtsk jˈɛːlɪskˌa/ (n)
escocès, gaèlic escocès
  keltiskt språk, nära besläktat med iriska och som främst talas i Skottland

skott /skˈɔt/ (n, neut)
tret
  det som avskjuts med hjälp av någon form av vapen;

skottdag /skˈɔtdɑːɡ/ (n, ut)
dia bixest

skotte /skˈɔtːə/ (n, ut)
escocès
  person, särskilt man, från Skottland

skottkärra /skˈɔtkərˌa/ (n, ut)
carretó
  vagn med ett hjul avsedd att skjutas av en människa

skottsäker /skˈɔtsɛːkər/ (adj)
a prova de bales
  säker mot skott, som står emot beskjutning

skottår /skˈɔtːoːr/ (n, neut)
any de traspàs

skovel /skˈuːvəl/ (n, ut)
paleta
  en sorts spadliknande redskap
  drivblad på vattenhjul eller turbiner eller liknande

skratt /skrˈɑːt/ (n, neut)
riure, rialla
  det att skratta, skrattande; oregelbundet ljud producerat av en människas talorgan i syfte att delge en känsla av humor eller (mindre vanligt) stress

skratta /skrˈɑːtːa/ (v)
riure
  visa uttryck för något man finner humoristiskt genom att producera oregelbundna ljud med talorganen

skratta ut /skrˈɑːtːa ˈʉt/ (v)
riure's
  göra sig lustig över någon

skrattkramp /skrˈɑːtkramp/ (n, ut)
rialles convulsives
  spontan krampartad skrattanfall som inte går att sluta

skrattmås /skrˈɑːtmoːs/ (n, ut)
gavina riallera

skridsko /skrˈɪdskuː/ (n, ut)
patí

skridskoåkning /skrˈɪdskuːˌoːknɪŋ/ (n, ut)
patinatge
  det att åka skridskor

skriftspråk /skrˈɪftsproːk/ (n, neut)
llenguatge escrit

skrik /skrˈiːk/ (n, neut)
crit

skrika /skrˈiːka/ (v)
cridar
  med hjälp av hög och kraftig röst frambringa starka ljud

skriva /skrˈiːva/ (v)
escriure
  skapa ((en) text, exempelvis en artikel, uppsats, roman, novell, krönika, dikt etc.) för hand, med skrivmaskin eller ordbehandlare etc., exempelvis för publikation som en bok, tidning etc.

skriva under /skrˈiːva ˈɵndər/ (v)
signar
  skriva på, underteckna, signera; acceptera ett avtal genom att skriva sin signatur på det

skriva ut /skrˈiːva ˈʉt/ (v)
donar d'alta
  skriftligen avregistrera någon från inrättning

skriva över /skrˈiːva ˈøːvər/ (v)
sobreescriure
  förstöra (äldre) data genom att spara ny data på samma plats (och därmed ersätta den gamla datan)

skrivare /skrˈiːvarə/ (n, ut)
impressora
  enhet för anslutning till dator, minneskort, digitalkamera, scanner etc. för pappersutskrift av digitalt dokument

skrivbord /skrˈiːvbuːrd/ (n, neut)
escriptori
  bord avsett för människor att sitta och arbeta vid, exempelvis med papper och penna eller en dator
taula d'escriure
  bakgrunden i ett operativsystems grafiska gränssnitt, det som visas bakom fönstren

skrivbordsdator /skrˈiːvbuːrdsdˌɑːtɔr/ (n, ut)
sobretaula
  stationär dator gjord för att stå på ett skrivbord

skrivmaskin /skrˌiːvmasxˈiːn/ (n, ut)
màquina d'escriure
  (äldre) enklare apparat för att via inmatning från ett mekaniskt tangentbord trycka bokstäver och andra tecken på papper

skrivning /skrˈiːvnɪŋ/ (n, ut)
escriptura
  det att skriva
  sätt att skriva

skrivtecken /skrˈiːvtəkːən/ (n, neut)
caràcter
  tecken som används i skrift

skrov /skrˈuːv/ (n, neut)
buc
  (skelett av) bål eller kropp hos djur

skrubba /skrˈɵba/ (v)
esterrejar
  gnida under hårt tryck (t.ex. med grov borste)
  skrapa (och därmed skada) mot något ojämnt och hårt

skruv /skrˈʉv/ (n, ut)
caragol, cargol
  gängad liten metallstav, med en ände vanligen spetsig och den andra försedd med någon form av förtjockning (benämnd huvud)

skruva /skrˈʉva/ (v)
collar
  vrida skruv
  vrida för att orsaka viss effekt

skruvmejsel /skrˈɵvməjsəl/ (n, ut)
tornavís
  handverktyg som används för att skruva fast och loss skruvar

skrynkla /skrˈyŋkla/ (n, ut)
arruga
  veck, ojämnhet (i en yta som annars borde vara slät)

skrynkla /skrˈyŋkla/ (v)
arruga
  göra skrynklig, åsamka skrynklor
  bli skrynklig, få skrynklor

skrynklig /skrˈyŋklɪɡ/ (adj)
arrugat
  full av rynkor eller oregelbundna veck

skryta /skrˈyːta/ (v)
gallejar
  (i alltför stor utsträckning) tala om hur bra man själv är

skrytmåns /skrˈytmoːns/ (n, ut)
fanfarró
  person som skryter (för) mycket

skrytsam /skrˈytsam/ (adj)
vanagloriós
  som skryter mycket

skräck /skrˈɛk/ (n, ut)
terror
  stark känsla av akut rädsla

skräckinjagande /skrˈɛkːɪnjˌaɡandə/ (adj)
temible

skräddare /skrˈɛdarə/ (n, ut)
sastre, sastressa
  (manlig) person som yrkesmässigt syr eller lagar kläder

skrämma /skrˈɛma/ (v)
espantar, espaventar
  göra rädd

skräp /skrˈɛːp/ (n, neut)
brossa
  rester (eller något annat oönskat, oanvändbart eller onödigt) som lämnas, slängs eller överges

skräpmat /skrˈɛpmat/ (n, ut)
menjar porqueria
  ohälsosam mat som innehåller få näringsämnen och bara mättar för stunden, ofta med höga halter mättat fett

skugga /skˈɵɡa/ (n, ut)
ombra
  mörkare (och ofta svalare) område (än omgivningen) som förekommer på motsatt sida av ett föremål med utgångspunkt från en ljuskälla (ofta solen)

skuld /skˈɵld/ (n, ut)
deute, culpa
  (lånad) penningsumma som man är skyldig att betala (tillbaka)
culpa
  det att (medvetet) vara orsak (till något som är fel, dåligt eller olagligt), ansvar för en felaktig, dålig eller olaglig handling
  handling som anses stå i strid med kristen eller annan religiös förkunnelse
  uppgifter och arbetsmoment som borde ha utförts men inte blivit gjorda

skulderblad /skˈɵldərblˌɑːd/ (n, neut)
escàpula, omòplat
  plant, trekantigt ben i skuldra

skuldra /skˈɵldra/ (n, ut)
espatlla

skuldsatt /skˈɵldsat/ (adj)
endeutat
  som har skulder, som måste betala ett belopp pengar till någon

skulptera /skˈɵlpteːrˌa/ (v)
esculpir
  forma bilder; forma till skulptur

skulptur /skˈɵlptʉr/ (n, ut)
escultura
  konstverk i tre dimensioner

skulptör /skˈɵlptøːr/ (n, ut)
escultor
  konstnär som är specialiserad på att skapa tredimensionella föremål såsom skulpturer, statyer och reliefer; person som skulpterar

skum /skˈʉm/ (n, neut)
escuma

skumgummi /skˈɵmɡɵmˌiː/ (n, neut)
escuma
  material för stoppning av madrasser och liknande

skunk /skˈɵŋk/ (n, ut)
mofeta
  individ från däggdjursfamiljen skunkar (Mephitidae)

skur /skˈʉr/ (n, ut)
ruixat, xàfec
  plötsligt, kortvarigt regn

skurk /skˈɵrk/ (n, ut)
bandarra

skurril /skˈɵriːl/ (adj)
burlesc
  grovt gycklande, komisk på ett barbariskt sätt, plump, vulgär

skvadron /skvˈadruːn/ (n, ut)
esquadró
  underavdelning av ett kavalleriregemente

skvallerbytta /skvˈalərbˌytːa/ (n, ut)
bocamoll

skvallra /skvˈalra/ (v)
xafardejar
  i hög omfattning för olika personer berätta irrelevanta påståenden om andra personer
  berätta något för någon trots att detta i någon mening inte anses lämpligt

sky /sxˈyː/ (v)
acovardir-se
  undvika att möta eller komma i närheten av

skydd /sxˈyd/ (n, neut)
protecció
  försvarande; skyddande

skyddsomslag /sxˈydsɔmslˌɑːɡ/ (n, neut)
camisa, sobrecoberta
  papper (omslag) runt pärmarna på en inbunden bok

skyddsrum /sxˈydsrɵːm/ (n, neut)
refugi
  utrymme skapat för att ge skydd i fall av krig och annan fara, ofta ett rum under marken som skyddar mot tryckvågor, splitter och strålning samt i vissa fall med luftfilter för att skydda mot kemvapen

skyddsutrustning /sxˈydsʉtrˌɵstnɪŋ/ (n, ut)
EPI
  utrustning bärs för att skydda en person mot skade- eller hälsorisker

skyfall /sxˈyːfal/ (n, neut)
xàfec

skyffel /sxˈyfəl/ (n, ut)
pala
  handredskap bestående av ett skaft av trä eller plast och ett rakt blad av metall, som används till att samla och lyfta upp samt flytta material som t.ex. jord, kol, grus, snö, sand eller malm

skyffla /sxˈyfla/ (v)
palejar
  medelst skyffel skjuta undan

skygg /sxˈyɡ/ (adj)
tímid
  blyg, osäker tillsammans med andra, som skyr andra människor (t.ex. främlingar eller personer av motsatt kön)

skygglapp /sxˈyɡlap/ (n, ut)
aclucalls
  lapp på betsel som gör att hästen inte ser åt sidan, och som används med syftet att fokusera hästen på en viss uppgift utan att den ska få störande moment i synfältet

skyla /sxˈyːla/ (v)
cobrir
  dölja, hölja; gömma

skyldig /sxˈyldɪɡ/ (adj)
culpable
  som begått ett brott, eller något annat som (vanligen) anses negativt

skylt /sxˈylt/ (n, ut)
cartell, rètol
  platta (formad som en geometrisk figur) med information

skyltfönster /sxyltfˈœnstər/ (n, neut)
aparador

skymf /sxˈymf/ (n, ut)
afront
  förolämpning, kränkning, hån

skymning /sxˈymnɪŋ/ (n, ut)
crepuscle

skynda /sxˈynda/ (v)
cuitar
  försöka ta sig fram fort; göra något snabbt

skyndsam /sxˈyndsam/ (adj)
ràpid
  snabb, rask; som skyndar

skyskrapa /sxˈyskrapˌa/ (n, ut)
gratacel
  mycket hög byggnad

skytisk /sxˈyːtɪsk/ (adj)
escita
  hörande till det antika folkslaget skyter och landet Skytien

skytt /sxˈyt/ (n, ut)
sagitari
  person som ägnar sig åt skytte; person som skjuter
  person född i Skyttens stjärntecken
  en som skjuter d.v.s. avlossar ett skott i T.ex. fotboll, innebandy, ishockey m.fl.

skyttegrav /sxˈytːəɡrˌav/ (n, ut)
trinxera
  dike i vilket soldater kan gömma sig och skjuta från utan att själva bli träffade av fienden

skyttel /sxˈytːəl/ (n, ut)
llançadora
  redskap som används för att skyttla (föra) inslaget fram och åter i varpens öppnade skäl vid vävning

skägg /sxˈɛɡ/ (n, neut)
barba
  ansiktsbehåring, i synnerhet på haka och kinder hos män

skäggagam /sxˈɛɡaɡˌam/ (n, ut)
dragó barbut
  en art av ödla (Pogona vitticeps) från Australien som är populär som husdjur

skäggdopping /sxˈɛɡdɔpˌɪŋ/ (n, ut)
cabrellot

skäggig /sxˈɛɡɪɡ/ (adj)
barbut
  full av skägg; som det växer skägg från

skägglös /sxˈɛɡløːs/ (adj)
barbamec

skäkta /sxˈɛkta/ (n, ut)
cairell
  armborstpil

skälla /sxˈɛla/ (v)
lladrar, bordar
  avge det ljud en hund frambringar: vov

skälla ut /sxˈɛla ˈʉt/ (v)
renyar

skämt /sxˈɛmt/ (n, neut)
broma
  handling eller yttrande med syfte att vara humoristisk och kanske t.o.m. få andra att reagera känslomässigt, t.ex. genom skratt
  något som inte förtjänar att tas på allvar

skänka /sxˈɛŋka/ (v)
donar
  ge bort något utan att ta emot ersättning

skäppa /sxˈɛpa/ (n, ut)
faneca

skära /sxˈɛːra/ (n, ut)
falç
  handverktyg för att bl.a. skörda vete

skära upp /sxˈɛːra ˈɵp/ (v)
obrir tallant
  skära av och lyfta upp; t.ex. skörda en gröda, skivor av en stek
  öppna genom att skära; t.ex. sidorna i en bok, öglorna i plysch, en kropp under obduktion

skärbräda /sxˈɛrbrɛːdˌa/ (n, ut)
tauler de tallar

skärm /sxˈɛrm/ (n, ut)
pantalla
  bildskärm, dator- eller TV-skärm
  tunt föremål som bilder projiceras på
  ofta tunn anordning som placeras mellan något störande och det man önskar skydda, exempelvis mot insyn, starkt ljus eller buller

skärmsläckare /sxˈɛrmsləkːˌarə/ (n, ut)
estalvi de pantalla
  datorprogram som, ofta visandes visuellt tilltalande bilder, körs när datorn varit inaktiv ett visst antal minuter

skärmytsling /sxˈɛrmytslˌɪŋ/ (n, ut)
escaramussa
  mindre konflikt, sammandrabbning av mindre trupper

skärning /sxˈɛrnɪŋ/ (n, ut)
intersecció
  mängdoperation liksom dess resultat i form av element som tillhör två eller fler mängder samtidigt, noteras med operatortecknet "∩"
  område där två geometriska objekt (linjer, ytor) möts

skärseld /sxˈɛʂəld/ (n, ut)
purgatori
  andligt reningsbad vari människans själ renas från synder efter döden

skärsnäppa /sxˈɛʂnəpˌa/ (n, ut)
territ fosc

skärtorsdag /sxˈɛtɔʂdˌɑːɡ/ (n, ut)
dijous Sant
  kristen högtidsdag som infaller torsdagen före påsk; som firas till minnet av Jesu sista måltid tillsammans med sina lärjungar då han före måltiden tvättade deras fötter och under måltiden instiftade nattvarden; en reningsdag inom romersk-katolska kyrkan då botgörare förr renades och återupptogs i kyrkan

skärva /sxˈɛrva/ (n, ut)
padellàs
  bit av sönderslaget glas eller annat hårt material

skådespeleri /skˈoːdəspˌeːlərˌiː/ (n, neut)
actuació
  teaterkonster, handlingen att spela teater

skådespelerska /skˈoːdəspˌeːləʂkˌa/ (n, ut)
actriu
  skådespelare av kvinnligt kön

skål /skˈoːl/ (interjection)
salut
  utrop varpå man dricker tillsammans

skål /skˈoːl/ (n, ut)
bol
  mindre uppåt öppet kärl, ofta av porslin eller glas och med platt undersida för placering på plan yta, ofta i syfte att hålla mat (ofta godsaker) eller andra mindre föremål på ett bord

skåla /skˈoːla/ (v)
brindar
  utbringa en skål

skåp /skˈoːp/ (n, neut)
armari
  slutet förvaringsutrymme med vertikal dörr

sköka /sxˈøːka/ (n, ut)
maturranga
  prostituerad kvinna

sköld /sxˈœld/ (n, ut)
escut
  ett på framsidan ofta något konvext skyddsvapen bestående av en skiva eller platta av något hårt material
  huvudbeståndsdelen i ett heraldiskt vapen på vilken sköldmärken placeras; vapensköld

sköldbuckla /sxˈœldbɵklˌa/ (n, ut)
umbo
  bucklan av metall som täcker hålet i sköldens centrum där handtaget sitter

sköldkörtel /sxˈœldkˈœtəl/ (n, ut)
tiroide
  endokrin (hormonproducerande) körtel (glandula thyreoidea) som sitter i halsen, strax nedanför struphuvudet, och som producerar tyreoideahormoner (trijodtyronin (T3) och tyroxin (T4)) och kalcitonin

sköldpadda /sxˈœldpadˌa/ (n, ut)
tortuga
  en reptil med ett skyddande skal som täcker större delarna av kroppen, och som kan leva antingen i vatten eller på land, beroende på art

skölja /sxˈœlja/ (v)
esbandir
  snabbt rengöra något med en vätska (oftast vatten), men utan tvål och annat rengöringsmedel

skölp /sxˈœlp/ (n, ut)
gúbia
  håljärn, mejsel med skålformad egg; sked på navare

skönhet /sxˈœnheːt/ (n, ut)
bellesa
  det att vara skön eller vacker; föremål som uppfattas som vackert
  kvinna som uppfattas som vacker

skönhetstävling /sxˈœnhətstˌɛvlɪŋ/ (n, ut)
concurs de bellesa

skönja /sxˈœnja/ (v)
apercebre
  ana sig se; smått urskilja, tro sig se men på grund av stort avstånd till objektet inte vara säker

skörbjugg /sxˈœrbjɵɡ/ (n, ut)
escorbut
  sjukdom som orsakas av brist på C-vitamin

skörd /sxˈœrd/ (n, ut)
collita
  processen att ta tillvara på odlad växtlighet för användning
  odlad växtlighet som har insamlats för användning
  det att möta framgång

skörda /sxˈœrda/ (v)
collir

skördetröska /sxˈœrdətrˈœska/ (n, ut)
màquina segadora
  motorredskap bestående huvudsakligen av ett skärbord och ett tröskverk, som används inom jordbruk för att skörda spannmål

skötbord /sxˈœtbuːrd/ (n, neut)
canviador
  plan bänkyta, bordsskiva eller liknande avsedd för blöjbyte

sköte /sxˈøːtə/ (n, neut)
falda

sladdlös /slˈadløːs/ (adj)
inalàmbric
  som inte har någon sladd (för strömförsörjning)

slag /slˈɑːɡ/ (n, neut)
batalla
  en militär konfrontation

slaga /slˈɑːɡa/ (n, ut)
flagell
  en sorts enkelt gammalt tröskverktyg

slagfalk /slˈɑːɡfalk/ (n, ut)
falcó llaner
  en fågelart (Falco biarmicus)som ingår i familjen falkfåglar (Falconidae); individ av denna art

slagfält /slˈɑːɡfəlt/ (n, neut)
camp de batalla
  fält (plats) där ett slag äger rum

slagg /slˈaɡɡ/ (n)
cagaferro, escòria
  restprodukt vid malmsmältning

slagord /slˈɑːɡʊrd/ (n, neut)
eslògan
  ofta använd fras med viss tendens; modeord; tomma fraser

slagskepp /slˈɑːɡsxəp/ (n, neut)
cuirassat
  typ av örlogsfartyg som byggdes mellan 1850-talet och 1940-talet och som bar det mest kraftfulla skeppsartilleriet och som var bäst bepansrade av alla krigsskepp

slagskott /slˈɑːɡskɔt/ (n, neut)
cop picat
  skott där man med högre sving träffar bollen eller pucken för att få iväg ett riktigt hårt och snabbt skott; är ofta men inte nödvändigtvis också direktskott

slagsmål /slˈɑːɡsmoːl/ (n, neut)
baralla

slakta /slˈakta/ (v)
immolar
  döda djur för att ha som mat

slaktare /slˈaktarə/ (n, ut)
carnisser
  person som slaktar

slakteri /slˈaktərˌiː/ (n, neut)
escorxador, escorxeria
  anläggning där djur slaktas

slalom /slˈɑːlɔm/ (n)
eslàlom
  gren inom den alpina skidåkningen där man åker sick-sack genom portar

slampa /slˈampa/ (n, ut)
meuca

slang /slˈaŋ/ (n, ut)
argot
  vardagligt gruppspråk eller gatuspråk, främst icke vårdat och informellt, ofta en del av en sociolekt snarare än en dialekt, involverande slangord

slank /slˈaŋk/ (adj)
prim
  smal

slant /slˈant/ (n, ut)
moneda
  mynt

slarvig /slˈarvɪɡ/ (adj)
bast
  inte noggrann eller genomtänksam; som slarvar (relativt mycket)
  gjord utan noggrannhet eller genomtänksamhet

slav /slˈɑːv/ (n, ut)
eslau
  person som kan associeras till en slavisk folkgrupp

slaveri /slˈɑːvərˌiː/ (n, neut)
esclavitud, esclavatge

slavisk /slˈɑːvɪsk/ (adj)
eslau
  som rör folkgruppen slaver eller dess språk språk

slem /slˈeːm/ (n, neut)
moc, mucositat
  trögt flytande klibbig vätska (från en levande organism)
moc
  vätskor som påminner om den ovan beskrivna substansen

slemhinna /slˈɛmhɪnˌa/ (n, ut)
mucosa
  slemtäckt hinna av epitel och underliggande bindväv vilken täcker kroppslig hålighet eller kanal

slev /slˈeːv/ (n, ut)
cullerot
  djup sked som används för att ösa upp flytande matvaror som soppor, såser och grytor.

slick /slˈɪk/ (n, neut)
llepada
  rörelse där tungan dras emot något

slicka /slˈɪkːa/ (v)
llepar
  dra tungan längs något, speciellt för att få i sig vätska från föremålets yta

slinga /slˈɪŋa/ (n, ut)
ble
  smal remsa i håret med avvikande färg

slipa /slˈiːpa/ (v)
afilar
  medelst ett redskap göra viss yta slät /genom att nöta bort små partiklar/

slips /slˈɪps/ (n, ut)
corbata
  avlångt klädesplagg som vanligen för affärsverksamhet eller finare tillställningar uppklädda eller av vikt ansedda män och pojkar knyter fast runt halsen så att det hänger över bröstet i utsmyckningssyfte snarare än något praktiskt syfte

slockna /slˈɔkna/ (v)
apagar-se
  (spontant) sluta lysa; (spontant) sluta producera synligt ljus; (spontant) sluta brinna, glöda (om glödtråd) eller fusionera (om stjärna); sluta synas på natthimlen

slokhatt /slʊkhˈat/ (n, ut)
barret de mosqueter
  mjukare typ av filthatt med vitt brätte

slott /slˈɔt/ (n, neut)
castell
  påkostad stor och praktfull byggnad, ofta av sten och ägd av kungligheter eller staten, numera även större privatägd herrgårdsbyggnad

slovak /slˈoːvak/ (n, ut)
eslovac

slovakisk /slˈoːvakˌɪsk/ (adj)
eslovac

slovakiska /slˈoːvakˌɪska/ (n, ut)
eslovac
  språk som talas i Slovakien

sloven /slˈoːvən/ (n, ut)
eslovè

slovensk /slˈoːvənsk/ (adj)
eslovè

slovenska /slˈoːvənskˌa/ (n, ut)
eslovè
  ett slaviskt språk som främst talas i Slovenien
  kvinna från Slovenien

slug /slˈʉɡ/ (adj)
astut
  skicklig på att nå sina mål genom att utnyttja sina gåvor och finna okonventionella lösningar på problem; ofta ett mått av bedräglighet underförstått
  intellektuellt begåvad

sluka /slˈʉka/ (v)
devorar
  svälja något stort, ofta i princip utan att tugga

slumpmässig /slˈɵmpməsˌɪɡ/ (adj)
aleatori
  som beror på chans

slumptal /slɵmptˈɑːl/ (n, neut)
nombre aleatori
  slumpmässigt genererat tal

slunga /slˈɵŋa/ (n, ut)
fona
  okomplicerat kastredskap som är avsett för att skjuta iväg projektiler

sluss /slˈɵs/ (n, ut)
resclosa
  vattenbassäng mellan två grindar med variabelt vattenstånd som används för att lyfta och sänka båtar och fartyg mellan olika vattennivåer

slut /slˈʉt/ (n, neut)
fi
  där något (i tid eller rum) upphör eller når en gräns; den sista delen av t ex en bok, en film, en sträcka, en kedja, en process

sluta /slˈʉta/ (v)
acabar
  upphöra med en vana

slutgiltig /slˈʉtjɪltˌɪɡ/ (adj)
final
  som inte kommer att ändras någon mer gång (som är den sista versionen av något, den som kommer att användas)

slutligen /slˈʉtlɪɡˌɛn/ (adv)
finalment

slutsats /slˈʉtsats/ (n, ut)
conclusió

sluttande /slˈɵtːandə/ (adj)
escarpat
  presensparticip av slutta

släcka /slˈɛkːa/ (v)
apagar, extingir
  göra så att något slutar att brinna; få att slockna
  göra så att en lampa slutar att lysa; få att slockna
  stilla något, få något att upphöra (särskilt om törst)

släde /slˈɛːdə/ (n, ut)
trineu
  färdmedel med två medar, avsedd att dras på snö av t.ex. hundar

slägga /slˈɛɡa/ (n, ut)
picassa
  tyngre handverktyg som liknar hammare fast tyngre och som används t.ex. för att slå ner stolpar i jorden

släggkastning /slˈɛɡkastnˌɪŋ/ (n, ut)
llançament de martell
  kast med slägga (en tyngd fäst i ett snöre)

släkt /slˈɛkt/ (adj)
relacionat
  som tillhör samma släkt

släkte /slˈɛːktə/ (n, neut)
gènere
  taxonomisk rang mellan art och familj; en grupp arter (djur, växter eller andra organismer) inom en familj i Carl von Linnés sexualsystem

släkting /slˈɛktɪŋ/ (n, ut)
parent

släktklenod /slˈɛktklənˌuːd/ (n, ut)
patrimoni
  dyrbarhet eller annat på något vis värdefullt föremål som gått i arv inom en släkt i flera generationer

släktträd /slˈɛktrɛːd/ (n, neut)
arbre genealògic

slända /slˈɛnda/ (n, ut)
fus
  fristående spinnredskap (käpp som snurras) som används för att spinna tråd manuellt

sländtrissa /slˈɛndtrɪsˌa/ (n, ut)
fusaiola, tortera
  roterande tyngd (svänghjul) på en slända

släp /slˈɛːp/ (n, neut)
ròssec
  kortform av släpfordon/släpvagn

släpa /slˈɛːpa/ (v)
arrossegar
  dra med sig (något), dra i något (vanligtvis efter sig) medan det glider över marken (eller annat underlag), transportera på släp eller frakta (genom att dra på vagn eller släde)

släppa /slˈɛpa/ (v)
publicar
  ge ut, publicera, börja sälja
  tillkännage, offentliggöra, publicera information om

slätt /slˈɛt/ (n, ut)
plana, planura
  större område som består av ett platt öppet landskap

slå /slˈoː/ (v)
colpejar, batre
  ge någon eller något en smäll med handen eller föremål som hålls i den
batre, colpejar
  besegra; vinna över; överträffa
  kortform av beslå

slå dank /slˈoː dˈaŋk/ (v)
entretenir-se

slå huvudet på spiken /slˈoː hˈʉvʉdət poː spˈiːkən/ (v)
justa la fusta
  träffa precis rätt i ett antagande, på pricken träffa det rätta

slå in /slˈoː ˈɪn/ (v)
embolicar
  förpacka; vira in i (present)papper
registrar
  föra in i ett (datoriserat) register; skriva in på en kassaapparat
fer-se realitat
  gå i uppfyllelse; hända eller ske i enlighet med en förutsägelse, prognos eller önskan
trencar, demolir, derribar
  forcera; demolera

slå två flugor i en smäll /slˈoː tvˈoː flˈʉɡʊr iː ɛn smˈɛl/ (v)
matar dos ocells d'un tret

slå upp /slˈoː ˈɵp/ (v)
buscar, obrir
  använda en informationskälla, såsom ett uppslagsverk, en ordbok, lärobok eller annan bok, en databas eller liknande, för att inhämta en bestämd bit information

slå vad /slˈoː vɑːd/ (v)
apostar
  ingå vadslagning med någon, d.v.s. komma överens med en annan part, vilken har en annan uppfattning angående det mest sannolika utfallet i någon händelseutveckling, att den part som skall visa sig ha haft fel skall skänka en summa pengar eller något annat värdefullt (ibland blott ett erkännande) till sin motpart
  vara i det närmaste helt säker på (så säker att man skulle våga slå vad om t.ex. en stor summa pengar)

slån /slˈoːn/ (n)
aranyoner
  ett buskslag (Prunus spinosa) i släktet prunusar i familjen rosväxter (Rosaceae)

slåss /slˈɔs/ (v)
pegar-se
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma, skada eller döda sin motståndare
  använda våld och med kroppsdelar såsom armar och ben och eventuella vapen försöka skrämma varandra, skada varandra eller försöka döda varandra; slå varandra

slöja /slˈøːja/ (n, ut)
vel
  tunt tyg för att dölja ansiktet med

slösa /slˈøːsa/ (v)
balafiar

smak /smˈɑːk/ (n, ut)
gust
  uppfattningen av smaksinnet (och luktsinnet)
  grundsmak
  preferens, läggning

smaka /smˈɑːka/ (v)
tastar
  använda smaksinnet för att analysera en kemikalie genom att erhålla en smak

smakfull /smˈakfɵl/ (adj)
de bon gust
  som kännetecknas av god (konstnärlig) smak, som en person med god smak skulle tycka om; behaglig, estetiskt tilltalande, elegant, stilig, snygg, passande, mogen och utan överdrifter; som inte orsakar mentalt illamående

smaklig måltid /smˈaklɪɡ mˈoːltiːd/ (interjection)
bon profit

smaklös /smˈakløːs/ (adj)
insípid
  som saknar smak (både bokstavligt och bildligt)

smal /smˈɑːl/ (adj)
estret
  som har (relativt) liten utsträckning i sidled
  som har (relativt) liten omkrets, vidd eller litet omfång
  liten; obetydlig, ringa; knapp, torftig, mager, klen, svag;

smalbladig silverbuske /smˈalblɑːdˌɪɡ sˈɪlvərbˌɵsxə/ (n)
arbre del paradís
  en växtart (Elaeagnus angustifolia) inom familjen havtornsväxter (Elaeagnaceae); exemplar av denna art

smalna /smˈalna/ (v)
empetitir

smaragd /smˈɑːraɡd/ (n, ut)
maragda, esmaragda

smart /smˈɑːt/ (adj)
intel·ligent, astut

smart högtalare /smˈɑːt hˈøːɡtalˌarə/ (n)
altaveu intel·ligent
  högtalare som kan hanteras med hjälp av röststyrning

smed /smˈeːd/ (n, ut)
ferrer

smedja /smˈɛdja/ (n, ut)
farga, forja

smeka /smˈeːka/ (v)
acariciar
  stryka lätt med handen; klappa

smekmånad /smˈɛkmoːnˌad/ (n, ut)
lluna de mel
  månaden för ett brudpar efter deras bröllop, som oftast brukar innebära resa och samlag för första gången för religiösa

smeknamn /smˈɛknamn/ (n, neut)
sobrenom

smekord /smˈeːkuːrd/ (n, neut)
paraula afectuosa

smeksam /smˈɛksam/ (adj)
afectuós
  som tycker om att smekas

smet /smˈeːt/ (n)
barreja
  en flytande blandning av framför allt mjöl och någon vätska, och som ska gräddas eller stekas

smicker /smˈɪkːər/ (n, neut)
adulació
  inställsamt beröm

smickra /smˈɪkra/ (v)
adular
  ge smicker

smickrande /smˈɪkrandə/ (adj)
llagoter
  presensparticip av smickra

smickrare /smˈɪkrarə/ (n, ut)
adulador
  person som ger inställsamt beröm

smida /smˈiːda/ (v)
forjar
  tillverka /något av metall/ genom att värma det och sedan forma det

smidbar /smˈɪdbɑːr/ (adj)
mal·leable
  som kan smidas

smidesjärn /smˈiːdəsxˌɛrn/ (n, neut)
ferro forjat
  smidbart järn med låg kolhalt

smink /smˈɪŋk/ (n, neut)
maquillatge, cosmètic

sminka /smˈɪŋka/ (v)
maquillar
  applicera smink i ansiktet, måla sig

smitta /smˈɪtːa/ (v)
contagiar

smittkoppor /smˈɪtkɔpˌuːr/ (n, ut)
verola, pigota
  en smittsam sjukdom

smittsam /smˈɪtsam/ (adj)
contagiós
  som kan smitta, som kan överföras från en individ till en annan

smog /smˈuːɡ/ (n, ut)
boirum
  förorenad dimma

smoothie /smˈuːɔthˌiːə/ (n, ut)
batut de fruita
  (slät eller len) dryck gjord på frysta eller färska frukter, bär och/eller grönsaker

sms /ˌɛsˌɛmˈɛs/ (n, neut)
SMS
  kort textmeddelande som skickas via mobiltelefon

smuggla /smˈɵɡla/ (v)
fer el contraban
  i hemlighet och olagligen föra (varor) mellan länder, utan att betala tullavgifter

smugglare /smˈɵɡlarə/ (n, ut)
contrabandista
  person som i hemlighet och på ett olagligt sätt för varor mellan länder, utan att betala tullavgifter

smula /smˈʉla/ (n, ut)
molla
  en (mycket) liten del av något, särskilt bröd eller något annat bakverk

smultron /smˈɵltruːn/ (n, neut)
maduixa de bosc
  art (Fragaria vesca) inom familjen rosväxter; exemplar av denna art
  frukt (bär) av växten ovan
  ett fruktbärande växtsläkte (Fragaria) inom familjen rosväxter (Rosaceae); allmänt om envar art inom detta släkte

smultronträd /smˈɵltrɔntrˌɛːd/ (n, neut)
arboç
  en fruktbärande växtart (Arbutus unedo) inom familjen ljungväxter (Ericaceae); exemplar av denna art

smurf /smˈɵrf/ (n, ut)
barrufet
  seriefigur, en liten blå varelse från en TV-serie

smuts /smˈʉts/ (n, ut)
bruticia

smutsa ner /smˈʉtsa nˈeːr/ (v)
embrutar
  göra smutsig

smutsgam /smˈʉtsɡam/ (n, ut)
aufrany

smutsig /smˈʉtsɪɡ/ (adj)
brut
  som har oönskade ämnen och partiklar (smuts) på sig

smutskasta /smˈʉtskastˌa/ (v)
empastifar
  kasta smuts på någon eller något, vanligen bildligt

smäcker /smˈɛkːər/ (adj)
agraciat
  smal och smidig

smädelse /smˈɛːdəlsə/ (n, ut)
injúria
  det att smäda någon

smällare /smˈɛlarə/ (n, ut)
petard
  fyrverkeripjäs som syftar till att ge ifrån sig en hög knall

smälta /smˈɛlta/ (v)
fondre
  övergå från fast form till flytande form
  få att övergå från fast form till flytande form

smälta in /smˈɛlta ˈɪn/ (v)
fondre
  (i synnerhet visuellt) framstå som en naturlig del (i en omgivning), och inte som något främmande, inlånat eller malplacerat

smältdegel /smˈɛltdəjəl/ (n, ut)
gresol
  eldfast behållare som bland annat används inom kemi och metallhantering

smältpunkt /smˈɛltpɵŋkt/ (n, ut)
punt de fusió

smärta /smˈɛta/ (n, ut)
dolor
  skarp fysisk känsla av obehag, vanligen som en varning om ett akut problem

smärtfri /smˈɛtfriː/ (adj)
indolor
  som inte orsakar smärta

smärtsam /smˈɛtsam/ (adj)
dolorós
  som orsakar smärta (kroppslig eller själslig)

småbarn /smˈoːbɑːrn/ (n, neut)
nen

smådopping /smˈoːdɔpˌɪŋ/ (n, ut)
cabusset

smålom /smˈoːlɔm/ (n, ut)
agullat petit

småsnöa /smˈoːsnøːˌa/ (v)
nevotejar
  snöa lätt och långsamt

småspigg /smˈoːspɪɡ/ (n, ut)
punxoset
  en fiskart (Pungitius pungitius) i familjen spiggar (Gasterosteidae); individ av denna art

småspov /smˈoːspuːv/ (n, ut)
becut

småstad /smˈoːstad/ (n, ut)
vila

småsten /smˈoːstən/ (n, ut)
còdol
  litet stycke sten

småvilt /smˈoːvɪlt/ (n, neut)
caça menor
  små vilda djur (som jagas som fritidsaktivitet)

smör /smˈøːr/ (n, neut)
mantega

smörboll /smˈœrbɔl/ (n, ut)
rovell d'ou
  växtart (Trollius europaeus) i ranunkelfamiljen; individ av denna art

smördeg /smˈœrdəɡ/ (n, ut)
pasta fullada
  deg av vatten, mjöl och ägg som upprepade gånger hopviks och kavlas ut med smör mellan varven; används till wienerbröd och liknande

smörgås /smˈœrɡoːs/ (n, ut)
entrepà
  brödskiva med smör eller margarin samt ofta med något pålägg som ost eller skinka

smörgåsgrill /smˈœrɡoːsɡrˌɪl/ (n, ut)
sandvitxera
  grill för smörgåsar; elektrisk hushållsapparat för att värma dubbla smörgåsar (med fyllning mellan brödskivorna)

smörgåskrasse /smˈœrɡoːskrˌasə/ (n, ut)
morritort
  Lepidium sativum; ört som tillhör släktet krassingar

smörkärna /smˈœrkərnˌa/ (n, ut)
manteguera
  kärl avsett för att kärna smör

snabb /snˈab/ (adj)
ràpid
  egenskapen att röras eller förändras fort
  som inte tar lång tid, hastig, kort

snabbköp /snˈabɕøːp/ (n, neut)
supermercat
  butik (vanligen livsmedelsbutik) med självbetjäning där kunden går runt bland öppna hyllor och plockar varor i en varukorg eller kundvagn

snabbmat /snˈabmat/ (n, ut)
menjar ràpid
  (standardiserad) mat som kan tillagas och serveras snabbt

snabel /snˈɑːbəl/ (n, ut)
trompa
  förlängd nos med andningsöppningar vid nosens spets hos däggdjur (särskilt elefant)

snabel-a /snˈɑːbəl ˈɑː/ (n, neut)
arrova
  benämning på tecknet @

snara /snˈɑːra/ (n, ut)
llaç
  rep med ögla i ena änden, som används bl.a. för att försöka fånga ett djur, och som vid fångst drages åt hårdare och hårdare ju mer djuret försöker komma loss

snarare /snˈɑːrarə/ (adv)
abans
  med bättre beskrivning; mer precist, mer troligt; hellre; tvärtom

snarka /snˈarka/ (v)
roncar
  andas högljutt under sömn på grund av vibrationer i gomseglet

snart /snˈɑːt/ (adv)
aviat
  ; inom nära framtid

snattare /snˈatːarə/ (n, ut)
lladre de botigues
  person som snattar

snatterand /snˈatːeːrˌand/ (n, ut)
ànec griset

snedstreck /snˈeːdstrək/ (n, neut)
barra

snickare /snˈɪkːarə/ (n, ut)
fuster, ebenista
  hantverkare som arbetar med träkonstruktioner vid byggnation, person som tillverkar föremål och möbler av trä

snideri /snˈiːdərˌiː/ (n, neut)
entallament
  det att snida; slöjdform som innebär bearbetande av trä med verktyg som till exempel kniv, bildhuggarjärn, yxa, borr och såg

sniffa /snˈɪfa/ (v)
ensumar
  lukta genom att dra in luft genom näsan i korta drag
  berusa sig genom att inandas ångor från thinner el dyl

snigel /snˈiːjəl/ (n, ut)
llimac
  individ ur infraordningen sniglar, Stylommatophora (undergrupp till klassen Gastropoda); landsnäcka utan skal
  individ ur ordningen snäckor, Gastropoda

snigelpost /snˈiːjəlpˌɔst/ (n, ut)
correu ordinari

snitt /snˈɪt/ (n)
tall
  resultatet av att skära, tillskära, avskära
  kortform av genomsnitt
  ytan som bildas när en kropp genomskärs
intersecció
  (av två mängder A och B) den mängd som innehåller alla element som finns i både A och B, fast inga andra element; snittet av A och B skrives A \cap B

snok /snˈuːk/ (n, ut)
serp de collaret
  (exemplar av) en art (Natrix natrix) av ovannämnda familj; vanligt förekommande i Sverige

snoka /snˈuːka/ (v)
tafanejar

snooker /snˈuːuːkər/ (n, ut)
billar
  en form av biljard

snor /snˈɔr/ (n, neut)
moc
  fast eller flytande substans (slem) som bildas i slemhinnor i näsan, och kan rinna ur näsborrarna

snorkråka /snˈɔrkroːkˌa/ (n, ut)
burilla
  en bit torkat snor

snorunge /snˈuːrɵŋə/ (n, ut)
ganàpia
  oförskämt barn

snowboard /snˈɔvbuːˌard/ (n)
surf de neu
  en sport där brädan ovan används

snudda /snˈɵda/ (v)
tocar (suaument)
  nudda vid, lätt vidröra

snurra /snˈɵra/ (n, ut)
baldufa
  leksak som står på en spets och roterar

snus /snˈʉs/ (n, neut)
rapè
  tobaksvara för oralt bruk, sättes oftast under överläppen

snut /snˈʉt/ (n, ut)
bòfia
  poliskonstapel, en polis

snuva /snˈʉva/ (n, ut)
catarro
  tillstånd med rinnande näsa

snyfta /snˈyfta/ (v)
sanglotar
  gråta tyst, ge ifrån sig snyftningar

snyftning /snˈyftnɪŋ/ (n, ut)
sanglot
  det att snyfta

snäcka /snˈɛkːa/ (n, ut)
caragol
  djur tillhörande en av ca 70'000 arter inom klassen Gastropoda (snäckor) inom fylumet Mollusca (blötdjur)

snäckskal /snˈɛkskal/ (n, neut)
cargol
  vanligtvis spiralformat skal av kalk på snäcka, som skydd mot uttorkning och predation, även använt som fodertillskott till värphöns

snåla /snˈoːla/ (v)
mesquinejar
  vara snål; inte spendera mer än absolut nödvändigt

snö /snˈøː/ (n, ut)
neu
  nederbörd i form av iskristaller som sitter ihop och som faller eller fallit till marken
  kokain

snöa /snˈøːa/ (v)
nevar

snöboll /snˈøːbɔl/ (n, ut)
bola de neu
  boll gjord av snö, särskilt om sådana som kramas i handen i syfte att kastas vid lek

snöbollskrig /snˈøːbɔlskrˌɪɡ/ (n, neut)
lluita de bolas de neu
  lek där deltagarna försöker kasta snöbollar på varandra, utan att själva bli träffade

snödroppe /snˈœdrɔpə/ (n, ut)
lliri de neu
  någon av arterna i släktet Galanthus, en tidigt vårblommande lökväxt med små, gräddvita klockor

snöfall /snˈøːfal/ (n, neut)
nevada

snöflinga /snˈœflɪŋˌa/ (n, ut)
floc de neu

snögubbe /snˈøːɡɵbə/ (n, ut)
ninot de neu
  figur av snö som liknar människa

snöig /snˈøːɪɡ/ (adj)
nevós
  täckt med snö; ser ut som snö; kännetecknas en trakt som får rikligt med snö

snöleopard /snˈøːləˌuːpard/ (n, ut)
pantera de les neus
  en djurart (Panthera uncia) inom familjen kattdjur (Felidae); individ av denna art

snöplog /snˈœplˈoːɡ/ (n, ut)
llevaneu
  fordon för att ta bort snö från vägar

snöra /snˈøːra/ (v)
lligar
  binda fast med snöre

snöre /snˈøːrə/ (n, neut)
cordill
  långt, tunt tvinnat rep eller liknande flätad eller virkad produkt, som kan användas för att binda (knyta) ihop andra föremål

snöskred /snˈœskrəd/ (n, ut)
allau
  lavin

snösparv /snˈœsparv/ (n, ut)
sit blanc

snöstorm /snˈœstɔrm/ (n, ut)
nevada

snötyngd /snˈøːtyŋd/ (adj)
nevat
  täckt av tung snö

soaré /sˌuːarˈeː/ (n, ut)
vetllada
  aftonunderhållning, föreställning vid kvällstid

social /sʊsˈɪal/ (adj)
social
  som bildar samhällen, som lever i samhällen

social distansering /sʊsˈɪal dˈɪstansˌeːrɪŋ/ (n)
distanciament social
  att hålla distans till andra personer för att undvika smitta

socialdemokrat /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːt/ (n, ut)
socialdemòcrata

socialdemokrati /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːtˌiː/ (n, ut)
socialdemocràcia
  en politisk ideologi som har sitt ursprung i socialismen

socialdemokratisk /sʊsˈɪaldəmˌɔkrɑːtˌɪsk/ (adj)
socialdemòcrata

socialism /sʊsˈɪalˌɪsm/ (n, ut)
socialisme

socialist /sʊsˈɪalˌɪst/ (n, ut)
socialista

socialistisk /sʊsˈɪalˌɪstɪsk/ (adj)
socialista
  som präglas av socialism

socioekonomisk /sʊsˌɪuːˈɛkuːnˌɔːmɪsk/ (adj)
socioeconòmic
  som avser både samhället och ekonomin

sociolekt /sʊsˈɪuːlˌɛkt/ (n, ut)
sociolecte

sociolog /sʊsˌɪuːlˈoːɡ/ (n, ut)
sociòleg
  specialist på sociologi

sociologi /sʊsˌɪuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
sociologia
  akademiskt ämne med forskning och undervisning om sociala relationer och förhållandet mellan individ, grupp och samhälle

sociologisk /sʊsˌɪuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
sociològic
  som avser sociologi

sociopat /sʊsˈɪuːpˌat/ (n, ut)
sociòpata
  socialt missanpassad person

sockel /sˈɔkːəl/ (n, ut)
sòcol
  statyunderrede, även utvidgat om annat underlag

sockenbo /sˈɔkːənbˌuː/ (n, ut)
parroquià
  invånare i en socken, person som bor i åsyftad socken

socker /sˈɔkːər/ (n, neut)
sucre
  organiskt ämne av typen kolhydrat

sockerbeta /sˈɔkːərbətˌa/ (n, ut)
remolatxa sucrera
  en rotfrukt från underarten ovan, som man framställer socker av

sockerkaka /sˈɔkːərkˌɑːka/ (n, ut)
bescuit
  mjuk kaka med socker i degen

sockerrör /sˈɔkːərˌøːr/ (n, neut)
canya de sucre
  flerårig stråväxt inom familjen gräs

sockertopp /sˈɔkːətˌɔp/ (n, ut)
pa de sucre
  sammanpressat socker i pyramidform (avsett för att huggas i bitar i hemmet)

sockervadd /sˈɔkːərvˌad/ (n, ut)
cotó fluix de sucre
  sötsak gjord av en tjock sockerlag

sockra /sˈɔkra/ (v)
ensucrar

sodomi /sˈuːduːmˌiː/ (n, ut)
sodomía

sodomit /sˈuːduːmˌiːt/ (n, ut)
sodomita
  person som ägnar sig åt sodomi
  person med sexuell dragning till personer av samma kön, i synnerhet en man

soffa /sˈɔfa/ (n, ut)
sofà
  sittmöbel avsedd för flera personer, med rygg- och armstöd

sofism /sˈuːfɪsm/ (n, ut)
sofisma
  logiskt ohållbart argument

softboll /sˈɔftbɔl/ (n)
softbol
  lagsport som spelas med en medelstor boll och slagträ

sojamjölk /sˌuːjamjˈœlk/ (n, ut)
llet de soia
  dryck framställd av sojabönor, som i karaktären är påminnande om animalisk mjölk

sol /sˈuːl/ (n, ut)
sol
  relativt vanlig typ av gul stjärna, särskilt om planeter kretsar kring denna, och speciellt ofta om stjärnan som jorden kretsar kring, då vanligen i bestämd form solen
  solsken; det att en sol (synligt) lyser (vanligen sett från en planet), själva ljuset eller område som blir belyst av solsken

solbränd /sˈɔlbrənd/ (adj)
bronzejat
  som fått en solbränna (pigmentökning) av solbad

solbränna /sˈɔlbrənˌa/ (n, ut)
bronzejat
  pigmentökning i huden som ger den brunare färg och som uppkommit genom exponering av ultravioletta strålar, ofta solning
cremada de sol
  ha bränt sig i solen

solcell /sˈɔlsəl/ (n, ut)
cel·la fotovoltaica, cèl·lula fotovoltaica, cèl·lula solar
  anordning som genererar elektrisk energi när den belyses, vanligvis ihopkopplad i stort antal i en solpanel

soldat /sˈɔldat/ (n, ut)
soldat

solen /sˈuːlən/ (n, ut)
Sol
  stjärnan, som jorden eller planeten Tellus kretsar kring

solenergi /sˈuːlənˌɛrjiː/ (n, ut)
energia solar
  energi som kommer från solen i form av strålning och kan fångas och utnyttjas

solfjäder /sˈɔlfjɛːdər/ (n, ut)
ventall
  handfläkt tillverkad av växtblad, fjädrar, papper, lätt tyg, elfenben eller liknande

solfläck /sˈɔlflək/ (n, ut)
taca solar

solförmörkelse /sɔlfˈœrmˈœrkəlsə/ (n, ut)
eclipsi solar
  en tidpunkt då månen helt skymmer solen för ett visst ställer på jorden och således förmörkar det området som skyms

solglasögon /sˈɔlɡlasˌøːɡɔn/ (n, neut)
ulleres de sol
  glasögon som används för att ej bländas av solen

solidarisk /sˈuːliːdˌarɪsk/ (adj)
solidari
  gemensamt ansvarig; gemensamt förbindande

solig /sˈuːlɪɡ/ (adj)
asolellat
  med solen synlig, med himmel utan eller med få moln
  glad

solist /sˈuːlɪst/ (n, ut)
solista

solkräm /sˈɔlkrɛːm/ (n, ut)
crema de protecció solar
  hudkräm som under ett par timmar gör huden mindre känslig mot solljuset, för att undvika att bränna sig

solljus /sɔjˈʉs/ (n, neut)
llum del sol
  ljus från solen

solmassa /sˈɔlmasˌa/ (n, ut)
massa solar

solnedgång /sˈɔlnədɡˌɔŋ/ (n, ut)
posta de sol, ocàs

sololja /sˈuːlɔljˌa/ (n, ut)
oli bronzejador
  oljeblandad vätska som under ett par timmar gör huden mindre känslig mot solljuset, för att undvika att bränna sig

solpanel /sˈɔlpanəl/ (n, ut)
placa solar
  samling solceller sammankopplade för att uppnå högre spänning eller strömstyrka, normalt i ett ramverk som utgör en panel

solros /sˈɔlruːs/ (n, ut)
gira-sol, mira-sol
  en art (Helianthus annuus) inom familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten solros

solrosfrö /sˈɔlrɔsfrˌøː/ (n, neut)
llavor de gira-sol
  frö från solros

solrosolja /sˈɔlruːsˌɔlja/ (n, ut)
oli de gira-sol
  matolja från pressade solrosfrön

solsting /sˈɔlstɪŋ/ (n, neut)
insolació

solstånd /sˈɔlstoːnd/ (n, neut)
solstici
  någon av de två tidpunkter på året då solen antar sin största respektive minsta deklination, det vill säga årets ljusaste respektive mörkaste dag

solsystem /sˈɔlsystˌeːm/ (n, neut)
sistema solar

soluppgång /sˈuːlɵpɡˌɔŋ/ (n, ut)
sortida de sol

solv /sˈɔlv/ (n, neut)
collador
  trådar som används i vävstolar

solvind /sˈɔlvɪnd/ (n, ut)
vent solar
  den stjärnvind av joniserad gas (rymdplasma) ständigt flödar ut rakt genom solsystemet från vår stjärna solen

solvända /sˈɔlvəndˌa/ (n, ut)
heliantem nummular
  en art (Helianthemum nummularium) i växtfamiljen solvändeväxter (Cistaceae); individ av arten solvända

som /sˈɔm/ (conjunction)
com, tan
  uttrycker jämförelse, vanligen i konstruktionerna så ... som eller lika ... som

somaliastruts /sˈuːmalˌiːastrˌʉts/ (n, ut)
estruç somali
  en fågelart (Struthio molybdophanes) inom familjen strutsar (Struthionidae); individ av denna art

somalier /sˈuːmalˌiːər/ (n, ut)
somali
  person från Somalia eller som har somaliska rötter

somalisk /sˈuːmalˌɪsk/ (adj)
somali
  som rör Somalia eller somalierna, geografiskt, kulturellt eller språkligt

somaliska /sˈuːmalˌɪska/ (n, ut)
somali
  kvinna från Somalia
  språk som talas i Somalia

somatisk /sˈuːmɑːtˌɪsk/ (adj)
somàtic
  kroppslig

sommar /sˈɔmar/ (n, ut)
estiu
  den varmaste årstiden, vilken följer våren och kommer innan hösten

sommargylling /sˈɔmarjˌylɪŋ/ (n, ut)
bacorer
  en art (Oriolus oriolus) inom fågelfamiljen gyllingar (Oriolidae); individ av arten sommargylling

sommarsolstånd /sˈɔmaʂˌɔlstoːnd/ (n, neut)
solstici d'estiu
  tidpunkt på året då solen antar sin största deklination, det vill säga då årets ljusaste natt infaller då solen står som högst på himlen på norra halvklotet, norr om kräftans vändkrets

sommartid /sˈɔmatˌiːd/ (n, ut)
horari d'estiu
  den period av året då det är sommar
  typ av tidsangivelse (i ett samhälle) där klockan är framflyttad (t ex en timme) jämfört med normaltid; period av året då sådan tidsangivelse råder

somna /sˈɔmna/ (v)
adormir-se
  övergå från vaket tillstånd till sömn, börja sova

somnambulism /sˈɔmnambˌʉlɪsm/ (n, ut)
somnambulisme

somrig /sˈɔmrɪɡ/ (adj)
estiuenc
  som relaterar till sommaren

son /sˈoːn/ (n, ut)
fill
  manlig avkomma; barn av hankön till en förälder

sona /sˈuːna/ (v)
expiar

sonatin /sˌuːnatˈiːn/ (n, ut)
sonatina

sonett /sˈuːnət/ (n, ut)
sonet

sonson /sˈʊnsuːn/ (n, ut)
nét

sopa /sˈuːpa/ (v)
escombrar

sopbil /sˈɔpbiːl/ (n, ut)
camió d'escombraries
  (oftast större och specialanpassad) bil som regelbundet kör runt och samlar in avfall (sopor) från bland annat privata hushåll

sophämtare /sˈɔphəmtˌarə/ (n, ut)
brossaire
  person som (kör sopbil och) hämtar upp sopor på olika platser (t.ex. utanför privatpersoners hem) och flyttar dem till en central plats (i en stad, t.ex.)

soppa /sˈɔpa/ (n, ut)
sopa
  maträtt som är mestadels flytande

sopran /sˈɔpran/ (n, ut)
soprano

sopskyffel /sˈɔpsxyfəl/ (n, ut)
arreplegador
  tunt och plant föremål som har upphöjda kanter förutom längs en rak långsida, vanligen med ett kort handtag eller ett långt skaft förbundet med den plana ytan på den upphöjda kanten mittemot den centrala punkten på den öppna långsidan, och som används vid städning för att samla upp och tillfälligt förvara smuts som med hjälp av en sopborste förs upp från marken på den plana ytan längs den öppna långsidan som ligger tätt an mot marken

soptipp /sˈɔptɪp/ (n, ut)
abocador

sorbet /sˈɔrbət/ (n, ut)
sorbet
  fryst puré av frukt och sockerlag

sorbisk /sˈɔrbɪsk/ (adj)
sòrab
  som har att göra med folkgruppen sorberna

sorbiska /sˈɔrbɪskˌa/ (n, ut)
sòrab
  västslaviskt språk som talas i kring de tyska städerna Bautzen och Cottbus

sorg /sˈɔrj/ (n, ut)
pena, tristesa
  (ofta mycket påtaglig) negativ känsla av ledsamhet eller saknad, särskilt av en avliden närastående

sorglig /sˈɔrɡlɪɡ/ (adj)
deplorable

sorgsenhet /sˈɔrɡseːnhˌeːt/ (n, ut)
tristesa
  det att vara sorgsen

sork /sˈɔrk/ (n, ut)
talpó
  individ av någon art inom underfamiljen sorkar (Arvicolinae) av däggdjursfamiljen hamsterartade gnagare (Cricetidae) i ordningen gnagare (Rodentia); råttlikt djur med klumpig kroppsform och med dolda eller bara obetydligt synliga öron och kort hårbeklädd svans

sortera /sˈɔteːrˌa/ (v)
cerndre
  ordna föremål i grupper
  ordna i viss ordningsföljd, ofta alfabetiskt, numeriskt eller kronologiskt

sot /sˈuːt/ (n)
sutge, estalzí
  förbrända rester av kol

sothöna /sˈɔthøːnˌa/ (n, ut)
fotja

sottärna /sɔtːˈɛːrna/ (n, ut)
xatrac fosc

souvenir /sˈuːʉvənˌiːr/ (n, ut)
record

sova /sˈuːva/ (v)
dormir
  vila i ett tillstånd av nedsatt medvetenhet

sova som en stock /sˈuːva sɔm ɛn stˈɔk/ (v)
dormir com un soc
  vara insjunken i djup sömn

sovande /sˈuːvandə/ (adj)
adormit, dormint
  presensparticip av sova

sovjetisk /sˈɔvjətˌɪsk/ (adj)
soviètic

sovrum /sˈɔvrɵːm/ (n, neut)
dormitori, cambra
  rum i en bostad som främst används för att sova i

sovsäck /sˈɔvsək/ (n, ut)
sac de dormir

spade /spˈadə/ (n, ut)
pala
  handredskap för att främst gräva i marken med

spader /spˈadər/ (n, ut)
pica

spadtag /spˈadtɑːɡ/ (n, neut)
palada

spagetti /spˈɑːɡətːˌiː/ (n, ut)
espagueti, espaguet
  pasta i trådform

spak /spˈɑːk/ (n, ut)
alçaprem
  reglage, handtag, knapp

spaning /spˈɑːnɪŋ/ (n, ut)
reconeixement
  det att spana

spanjolett /spˈanjuːlˌɛt/ (n, ut)
falleba
  vridbar stång med handtag och gripklor på inåtgående dörr eller fönster

spanjor /spˈanjuːr/ (n, ut)
espanyol
  person, vanligen man, från Spanien

spanjorska /spˈanjɔʂkˌa/ (n, ut)
espanyola
  kvinna från Spanien

spann /spˈan/ (n)
pam
  del av en bro eller annan horisontell konstruktion som överbryggar distansen mellan två stödpunkter
  intervall; kontinuerlig mängd möjliga värden mellan ett minimum och ett maximum
  alla möjliga linjärkombinationer av en mängd vektorer (i ett linjärt rum)
  längdmått: på en utsträckt hand avståndet från tummens yttersta del till spetsen på pekfingret (litet spann), eller till spetsen av långfingret (stort spann)

spansk /spˈansk/ (adj)
espanyol, castellà
  som har att göra med Spanien, spanjorer eller det spanska språket

spansk sparv /spˈansk spˈarv/ (n)
pardal de passa, teuladí moro
  en art (Passer hispaniolensis) inom fågelfamiljen sparvfinkar (Passeridae); individ av arten spansk sparv

spanska /spˈanska/ (n, ut)
espanyol, castellà
  språk som framförallt talas i Spanien och Sydamerika

spansktalande /spˈansktalˌandə/ (adj)
castellanoparlant, hispanòfon
  som talar det spanska (kastilianska) språket

spara /spˈɑːra/ (v)
estalviar
  (upprepande) lägga undan pengar för att använda dessa i framtiden; ackumulera pengar (ibland i syfte att få ihop ett givet belopp som räcker för något)
  undvika att slösa med; använda mindre av något

sparande /spˈɑːrandə/ (n, neut)
estalvi
  det att spara

sparbank /spˈarbaŋk/ (n, ut)
caixa d'estalvis
  form av bank som karaktäriseras av att de, i likhet med en stiftelse, saknar egentliga ägare

spargris /spˈarɡriːs/ (n, ut)
guardiola
  sparbössa med formen av en gris

spark /spˈark/ (n, ut)
puntada de peu
  stöt/slag med fot eller liknande fotrörelse

sparka /spˈarka/ (v)
colpejar amb la cama
  slå/stöta till med fot
  röra foten/fötterna i luften

sparkcykel /spˈarksyːkəl/ (n, ut)
patinet
  cykelliknande fordon som består av hjul, en platta att stå på och styre

sparre /spˈarə/ (n, ut)
xebró
  en symbol inom heraldiken

sparris /spˈariːs/ (n, ut)
espàrrec
  vit eller grön avlång grönsak

sparsam /spˈaʂam/ (adj)
estalviador
  som hushållar med resurserna; återhållsam (med utgifter); (nästan) snål

sparv /spˈarv/ (n, ut)
pardal
  småfågel i synnerhet inom familjen sparvfinkar (Passeridae) eller familjen fältsparvar (Emberizidae)

sparvhök /spˈarvhøːk/ (n, ut)
esparver

sparvuggla /spˈarvɵɡlˌa/ (n, ut)
mussol menut

spatiös /spˈɑːtiːˌøːs/ (adj)
espaiós

specialisera /spəsˈɪalˌiːseːrˌa/ (v)
especialitzar
  speciellt inrikta

specialitet /spəsˈɪalˌiːteːt/ (n, ut)
especialitat

speciell /spəsˈɪəl/ (adj)
especial
  som har vissa väl preciserade egenskaper, form, innehåll; avsedd för visst ändamål
  över det vanliga
  som utpekas som något specifikt

specificera /spəsˈɪfiːsˌeːra/ (v)
especificar
  ange något (i detalj)

specifik /spəsˈɪfiːk/ (adj)
específic
  som är tydligt specificerad och klart avgränsad
  som är utmärkande för en bestämd företeelse

spegel /spˈeːɡəl/ (n, ut)
mirall, espill

speglande /spˈeːɡlandə/ (adj)
reflectant
  presensparticip av spegla

spektakel /spˈɛktakəl/ (n, neut)
espectacle
  hemsk, dramatisk eller kaotisk åsyn
  föreställning, skådespel

spektakulär /spˈɛktakˌʉlɛːr/ (adj)
espectacular
  som kännetecknar ett spektakel, uppseendeväckande, blickfångande

spektral /spˈɛktral/ (adj)
espectral
  som rör spektrum

spektrum /spˈɛktrɵːm/ (n, neut)
espectre
  band av färger av ljus (som kan synliggöras genom refraktion) eller övriga elektromagnetiska vågor; uppdelning av elektromagnetisk strålning (eller annan typ av vågrörelse) i olika våglängder eller frekvenser

spekulation /spˌeːkʉlasxˈuːn/ (n, ut)
especulació
  fritt och fantasifullt reflekterande
  investering avsedd att ge avkastning på kort sikt
  försök att genom erfarenhetsoberoende tänkande upptäcka den högsta sanningen

spekulativ /spˈeːkʉlˌatiːv/ (adj)
especulatiu
  anlagd för spekulation

spekulera /spˈeːkʉlˌeːra/ (v)
comptar
  tänka fritt och fantasifullt; fundera
  investera på ett chansfyllt sätt med hopp om snabb och stor avkastning

spel /spˈeːl/ (n, neut)
joc
  evenemang som följer förutbestämda regler och där deltagande personer eller lag eftersträvar en vinst, och som medför underhållning för deltagare och åskådare

spela /spˈeːla/ (v)
jugar
  hantera ett musikinstrument och på så sätt frambringa angenämt ljud, musicera (med hjälp av)
  utöva vissa sporter och lekar där två lag eller två eller fler enskilda personer förflyttar en boll eller liknande objekt, eller hanterar kort, pjäser eller andra föremäl enligt fasta regler och på så sätt samlar poäng och till sist avgör vem som blir vinnare
  lägga ett kort
tocar
  framföra ett eller flera musikstycke(n) under en konsert
  medverka i teaterstycke eller film

spela roll /spˈeːla rˈɔl/ (v)
importar
  vara av betydelse, vara relevant

spelare /spˈeːlarə/ (n, ut)
jugador
  person som deltar i lek, idrott eller sällskapsspel

speldosa /spˈeːlduːsˌa/ (n, ut)
caixa musical
  ett mekaniskt musikinstrument som efter uppdragning spelar vissa musikstycken

speleologi /spˌeːləuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
espeleologia
  läran om grottor; forskning och kunskap om grottor; grottforskning

spelifiering /spˈeːliːfˌiːeːrˌɪŋ/ (n, ut)
ludificació
  omvandling till spel med poängräkning

spelkonsol /spˈeːlkɔnsˌuːl/ (n, ut)
consola de joc, videoconsola
  typ av dator som är anpassad för att spela tv-spel; spelmaskin

spelkort /spˈeːlkoːt/ (n, neut)
carta
  kort som ingår i en kortlek

spelpjäs /spˈeːlpjɛːs/ (n, ut)
fitxa

spenat /spˈeːnat/ (n, ut)
espinac
  köksväxt, Spinacia oleracea, med ätbara blad; exemplar av denna art

spendera /spˈɛndeːrˌa/ (v)
gastar
  använda något som så småningom tar slut på grund av användningen, särskilt pengar

sperma /spˈɛrma/ (n, ut)
esperma
  den trögflytande, transparenta/vitaktiga fluid innehållande spermier och sekret från prostata, sädesblåsor och Cowpers körtlar som vid ejakulation förs ut genom en hanes penis (via urinröret) och kan befrukta en äggcell i en hona

spermabank /spˈɛrmabˌaŋk/ (n, ut)
banc d'esperma
  plats där sperma från donatorer samlas in för framtida användning vid insemination

spermatogenes /spˈɛrmatˌuːjənəs/ (n, ut)
espermatogènesi
  process som förekommer i sädeskanalerna där speciella stamceller (spermatogonier) ger upphov till mogna spermier, via bland annat meios

spets /spˈɛts/ (n, ut)
punta
  den punkt där sidorna hos något avsmalnande möts; även området närmast ena kortsidan av något avlångt
  en typ av tunna, genombrutna, mönstrade textilier

spetsbåge /spˈɛtsboːjə/ (n, ut)
arc apuntat, ogiva
  båge med spetsig topp, gotisk båge

spetsstjärtad snäppa /spˈɛtsɕətˌad snˈɛpa/ (n)
territ acuminat

spett /spˈɛt/ (n, neut)
ast
  mindre stång av järn eller trä, på vilken matbitar träs upp för att grillas

spetälska /spˈeːtəlskˌa/ (n, ut)
lepra
  infektionssjukdom orsakad av leprabacillen som kan leda till förstörelse av mänsklig vävnad; lepra

spik /spˈiːk/ (n)
clau
  (kortare) metallstav, vässad i ena änden och den andra oftast försedd med platt huvud, avsedd att slås in i material med hammare, ofta för att sammanfoga två material

spika /spˈiːka/ (v)
clavar
  med hammare slå på en spik (för att driva in den i något material, vanligen ett stycke trä)

spika för /spˈiːka føːr/ (v)
clavar
  sätta igen en öppning genom att spika (t.ex. spika fast en planka över öppningen)

spillkråka /spˈɪlkroːkˌa/ (n, ut)
picot negre
  en art (Dryocopus martius) inom fågelfamiljen hackspettar (Picidae), Europas största hackspett med en nästan helsvart dräkt; individ av arten spillkråka

spindel /spˈɪndəl/ (n, ut)
aranya
  individ av ordningen spindlar
  datorprogram som genom att följa hyperlänkar på webbsidor kan hålla en förteckning över internets sidor uppdaterad
  en roterande maskindel
  (byggnadsdetaljer) – den bärande axelpelaren i en spiraltrappa

spindeldjur /spˌɪndəljˈʉr/ (n, neut)
aràcnid
  art av klassen spindeldjur (1)

spindelnät /spˈɪndeːlnˌɛːt/ (n, neut)
teranyina

spinett /spˈiːnət/ (n, ut)
espineta
  ett slags lådformat klaver

spinkig /spˈɪŋkɪɡ/ (adj)
escanyolit
  mager, (lite för) smal, som varken har särskilt mycket muskler eller fett på kroppen (utan som snarare är lite smalare än vad som anses normalt); smal (eller t.o.m. anmärkningsvärt smal)

spinn /spˈɪn/ (n, neut)
espín
  skruvrörelse nedåt vid flygning

spinna /spˈɪna/ (v)
filar
  göra (ull eller liknande) till garn genom spinning
  göra spindeltråd (t.ex. till ett spindelnät) eller utsöndra liknande trådar (t.ex. av silkesmask)
  rotera fritt och relativt obehindrat; snurra runt

spinnrock /spˈɪnrɔk/ (n, ut)
roda de filar
  redskap för att spinna med slända som sätts i rotation av ett stort drivhjul som drivs genom trampning

spion /spɪˈuːn/ (n, ut)
espia

spionage /spɪˈuːnaɡə/ (n, neut)
espionatge
  spionverksamhet

spionera /spɪˈuːneːrˌa/ (v)
espiar

spionprogram /spɪˈuːnprɔɡrˌam/ (n, neut)
programari espia
  datorprogram som i smyg registrerar information om exempelvis vilka webbplatser som besöks

spira /spˈiːra/ (n, ut)
ceptre
  stav som regenter, stormästare i ordenssällskap med flera kan inneha som ämbetssymbol; ofta en del av riksregalierna

spiral /spˈiːral/ (n, ut)
espiral
  tvådimensionell kurva som kan tänkas uppkomma då en punkt rör sig kring ett origo samtidigt som avståndet till detta origo minskar eller ökar, t.ex. värdemängden till en funktion r \mapsto (r, \phi) = (r, a r)
  tredimensionell kurva som kan tänkas uppkomma då ett snöre träs flera varv kring en cylinder, mer precist värdemängden till en funktion z \mapsto (r, \phi, z) = (r_0, a z, z)

spiraltrappa /spˈiːraltrˌapa/ (n, ut)
escala de caragol
  trappa i form av en skruv

spirometri /spˈiːruːmˌɛtriː/ (n, ut)
espirometria
  en lungfunktionsundersökning som ger information om lungvolymer, -kapaciteter och luftflöden och som vanligen utförs genom andning i munstycke med mätning av luftflöden och/eller utspädning, bland annat vid utredning av lung- och luftvägssjukdomar

spis /spˈiːs/ (n, ut)
cuina
  anordning som ger hög värme, vanligen genom att elda ved, kol/koks eller stadsgas alternativt använda el, med syfte att använda vid matlagning; inkluderar vanligtvis en eller flera ytor (plattor) på vilka man kan ställa grytor eller stekplåtar vilka blir uppvärmda underifrån, samt en ugn där värmen finns runt hela kärlet, häll

spiskummin /spˌɪskɵmˈiːn/ (n)
comí
  en växtart (Cuminum cyminum), i familjen flockblommiga växter (Apiaceae); exemplar av denna art
  en krydda från denna planta, vanligt förekommande i bland annat det indiska, mexikanska och egyptiska köket

spjut /spjˈʉt/ (n, neut)
llança
  lång stav med en vass spets i ena änden, använt som vapen

spjutkastning /spjˈɵtkastnˌɪŋ/ (n, ut)
llançament de javelina
  en kastgren inom friidrott, där utövaren skall kasta ett slags spjut så långt som möjligt

splenomegali /splˈeːnuːməɡˌaliː/ (n, ut)
esplenomegàlia
  tillstånd med förstorad mjälte

splitterny /splˈɪtːərnˌyː/ (adj)
flamant
  alldeles ny

splittra /splˈɪtra/ (v)
estellar-se
  /förstöra genom att/ dela upp i mindre delar

spole /spˈuːlə/ (n, ut)
carrell
  trådrulle, tråd som är lindad (på en stomme)
  passiv elektrisk komponent vars främsta egenskap är induktans; komponent som spärrar mer eller mindre för växelström men släpper igenom likström

spondé /spɔndˈeː/ (n, ut)
espondeu
  versfot med två betonade stavelser

sponsra /spˈʊnsra/ (v)
patrocinar
  stödja finansiellt utan att få någon särskild motprestation utöver reklam- och marknadsföringsvärde

spontan /spˈɔntan/ (adj)
espontani
  som sker av sig självt utan yttre orsak
  som görs av fri vilja eller utan planering

spontanitet /spˈɔntanˌiːteːt/ (n, ut)
espontaneïtat
  omedelbarhet, impulsivitet

spor /spˈuːr/ (n, ut)
espora

sporadisk /spˈuːradˌɪsk/ (adj)
esporàdic
  oregelbunden och inte särskilt frekvent

sporre /spˈɔrə/ (n, ut)
esperó
  klacksporre – bakgående utskott anbringat vid ryttares stövelklack eller skohäl, avsett att öka benets inverkan på hästen vid ridning, utformad med rak eller krokig hals med olikformig udd (trubbig, spetsig, kulformig, klinga eller trissa (med eller utan taggar) med mera, traditionellt anbringad genom en bygel (bygelalternativ förekommer) som skruvas eller spänns fast över skons häl eller klack, så kallad skruvsporre (om fastskruvad) eller spännsporre (om fastspänd)
estímul
  något som motiverar och driver någon

sport /spˈɔt/ (n, ut)
esport

sportbil /spˈɔtbiːl/ (n, ut)
automòbil esportiu
  bil som är konstruerad för att kunna åka snabbt och/eller ge ett sportigt eller lyxigt (inte vardagligt) uttryck, ofta med stark motor

spott /spˈɔt/ (n)
escopina
  saliv och slem från munhålan, särskilt om att detta spottas ut
  klump av saliv

spotta /spˈɔtːa/ (v)
escopir
  skjuta ut något (exempelvis saliv eller något man vill bli av med) från munnen

spottkörtel /spɔtkˈœtəl/ (n, ut)
glàndula salival

spovsnäppa /spˈɔvsnəpˌa/ (n, ut)
borriol becllarg

spraka /sprˈɑːka/ (v)
crepitar, espetegar
  ge ifrån sig tätt upprepade, smällande eller knäppande ljud (t.ex. om eld, elektricitet)

spreta /sprˈeːta/ (v)
obrir
  sträcka ut åt olika håll; sticka ut; spärra ut

spricka /sprˈɪkːa/ (n, ut)
escletxa
  långsmal delning i material bildad av påfrestning på hårt och ofta sprött material

spricka /sprˈɪkːa/ (v)
esclatar

sprida /sprˈiːda/ (v)
difondre
  få (något) att ligga på olika ställen (ofta sprida ut)
  få (något) att öka fort
  föröka
  (om grupper) dela på (sig), sprida ut (sig)

spridning /sprˈɪdnɪŋ/ (n, ut)
difusió
  fenomen att ljus eller andra vågor avlänkas vid kontakt med materia eller partiklar

springa /sprˈɪŋa/ (v)
córrer
  utföra viss typ av snabba benrörelser som vanligtvis innebär förflyttning i förhållandevis hög hastighet

springare /sprˈɪŋarə/ (n, ut)
cavall
  pjäs som flyttar två steg åt ett håll och ett steg åt ett annat, vinkelrätt håll
  ridhäst för främst militärt bruk

springmask /sprˈɪŋmask/ (n, ut)
oxiür
  en tarmparasit (Enterobius vermicularis) som tillhör stammen rundmaskar (Nematoda); individ av dessa maskar

sprit /sprˈiːt/ (n, ut)
alcohol
  etanol
  en vattenlösning av etanol, ofta avsedd för förtäring
  alkohol, i synnerhet i fråga om användning som lösningsmedel

spritt /sprˈɪt/ (adv)
completament
  splitter, alldeles, alldeles fullständigt

spruta /sprˈʉta/ (n, ut)
xeringa
  medicinskt redskap bestående av ett ihåligt rör (kanyl) och en vätskebehållare som används för att injicera läkemedel eller droger genom huden direkt in i blodomloppet

spräcka /sprˈɛkːa/ (v)
esclatar
  orsaka att något spricker (får en spricka) eller slits itu

spränga /sprˈɛŋa/ (v)
dinamitar
  orsaka en explosion som förstör något

språk /sprˈoːk/ (n, neut)
llengua, idioma
  kommunikationsmedium medelst mänskligt tal eller andra symboler

språkfamilj /sprˌoːkfamˈɪlj/ (n, ut)
família lingüística

språklig /sprˈoːklɪɡ/ (adj)
lingüístic

språknamn /sprˈoːknamn/ (n, neut)
glotònim
  namn (ord) som betecknar ett särskilt språk

språkrör /sprˈoːkrøːr/ (n, neut)
megàfon
  medel att göra sin röst hörd (t ex en tidning eller en person i ett drama eller i en roman)

spröjs /sprˈœjs/ (n, ut)
barreta
  list som delar upp ett fönster eller annat föremål av glas (t.ex. dörr)

spy /spˈyː/ (v)
treure les tripes

spya /spˈyːa/ (n, ut)
vòmit

spygatt /spˈyːɡat/ (n, neut)
embornal
  hål i fartygssida för vattenutrinning

späck /spˈɛk/ (n, neut)
cansalada

späcka /spˈɛkːa/ (v)
enllardar
  fylla där det finns utrymme; förse med, ibland med innebörden att det är välfyllt eller närmar sig bristningsgränsen
  införa strimlor av späck från svin i stek för att göra denna mer fet och välsmakande

späckhuggare /spˈɛkhɵɡˌarə/ (n, ut)
orca
  Orcinus orca; en art (den största) inom delfinfamiljen (Delphinidae)

späda /spˈɛːda/ (v)
diluir
  blanda ut med vätska för att göra annan vätska mindre koncentrerad

spädbarn /spˈɛdbɑːrn/ (n, neut)
nadó, nounat

spännande /spˈɛnandə/ (adj)
apassionant, captivador, emocionant, fascinant

spännvidd /spˈɛnvɪd/ (n, ut)
envergadura

spärrhake /spˈɛrhakə/ (n, ut)
cadell
  böjd hake, krok eller liknande som används för att fixera eller fästa samman två objekt med varandra

spår /spˈoːr/ (n, neut)
empremta
  märke, fördjupning, fåra, linje, avbildning, förändring som gjorts (oavsiktligt) av person eller djur som har passerat en plats
  väg som järnvägståg eller spårvagnar åker på, bestående huvudsakligen av två räler och enligt behov övriga konstruktionselement som sliprar eller banvall
  skidspår, motionsspår
  ledtråd; något som indikerar vad som tidigare har hänt
  summan av diagonalelementen i en kvadratisk matris

spåra ur /spˈoːra ˈʉr/ (v)
descarrilar
  gå av (från) och hamna utanför spåret, vanligtvis till följd av alltför hög hastighet, kollision med något hinder, spårskada eller skada på något hjul

spårbarhet /spˈoːrbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
traçabilitat
  egenskapen att vara spårbar; det att vara spårbar

spårlös /spˈoːrløːs/ (adj)
sense rastre
  som är utan spår

spårvagn /spˈoːrvaŋn/ (n, ut)
tramvia
  bussliknande spårbundet fordon som körs på spår i (vanligtvis) stadsmiljö, så kallad spårväg

spårväg /spˈoːrvɛːɡ/ (n, ut)
tramvia
  transportmedel som utgörs av bussliknande spårbundna (numera normalt elektriskt drivna) så kallade spårvagnar, som normalt har plats för en spårvagnsförare och åtskilliga passagerare per vagn och framförs på utlagt spår i stadsmiljö för lokal kommunikation inom staden, antingen på samma väg som biltrafiken eller på egen banvall, eller, mer konkret, (en del av) ett sådant spårsystem eller en organisation för sådan (kollektiv)trafik

spökboll /spˈœkbɔl/ (n, ut)
baló presoner
  bollsport med två lag vars respektive mål är att eliminera motståndarna, vilka befinner sig på den andra av två planhalvor, genom att kasta en boll på dem

spöke /spˈøːkə/ (n, neut)
fantasma
  uppenbarelse av en död varelse; mytisk varelse som oftast beskrivs som svävande ovanför marken

spökhistoria /spˈœkhɪstˌuːriːˌa/ (n, ut)
història de fantasmes
  kortare (påhittad) berättelse (med eller utan spöken) avsedd att skrämma lyssnaren eller läsaren

spökskrivare /spˈœkskriːvˌarə/ (n, ut)
escriptor fantasma
  person som skriver en bok åt en annan i den andres namn

spökstad /spˈœkstad/ (n, ut)
despoblat
  övergiven stad

squash /skwˈash/ (n, ut)
esquaix
  bollsport där två spelare turas om att med racket slå bollen mot en vägg

stabil /stˈɑːbiːl/ (adj)
estable

stabilitet /stˈɑːbiːlˌiːteːt/ (n, ut)
estabilitat

stabschef /stˈabʃɛːf/ (n, ut)
Cap de l'Estat Major
  officer som leder en stab

stackare /stˈakːarə/ (n, ut)
pobret, pobreta

stad /stˈɑːd/ (n, ut)
ciutat, poble
  tätort (oftast med många invånare och med förorter inräknade)

stadga /stˈadɡa/ (n, ut)
estatut
  intern regel som gäller för exempelvis en förening

stadig /stˈɑːdɪɡ/ (adj)
ferm
  som varaktigt uppehåller sig i sitt nuvarande tillstånd

stadion /stˈɑːdiːˌuːn/ (n)
estadi
  arena framför allt avsedd för idrott

stadsbo /stˈadsbuː/ (n, ut)
ciutadà

stadsdel /stˈadsdəl/ (n, ut)
barri

stadsmur /stˈadsmʉr/ (n, ut)
muralla
  mur som under medeltiden byggdes runt städerna

stadsplanering /stˈadsplanˌeːrɪŋ/ (n, ut)
urbanística
  kunskapen och intentionen att ordna och forma helheten av byggnader, gator och torg i tätbebyggelse

stadsport /stˈadspɔt/ (n, ut)
porta de la ciutat
  dörr i stadsmur

stadsstat /stˈadstat/ (n, ut)
ciutat estat

stafett /stˈɑːfət/ (n, ut)
relleus
  stafettlöpning

staffli /stˈafliː/ (n, neut)
cavallet

stafylokock /stˈɑːfyːlʊkˌɔk/ (n, ut)
estafilococ
  någon bakterie(art) i släktet Staphylococcus av grampositiva, klotformade bakterier som växer som druvklasar

stag /stˈɑːɡ/ (n, neut)
estai
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast eller stolpe; inom sjöfart de som löper framåt eller bakåt

stagflation /stˌɑːɡflasxˈuːn/ (n, ut)
estagflació
  situation då både inflationen och arbetslösheten är hög

stagnation /stˌɑːŋnasxˈuːn/ (n, ut)
estancament
  av stagnera

stake /stˈɑːkə/ (n, ut)
collons
  mod, djärvhet

staket /stˈɑːkət/ (n, neut)
tanca

stalagmit /stˈɑːlɑːɡmˌiːt/ (n, ut)
estalagmita
  uppstående droppsten

stalaktit /stˈɑːlaktˌiːt/ (n, ut)
estalactita
  nedhängande droppsten

stalinism /stˈɑːliːnˌɪsm/ (n, ut)
estalinisme
  en uppfattning om statligt maktövertagande och upprätthållande som inbegriper ett totalitärt maktsystem med diktatorisk maktutövning, en omfattande personkult samt planekonomi

stalinistisk /stˈɑːliːnˌɪstɪsk/ (adj)
estalinista
  som kännetecknas av ett totalitärt maktsystem med diktatorisk maktutövning, en omfattande personkult samt planekonomi

stall /stˈal/ (n)
estable, cavallerissa
  byggnad avsedd för hästar att vistas i

stam /stˈɑːm/ (n, ut)
tronc
  den vertikala delen av ett träd, på vilken grenarna växer ut
tribu
  (äldre benämning) naturfolks etniska tillhörighet

stamcell /stˈamsəl/ (n, ut)
cèl·lula mare
  cell som kan dela sig gång på gång och ge upphov till alla celltyper

stamma /stˈama/ (v)
quequejar, tartamudejar
  artikulera på ett stötigt sätt

stammare /stˈamarə/ (n, ut)
tartamut
  person som stammar

standar /stˈandar/ (n, neut)
estendard
  fälttecken; fana (broderad duk) som hänger ned från en stång

standard /stˈandard/ (n, ut)
estàndard

standardavvikelse /stˈandardˌaviːkˌɛlsə/ (n, ut)
desviació estàndard
  mått på spridningen för en viss uppsättning värden

standardmjölk /stˌandardmjˈœlk/ (n, ut)
llet sencera
  mjölk med en fetthalt på 3 procent

stank /stˈaŋk/ (n, ut)
pudor

stapel /stˈɑːpəl/ (n, ut)
munt
  trave med ovanpå varandra staplade föremål

stapla /stˈapla/ (v)
apilar
  placera flera föremål ovanpå varandra

stare /stˈarə/ (n, ut)
estornell
  en art (Sturnus vulgaris) inom fågelfamiljen starar (Sturnidae); individ av arten stare
  individ inom fågelfamiljen starar

stark /stˈark/ (adj)
fort
  som har förmåga att ge upphov till stora krafter
  som klarar att utföra mycket (gott) trots stress, bakslag etc.
  som tål stora krafter utan att gå sönder; hållbar
  med hög koncentration
  som har hög sannolikhet att protolysera
  med hög intensitet
  som har förmåga att orsaka stora effekter
  sannolik
  viktig
  hög
  het på grund av mycket kryddning
  som har vokalväxling i verbstammen när det böjs

stat /stˈat/ (n, ut)
estat
  suverän (självstyrande) politisk enhet; ett land
  kollektivt för de organ som direkt eller indirekt styr ett land, betraktat som en hierarki med en regering eller regent högst upp

station /stasxˈuːn/ (n, ut)
estació
  särskild plats, ibland kallad terminal, som normalt är belägen längs en järnväg eller spårväg och består av en plattform men kan också vara belägen på gatumark och bestå av (oftast) ett större antal hållplatser för bussar, och är avsedd för tåg, spårvagnar eller bussar (eller om möjligt lastbilar) att stanna vid för att låta passagerare stiga på eller av eller låta gods lastas på eller av (om det är en godsstation eller laststation)

statisk elektricitet /statˈɪsk ˈɛləktrˌiːsɪtˌeːt/ (n)
electricitat estàtica

statistik /statˈɪstiːk/ (n, ut)
estadística
  sammanställning av numeriska mätvärden

statistiker /statˈɪstiːkər/ (n, ut)
estadista

statistisk /statˈɪstɪsk/ (adj)
estadístic
  som avser statistik

statistiskt /statˈɪstɪskt/ (adv)
estadísticament
  på ett statistiskt sätt

stativ /statˈiːv/ (n, neut)
trípode
  stöd med två eller fler ben för att hålla instrument stabila, exempelvis för kameror eller vapen

statschef /stˈatʃɛːf/ (n, ut)
cap d'estat
  en stats högste företrädare och formella överhuvud

statskupp /stˈatskɵp/ (n, ut)
cop d'estat

statslös /stˈatsløːs/ (adj)
apàtrida

statsvetenskap /stˈatsvətˌɛnskɑːp/ (n, ut)
politologia
  studiet av politiska processer och offentlig förvaltning, läran om politik

statut /stˈɑːtʉt/ (n, ut)
estatut
  stadga, författning

staty /stˈɑːtyː/ (n, ut)
estàtua
  skulptur av person i helfigur

stav /stˈɑːv/ (n, ut)
bastó
  tunt, långsmalt (trä)stycke, men längre och stadigare än en pinne; särskilt sådan som är tillverkad just för dessa egenskaper; ofta sådan som hålls i handen och används som stöd för kroppen

stava /stˈava/ (v)
lletrejar
  ange en följd av bokstäver sådan att de utläst bildar ett givet ord; i synnerhet att ange den följd som allmänt anses vara "rätt" för just detta ord

stavelse /stˈɑːvəlsə/ (n, ut)
síl·laba

stavhopp /stˈavhɔp/ (n, neut)
salt de perxa
  högt hopp över ribba med hjälp av stav

stavmixer /stˈavmiːksər/ (n, ut)
batedor d'immersió
  avlångt elektriskt, handhållet köksredskap med roterande knivar i ena änden, avsedd att sänkas ner i mat för att purea eller mosa den

stearin /stˌeːarˈiːn/ (n)
estearina
  blandning av fettsyror som huvudsakligen används för framställning av levande ljus

steatos /stˈeːatˌuːs/ (n, ut)
adiposi
  onormal ansamling av fett i en cell

steg /stˈeːɡ/ (n, neut)
passa
  förflyttning av fot, hov, klöv eller tass tillsammans med viktförskjutning
  del i en kedja av händelser, skede, fas

steganografi /stˈeːɡanˌɔɡrafˌiː/ (n, ut)
esteganografia
  konsten och vetenskapen att skriva hemliga meddelanden så att bara den avsedda mottagaren känner till att meddelandet finns

stege /stˈeːjə/ (n, ut)
escala
  flyttbart hjälpmedel eller fast installerad struktur för vertikal eller nästan vertikal förflyttning av personer, bestående av korta tvärstag att kliva på placerade med jämna mellanrum mellan två längre stänger eller rep

steglits /stˈɛɡlɪts/ (n, ut)
cadernera

stegmotor /stəɡmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor pas a pas
  motor som rör sig ett steg i taget

stegräknare /stˈɛɡrɛːknˌarə/ (n, ut)
pedòmetre

stek /stˈeːk/ (n)
bistec
  bit kött, oftast av nöt avsedd som mänsklig föda biffstek

steka /stˈeːka/ (v)
fregir
  tillaga mat i hög värme med matfett med lite eller inget vatten, vanligen i stekpanna eller gryta eller på någon form av häll steka kött, steka potatis; även i allmänhet om att hetta upp mat; i överförd betydelse om att utsätta för stark värme; (vardagligt, i perfekt particip) bli utsatt för negativ handling

stekpanna /stˈeːkpanˌa/ (n, ut)
paella
  köksredskap av metall (t.ex. gjutjärn) att steka mat i

stel /stˈeːl/ (adj)
rígid
  styv, oböjlig

stelkramp /stˈɛlkramp/ (n, ut)
tètanus
  infektionssjukdom som orsakas av bakterien Clostridium tetani

stellär /stˈɛlɛːr/ (adj)
estel·lar

stelna /stˈɛlna/ (v)
solidificar

sten /stˈeːn/ (n, ut)
pedra, càlcul
  typ av mineraliskt material
pedra, roca
  jämförbar med en lös bit av mineraliskt material
  spelpjäs i ett flertal olika spel, bland annat go
pedra
  bit av ett mer eller mindre ädelt mineral innefattad i ett smycke

stena /stˈeːna/ (v)
apedregar, lapidar
  utsätta för stening (avrättning genom stenkastning)

stenad /stˈeːnad/ (adj)
col·locat
  hög (på cannabis)

stenbelägga /stˈɛnbəlˌɛɡa/ (v)
empedrar
  belägga med sten

stenbrott /stˈɛnbrɔt/ (n, neut)
pedrera
  ställe där stenbrytning utförs

stenfalk /stˈɛnfalk/ (n, ut)
esmerla

stenfrukt /stˈɛnfrɵkt/ (n, ut)
drupa
  frukt som endast innehåller ett frö, omgivet av ett skal, i sin tur omgivet av fruktkött

stenhuggare /stˈɛnhɵɡˌarə/ (n, ut)
picapedrer, trencador
  person som hugger sten, som utövar stenhuggeri, skulptör

stenhård /stənhˈoːrd/ (adj)
dur
  mycket sträng eller tuff

stenknäck /stˈɛŋknək/ (n, ut)
durbec

stenkol /stˈɛŋkuːl/ (n, neut)
hulla
  fossila bränslet kol

stenläggning /stˈɛnləɡnˌɪŋ/ (n, ut)
paviment
  beläggning av sten (på gata, torg)

stenografi /stˈeːnɔɡrˌafiː/ (n, ut)
esteganografia, estenografia
  snabbskrift med hjälp av tecken och förkortningar

stenografisk /stˈeːnɔɡrˌafɪsk/ (adj)
estenogràfic
  avseende, för, genom stenografi

stenos /stˈeːnuːs/ (n, ut)
estenosi
  onormal förträngning av ett lumen, t.ex. i ett blodkärl eller i mag–tarmkanalen

stensopp /stˈɛnsɔp/ (n, ut)
cep
  en svampart (Boletus edulis), i släktet (Boletus); exemplar av denna art

stentrast /stˈɛntrast/ (n, ut)
merla roquera

stereotyp /stˈeːrəˌuːtyːp/ (adj)
estereotípic
  som är stereotyp; enformig, beständigt lika

stereotyp /stˈeːrəˌuːtyːp/ (n, ut)
estereotip
  förenklade föreställningar av en grupp och dess medlemmar

steril /stˈeːriːl/ (adj)
estèril
  bakteriefri
  ofruktsam; utan idéer och uppslag

sterilisera /stˈeːriːlˌiːseːrˌa/ (v)
esterilitzar
  göra bakteriefri
  operera bort fortplantningsorgan eller på annat vis rendera en individ ofruktsam

steroid /stˈeːruːˌiːd/ (n, ut)
esteroide
  lipid med fyra sammanlänkade cykloalkanringar

stetoskop /stˈeːtɔskˌuːp/ (n, neut)
estetoscopi
  instrument för avlyssning av hjärta och lungor

stick /stˈɪk/ (n, neut)
estampa
  smärtsam upplevelse av införande av något vasst i hud
  gravyr
  oönskat färginslag vid färgfotografering
basa
  hemtaget spel i kortspel; ett antal kort, vanligen ett för varje spelare, som spelats ut under en runda

sticka /stˈɪkːa/ (v)
tricotar, fer mitja
  tillverka vävnad av garn för hand medelst en (rund-) eller flera stickor

stickling /stˈɪklɪŋ/ (n, ut)
esqueix
  del av växt innehållande meristem som avlägsnas från värdplanta för att klona eller föröka en växt

stickmygga /stˈɪkmyɡˌa/ (n, ut)
mosquit
  individ av någon art inom familjen stickmyggor (Culicidae)

stift /stˈɪft/ (n, neut)
diòcesi
  kyrkostift, biskopsdöme, område av kyrkan som leds av en biskop

stiftelse /stˈɪftəlsə/ (n, ut)
fundació
  juridisk person utan medlemmar och ägare som förvaltar en ekonomisk förmögenhet

stiftpenna /stˈɪftpənˌa/ (n, ut)
portamines

stig /stˈɪɡ/ (n, ut)
sender

stiga /stˈiːɡa/ (v)
pujar
  flytta sig uppåt, få en högre höjd (i något koordinatsystem)
  öka

stiga upp /stˈiːɡa ˈɵp/ (v)
aixecar-se
  gå upp (ur sängen /på morgonen/); resa sig från en stol

stigande /stˈiːɡandə/ (adj)
creixent
  presensparticip av stiga

stigbygel /stˈɪɡbyːɡəl/ (n, ut)
estrep
  envar av de två byglar i stiglädren på ömse sidor av sadel, som används som stöd for foten vid uppsittning och ridning

stigma /stˈɪɡma/ (n, neut)
estigma
  den grekiska bokstaven Ϛ (gemen: ϛ)
  sårmärke
  vanärande kännetecken

stigmatisera /stˈɪɡmatˌɪseːrˌa/ (v)
estigmatitzar
  knyta skam till en person eller grupp personer

stil /stˈiːl/ (n, ut)
estil
  typ av text med avseende på form snarare än innehåll

stilistisk /stˈiːlɪstˌɪsk/ (adj)
estilístic
  som rör stil eller stilforskning

stilla /stˈɪla/ (adj)
quiet
  inte i rörelse; inte livlig

stilla /stˈɪla/ (v)
quiet
  få still(are), dämpa, lugna

stillasittande /stˈɪlasˌɪtːandə/ (adj)
sedentari
  ; som inte får mycket motion, d.v.s. som sitter och ligger mycket, men inte alls står, går, springer och rör på sig mycket

stillasittande /stˈɪlasˌɪtːandə/ (n, neut)
manca d'exercici
  det att inte få mycket motion, d.v.s. det att sitta och ligga mycket, men inte alls stå, gå, springa och röra på sig mycket
  det att vara stilla (sitta eller ligga), någon aktivitet som inte kräver nämnvärd aktivering av skelettmuskulaturen

stilleben /stˈɪləbən/ (n, neut)
natura morta
  en kategori motiv inom måleri och fotografi som inriktar sig på måleri och fotografi, ofta av hushållsattiraljer, på nära håll

stillhet /stˈɪlheːt/ (n, ut)
calma
  /njutbart/ lugn /med tystnad/, avsaknad av stressiga stimuli

stim /stˈiːm/ (n, neut)
banc
  större grupp av fiskar som simmar nära varandra

stimulera /stˈiːmʉlˌeːra/ (v)
estimular

stinka /stˈɪŋka/ (v)
fer pudor

stipel /stˈiːpəl/ (n, ut)
estípula
  en sorts små parvisa blad intill bladbasen på växter

stipendium /stˈiːpəndˌiːʉm/ (n, neut)
beca
  penningunderstöd för studier

stirra /stˈɪra/ (v)
mirar fixament
  titta intensivt på utan att röra ögonen

stjäla /sxˈɛːla/ (v)
robar, furtar
  göra sig skyldig till stöld; (på ett olovligt sätt) ta eller tillskansa sig egendom/-ar som ägs av annan än en själv

stjälk /sxˈɛlk/ (n, ut)
tija

stjälpa ur /sxˈɛlpa ˈʉr/ (v)
vessar
  hälla (ur), spilla, tömma

stjärna /sxˈɛrna/ (n, ut)
estel, estrella
  stor lysande himlakropp som genomför kärnfusion
  slags geometrisk (oftast tvådimensionell) form; stiliserad avbildning av himlakroppen med tre eller flera uddar utstickande från centrum
  benämning på populär, mycket känd person

stjärnfall /sxˈɛrnfal/ (n, neut)
estel fugaç
  händelsen att en stjärna tycks falla

stjärnhop /sxˈɛrnhuːp/ (n, ut)
cúmul estel·lar
  samling näraliggande stjärnor

stjärntecken /sxˈɛrntəkːən/ (n, neut)
signe

stjärnvind /sxˈɛrnvɪnd/ (n, ut)
vent estel·lar
  flöde av joniserad gas (rymdplasma) som ständigt flödar ut från en stjärna

stjärtand /sxˈɛtand/ (n, ut)
ànec cuallarg

stjärtmes /sxˈɛtməs/ (n, ut)
mallerenga cuallarga

sto /stˈuː/ (n, neut)
egua

stock /stˈɔk/ (n, ut)
tió
  avverkad trädstam eller sågtimmer

stockholmare /stˈɔkhɔlmˌarə/ (n, ut)
estocolmesa, estocolmès
  person från Stockholm

stockholmsk /stˈɔkhɔlmsk/ (adj)
estocolmès
  som rör eller avser staden Stockholm

stockros /stˈɔkruːs/ (n, ut)
malva reial
  blomma av släktet Alcea, i synnerhet arten Alcea rosea ("vanlig stockros")

stol /stˈuːl/ (n, ut)
cadira
  en möbel på vilken man sitter

stolpe /stˈɔlpə/ (n, ut)
pal
  en vertikalt rest stock
  vertikalt rest stock på en öppen godsvagn
  vertikal linje över vapnet

stolpiller /stˈɔlpɪlər/ (n, neut)
supositori

stolt /stˈɔlt/ (adj)
orgullós

stolt /stˈɔlt/ (adv)
orgullosament

stolthet /stˈɔltheːt/ (n, ut)
orgull

stomme /stˈɔmə/ (n, ut)
circuit

stompera /stˈɔmpərˌa/ (v)
desdibuixar
  tona ut linje eller färg med hjälp av en stomp målad med pastellfärg; dämpa linjer i en teckning

stor /stˈuːr/ (adj)
gran, gros
  med ett mått eller i utsträckning som överskrider genomsnittet (ej att förväxla med #2)
gran
  ansedd som bättre än de flesta; åstadkommande mycket

storartad /stˈuːratˌad/ (adj)
grandiós
  som imponerar med sin storhet

storhertig /stˈuːrhətˌɪɡ/ (n, ut)
gran duc
  manlig statschef i monarki (storhertigdöme)

storhertigdöme /stˈuːrhətˌɪɡdøːmə/ (n, neut)
gran ducat
  rike, vars statschef är storhertig eller storhertiginna

storhet /stˈuːrheːt/ (n, ut)
magnitud física
  egenskapen att vara stor

storhetsvansinnig /stˈuːrhətsvˌansɪnˌɪɡ/ (adj)
megalòman
  som har drabbats av storhetsvansinne

storhjärna /stˈuːrjərnˌa/ (n, ut)
telencèfal
  (exemplar av) den största och översta delen (cerebrum) av människans hjärna som bland annat innehåller storhjärnsbarken (cortex cerebri) ytterst och förknippas med högre funktioner som medveten sinnesupplevelse, viljestyrd motorik, intellekt och språk

stork /stˈɔrk/ (n, ut)
cigonya
  fågel ur familjen storkfåglar

storlabb /stˈuːrlab/ (n, ut)
paràsit gros

storlek /stˈuːrlək/ (n, ut)
mida

storleksordning /stˌuːrləksˈɔrdnɪŋ/ (n, ut)
ordre de magnitud
  approximativ storlek, (grov) approximation av ett numeriskt värde /men åtminstone med ungefär rätt (tio)logaritm/; tänkt (större) intervall kring ett givet värde, inom vilket en numerisk storhet befinner sig; avrundat heltalsvärde av tiologaritm.

storlom /stˈuːrlɔm/ (n, ut)
agullat àrtic
  en art (Gavia arctica) inom fågelfamiljen lommar (Gaviidae); individ av arten storlom

storm /stˈɔrm/ (n, ut)
tempesta, tempestat
  hård vind; oväder

storm i ett vattenglas /stˈɔrm iː ˈɛt vˈatːəŋlˌas/ (n)
tempesta en un vas d'aigua
  stor uppståndelse för något som inte kräver det

stormakt /stˈɔrmakt/ (n, ut)
velmoc
  (stor och) mäktig nation (som kan påverka andra nationer och världshändelser)

stormhatt /stˈɔrmhat/ (n, ut)
acònit
  växt av släktet Aconitum

stormig /stˈɔrmɪɡ/ (adj)
borrascós, tempestuós
  mycket blåsig

storsint /stˈɔʂɪnt/ (adj)
magnànim
  överseende, förlåtande

storskarv /stˈɔʂkarv/ (n, ut)
corb de mar
  en art (Phalacrocorax carbo) inom fågelfamiljen skarvar (Phalacrocoracidae); individ av arten storskarv

storskrake /stˈɔʂkrakə/ (n, ut)
bec de serra gros

storslalom /stˈɔʂlalˌɔm/ (n, ut)
eslàlom gegant
  gren inom den alpina skidåkningen där åkaren åker sicksack genom portar som är bredare än vid slalom

storspov /stˈɔʂpuːv/ (n, ut)
becut
  en art (Numenius arquata) inom fågelfamiljen snäppor (Scolopacidae); individ av arten storspov

storstad /stˈɔʂtad/ (n, ut)
gran ciutat
  tätort (oftast med förorter) med många invånare

storstadsområde /stˈɔʂtadsˌɔmroːdə/ (n, neut)
àrea metropolitana
  sammanhängande geografiskt område som innehåller och domineras av en eller flera (i sådana fall relativt närbelägna) större städer och eventuella närliggande mindre (för)orter (och som är mer eller mindre tydligt avgränsat mot dess mindre tätbefolkade omgivning)

storsäl /stˈɔʂɛːl/ (n, ut)
foca barbuda
  sälart som lever i Norra ishavet (Erignathus barbatus)

stortrapp /stˈuːtrap/ (n, ut)
pioc salvatge

stortå /stˈuːtoː/ (n, ut)
dit gros del peu

storvilt /stˈuːrvɪlt/ (n, neut)
caça major
  stora vilda djur (som jagas som fritidsaktivitet)

straff /strˈaf/ (n)
punició, puniment
  åtgärd som utföres med person som gjort något fel, ofta något som är negativt för personens (omedelbara) välmående; speciellt fängelse, böter, skyddstillsyn eller annat påföljd som utföres med en person som begått ett lagbrott
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt, genom att sparka, kasta eller slå bollen från en bestämd punkt rakt framför målet, medan övriga spelare inte tillåts ingripa, vanligen som en följd av att någon i det andra laget begått ett regelbrott i eget straff- eller målområde
  det att ena laget får utse en spelare att försöka göra mål mot det andra lagets målvakt genom att från spelplanens mittpunkt ta bollen eller pucken och sedan simulera ett friläge där boll- eller puckhållaren ej får dra bollen eller pucken bakåt
  det att ena laget får kasta bollen i avsikt att träffa korgen från en fast punkt efter att motståndarna har begått en foul på defensiv planhalva

straffa /strˈafa/ (v)
castigar
  utdela ett straff, t.ex. för ett regelbrott

straffkoloni /strˈafkuːlˌɔniː/ (n, ut)
colònia penal
  koloni dit personer skickades som straff

straffpunkt /strˈafpɵŋkt/ (n, ut)
punt de penal
  liten vit fläck målad på gräset varifrån alla straffar tas

straffrätt /strˈafrət/ (n, ut)
dret penal
  rätt som används om en person är åtalat för brott

stram /strˈam/ (adj)
tens
  hårt spänd, rak och stel

strand /strˈand/ (n, ut)
platja

stranda /strˈanda/ (v)
fallar
  förlisa, lider skeppsbrott med ett fartyg
fracassar
  misslyckas

strateg /strˈatəɡ/ (n, ut)
estrateg, estratega
  den som bestämmer strategi, härförare, den som vet hur man vinner ett krig

strategi /strˈatəjˌiː/ (n, ut)
estratègia
  plan i stora drag, till skillnad från taktik

strategisk /strˈatəjˌɪsk/ (adj)
estratègic

strategiskt /strˈatəjˌɪskt/ (adv)
estratègicament
  ; på ett strategiskt sätt

stratosfär /strˈatɔsfˌɛːr/ (n, ut)
estratosfera

stratum /strˈatʉm/ (n, neut)
estrat
  skikt, lager

streckgubbe /strˈɛkɡɵbə/ (n, ut)
figura de pal
  plan figur föreställande en människa skapad endast med hjälp av enkla streck

streckkod /strˈɛkkoːd/ (n, ut)
codi de barres
  uppsättning parallella linjer konstruerad för att representera viss information och för att enkelt kunna avläsas automatiskt

strejk /strˈɛjk/ (n, ut)
vaga
  arbetsnedläggelse; det att anställda som protestaktion avstår från att arbeta för arbetsgivaren

strejka /strˈɛjka/ (v)
estar en vaga
  utöva strejk, lägga ned arbetet
  inte fungera

strejkare /strˈɛjkarə/ (n, ut)
vaguista
  person som strejkar

strejkbrytare /strˈɛjkbryːtˌarə/ (n, ut)
esquirol
  person som olovligt arbetar trots att det pågår en strejk

streptokock /strˈɛptuːkˌɔk/ (n, ut)
estreptococ
  någon bakterie(art) i släktet Streptococcus av grampositiva, kulformade bakterier som växer i par eller i kedjor

stress /strˈɛs/ (n, ut)
estrès

stressa /strˈɛsa/ (v)
estressar
  göra någon stressad

stretchning /strˈɛtʃnɪŋ/ (n, ut)
estirament
  handlingen om att stretcha

stridslysten /strˈɪdslystən/ (adj)
pugnaç
  som söker strid

stridsyxa /strˈɪdsyːksˌa/ (n, ut)
atxa
  ett slags huggvapen

strila /strˈiːla/ (v)
arruixar
  rinna i fina strålar eller droppar
ruixar
  sprida en vätska i fina strålar eller droppar över en yta; fint fördela små bitar av ett fast ämne (t.ex. pulver)

strimla /strˈɪmla/ (n, ut)
tallar
  långsmal avriven eller avskuren bit av något

strimla /strˈɪmla/ (v)
tallar
  skära något i strimlor

strontium /strˈɔntiːˌʉm/ (n, neut)
estronci

struktur /strˈɵktʉr/ (n, ut)
estructura

struma /strˈʉma/ (n, ut)
goll
  sjuklig förstoring av sköldkörteln

strumpa /strˈɵmpa/ (n, ut)
mitja
  mjukt klädesplagg som bärs på fötterna och ibland räcker upp till knät

strumpeband /strˈɵmpəbˌand/ (n, neut)
lligacama
  ofta elastiskt band som hänger ner från en strumpebandshållare och som fästs i till exempel nylonstrumpor
  dekorativt spetsband som träs på ett strumpbeklätt ben

struphuvud /strˈɵphʉvˌʉd/ (n, neut)
laringe
  rörformat organ (larynx) i halsen på däggdjur, vilket förbinder svalget (farynx) med luftstrupen (trakea), och vars funktion är att skydda de nedre andningsorganen samt att frambringa ljud

struts /strˈʉts/ (n, ut)
estruç
  en fågelart med det vetenskapliga namnet Struthio camelus i familjen strutsar (Struthionidae); individ av ovan nämnda art

stryka /strˈyːka/ (v)
planxar
  släta ut ett tygstycke eller klädesplagg genom att föra ett uppvärmt järn över ytan

strykjärn /strˈyɕərn/ (n, neut)
planxa
  apparat som används för att göra textilier släta genom strykning

stryknin /stryknˈiːn/ (n, neut)
estricnina
  giftig alkaloid som bland annat förekommer i frön från rävkaketrädet (Strychnos nux-vomica)

strypa /strˈyːpa/ (v)
escanyar, estrangular
  kväva genom att placera tryck på luftstrupen

sträcka /strˈɛkːa/ (n, ut)
segment
  del av en rät linje, vilken avgränsas på båda sidorna av två punkter på linjen

sträckbänk /strˈɛkbəŋk/ (n, ut)
poltre
  ett tortyrredskap, med vars hjälp delinkventens kropp uttänjdes starkt i syfte att åstadkomma intensiv smärta

sträng /strˈɛŋ/ (n, ut)
corda
  spänd tråd, ofta på musikinstrument där trådens vibrationer skapar toner; även om andra trådliknande föremål

stränghållare /strˈɛŋhɔlˌarə/ (n, ut)
cordal
  hållare för strängar (på violin, nedanför stallet)

stränginstrument /strˈɛŋɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
instrument cordòfon
  musikinstrument med vars hjälp ton åstadkommes av svängande strängar

strävbåge /strˈɛvboːjə/ (n, ut)
arcbotant, arc arcbotant
  stöttande valv/båge på utsidan av vägg för förstärkning

stråke /strˈoːkə/ (n, ut)
arc
  redskap ofta av tagel som dras över strängarna i ett stråkinstrument för att skapa ljud

stråkkvartett /strˈoːkkvatˌɛt/ (n, ut)
quartet de corda
  ett musikstycke för två violiner, viola och violoncell

strålben /strˈoːlbən/ (n, neut)
radi
  ett ben i underarmen som sitter paralellt med armbågsbenet

stråle /strˈoːlə/ (n, ut)
raig
  del av en rät linje, begränsad av endast en ändpunkt, oändligt lång
  modell av ljus som används för att analysera ljusets väg genom ett optiskt system; ljus som rör sig längs en rät linje, i särskilda fall även längs en böjd linje, även om osynlig strålning
  partiklar som strömmar längs en rak (eller sällan böjd linje) efter att ha lämnat ett objekt
  vatten, annan vätska, gas eller granulärt material som strömmar längs en rak eller böjd linje efter att ha lämnat ett rör, en behållare eller annan objekt med hög hastighet

strålkastare /strˈoːlkastˌarə/ (n, ut)
far
  stark lampa som kan riktas
  lampa i fronten på ett fordon

strålning /strˈoːlnɪŋ/ (n, ut)
radiació

strö /strˈøː/ (v)
dispersar
  försiktigt eller utan större kraft kasta eller sprida så att något fördelar sig mer eller mindre jämnt

ström /strˈœm/ (n, ut)
corrent
  vattendrag, fors, ofta om ett relativt snabbt flytande

strömand /strˈœmand/ (n, ut)
ànec arlequí
  en art (Histrionicus histrionicus) inom fågelfamiljen egentliga andfåglar (Anatidae); individ av arten strömand

strömavbrott /strˈœmɑːvbrˌɔt/ (n, neut)
apagada

strömbrytare /strˈœmbryːtˌarə/ (n, ut)
interruptor
  inrättning som genom ett handtag eller en knapp kan bryta eller sluta en elektrisk strömkrets

strömstare /strˈœmstarə/ (n, ut)
merla d'aigua

strössel /strˈœsəl/ (n, neut)
engruna
  en sorts topping till dessert, närmare bestämt (massa med) små ätbara föremål, typiskt cylinderformade, någon millimeter i diameter och fyra–sex millimeter långa, antingen i samma färg eller i olika färger, avsedda att läggas på glass, bakverk eller annan dessert, bland annat i dekorativt syfte

strössla /strˈœsla/ (v)
salpicar
  lägga strössel på något; sprida ut något likt strössel

ströva /strˈøːva/ (v)
vagar
  vandra för nöjes skull

stubbe /stˈɵbə/ (n, ut)
soca
  den del av en trädstam som sitter kvar i marken efter att stammen kapats (sågats av) eller knäckts av vinden
  groddar, fröartiklar

student /stˈʉdənt/ (n, ut)
estudiant
  person som tagit studentexamen, är behörig att studera på universitet
  person som studerar på universitet eller högskola

studentexamen /stˈʉdəntˌɛksamən/ (n, ut)
batxiller
  examen efter fullföljd gymnaiseutbildning

studentlägenhet /stˈʉdəntlˌɛːɡeːnhˌeːt/ (n, ut)
pis d'estudiants
  (enklare och oftast lite billigare) (hyres)lägenhet speciellt avsedd för student (vid högskola eller universitet) att bo i under studietiden

studera /stˈʉdeːrˌa/ (v)
estudiar
  lära eller fördjupa sig i ett ämne, ofta på högskola/universitet
  lära sig mer om en specifik fråga, titta noggrant på, granska

studium /stˈʉdiːˌʉm/ (n, neut)
carrera

studsa /stˈɵdsa/ (v)
botre
  byta riktning efter att ha stött emot ett fysiskt hinder

stuga /stˈʉɡa/ (n, ut)
cabana
  mindre hus, ofta använt som fritidshus

stuka /stˈʉka/ (v)
torçada
  skada led i fot eller hand genom kraftig vridning varvid leden svullnar

stukning /stˈɵknɪŋ/ (n, ut)
esquinç
  det att stuka en lem

stulen /stˈʉlən/ (adj)
robat

stum /stˈʉm/ (adj)
mut
  tyst, mållös, som saknar talförmåga

stumfilm /stˈɵmfɪlm/ (n, ut)
pel·lícula muda

stund /stˈɵnd/ (n, ut)
estona

stuntman /stˈɵntman/ (n, ut)
especialista
  ersättare för filmskådespelare i farliga situationer, exempelvis fall från byggnader, bilkrascher

stupa /stˈʉpa/ (n, ut)
stupa
  buddistisk kultbyggnad

stupa /stˈʉpa/ (v)
caure
  stupa i strid, omkomma under stridshandling

stuva /stˈʉva/ (v)
empantanar-se
  packa samman (placera) gods (ett antal föremål) så att de upptar så lite utrymme som möjligt

stycke /stˈykːə/ (n, neut)
peça, fragment
  om något konkret som utgör en icke avskild del eller bit av något sammanhängande helt eller om del eller bit som ingår eller skall ingå i en helhet eller vari en helhet (i tanken) delas och som ofta uppfattas såsom en självständig enhet; även om något mer eller mindre abstrakt som utgör en del av något

stygg /stˈyːɡ/ (adj)
entremaliat
  (om barn) som beter sig olydigt och busigt

stygn /stˈyːŋn/ (n, neut)
punt, costura
  åtdragen ögla som bildas när man syr

stylta /stˈylta/ (n, ut)
xanca
  stång med fotstöd, en för vardera foten, avsedd för gång en bit ovanför marken, mest använt som lekredskap

styltsnäppa /stˈyltsnəpˌa/ (n, ut)
corriol camallarg

styra /stˈyːra/ (v)
dirigir
  föra (en farkost, fordon eller annat) i en eller annan riktning eller bana; manövrera/kontrollera fysikaliska, kemiska eller andra teknologiska processer
dirigir, governar
  påverka (annat ord) grammatiskt

styrbord /stˈyrbuːrd/ (n)
estribord
  (sett framåt från aktern) höger sida eller del av en farkost (som en båt, ett fartyg eller ett flygplan)

styre /stˈyːrə/ (n, neut)
manillar
  något man styr med, särskilt om styrstång

styrelse /stˈyːrəlsə/ (n, ut)
junta directiva

styren /stˈyːrən/ (n)
estirè
  kemisk förening av kol och väte

styrka /stˈyrka/ (n, ut)
força
  det att vara stark; eller hur starkt något är
  (speciell) förmåga

styv /stˈyːv/ (adj)
rígid
  som är svår att böja; oböjlig

styv- /stˈyːv/ (affix)
-astre
  antyder att man inte är blodsligt släkt med personen

styvdotter /stˈyvdɔtːər/ (n, ut)
fillastra
  ens partners icke-gemensamma dotter

styvfader /stˈyvfadər/ (n, ut)
padrastre
  förälders make eller manliga partner

styvson /stˈyvsuːn/ (n, ut)
fillastre
  son från ens partners tidigare relation

städ /stˈɛːd/ (n, neut)
enclusa
  redskap av järn som tjänar som underlag vid smide
  (förekomst av) det andra av de tre hörselbenen (incus) i mellanörat

städa /stˈɛːda/ (v)
netejar
  göra rent inuti exempelvis en byggnad eller en bil; ofta avses speciellt iordningställning av större föremål, ibland med borttagning av smuts

städare /stˈɛːdarə/ (n, ut)
netejador
  lokalvårdare

städerska /stˈɛːdəʂkˌa/ (n, ut)
dona de fer feines, netejadora

städsegrön /stˈɛdsəɡrˌøːn/ (adj)
perennifoli
  (om träd och buskar) som är grön året om

ställ /stˈɛl/ (n, neut)
cavallet
  konstruktion avsedd för att hålla något eller bjuda plats för något

ställa /stˈɛla/ (v)
posar
  placera i upprätt eller stående läge, placera (någonstans)
  ange inställning; ordna (i förväg) att någon maskin gör något bestämt
col·locar
  inta en stående position där endast en eller fler fötter bär upp kroppen, resa sig (upp) från en sittande eller liggande position

ställa in /stˈɛla ˈɪn/ (v)
anul·lar
  /bestämma sig för att/ inte /längre ha för avsikt att/ utföra en sedan tidigare planerad aktivitet

ställa upp /stˈɛla ˈɵp/ (v)
apostar
  höja upp från ett liggande till upprätt läge; resa
  placera i viss ordning, organisera

ställa ut /stˈɛla ˈʉt/ (v)
exposar
  visa upp (till försäljning eller på en utställning)
  utfärda (handling)

ställe /stˈɛlə/ (n, neut)
indret
  plats

ställföreträdande /stˈɛlføːrˌɛtrɛːdˌandə/ (adj)
interí
  vikarierande, ersättande

ställning /stˈɛlnɪŋ/ (n, ut)
posició
  (mer eller mindre vertikal) anordning som håller ett föremål stående eller i en viss (högre) position, eller uppfyller någon funktion
  position, läge, belägenhet, placering
  åsikt
  sätt på vilket man står; kroppsställning
  sätt på vilket något är ställt

stämband /stˈɛmband/ (n, neut)
corda vocal
  något av de två par veck som sträcker sig horisontellt genom struphuvudet som frambringer ljud vid tillfälle då luft från lungorna passerar genom röstspringan

stämjärn /stˈɛmjərn/ (n, neut)
cisell
  huggmejsel för trä

stämma /stˈɛma/ (v)
estar correcte, ser correcte
  vara korrekt eller sann; överensstämma, gå ihop
afinar
  ställa in tonerna /på ett instrument/
demandar
  dra inför domstol, kalla inför rätta

stämning /stˈɛmnɪŋ/ (n, ut)
assignació
  tillstånd vari en människas känslor befinner sig inför ett visst föreställningsinnehåll; (tillfälligt) sinnestillstånd som sätter sin prägel på någons medvetande
  den anda, atmosfär eller ton som råder hos en grupp eller krets av personer vid en plats, ett evenemang e.d.
  åtgärd som utförs på ett instrument för att en musiker ska kunna spela rent på det
  det att kalla någon inför domstol (stämma) för att ha begått brott eller i ett tvistemål

stämpla /stˈɛmpla/ (v)
segellar
  förse med stämpelavtryck, sätta stämpel på

stämpla in /stˈɛmpla ˈɪn/ (v)
fitxar
  ankomma arbetet och registrera sin start på betald arbetstid med en stämpelklocka

stänga /stˈɛŋa/ (v)
tancar
  göra så att en dörr eller annat (plant) föremål täpper till en öppning i en vägg eller möbel; ändra från öppet till stängt tillstånd; sluta (till), täppa till

stänga av /stˈɛŋa ɑːv/ (v)
apagar
  avbryta eltillförseln, bränsletillförseln, eller på ett annat sätt avaktivera en apparat eller anläggning

stängd /stˈɛŋd/ (adj)
tancat
  ; som inte är öppen

stängning /stˈɛŋnɪŋ/ (n, ut)
clausura
  det att stänga (en dörr, en kran, en verksamhet)

stängsel /stˈɛŋsəl/ (n, neut)
closa

stänkskärm /stəŋksxˈɛrm/ (n, ut)
parafang

stäpp /stˈɛp/ (n, ut)
estepa
  vidsträckt och trädlös grässlätt

stäppvipa /stˈɛpviːpˌa/ (n, ut)
fredeluga gregària

stärkelse /stˈɛːrkəlsə/ (n, ut)
midó
  polysackarid som bildas av växter, närmare bestämt en blandning av amylos och amylopektin; kolhydrat som är vanligt förekommande i mänsklig föda (t.ex. potatis, pasta, ris, mjöl, bröd)

stå /stˈoː/ (v)
estar dret
  ha upprätt kroppsställning utan att förflytta sig

stål /stˈoːl/ (n, neut)
acer

ståltråd /stoːltrˈoːd/ (n, ut)
filferro, fil d'aram
  tråd av stål

stålverk /stˈoːlvərk/ (n, neut)
acereria
  industriell anläggning för järn- och stålproduktion

stånd /stˈoːnd/ (n, neut)
trempera
  erektion

ståndare /stˈoːndarə/ (n, ut)
estam
  manligt könsorgan (hanorgan) i en blomma

stång /stˈɔŋ/ (n, ut)
barra

stöd /stˈøːd/ (n, neut)
suport
  det att visa medkänsla eller hjälpa andra
  ekonomiskt bidrag, till exempel jordbruksstöd

stödja /stˈœdja/ (v)
suportar
  med hjälp av stöd hålla något uppe, bära upp något genom att fungera som underlag, ge stöd åt något, förse något med stöd, fungera eller tjäna som stöd åt/för något
  ge moraliskt, intellektuellt, ekonomiskt e.d. stöd; anse att det som någon arbetar med eller det något handlar om är bra, och önska framgång för detta; även verka för samma mål: hjälpa eller gagna eller främja, trösta någon

stödmur /stˈœdmʉr/ (n, ut)
mur de contenció
  mur vars syfte är att stödja upp och stabilisera en jordmassa, t.ex. vid terrassering eller vid sidan av en väg eller järnvägslinje

stöld /stˈœld/ (n, ut)
furt
  det att olovligen ta en annan individs ägodelar till sina egna; det att stjäla, tjuvnad

stöna /stˈøːna/ (v)
gemegar
  (av smärta, ansträngning, njutning e.d.) frambringa ett långdraget dovt ljud med rösten

stör /stˈøːr/ (n, ut)
esturió
  fisk av släkten Acipenser (störar), i synnerhet arten Acipenser sturio (vanlig stör)

störa /stˈøːra/ (v)
destorbar
  rubba balansen, bringa i oordning

störning /stˈœrnɪŋ/ (n, ut)
trastorn
  företeelse som avviker från det normala
interferència
  företeelse som försvårar överförande av information

större beckasinsnäppa /stˈœrə bˈɛkːasˌɪnsnəpˌa/ (n)
tetolet becllarg

större hackspett /stˈœrə hˈakspət/ (n)
picot garser gros

större korsnäbb /stˈœrə kˈɔʂnəb/ (n)
trencapinyes becgròs

större turturduva /stˈœrə tˈɵtɵrdˌʉva/ (n)
tórtora rogenca

största gemensamma delare /stˈœʂta jˈeːmənsˌama dˈeːlarə/ (n)
màxim comú divisor

störta /stˈœta/ (v)
caure
  med kraft, okontrollerat och okontrollerbart falla ned mot marken och ofta skadas eller förstöras
  få att falla med kraft och vanligen skadas eller förstöras; med våld eller andra icke lagenliga medel avsätta en makthavare

störtdyka /stˈœtdyːkˌa/ (v)
[[caure's]] el preu
  dyka (som ett flygplan, falla från skyarna) snabbt som för att störta

störtning /stˈœtnɪŋ/ (n, ut)
caiguda
  händelsen att någonting faller snabbt

stötdämpare /stˈœtdəmpˌarə/ (n, ut)
amortidor
  mekanism som dämpar stötar; i synnerhet i landsvägsfordon

stövel /stˈøːvəl/ (n, ut)
bota
  hårdare fotbeklädnad som täcker fötter och anklarna, och ibland även knäna
  person som är helt okänslig för andras reaktioner på egna handlingar och därmed av omgivningen kan ses som socialt extremt klantig

subaraknoidalrum /sˈʉbɑːrˌaknuːˌiːdalrˌɵːm/ (n, neut)
espai subaracnoïdal
  (förekomst av) utrymmet mellan de två innersta hjärn- och ryggmärgshinnorna (spindelvävshinnan (araknoidea) och mjuka hinnan (pia mater)), vilket är fyllt med cerebrospinalvätska

subarktisk /sˈʉbɑːrktˌɪsk/ (adj)
subàrtic
  som har att göra med områden nära Arktis

subgenre /sˈɵbjənrə/ (n, ut)
subgènere
  genre som utgör en undergrupp av en mer övergripande term

subjekt /sˈɵbjəkt/ (n, neut)
subjecte
  bärare av medvetandeupplevelser, person, medborgare, rättssubjekt

subjektivitet /sˈɵbjəktˌiːviːtˌeːt/ (n, ut)
subjectivitat
  det att någon är subjektiv
  det att något bedöms subjektivt

subkultur /sˈɵbkɵltˌʉr/ (n, ut)
subcultura
  alternativ livsstil

subkutan /sˈɵbkʉtˌan/ (adj)
subcutani

sublimering /sˈɵbliːmˌeːrɪŋ/ (n, ut)
sublimació
  direkt övergång från aggregationstillståndet fast form till gasform, utan mellanfasen flytande form

substans /sɵbstˈans/ (n, ut)
substància
  något som har konkret, fysisk existens men obestämd form; materia, ämne

substansmängd /sˈɵbstansmˌɛŋd/ (n, ut)
quantitat de substància

substantiv /sˈɵbstantˌiːv/ (n, neut)
substantiu
  ordklass omfattande ord som namnger människor, varelser, föremål, platser, material, tider, händelser, tillstånd, egenskaper, relationer och dylikt; ett ord i ovanstående ordklass

substantivera /sˈɵbstantˌiːvərˌa/ (v)
nominalitzar
  använda ett ord (adjektiv) som substantiv

substantivisk /sˈɵbstantˌiːvɪsk/ (adj)
substantiu
  som har att göra med eller som liknar substantiv

substituera /sˈɵbstiːtˌʉərˌa/ (v)
substituir
  ersätta, byta ut, sätta något i stället

substitut /sˈɵbstɪtˌʉt/ (n, neut)
substitut

substrat /sˈɵbstrat/ (n, neut)
substrat
  underlag, det som ligger till grund för något; näring för bakteriekultur
  det ämne som ett enzym verkar på

subtil /sˈɵbtiːl/ (adj)
subtil
  hårfin, nästan omärklig, utstuderad, raffinerad

subtilitet /sˈɵbtiːlˌiːteːt/ (n, ut)
subtilesa

subtraktion /sˌɵbtraksxˈuːn/ (n, ut)
resta, sostracció

subtropisk /sˈɵbtruːpˌɪsk/ (adj)
subtropical
  som hör samman med områdena närmast norr eller närmast söder om tropikerna

subvention /sˌɵbvənsxˈuːn/ (n, ut)
subvenció, subsidi
  (oftast statligt) ekonomiskt understöd

suck /sˈɵk/ (n, ut)
sospir
  djup inandning med förträngd ljudspringa

sucka /sˈɵkːa/ (v)
sospirar

suckatcitron /sˈɵkːatsˌɪtruːn/ (n, ut)
naronja
  en växtart (Citrus medica) som utgör en av de ursprungliga arterna av citrusfrukter; exemplar av denna art; frukt av denna art

sudanes /sˈʉdanəs/ (n, ut)
sudanès, sudanesa
  invånare i Sudan eller som har sudanesisk härkomst

sudanesisk /sˈʉdanəsˌɪsk/ (adj)
sudanès

sudoku /sˈʉdɔkˌʉ/ (n, neut)
sudoku

suffix /sˈɵfiːks/ (n, neut)
sufix

sufflör /sˈɵfløːr/ (n, ut)
apuntador
  medarbetare vid en teater med uppgift att viskande fylla i (sufflera) de repliker som en skådespelare är på väg att missa

sufism /sˈʉfɪsm/ (n, ut)
sufisme
  andlig och esoterisk rörelse som betonar askes och mysticism, islamisk mystik

suga /sˈʉɡa/ (v)
xuclar
  med hjälp av undertryck dra in, ner eller ut (särskilt om vätska)
  vara eller anses dålig, misslyckad eller av låg kvalitet

sugklocka /sˈɵɡklɔkːˌa/ (n, ut)
ventosa
  förlossningsinstrument som fästs med hjälp av vakuum vid fostrets hjässa varefter fostret dras ut

sugmärke /sˈɵɡmərkə/ (n, neut)
xuclet
  slags blåmärke som blivit till genom att ens mun pressats mot ens partners kropp och suga in huden

sugrör /sˈɵɡrøːr/ (n, neut)
palla, canya
  smalt rör, oftast av plast, som används för att förtära vätska genom att suga i det

sula /sˈʉla/ (n, ut)
sola
  undersida på fot eller sko
mascarell
  långvingad havsfågel som har spetsig näbb; medlem av fågelfamiljen sulor (sulidae)

sulfid /sˈɵlfiːd/ (n, ut)
sulfur
  kemisk förening som innehåller svavel i oxidationstillstånd -2, ofta men inte alltid i form av sulfidjonen S-2

sulfit /sˈɵlfiːt/ (n)
sulfit
  salt eller ester av svavelsyrlighet

sultan /sˈɵltan/ (n, ut)
sultà, soldà
  islamsk härskartitel

sultanat /sˈɵltanˌat/ (n, neut)
soldanat
  ett område vars härskare har titeln sultan

sumerisk /sˈʉmərˌɪsk/ (adj)
sumeri
  som rör det forntida språket sumeriska

sumeriska /sˈʉmərˌɪska/ (n, ut)
sumeri
  ett utdött språk som talades i det forntida Sumer i södra Mesopotamien i nuvarande södra Irak omkring 3200-1700 f.v.t.

summa /sˈɵma/ (n, ut)
suma
  resultatet av en addition; det hela, delarna sammantagna
  särskild mängd pengar

summarisk /sˈɵmarˌɪsk/ (adj)
sumari
  som endast innehåller huvuddragen

sumpkrokodil /sˈɵmpkruːkˌoːdiːl/ (n, ut)
cocodril persa
  en djurart (Crocodylus palustris) inom familjen krokodiler (Crocodylidae) som förekommer i Indien, Pakistan, Sri Lanka, Bangladesh, Nepal, och Iran; individ av denna art

sund /sˈɵnd/ (n, neut)
estret
  smalt vattenområde

sundanesiska /sˈɵndanəsˌɪska/ (n, ut)
sondanès
  ett språk som talas av sundaneser, främst på ön Java i Indonesien

sunt förnuft /sˈɵnt fˈœrnɵft/ (n)
seny

supa /sˈʉpa/ (v)
beure

superdator /sˈʉpərdˌɑːtɔr/ (n, ut)
supercomputador

superhjälte /sˈʉpərjˌɛːltə/ (n, ut)
superheroi

superhjältinna /sˈʉpərjˌɛltɪnˌa/ (n, ut)
superheroïna

supernova /sˈʉpərnˌuːva/ (n, ut)
supernova

superstjärna /sˈʉpəʂɕˌɛrna/ (n, ut)
superestel
  mycket berömd artist eller annan profil som nått stjärnglans och berömmelse

supinum /sˈʉpiːnˌʉm/ (n, neut)
supí
  verbform som i svenska språket i kombination med böjningar av ha bildar perfekt och pluskvamperfekt

supraledare /sˈɵpralˌeːdarə/ (n, ut)
superconductor
  föremål eller ämne som leder elektrisk ström med mycket lågt motstånd

suprematism /sˈɵprəmˌatɪsm/ (n, ut)
suprematisme
  rysk avantgardistisk konstinriktning med fokus på grundläggande geometriska former

sur /sˈʉr/ (adj)
àcid
  med pH-värde lägre än 7

sura /sˈʉra/ (n, ut)
sura

surdeg /sˈɵrdəɡ/ (n, ut)
llevat
  deg som man bakar surdegsbröd på; en blandning mellan mjöl och vatten

surfa /sˈɵrfa/ (v)
navegar
  med hjälp av en surfingbräda åka på vatten genom vågors kraft
  att använda Internet

surfbräda /sˈɵrfbrɛːdˌa/ (n, ut)
planxa de surf
  bräda avsedd för att surfa

surfing /sˈɵrfɪŋ/ (n, ut)
surf
  sporten att surfa, att på en bräda färdas på vågkammar

surhet /sˈɵrheːt/ (n, ut)
acidesa
  hur surt något är, egenskapen att vara sur (kemiskt, i smak, i humör)

surjektion /sˌɵrjəksxˈuːn/ (n, ut)
funció exhaustiva
  surjektiv funktion

surjektiv /sˈɵrjəktˌiːv/ (adj)
suprajectiu

surkål /sˈɵrkoːl/ (n, neut)
xucrut
  jäst vitkål

surkörsbär /sɵrkˈœʂbɛːr/ (n, neut)
guinda
  frukt från surkörsbärsträdet (Prunus cerasus)

surra /sˈɵra/ (v)
bramar
  frambringa ett lågt, kontinuerligt, brummande ljud, likt de ljud som vissa insekter framkallar med sina vingar

surrealism /sˈɵrəˌalɪsm/ (n, ut)
surrealisme
  en inriktning där man strävan efter att återskapa drömmarnas fria flöde

surrogatmödraskap /sˌɵruːɡatmˈœdraskˌɑːp/ (n, neut)
gestació subrogada
  det att en kvinna föder barn på uppdrag av någon annan som inte kan föda barn och sedan ger barnet till den personen

surt regn /sˈɵt rəŋn/ (n)
pluja àcida
  regn som innehåller starka syror (H₂SO₄, HNO₃) i ringa koncentration vilket ändå räcker till att påtagligt skada vegetationen

susa /sˈʉsa/ (v)
apressar-se
  röra sig med hög hastighet
  ge ifrån sig susande (svagt, tonlöst och utdraget) ljud

sushi /sˈɵshiː/ (n, ut)
sushi
  en japansk maträtt med kokt ris smaksatt med ingefära, vanligen även med rå fisk

suspensoar /sˈɵspənsˌuːar/ (n, ut)
suspensori

sutare /sˈʉtarə/ (n, ut)
tenca
  fisk av arten Tinca tinca och familjen karpfiskar

suverän /sˈʉvərˌɛːn/ (adj)
sobirà
  självstyrande, som inte lyder under någon främmande makt (ej komparerbart)

suverän /sˈʉvərˌɛːn/ (n, ut)
sobirà
  härskare, person med suverän makt

suveränitet /sˈʉvərˌɛːniːtˌeːt/ (n, ut)
sobirania

suzeränitet /sˈʉsərˌɛːniːtˌeːt/ (n, ut)
suzerania
  länsherrens överhöghet gentemot läntagaren

svaghet /svˈaɡheːt/ (n, ut)
feblesa
  det att vara svag

sval /svˈɑːl/ (adj)
fresc
  av behagligt låg temperatur

svala /svˈɑːla/ (n, ut)
oreneta
  fågel inom familjen svalor

svalg /svˈalj/ (n, neut)
faringe
  rörformigt organ som börjar vid skallbasen bakom näsan och sträcker sig ned till matstrupen (och struphuvudet, som övergår i luftstrupen)

svamp /svˈamp/ (n, ut)
bolet, fong
  fruktkropp av svamp (2.) som kan plockas

svampinfektion /svˌampɪnfəksxˈuːn/ (n, ut)
micosi
  infektion orsakad av svamp

svan /svˈɑːn/ (n, ut)
cigne
  fågel i tribuset Cygnini

svanesång /svˈɑːnəsˌɔŋ/ (n, ut)
cant del cigne
  sista sång, avskedssång

svans /svˈans/ (n, ut)
cua
  utväxt från ryggslutet hos många djur

svar /svˈɑːr/ (n, neut)
resposta
  yttrande (i någon form, ofta tal) som följer en fråga, uppmaning eller meddelande
  utvidgad betydelse som (1), om handling (inte språkligt) som följer en annan handling, som reaktion på annan handling

svara /svˈɑːra/ (v)
respondre, contestar
  ge den information som begärts i en fråga
respondre
  öppna en kommunikationslinje vid begäran, exempelvis för ett telefonsamtal

svart /svˈat/ (adj)
negre, negra
  som har färgen svart; som har samma eller liknande färg som kol eller björnbär har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) inget ljus; som har en yta som avger (nästan) inget ljus; färgen som ibland associeras med döden eller olaglighet

svart hål /svˈat hˈoːl/ (n)
forat negre

svart lista /svˈat lˈɪsta/ (n)
llista negra

svart låda /svˈat lˈoːda/ (n)
caixa negra
  färdskrivare i ett flygplan eller i en helikopter

svart rödstjärt /svˈat rˈœdsxət/ (n)
cotxa fumada

svart svan /svˈat svˈɑːn/ (n)
cigne negre
  en fågelart (Cygnus atratus) i familjen änder (Anatidae) hemmahörande i Australien; individ av denna art

svartbent strandpipare /svˈatbənt strˈandpiːpˌarə/ (n)
corriol camanegre

svarthalsad dopping /svˈathalsˌad dˈɔpɪŋ/ (n)
cabussonera

svarthuvad sparv /svˈathʉvˌad spˈarv/ (n)
sit capnegre

svarthätta /svˈathətːˌa/ (n, ut)
tallarol de casquet
  en art (Sylvia atricapilla) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten svarthätta

svartkonst /svˈatkɔnst/ (n, ut)
màgia negra
  trolldom (till skada för någon)

svartmes /svˈatməs/ (n, ut)
mallerenga petita

svartnäbbad islom /svˈatnəbˌad ˈɪslɔm/ (n)
agullat gros

svartpannad eldvävare /svˈatpanˌad ˈɛldvɛːvˌarə/ (n)
teixidor ataronjat
  en fågelart (Euplectes franciscanus) i familjen vävare (Ploceidae); individ av denna art

svartpannad törnskata /svˈatpanˌad tˈœrnskatˌa/ (n)
trenca

svartpeppar /svˈatpəpˌar/ (n, ut)
pebre negre
  torkade omogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

svartrot /svˈatruːt/ (n, ut)
escurçonera, barballa, escurçonera de nap, escurçonera hispana, salsafí, salsafí francès
  en växtart (Scorzonera hispanica) i familjen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av denna art

svartsjuk /svˈatsxʉk/ (adj)
gelós

svartsjuka /svˈatsxʉkˌa/ (n, ut)
gelosia
  det att vara svartsjuk

svartsnickarbi /svˈatsnɪkːˌarbiː/ (n, neut)
abella fustera
  en insektsart (Xylocopa violacea) i familjen snickarbin (Xylocopa); exemplar av denna art

svartvit flugsnappare /svˈatviːt flˈɵɡsnapˌarə/ (n)
mastegatatxes

svarv /svˈɑːrv/ (n, ut)
torn

svarva /svˈɑːrva/ (v)
polir
  med skärverktyg ta bort material från ett arbetsstycke (av trä, metall, plast eller sten), där arbetsstycket är fastspänt i en snabbt roterande anordning (chuck) och skärverktyget långsamt förflyttas för att bearbeta en annan del av arbetsstycket

svastika /svˈastiːka/ (n, ut)
creu gammada, esvàstica
  symbol bestående av ett kors (kan i text representeras av 卐 eller 卍), använt av många kulturer (bland annat inom hinduism) med olika betydelser såsom att representera solen (jämför solkors) eller som lyckosymbol; är i Västvärlden ofta förknippat med nazism

svavel /svˈɑːvəl/ (n, neut)
sofre
  ett grundämne med atomnummer 16, atommassa 32,06 och symbolen S

svaveldiklorid /svˈɑːvəldˌɪkluːrˌiːd/ (n)
diclorur de sofre
  kemisk förening av klor och svavel, SCl₂

svaveldioxid /svˈɑːvəldˌiːuːksˌiːd/ (n, ut)
diòxid de sofre
  kemisk förening av svavel och syre

svavelsyra /svˈɑːvəlsˌyːra/ (n, ut)
àcid sulfúric
  stark syra med formeln H₂SO₄

sveda /svˈeːda/ (n, ut)
dolor, dolor punxant, mal
  svidande smärta

sveda /svˈeːda/ (v)
socarrimar
  bränna något på ytan eller runt kanterna

svensexa /svˈɛnsəksˌa/ (n, ut)
comiat de solter
  festlighet som anordnas för en blivande brudgum av hans närmaste vänner nära inpå bröllopsdagen

svensk /svˈɛnsk/ (adj)
suec
  som rör landet Sverige, dess största språk svenska eller dess befolkning svenskar

svensk /svˈɛnsk/ (n, ut)
suec, sueca
  person med svenskt medborgarskap

svenska /svˈɛnska/ (n, ut)
suec
  nordiskt språk som talas i Sverige och Finland (officiellt i båda länderna)
sueca
  svensk kvinna

svetsa /svˈɛtsa/ (v)
soldar
  med speciell apparatur sammanfoga två metallstycken genom sammansmältning vid hög temperatur

svetsare /svˈɛtsarə/ (n, ut)
soldador

svett /svˈɛt/ (n)
suor

svettas /svˈɛtːas/ (v)
suar

svettdroppe /svˈɛtdrɔpə/ (n, ut)
gota de suor
  droppe av svett

svika /svˈiːka/ (v)
decebre
  bryta ett förtroende; inte uppfylla sina förpliktelser; inte hålla vad som lovats; göra besviken
  inte nå upp till vad som förväntats av en; bli en besvikelse

svikta /svˈɪkta/ (v)
vacil·lar
  böjas och (nästan) ge vika; vara nära att falla samman och sluta fungera; brista till följd av svajning

svimma /svˈɪma/ (v)
acubar-se
  tillfälligt och plötsligt förlora medvetandet

svin /svˈiːn/ (n, neut)
porc
  person som beter sig illa

svindlande /svˈɪndlandə/ (adj)
vertiginosa
  yrselframkallande, hisnande;

svindlare /svˈɪndlarə/ (n, ut)
estafador
  person som svindlar

svinga /svˈɪŋa/ (v)
oscil·lar
  (med armarna) föra något i en stor båge, t.ex. sin kropp, en kroppsdel eller ett verktyg

svininfluensa /svˈiːnɪnflˌʉənsˌa/ (n, ut)
grip porcina

svinmålla /svˈɪnmoːlˌa/ (n, ut)
blet blanc
  en växtart (Chenopodium album) i familjen amarantväxter (Amaranthaceae); exemplar av denna ört

svinstia /svˈɪnstiːˌa/ (n, ut)
soll
  byggnad där bönder håller grisar (svin)

svit /svˈiːt/ (n, ut)
suite
  musikverk som består av flera mindre delar, satser, efter varandra
  hotellrum som utgör en lägenhet
  serie i kortlek

svägerska /svˈɛːɡəʂkˌa/ (n, ut)
cunyada

svälja /svˈɛlja/ (v)
empassar-se
  låta förtäring glida ned genom matstrupen

svälla /svˈɛla/ (v)
inflar-se
  få större volym, öka i storlek genom att 'blåsas upp' av gas eller vätska

svält /svˈɛlt/ (n, ut)
inanició
  situation där flertal människor svälter

svälta /svˈɛlta/ (v)
morir de gana
  utsätta för svält
  inte få den mat man behöver

svälta ihjäl /svˈɛlta ˈɪjɛːl/ (v)
morir de fam
  avlida på grund av födobrist

svämma över /svˈɛma ˈøːvər/ (v)
inundar
  stiga över normal nivå och orsaka översvämning

svänghjul /svˈɛŋjʉl/ (n, neut)
volant d'inèrcia
  (stort och tungt) hjul vars rotationsenergi utjämnar rörelsen hos en maskin

svängning /svˈɛŋnɪŋ/ (n, ut)
fluctuació
  det att svänga

svära /svˈɛːra/ (v)
jurar
  lova högtidligt; avge en ed

svärd /svˈɛːrd/ (n, neut)
espasa
  ett handvapen (av metall) avsett för att sticka och/eller hugga med

svärdfisk /svˈɛːrdfɪsk/ (n, ut)
emperador, peix espasa

svärdotter /svˈɛːrdɔtːər/ (n, ut)
nora

svärdslilja /svˈɛːrdslɪljˌa/ (n, ut)
coltell groc
  en växtart (Iris pseudacorus) tillhörande familjen irisväxter (Iridaceae) och en traditionell trädgårdsväxt; individ av denna art

svärfar /svˈɛrfar/ (n, ut)
sogre, pare polític
  makes/makas far

svärförälder /svˈɛrføːrˌɛldər/ (n, ut)
sogres

svärm /svˈɛrm/ (n, ut)
eixam
  lokaliserad (luftburen) samling av otaliga individer /av insekter/

svärmor /svˈɛrmuːr/ (n, ut)
sogra

svärmors tunga /svˈɛrmɔʂ tˈɵŋa/ (n)
espanta-sogres
  en växtart (Sansevieria trifasciata) inom familjen sparrisväxter (Asparagaceae); individ av denna art

svärson /svˈɛʂuːn/ (n, ut)
gendre
  maken till en persons barn

sväva /svˈɛːva/ (v)
zumzejar
  flyta i vakuum eller gas (normalt en atmosfär), oftast utan egen framdrivande kraft

svävare /svˈɛːvarə/ (n, ut)
aerolliscador

svåger /svˈoːjər/ (n, ut)
cunyat

svår /svˈoːr/ (adj)
difícil
  som kommer med stor vikt, metaforiskt för en viktbärande (nedtryckande) faktor; till exempel: som kräver mycket tid, möda eller skicklighet för att klara av

svårighet /svˈoːrɪɡhˌeːt/ (n, ut)
dificultat

swahili /svˈɑːhiːlˌiː/ (n, ut)
suahili
  bantuspråk som talas i östra och centrala Afrika

sy /sˈyː/ (v)
cosir
  med nål och tråd sätta ihop tygbitar med varandra

sybarit /sˈyːbɑːrˌiːt/ (n, ut)
sibarita
  förvekligad njutningsmänniska

syd /sˈyːd/ (n)
sud

sydafrikansk /sˌyːdafriːkˈɑːnsk/ (adj)
sud-africà
  som rör staten Sydafrika

sydamerikansk /sˌyːdamˌɛrɪkˈɑːnsk/ (adj)
sud-americà

sydkoreansk /sˈydkuːrəˌansk/ (adj)
sud-coreà
  som rör staten Sydkorea

sydkoreanska /sˈydkuːrəˌanska/ (n, ut)
sud-coreana

sydnäktergal /sˈydnəktˌɛrɡal/ (n, ut)
rossinyol

sydost /sˈyːdɔst/ (n)
sud-est
  väderstreck mellan syd och öster

sydväst /sˈydvəst/ (n, ut)
sud-oest
  väderstreck mellan syd och väst

syfilis /sˈyːfiːlˌiːs/ (n, ut)
sífilis

syfte /sˈyːftə/ (n, neut)
fi
  det man vill uppnå med en handling eller en konstruktion, avsedd verkan

sykomor /sˈyːkuːmˌuːr/ (n, ut)
sicòmor
  en växtart (Ficus sycomorus), i familjen mullbärsväxter (Moraceae); exemplar av denna art

syllogism /sylˈoːɡɪsm/ (n, ut)
silogisme

sylt /sˈylt/ (n, ut)
mermelada, melmelada
  mosig matvara av bär eller frukter kokade med socker; mer vattnig än marmelad

symaskin /sˌyːmasxˈiːn/ (n, ut)
màquina de cosir
  maskin som används för att sy ihop tygbitar

symbios /sˈymbiːˌuːs/ (n, ut)
simbiosi
  samlevnad mellan organismer av två olika slag (ofta men inte enbart för båda parterna nyttig)

symbol /sˈymbuːl/ (n, ut)
símbol
  företeelse som uttrycker en annan företeelse, sinnebild
  Grafisk representation. Ett komplicerat samband förklaras med en mer fattbar bild.

symbolik /sˈymbuːlˌiːk/ (n, ut)
simbolisme
  bruk av symboler

symbolisera /sˈymbuːlˌiːseːrˌa/ (v)
simbolitzar

symfoni /symfˈoːniː/ (n, ut)
simfonia
  större musikaliskt verk med flera satser

symfoniorkester /symfˈoːniːˌɔrkəstər/ (n, ut)
orquestra simfònica
  en fullskalig orkester som oftast spelar klassisk musik

symfonisk /symfˈoːnɪsk/ (adj)
simfònic
  hörande till en symfoni

symmetri /sˈymətrˌiː/ (n, ut)
simetria

symmetriaxel /sˈymətrˌiːaksəl/ (n, ut)
eix de simetria

symmetrisk /sˈymətrˌɪsk/ (adj)
simètric
  som uppvisar symmetri (i någon mening, men liksom substantivet avser adjektivet i vardagsspråket ofta spegelsymmetri)

sympati /sˈympatˌiː/ (n, ut)
simpatia
  medkänsla, inbördes överensstämmelse eller böjelse, känsla av uppskattning; solidaritet

sympatisk /sˈympatˌɪsk/ (adj)
simpàtic
  trevlig, tilltalande, förstående
  som har med det sympatiska nervsystemet att göra

symposium /sˈympuːsˌiːʉm/ (n, neut)
simposi

symtom /sˈymtɔm/ (n, neut)
símptoma
  tecken på ett underliggande, oftast sjukligt eller oönskat tillstånd som upplevs och uttrycks av patienten själv

syn /sˈyːn/ (n, ut)
vista
  ett sinne hos vissa djur (genom synorgan som tolkar inkommande elektromagnetisk strålning utifrån vilka data hjärnan framställer en bild)

synagoga /sˈyːnaɡˌuːɡa/ (n, ut)
sinagoga

synaps /sˈyːnaps/ (n, ut)
sinapsi
  koppling mellan två celler vilken medger signalöverföring, vanligen mellan två nervceller eller mellan en nervcell och en effektorcell (t.ex. en muskelcell); oftast om en kemisk synaps, där den sändande cellen via exocytos genom det presynaptiska membranet frisätter transmittorsubstans som sedan binds till speciella receptorer på den mottagande cellens postsynaptiska membran

synd /sˈynd/ (adv)
llàstima

synd /sˈynd/ (n, ut)
pecat
  brott mot Guds vilja; något (moraliskt) förbjudet

synda /sˈynda/ (v)
pecar
  begå en synd

syndabock /sˈyndabˌɔk/ (n, ut)
boc expiatori
  symbol för utplånande av människors synder

syndare /sˈyndarə/ (n, ut)
pecador
  person som syndar

syndig /sˈyndɪɡ/ (adj)
pecaminós

syndrom /sˈyndrɔm/ (n, neut)
síndrome
  grupp av symtom, typiska för en viss sjukdom

synekdoke /sˈyːnəkdˌɔkə/ (n, ut)
sinècdoque
  retorisk figur varvid ett ord eller begrepp ersätts av ett annat med snävare eller vidare betydelse

synestesi /sˈyːnəstəsˌiː/ (n, ut)
sinestèsia
  association över sinnesgränserna

synkope /sˈyŋkuːpə/ (n, ut)
síncope
  bortfall av ljud i mitten av ett ord

synkretism /sˈyŋkrətˌɪsm/ (n, ut)
sincretisme
  religionsblandning

synkronisera /sˈyŋkruːnˌiːseːrˌa/ (v)
sincronitzar
  ställa klockor så att de går lika i förhållande till ett givet referenssystem

synkronisering /sˈyŋkruːnˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
sincronització
  tidsmässig överensstämmelse mellan flera objekt

synlig /sˈynlɪɡ/ (adj)
visible
  som (kan) uppfattas av det mänskliga ögat eller någon annan optisk sensor

synnerligen /sˈynərlˌɪɡən/ (adv)
particularment

synnerv /sˈynərv/ (n, ut)
nervi òptic
  nerv som leder syninformation från ett ögas näthinna till hjärnan (den andra kranialnerven, nervus opticus)

synod /sˈyːnuːd/ (n, ut)
sínode
  kyrklig sammankomst, kyrkomöte, prästmöte

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (adj)
sinònim
  med samma betydelse
  med näraliggande betydelse

synonym /sˈyːnuːnˌyːm/ (n, ut)
sinònim
  ord med samma eller närliggande betydelse

synpunkt /sˈynpɵŋkt/ (n, ut)
punt de vista
  sätt att bedöma eller uppfatta något som är värt eller intressant att diskutera

syntaktisk /sˈyntaktˌɪsk/ (adj)
sintàctic
  som rör satsbildning

synthesizer /sˈynthəsˌiːsər/ (n, ut)
sintetitzador
  elektroniskt musikinstrument, med en klaviatur eller annan anordning som gör det möjligt att spelas, som genom ljudsyntes förmår skapa ett stort antal olika ljud

synvilla /sˈynvɪlˌa/ (n, ut)
il·lusió òptica
  illusion som ger ett synintryck som ger en vinklad bild av verkligheten

synvinkel /sˈynvɪŋkəl/ (n, ut)
punt de vista

syra /sˈyːra/ (n, ut)
àcid
  kemiskt ämne som avger vätejoner, är ofta frätande och har sur smak
  syrlig smak
  LSD

syre /sˈyːrə/ (n, neut)
oxigen
  grundämnet med atomnummer 8 och kemisk beteckning O.
  plats i sjö, hav eller vattensamling där syrehalten i vattnet är lite högre vilket lockar till sig fiskar

syrefattig /sˈyːrəfˌatːɪɡ/ (adj)
baix en oxigen
  som inte innehåller mycket syre eller syrgas

syren /sˈyːrən/ (n, ut)
lilà

syresätta /sˈyːrəsˌɛtːa/ (v)
oxigenar
  förse med syre

syrgasmask /sˈyrɡasmˌask/ (n, ut)
màscara d'oxigen
  ansiktsmask som förser bäraren med syrgas för inandning (t.ex. vid sjukdom eller syrefattig omgivningsluft, t.ex. i flygplan)

syrier /sˈyːriːər/ (n, ut)
sirià, siriana
  invånare i Syrien eller som har syrisk härkomst

syrisk /sˈyːrɪsk/ (adj)
sirià
  som rör Syrien, det syriska språket, dess folk, kultur eller geografi

syrsa /sˈyʂa/ (n, ut)
grill
  insekt i familjen syrsor (Gryllidae) i ordningen rätvingar (Orthoptera) som spelar läten i höga tonlägen genom att gnida täckvingarna mot varandra

syskon /syskˈuːn/ (n, neut)
germana

syskonbarn /syskˈɔnbɑːrn/ (n, neut)
neboda, nebot
  barn till någons syskon

sysslolöshet /sysluːlˈœsheːt/ (n, ut)
inactivitat

syssloman /syslˈuːman/ (n, ut)
representant
  person som utför ett uppdrag åt någon annan

system /systˈeːm/ (n, neut)
sistema
  flera objekt som samverkar till en funktionell helhet; samling objekt som hänger samman med varandra så att de bildar en ordnad helhet; (i bestämd form ibland) samhället

systematik /systˈeːmatˌiːk/ (n, ut)
sistemàtica
  vetenskaplig indelning

systematisk /systˈeːmatˌɪsk/ (adj)
sistemàtic

syster /systˈeːr/ (n, ut)
germana, sor
  kvinnligt syskon; dotter till samma föräldrar som en annan person
germana
  kort för sjuksyster, huvudsakligen som tilltalsform
  tilltalstitel för nunna, kvinnlig nära vän eller medlem av (annan) form av systerskap

systerdotter /systˈɛrdɔtːər/ (n, ut)
neboda

systerskap /systˈɛʂkɑːp/ (n, neut)
sororitat
  stödet kvinnor emellan i kampen för jämställdhet mellan könen; personlig eller politisk gemenskap mellan kvinnor

systerson /systˈɛʂuːn/ (n, ut)
nebot

säck /sˈɛk/ (n, ut)
sac
  större påse för förvaring och transportering

säckpipa /sˈɛkpiːpˌa/ (n, ut)
gaita, cornamusa
  instrument av skalmejatyp

sädesblåsa /sˌɛːdəsblˈoːsa/ (n, ut)
vesícula seminal
  en (vesicula seminalis) av de två exokrina körtlar som bidrar med merparten (omkring 60&nbsp;%) av vätskan i sperma vid ejakulation

sädeskorn /sˈɛːdəskˌuːrn/ (n, neut)
gra
  frö av sädesväxt

sädesledare /sˈɛːdəslˌeːdarə/ (n, ut)
conducte deferent
  rörformig struktur (ductus deferens eller vas deferens) som förbinder bitestikeln med ductus ejaculatorius (som är ett kort rör som bildas av att sädesledaren och utförsgången från sädesblåsan går ihop och som i sin tur går ihop med urinröret i prostatan strax under urinblåsan)

sädesslag /sˈɛːdəslˌɑːɡ/ (n, neut)
cereal
  gräsväxter vars frön används som mat

sädesärla /sˈɛːdəsˌɛrla/ (n, ut)
cuereta blanca
  en art (Motacilla alba) inom fågelfamiljen ärlor och piplärkor (Motacillidae); individ av arten sädesärla

säga /sˈɛja/ (v)
dir
  kommunicera verbalt; ge ljud åt ord
  framföra ett budskap (även av något annat än person)
  ha som innebörd; betyda
  fastslå

säga upp /sˈɛja ˈɵp/ (v)
rescindir
  avskeda

säker /sˈɛːkər/ (adj)
segur
  som svårligen leder till olyckor
  som är pålitligt uppbyggd och därför inte lätt rubbas

säkerhet /sˈɛːkərhˌeːt/ (n, ut)
certesa
  tillstånd fri från fara och olycksrisk
seguretat
  det att något är visst/säkert, det att man inte behöver tvivla
  något som skall säkerställa att ett avtal hålls

säkerhetsbälte /sˈɛːkərhˌeːtsbɛːltˌɛ/ (n, neut)
cinturó de seguretat
  bälte att ta på sig i vissa fordon i syfte att skydda användaren från skador vid krock

säkerhetsnål /sˈɛːkərhˌeːtsnoːl/ (n, ut)
imperdible
  fjädrande fästanordning som består av en båge som i ena ändan är en nål och i andra ändan har en klämma

säkerhetsventil /sˈɛːkərhˌeːtsvəntˌiːl/ (n, ut)
vàlvula d'alleujament

säkring /sˈɛkrɪŋ/ (n, ut)
fusible
  skydd mot överström

säl /sˈɛːl/ (n, ut)
foca
  individ av någon art tillhörande någon av däggdjursfamiljerna öronsälar (Otariidae), öronlösa sälar (Phocidae) och valrossar (Odobenidae)

sälg /sˈɛlj/ (n, ut)
gatsaule
  ett lövträdslag (Salix caprea) i släktet viden

sälja /sˈɛlja/ (v)
vendre
  utbyta vara eller tjänst mot betalning

sällan /sˈɛlan/ (adv)
rarament
  vid få tillfällen

sällskap /sˈɛlskɑːp/ (n, neut)
companyia
  det att vara tillsammans
  grupp människor (som tillfälligt är tillsammans)

sällskapsdans /sˌɛlskɑːpsdˈans/ (n, ut)
ball de saló
  pardans när den dansas i syftet att ha trevligt tillsammans och vara sällskaplig

sällskapsspel /sˈɛlskɑːpspəl/ (n, neut)
joc de societat
  spel (såsom brädspel eller kortspel) som spelas i sällskap som hobby eller för umgänge

sällsynt /sˈɛlsynt/ (adj)
rar
  inte vanlig, som endast vid få tillfällen förekommer eller kan observeras; som sällan syns

sända /sˈɛnda/ (v)
enviar, trametre
  skicka, speciellt längre sträckor

sändare /sˈɛndarə/ (n, ut)
transmissor

säng /sˈɛŋ/ (n, ut)
llit
  möbel avsedd att sova på, ofta med madrass och kudde

sängkläder /sˈɛŋklɛːdər/ (n, ut)
llençols
  sammanfattande, om till bäddad säng hörande textilier eller utrustning (sänglinne, täcke, filt, bolster, madrass, dyna, kudde o. d., i synnerhet förr även sängfäll eller rya o. d.); stundom med särskild tanke på enbart sänglinne

sänglampa /sˈɛŋlampˌa/ (n, ut)
llum de tauleta de nit
  lampa avsedd att monteras i vägg eller ställas på bord och fungera som ljuskälla för person som ligger i en säng intill lampan (t.ex. för bok- eller tidningsläsning i sängen)

sänka /sˈɛŋka/ (n, ut)
depressió, forat
  område där mark befinner sig på en lägre nivå än omgivningen

sänka /sˈɛŋka/ (v)
enfonsar-se
  få något att sjunka (ner under en vätskeyta)

särkvark /sˈɛrkvark/ (n, ut)
quark estrany
  en av sex sorters kvarkar

särskild /sˈɛrsxɪld/ (adj)
a part
  som utgör eller betraktas som en självständig enhet, skild från eller annorlunda än annat av samma slag

säsong /sˈɛːsɔŋ/ (n, ut)
temporada
  var och en av de fyra delarna av ett år: vår, sommar, höst och vinter
  del av året då något speciellt händer
  ett antal avsnitt av tv- eller radioserie som sänds i grupp under ett halvår eller ett år, med större uppehåll mellan

säte /sˈɛːtə/ (n, neut)
seu
  struktur i ett fordon samt utrymme ovanför den där en person kan sitta
  plats avsedd att sitta på (om föremål som en stol, pall, m.m.)
  plats för maktinnehav, regering eller lokal styrelse (eller även utbildning) eller ort en sådan plats är belägen i

sätt /sˈɛt/ (n)
manera
  särskild metod med vilken något kan utföras
  särskild mening eller synpunkt att betrakta något utifrån

sätta /sˈɛtːa/ (v)
assentar
  inta en sittande ställning (där undersidan av kroppens bakdel vilar mot marken eller en annan någorlunda horisontell yta och huvudet befinner sig längst uppe)

sätta på /sˈɛtːa poː/ (v)
encendre
  sätta igång, slå på, knäppa på, starta; förmå en apparat att börja utföra det den är avsedd att göra
posar-se
  ta på sig

sävsparv /sˈɛvsparv/ (n, ut)
repicatalons

så /sˈoː/ (conjunction)
així que, així

så /sˈoː/ (v)
sembrar
  sprida frön i jordmån för att de ska gro

så att säga /sˈoː at sˈɛja/ (adv)
per dir-ho així
  liksom

sådan /sˈoːdan/ (pronoun)
tal
  (som är) likadan, med samma egenskaper (som det som åsyftas), beskaffad på ett liknande sätt

såg /sˈoːɡ/ (n, ut)
serra
  (manuellt eller motoriserat) verktyg med tandat blad användbart för att dela itu föremål genom att gradvist skrapa bort material och därmed skapa en spalt växande ända till fullbordad delning

såga /sˈoːɡa/ (v)
serrar
  genom att upprepade gånger med stort tryck föra kanten av ett hårt föremål med vass, tandad, kant, vanligen en såg av metall, mot ett annat föremål, såsom en träplanka eller metallstång, så att det tandade föremålet bryter sig in i och genom föremålet och kanske slutligen delar detta i två delar

sågbock /sˈoːɡbɔk/ (n, ut)
cavallet
  ställning för att hålla vedklabbe på plats under sågning

sågfisk /sˈoːɡfɪsk/ (n, ut)
peix serra
  någon av de arter som ingår i familjen sågfiskar (Pristidae) eller ordningen denna familj tillhör: sågfiskar (Pristiformes)

sågspån /sˈoːɡspoːn/ (n, neut)
serradura
  spån som bildas vid sågning

sågverk /sˈoːɡvərk/ (n, neut)
serradora
  industrianläggning (verk) som sågar timmer till virke (plankor, brädor)

sång /sˈɔŋ/ (n, ut)
cant
  det att sjunga
cançó
  musikalisk komposition avsedd att sjungas
  melodiskt läte från fåglar, valar och vissa andra djur

sångare /sˈɔŋarə/ (n, ut)
cantant
  person som sjunger
  fågel inom gruppen sångare i överfamiljen Sylvioidea

sångbok /sˈɔŋbuːk/ (n, ut)
cançoner
  bok som innehåller sångtexter och/eller sångnoter

sångerska /sˈɔŋəʂkˌa/ (n, ut)
cantant

sångfågel /sˈɔŋfoːjəl/ (n, ut)
ocell cantador
  fågel inom infraordningen Passeri; allmänt om fåglar inom denna infraordning; i plural även som namn på infraordningen

sånglärka /sˈɔŋlərkˌa/ (n, ut)
alosa

sångsparv /sˈɔŋsparv/ (n, ut)
pardal melòdic
  en art (Melospiza melodia) inom fågelfamiljen fältsparvar (Emberizidae); individ av arten sångsparv

sångsvan /sˈɔŋsvan/ (n, ut)
cigne cantaire

sångtext /sˈɔŋtəkst/ (n, ut)
lletra

såpnejlika /sˈoːpnəjlˌiːka/ (n, ut)
herba sabonera
  en växtart (Saponaria officinalis) i familjen nejlikväxter (Caryophyllaceae); exemplar av denna art

sår /sˈoːr/ (n, neut)
ferida
  skada där det har gått hål på huden

såra /sˈoːra/ (v)
ferir
  göra någon ledsen genom att säga något ofinkänsligt

sårbar /sˈoːrbɑːr/ (adj)
vulnerable
  som kan skadas eller dö

sårbarhet /sˈoːrbɑːrhˌeːt/ (n, ut)
vulnerabilitat
  egenskapen eller tillståndet att vara sårbar
  en enskild svaghet eller öm punkt som gör helheten sårbar (i synnerhet avseende datasäkerhet)

sårläka /sˈoːrlɛːkˌa/ (n, ut)
sanícula
  en art (Sanicula europaea) inom växtfamiljen flockblommiga växter (Apiaceae); individ av arten sårläka

sås /sˈoːs/ (n, ut)
salsa
  redning som används som tillbehör till eller del i maträtt

såsskål /sˈɔskoːl/ (n, ut)
salsera
  skål för att servera sås

söder /sˈøːdər/ (adv)
sud

söder /sˈøːdər/ (n, ut)
sud

söderut /sˈøːdərˌʉt/ (adv)
cap al sud
  (om rörelse eller inriktning) i riktning mot söder

södra polcirkeln /sˈœdra pˈɔlsɪrkˌɛln/ (n, ut)
cercle polar antàrtic

söka /sˈøːka/ (v)
buscar

sökmotor /sˈœkmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor de cerca
  applikation som hämtar, hanterar och presenterar information till följd av en sökfråga, används ofta för att söka efter webbsidor på internet

sökning /sˈœknɪŋ/ (n, ut)
recerca

söla /sˈøːla/ (v)
ser lent
  ta onödigt lång tid på sig för att göra något; vara långsam

sömlös /sˈœmløːs/ (adj)
inconsútil
  utan söm eller skarv (om rör, slang, strumpa, tub)

sömmerska /sˈœməʂkˌa/ (n, ut)
modista
  kvinna som yrkesmässigt tillverkar kläder; kvinnlig sömmare

sömn /sˈœmn/ (n, ut)
son
  sinnestillstånd då kroppen befinner sig i djup vila

sömnapné /sˈœmnapnˈeː/ (n)
apnea del son

sömngångare /sˈœmŋɔŋˌarə/ (n, ut)
somnàmbul
  person som går i sömnen

sömnig /sˈœmnɪɡ/ (adj)
somnolent

sömnighet /sˈœmnɪɡhˌeːt/ (n, ut)
son
  känsla av att vara på väg att somna eller att behöva kämpa för att hålla sig vaken

sömnlös /sˈœmnløːs/ (adj)
insomne

sömnlöshet /sˈœmnlˈœsheːt/ (n, ut)
insomni
  det att vara sömnlös

sömnparalys /sˈœmnparˌalyːs/ (n, ut)
paràlisi del son
  tillstånd efter att man nyss vaknat och är medveten men inte kan röra sig eller tala

sömntablett /sˈœmntablˌɛt/ (n, ut)
dormitiu
  tablett som ska hjälpa mot svårigheter att somna

söndag /sˈœndɑːɡ/ (n, ut)
diumenge

sörja /sˈœrja/ (v)
afligir-se
  leva en tid under känsla av sorg, särskilt sedan en närastående person avlidit

söt /sˈøːt/ (adj)
dolç
  som innehåller (mycket) socker och/eller smakar som om det gjorde det
  (om vin) som har en hög grad av sötma

söta /sˈøːta/ (v)
endolcir
  tillsätta socker eller annat sött ämne till mat

sötma /sˈœtma/ (n, ut)
dolçor

sötpotatis /sˈœtpɔtˈɑːtɪs/ (n, ut)
moniato
  en växtart (Ipomoea batatas) vars rotfrukter är populära i matlagning; individ av denna art

sötvatten /sˈœtvatːən/ (n, neut)
aigua dolça
  vatten som har tillräckligt låg salthalt för att vara drickbart

sötvattensfisk /sˈœtvatːˌɛnsfɪsk/ (n, ut)
peix d'aigua dolça

ta /tˈɑː/ (v)
prendre
  med händerna fatta tag i något; skaffa sig kontroll över något genom att gripa med händerna e.d.
forçar
  tillskansa sig (något); olovligen göra sig till ägare av (något); stjäla
  begära och få som ersättning
  skaffa sig kontroll över något; agera för att få något
  välja (ett av flera alternativ); använda sig av
  klara av, hantera; stå ut med
  genomgå (en kurs eller dylikt)
  utsätta någon för ett test eller ett prov
  knulla; ha sex med (eventuellt med våld)
  börja brinna; börja brinna häftigare
  dröja; vara; förbruka tid; hålla på, uppta /en viss tid/

ta bort /tˈɑː bˈɔrt/ (v)
esborrar
  göra så att något upphör att existera

ta hand om /tˈɑː hˈand ɔm/ (v)
ocupar-se de
  sköta, hantera; utföra en viss arbetsuppgift (ofta flera gånger under en viss tid)
cuidar
  se till att någon, vanligen ett barn eller en patient, mår bra
  se till att något hålls i bra skick, inte stjäls; se efter

ta in /tˈɑː ˈɪn/ (v)
allotjar-se
  hyra rum; ta tillfällig bostad

ta reda på /tˈɑː rˈeːda poː/ (v)
descobrir
  hitta information om

ta upp /tˈɑː ˈɵp/ (v)
absorbir
  föra på tal, föra upp som samtalsämne
  registrera (om sensor), spela in
  absorbera, ta in från omgivningen

tabell /tabˈɛl/ (n, ut)
taula

tabernakel /tˈɑːbərnˌakəl/ (n, neut)
tabernacle
  förvaringsrum för det invigda brödet (hostian) på altaret i katolska kyrkor

tablett /tˈablət/ (n, ut)
comprimit, pastilla
  litet föremål, vanligen innehållande ett kemiskt läkemedel, avsett att sväljas, lösas i saliven i munnen eller på annat sätt intagas i kroppen

tabu /tˈɑːbʉ/ (n, neut)
tabú

tack /tˈak/ (interjection)
gràcies, mercès, merci

tack vare /tˈak vˌɑːrɛ/ (preposition)
gràcies a
  som följd av (något uppskattat eller positivt)

tacka /tˈakːa/ (n, ut)
ovella
  hona av däggdjuret får

tacka /tˈakːa/ (v)
agrair

tackjärn /tˈakjərn/ (n, neut)
lingot d'alt forn
  tackjärn eller råjärn är järn med en kolhalt på över 4&nbsp;%, framställt i masugn eller annan smältugn ur malm och traditionellt gjutet till tackor

tacksam /tˈaksam/ (adj)
agraït
  som visar uppskattning, beter sig trevligt eller ger något tillbaka när vederbörande får något av någon annan
  som är givande, som skänker välmående när man arbetar med det

tacksamhet /tˈaksamhˌeːt/ (n, ut)
gratitud
  känsla av glädje över sådant som man har (fått) eller som andra gjort för en (ibland på ett sådant sätt att man inte begär mer), ofta så att man vill tacka dessa andra

tadzjik /tˈadsjiːk/ (n, ut)
tadjik
  invånare i Tadzjikistan eller som har tadzjikisk härkomst; person tillhörande folkgruppen tadzjikier

tadzjikiska /tˈadsjiːkˌɪska/ (n, ut)
tadjik
  iranskt språk som främst talas i Tadzjikistan

tafonomi /tɑːfˈoːnuːmˌiː/ (n, ut)
tafonomia
  vetenskap inom paleontologin som studerar hur organisk materia bevaras efter döden och de processer som påverkar hur växter och djur bryts ner och fossiliseras

tagalog /tˌɑːɡalˈoːɡ/ (n)
tagal
  ett språk som talas på Filippinerna

tagel /tˈɑːɡəl/ (n, neut)
crin
  hästens långa och styva hår i man och svans

tagg /tˈaɡ/ (n, ut)
espina
  utstickande spetsig ände på växt som mest förknippas med ros och kaktus, som vanligtvis åsamkar smärta vid beröring
  graffitimålares signatur
  märkord för olika element tex. i webbsidor (HTML) och dokumenthantering (XML)

tagghuding /tˈaɡhʉdˌɪŋ/ (n, ut)
equinoderm
  någon av flera marina ryggradslösa djur som tillhör stammen tagghudingar (Echinodermata), kännetecknade av radiärsymmetri och taggig hud; individ av dessa arter

taggmakrill /tˈaɡmakrˌɪl/ (n, ut)
sorell
  art (Trachurus trachurus) i taggmakrillfamiljen; individ av denna art

taggtråd /taɡtrˈoːd/ (n, ut)
filferro espinós
  (gammaldags, tvinnad) tråd i metall med regelbundet utstickande taggar av samma trådmaterial (vilka vid kontakt med t.ex. hud inducerar smärta och vid hårdare kontakt sår), som bland annat kan användas överst på stängsel och murar för att undvika att djur och människor försöker ta sig över

tagning /tˈɑːŋnɪŋ/ (n, ut)
presa
  avsnitt som spelas in i en kontinuerlig process för en film

tahitier /tˈɑːhiːtˌiːər/ (n, ut)
tahitià
  invånare i Tahiti eller med tahitisk härkomst

taiga /tˈɑːiːɡˌa/ (n, ut)
taigà
  barrskog på norra halvklotet, som ingår i det stora barrskogsbältet som sträcker sig över Asien, Europa och Nordamerika

taiwanes /tˈɑːiːvˌanəs/ (n, ut)
taiwanesa
  invånare i Taiwan eller som har taiwanesisk härkomst

taiwanesisk /tˈɑːiːvˌanəsˌɪsk/ (adj)
taiwanès
  som rör staten Taiwan eller dess invånare

tak /tˈɑːk/ (n, neut)
taulada, teulada
  övre del av ett hus eller ett fordon vilken skyddar mot väder
sostre
  den övre ytan i ett rum

taknock /tˈaknɔk/ (n, ut)
carener
  övre horisontala krönet på ett sadeltak

takränna /tˈakrənˌa/ (n, ut)
canaló
  vattenränna som löper längs takfot för att samla regnvatten

takstol /tˈakstuːl/ (n, ut)
entramat (de fusta) de la teulada
  den konstruktion som bär upp ett tak

takt /tˈakt/ (n, ut)
ritme
  regelbunden rytm; tempo
compàs
  metrisk enhet, som beskriver den tidsperiod som det tar innan betonade pulsslaget återkommer, i 2/4 efter två pulsslag (vartannat), i musikaliska notationssystemet visat som utrymmet mellan två taktstreck

taktik /tˈaktiːk/ (n, ut)
tàctica

taktiker /tˈaktiːkər/ (n, ut)
estrateg
  den som bestämmer taktik, fältherre, den som vet hur man vinner ett slag

taktil /tˈaktiːl/ (adj)
tàctil

taktisk /tˈaktɪsk/ (adj)
tàctic
  beräknande; som avser taktik

takykardi /tˈɑːkyːkˌardiː/ (n, ut)
taquicàrdia
  /över det normala/ förhöjd hjärtfrekvens, vanligen över 100 slag per minut i vila hos en vuxen människa

tal /tˈɑːl/ (n, neut)
discurs
  det att tala; en muntlig framställning, i synnerhet under högtidliga former inför en lyssnande grupp
nombre
  storhet uttryckbar i siffror; används även för tecknet

tala /tˈɑːla/ (v)
parlar
  producera ljud av ord, ofta i kommunikationssyfte mellan människor
  kunna tala ett visst språk

talamus /tˈɑːlamˌʉs/ (n)
tàlem
  en del (thalamus) av mellanhjärnan (diencefalon) vilken bland annat utgör en omkopplingsstation för sensoriska nerver

talan /tˈɑːlan/ (n, ut)
afer
  yrkande i ett ärende inför en myndighet eller domstol; argumentering för viss sak

talang /tˈɑːlaŋ/ (n, ut)
talent
  djup kunskap eller utmärkt färdighet inom ett visst område
  person som har talang inom ett visst område

talare /tˈɑːlarə/ (n, ut)
parlant
  person som håller föredrag

talarlista /tˈɑːlarlˌɪsta/ (n, ut)
llista d'oradors
  lista över ordningsföljd personer får yttra sig vid formell debatt

talesperson /tˈɑːləspˌɛʂuːn/ (n, ut)
portaveu
  person som är utsedd att kommunikativt företräda till exempel en grupp, ett företag eller annan form av organisation

talföljd /tɑːlfˈœljd/ (n, ut)
successió
  följd av tal

talg /tˈɑːlj/ (n, ut)
sèu

talgoxe /tˈɑːlɡuːksə/ (n, ut)
mallerenga carbonera
  en art (Parus major) inom fågelfamiljen mesfåglar (Paridae); individ av arten talgoxe

taliban /tˈɑːliːbˌan/ (n, ut)
talibà
  anhängare av talibanrörelsen (1)

talisman /tˈɑːlɪsmˌan/ (n, ut)
talismà
  föremål med magisk kraft (till skydd för ägaren eller till olycka för andra)

tall /tˈal/ (n, ut)
pi
  ett barrträd med (vanligen) hög, rak, kvistfri stam och långa barr, av arten Pinus sylvestris inom tallsläktet (Pinus) och familjen tallväxter (Pinaceae)

tallbit /tˈalbiːt/ (n, ut)
pinsà dels pins

tallium /tˈaliːˌʉm/ (n, neut)
tal li, tal·li

tallkotte /tˈalkɔtːə/ (n, ut)
pinya
  kotte från trädet tall

tallrik /tˈalriːk/ (n, ut)
plat
  liten, ofta cirkulär, platta varpå födoämnen kan läggas, exempelvis vid en måltid

tallskog /tˈalskuːɡ/ (n, ut)
pineda

talltita /tˈaltiːtˌa/ (n, ut)
mallerenga capnegra

talmudisk /tˈɑːlmʉdˌɪsk/ (adj)
talmúdic
  som har med talmud att göra

talrik /tˈɑːlriːk/ (adj)
nombrós
  av stort antal; mångtalig

talspråk /tˈɑːlsproːk/ (n, neut)
llenguatge col·loquial

talteori /tˈɑːltəˌuːriː/ (n, ut)
teoria de nombres
  disciplin inom matematiken som framför allt behandlar de hela talen och dess egenskaper

taltrast /tˈɑːltrast/ (n, ut)
tord comú

tam /tˈɑːm/ (adj)
domesticat, mans
  van att leva med människor (om djur), som har domesticerats

tambur /tˈambʉr/ (n, ut)
rebedor
  uppvärmt utrymme omedelbart innanför entrédörr för förvaring av ytterplagg
  mindre icke täckt försvarsverk för avspärrning av fästningsingångar och broar eller som flankeringsanordning

tamburin /tˌambʉrˈiːn/ (n, ut)
pandereta
  liten trumma med bjällror eller metallskivor i kanten

tamil /tˈɑːmiːl/ (n, ut)
tàmil, tàmul
  språk som huvudsakligen talas i södra Indien, på Sri Lanka samt i Singapore och Malaysia

tamilsk /tˈɑːmɪlsk/ (adj)
tàmil
  som rör tamil eller tamiler

tampong /tˈampɔŋ/ (n, ut)
tampó
  propp av gastyg eller bomull (t ex för att stilla blödningar eller hindra för tidig sårläkning)

tand /tˈand/ (n, ut)
dent
  hårt organ hos vissa djur placerat i munhålan, avsett för mekanisk sönderdelning av födoämnen

tandborste /tˈandbɔʂtˌɛ/ (n, ut)
raspall de dents, raspallet de les dents
  mindre borste avsedd för att rengöra tänder

tandemcykel /tˈandəmsˌyːkəl/ (n, ut)
tàndem
  cykel som två eller fler personer kan sitta på samtidigt, vanligen så att alla bidrager till den framåtdrivande effekten

tandfe /tˈandfə/ (n, ut)
angelet de les dents
  sagoväsen som ger mynt (eller annan ersättning) för tappade mjölktänder

tandkräm /tˈandkrɛːm/ (n, ut)
pasta de dents

tandkött /tandkˈœt/ (n, neut)
geniva
  vävnad runt tänderna

tandläkare /tˈandlɛːkˌarə/ (n, ut)
dentista
  person som lagar tänder; läkare som specialiserat sig på tandproblem

tandlös /tˈandløːs/ (adj)
desdentat
  utan tänder

tandpetare /tˈandpətˌarə/ (n, ut)
escuradents

tandsten /tˈandstən/ (n, ut)
carrall
  fasta avlagringar kring tandhalsen

tandställning /tˈandstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
aparell dental
  anordning som sätts i munnen för att bättre positionera tänderna

tandvall /tˈandval/ (n, ut)
cresta alveolar
  området av munhålan där tänderna sitter fast

tangens /tˈaŋəns/ (n)
tangent
  förhållandet mellan motstående och närliggande katet i en rätvinklig triangel; generellare uttryckt, den transcedenta funktionen vars Taylorserie för alla komplexa tal z med |z|<π/2 ges av uttrycket z - z³/3 + 2z⁵/15 + ….

tangent /tˈanjənt/ (n, ut)
tangent
  till en kurva, rät linje som i en viss punkt skär kurvan och har samma riktning som den givna kurvan

tangentbord /tˈanjəntbˌuːrd/ (n, neut)
teclat
  inmatningsenhet för dator med ett större antal tangenter, vanligen inklusive tangenter för hela alfabetet, siffror och skiljetecken samt andra tangenter

tangerin /tˌaŋeːrˈiːn/ (n, ut)
mandarina

tango /tˈaŋuː/ (n, ut)
tango
  en typ av pardans, med ursprung i Argentina, som dansas till tangomusik
  en musikstil

tank /tˈaŋk/ (n, ut)
tanc
  behållare för förvaring av flytande material
  stridsvagn, krigsfordon

tanke /tˈaŋkə/ (n, ut)
pensament
  information direkt tillgänglig i ett medvetande, det som man tänker
idea
  idé

tankspridd /tˈaŋksprɪd/ (adj)
distret
  som ofta tänker på annat än vad som just händer (och därför också ofta begår till synes tokiga misstag, vilka inte har något med okunskap att göra)

tankstreck /tˈaŋkstrək/ (n, neut)
guionet
  det typografiska tecknet halvfyrkantsminus

tant /tˈant/ (n, ut)
tia
  faster eller moster; svärmor; äldre kvinnlig släkting, möjligen ingift
  äldre kvinna

tantal /tantˈɑːl/ (n, neut)
tàntal

tanzanier /tˈansanˌiːər/ (n, ut)
tanzana, tanzà
  invånare i Tanzania eller som har tanzanisk härkomst

tanzanisk /tˈansanˌɪsk/ (adj)
tanzà
  som rör den Tanzania eller dess invånare tanzanierna

tapet /tˈɑːpət/ (n, ut)
paper pintat
  tunt dekorativt ytmaterial på vägg

tapetsera /tˈɑːpətsˌeːra/ (v)
entapissar
  sätta upp tapeter på en vägg

tapir /tˈɑːpiːr/ (n, ut)
tapir
  art av däggdjur i familjen tapirer (Tapiridae)

tapp /tˈap/ (n)
con de la retina
  ljuskänslig cell i näthinna (varje näthinna innehåller omkring sex miljoner tappar); det finns tre sorters tappar vilka är känsliga för ljus av olika våglängder, vilket är grunden för människans färgseende

tappa /tˈapa/ (v)
extreure
  hälla i eller ur, låta rinna ur

tapperhet /tˈapərhˌeːt/ (n, ut)
bravesa

tariff /tˈɑːrɪf/ (n, ut)
aranzel

tarm /tˈarm/ (n, ut)
budell
  den del av matspjälkningskanalen som tar vid efter magsäcken

tass /tˈas/ (n, ut)
pota
  delen som sitter längst ned på benen på vissa djur (exempelvis katter och hundar)

tatarfalk /tˈɑːtarfˌalk/ (n, ut)
falcó sacre
  en art (Falco cherrug) inom fågelfamiljen falkfåglar (Falconidae); individ av arten tatarfalk

tatariska /tˈɑːtarˌɪska/ (n, ut)
tàtar

tatuera /tˈɑːtʉərˌa/ (v)
tatuar
  rista in och färga motiv i huden

tatuerare /tˈɑːtʉərˌarə/ (n, ut)
tatuador
  person som utför tatueringar

tatuering /tˈɑːtʉˌeːrɪŋ/ (n, ut)
tatuatge
  på hud målad bestående bild

tau /tˈɑːʉ/ (n)
tau

tauon /tˈɑːʉˌuːn/ (n, ut)
tauó, tau

tavla /tˈavla/ (n, ut)
quadro
  bild som hängs upp på en vägg i syfte att vara estetiskt tilltalande
tauler
  kort för skrivtavla; vertikal platta eller avgränsad yta som används för att skriva på

tax /tˈaks/ (n, ut)
dachshund, dackel
  brun, kortbent hundras, som oftast uppfattas som avlång; individ av denna ras

taxa /tˈaksa/ (n, ut)
tarifa
  avgift för någon tjänst

taxameter /tˈaksamətər/ (n, ut)
taxímetre
  apparat i taxibilar som räknar ut priset för körningen under dess gång

taxi /tˈaksiː/ (n, ut)
taxi
  transportmedel med en förare som (normalt mot en avgift) skjutsar en eller flera person(er) mellan två platser och utan särskild linjesträckning och hållplatser

taxon /tˈaksuːn/ (n)
tàxon

taxonomi /tˈaksuːnˌuːmiː/ (n, ut)
taxonomia

tchadier /tʃˈɑːdiːər/ (n, ut)
txadià, txadiana
  invånare i Tchad eller som har tchadisk härkomst

tchadisk /tʃˈɑːdɪsk/ (adj)
txadià
  som rör landet Tchad, dess natur, kultur eller invånare

tchadiska /tʃˈɑːdɪskˌa/ (n, ut)
txadiana
  kvinna från Tchad

te /tˈeː/ (n, neut)
te
  dryck baserad på bladen av tebusken eller dryck som tillreds genom att låta blad ligga i varmt vatten

team /tˈeːam/ (n, neut)
equip
  lag, samarbetande grupp av individer

teater /tˈeːatər/ (n, ut)
teatre
  skådespel, scenkonst där man agerar, berättar eller uttrycker händelser och/eller känslor
  plats där skådespel framförs

teatral /tˈeːatrˌal/ (adj)
teatral

teblad /tˈɛblɑːd/ (n, neut)
fulla de te

tecken /tˈɛkːən/ (n, neut)
senyal
  en synbar indikation
  en meningsfull gest
  plus och minus
  en enhet i teckenspråk motsvarande ett ord i talat språk
caràcter
  symbol, till exempel en bokstav i ett alfabet
  kortform för stjärntecken

teckenspråk /tˈɛkːənsprˌoːk/ (n, neut)
llengua de signes
  uppsättning gester, rörelser och ansiktsuttryck som används för kommunikation

tecknad serie /tˈɛknad sˈeːriːə/ (n)
còmic

tecknare /tˈɛknarə/ (n, ut)
dibuixant
  person som tecknar

teckning /tˈɛknɪŋ/ (n, ut)
dibuix
  bild skapad med färg- eller blyertspenna, teckningskol, tusch eller krita
  konsten eller sättet att göra en tecknad bild
  mönstring i färg eller form på en yta
  anmälan av köp av aktier

tefat /tˈeːfat/ (n, neut)
sotacopa
  skyddande underlag under en tekopp, särskilt i jämförelser

tegel /tˈeːjəl/ (n, neut)
maó
  byggnadsmaterial av bränd lera

tegelbruk /tˈeːjəlbrˌʉk/ (n, neut)
fàbrica de maons
  industrianläggning där tegel tillverkas

tegelsten /tˈeːjəlstən/ (n, ut)
maó
  murtegel; en konstgjord byggnadssten av bränd lera som används för konstruktion av byggnader

teism /tˈeːɪsm/ (n, ut)
teisme

teist /tˈeːɪst/ (n, ut)
teista

tejp /tˈɛjp/ (n, ut)
cinta adhesiva
  plastband belagt på ena sidan med magnetisk ämne, avsett för inspelning av ljud (ljudband), bild (videoband) eller data (databand)

tekanna /tˈeːkanˌa/ (n, ut)
tetera
  kanna (behållare) för te

teknetium /tˈɛknətˌiːʉm/ (n, neut)
tecneci

teknik /təknˈiːk/ (n, ut)
tècnica
  konstfärdighet, sätt på vilket något görs, metod, hantverk, handlag

teknisk /tˈɛknɪsk/ (adj)
tecnològic
  konstmässig, som relaterar till teknik

tekniskt /tˈɛknɪskt/ (adv)
tècnicament

teknokrati /tˈɛknɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
tecnocràcia
  åskådning och styrelseskick där människor med erkänd fackkunskap och skicklighet styr inom sina respektive kompetensområden; en typ av meritokrati som bygger på enskilda individers förmåga och kunskaper inom ett visst område

teknologi /tˌɛknuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
tecnologia
  läran om slöjder och konster (om teknik)

teknologisk /tˌɛknuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
tecnològic
  som avser teknologi eller teknik

tektonik /təktˈoːniːk/ (n, ut)
tectònica
  geologisk subdisciplin som intresserar sig för jordskorpans regionala strukturer och de geologiska processer som skapat dem

tektonisk /təktˈoːnɪsk/ (adj)
tectònic
  som avser eller orsakas av stora långsamma rörelser i jordens litosfär

telefon /tˌɛləfˈoːn/ (n, ut)
telèfon

telefoni /tˌɛləfˈoːniː/ (n, ut)
telefonia
  teknik som används för att överföra ljud mellan två telefoner

telefonisk /tˌɛləfˈoːnɪsk/ (adj)
telefònic
  telefon-, med hjälp av telefon

telefonkatalog /tˌɛləfˈoːŋkatalˈoːɡ/ (n, ut)
guia telefònica

telefonkiosk /tˌɛləfˈoːŋkiːˌɔsk/ (n, ut)
cabina telefònica

telefonnummer /tˌɛləfˈoːnɵmər/ (n, neut)
número de telefòn
  det nummer som en telefon är kopplad till och som man slår för att nå den

telefonsamtal /tˌɛləfˈoːnsamtˈɑːl/ (n, neut)
telefonada
  samtal via telefonförbindelse

telefonsex /tˌɛləfˈoːnsəks/ (n, neut)
sexe telefònic
  en erotisk eller sexuell konversation som sker över telefon

telefonsvarare /tˌɛləfˈoːnsvɑːrˌarə/ (n, ut)
contestador automàtic
  apparat kopplad till en fast telefon med samma funktion

telegraf /tˈeːləɡrˌaf/ (n, ut)
telègraf
  anläggning för överföring av skrivna meddelanden (telegram) via flaggor eller elektriska signaler

telegrafi /tˈeːləɡrˌafiː/ (n, ut)
telegrafia
  läran om överföring av information

telekinesi /tˈɛləkˌiːnəsˌiː/ (n, ut)
telecinesi

telekommunikation /tˈɛləkˌɔmɵnˌiːkasxˈuːn/ (n, ut)
telecomunicació
  kommunikation på avstånd, via elektriska eller optiska signaler

telemetri /tˈeːləmˌɛtriː/ (n, ut)
telemetria
  trådlös överföring av mätdata från ett mätobjekt

teleobjektiv /tˈeːləˌɔbjəktˌiːv/ (n, neut)
teleobjectiu
  linssystem för fjärrfotografering

teleologisk /tˌeːləuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
teleològic
  från ändamålsenlighetens synpunkt

telepati /tˈeːləpˌatiː/ (n, ut)
telepatia
  tankeöverföring, tankeläsning

teleprinter /tˈeːləprˌɪntər/ (n, ut)
teletip
  fjärrskrivmaskin (en form av telegrafi)

teleprompter /tˈeːləprˌɔmptər/ (n, ut)
teleapuntador
  halvgenomskinlig glasskiva där projicerad text eller manuskript visas

teleskop /tˈeːləskˌuːp/ (n, neut)
telescopi
  stjärnkikare, optiskt instrument som gör det möjligt att observera och avbilda små och ljussvaga, astronomiska objekt

teleskopabborre /tˈeːləskˌuːpabˌɔrə/ (n, ut)
dimoni de boca negra, dimoni gros
  en art (Epigonus telescopus) inom fiskfamiljen djuphavsabborrfiskar (Epigonidae); individ av arten teleskopabborre

teleskopisk /tˌeːləskˈɔpɪsk/ (adj)
telescòpic
  som inte kan iakttas med blotta ögat (utan endast med hjälp av teleskop)

teleskopord /tˈeːləskˌuːpuːrd/ (n, neut)
mot creuat, mot maleta
  ord som bildats genom att två ord skjutits ihop till ett, samtidigt som delar tagits bort

televisera /tˈeːləvˌiːseːrˌa/ (v)
televisar
  sända via television

television /tˌeːləviːsxˈuːn/ (n, ut)
televisió
  medium som utvecklats kring nämnda teknik

televisionsapparat /tˌeːləviːsxˈuːnsapˌarɑːt/ (n, ut)
televisió
  apparat för mottagning och uppvisande av televisionsutsändningar

tellur /tˈɛlʉr/ (n, neut)
tel·luri

telugisk /tˈeːlʉjˌɪsk/ (adj)
telugu
  som rör språket telugu

telugu /tˈeːlʉɡˌʉ/ (n, ut)
telugu
  ett dravidiskt språk som talas av över 70 miljoner människor, huvudsakligen i den indiska delstaten Andhra Pradesh

tema /tˈeːma/ (n, neut)
tema
  ämne, mönster utifrån vilket variationer kan göras
  uppsättning böjningsformer av verb

temapark /tˈeːmapˌark/ (n, ut)
parc temàtic
  större nöjespark med viss inriktning (tema)

tempel /tˈɛmpəl/ (n)
temple
  byggnad för religiös vördnad; kyrka

temperament /tˈɛmpərˌamənt/ (n, neut)
temperament

temperatur /tˈɛmpərˌatʉr/ (n, ut)
temperatura

tempo /tˈɛmpuː/ (n, neut)
temps
  hastighet, fart; hur snabbt en serie av händelser utförs (frekvens); särskilt om hastigheten på en (musikalisk) rytm (ofta i slag per minut)

tempolopp /tˈɛmpuːlˌɔp/ (n, neut)
contrarellotge
  tävling där de tävlande färdas längs en bana en och en på så kort tid som möjligt istället för att starta samtidigt

tempranillo /tˈɛmpranˌɪluː/ (n)
ull de llebre
  en sorts druva som används för framställning av röda viner, urpsrungligen från Spanien; vin gjort på denna druva

tempus /tˈɛmpʉs/ (n, neut)
temps

tendens /tˈɛndəns/ (n, ut)
tendència
  strävan, syftning, trend

tendentiös /tˈɛndəntˌiːøːs/ (adj)
tendenciós

tendera /tˈɛndeːrˌa/ (v)
tendir
  ha en benägenhet för, utvecklas i riktning mot

tenn /tˈɛn/ (n, neut)
estany, peltre

tenness /tˈɛnəs/ (n)
tennes
  ett grundämne med atomnummer 117, atommassa 291 och kemiska beteckningen Ts, tidigare ununseptium

tennis /tˈɛniːs/ (n, ut)
tennis

tennisspelare /tˈɛnɪspəlˌarə/ (n, ut)
tenista
  person som spelar tennis

tenntetraklorid /tˈɛntətrˌakluːrˌiːd/ (n)
tetraclorur d'estany
  kemisk förening av tenn och klor, SnCl₄

tentakel /tˈɛntakəl/ (n, ut)
tentacle

teodolit /tˈeːuːdˌuːliːt/ (n, ut)
teodolit
  kikarförsett instrument för mätning av horisontella och vertikala vinklar

teokrati /tˈeːɔkrˌɑːtiː/ (n, ut)
teocràcia
  styrelseform där samma person eller kast förenar den andliga och världsliga makten

teolog /tˌeːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
teòleg

teologi /tˌeːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
teologia
  läran om Gud

teologisk /tˌeːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
teològic
  som rör teologi

teoretisera /tˈeːuːrətˌɪseːrˌa/ (v)
teoritzar

teoretisk /tˈeːuːrətˌɪsk/ (adj)
teòric
  som hör till teori snarare än praktik, tänkbar, opraktisk, overklig, abstrakt

teoretiskt /tˈeːuːrətˌɪskt/ (adv)
teòricament

teori /tˈeːuːrˌiː/ (n, ut)
teoria
  gissning man starkt tror på
  teoretisk förklaringsmodell för något slags förhållande; förklaring som bygger på teoretisk kunskap istället för praktisk kunskap
  summan av de sanningar som kan härledas ur en modell eller från ett antal axiom; vad man vet är sant i ett axiomatiskt system
  en viss gren av matematiken som försöker beskriva en viss struktur fullständigt

teosofi /tˈeːuːsˌuːfiː/ (n, ut)
teosofia
  (i äldre tid) filosofi som sökte vinna fördjupad kunskap om en översinnlig verklighet

tepåse /tˈeːpoːsə/ (n, ut)
bossa de te
  påse med påste

tequila /tˈeːkwiːlˌa/ (n, ut)
tequila

terapeut /tˈeːrapəˌʉt/ (n, ut)
terapeuta
  person som utför terapi

terapeutisk /tˈeːrapəˌʉtɪsk/ (adj)
terapèutic
  som rör terapi

terapi /tˈeːrapˌiː/ (n, ut)
teràpia

terbium /tˈɛrbiːˌʉm/ (n, neut)
terbi

terebint /tˈeːrəbˌɪnt/ (n)
terebint, noguerola
  ett träd (Pistacia terebinthus) i familjen sumakväxter (Anacardiaceae); exemplar av detta träd

termin /tərmˈiːn/ (n, ut)
semestre
  del av ett läsår i skola eller på universitet, ofta (men inte alltid) hösttermin eller vårtermin

terminal /tˌɛrmiːnˈɑːl/ (n, ut)
terminal
  större station eller hall som används för transport av passagerare
  bildskärm med tillhörande tangentbord, eventuellt jämte datormus, som är anslutna till en dator
  fönster som används för att kommunicera med ett program eller operativsystem

terminologi /tˌɛrmiːnuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
terminologia
  de termer som används inom en viss vetenskap eller ett visst fackområde

terminologisk /tˌɛrmiːnuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
terminològic
  som gäller fackuttryck

termisk /tˈɛrmɪsk/ (adj)
tèrmic, termal

termit /tˈɛrmiːt/ (n, ut)
tèrmit
  insekt (ordningen Isoptera) på savanner och i regnskogar
termita
  blandning av aluminium och olika metalloxider

termodynamisk /tˈɛrmuːdˌyːnamˌɪsk/ (adj)
termodinàmic
  som avser termodynamik

termometer /tˈɛrmuːmətər/ (n, ut)
termòmetre
  instrument för mätning av temperatur

termos /tˈɛrmuːs/ (n, ut)
termos
  temperaturbeständig (isolerad) behållare som främst används till att få drycker, mat och annat att hålla rätt temperatur

termosfär /tˈɛrmɔsfˌɛːr/ (n, ut)
termosfera

terpentin /tˌɛrpəntˈiːn/ (n, neut)
trementina
  tjockflytande och välluktande vätska från vissa barrträd

terrakotta /tˈɛrakˌɔtːa/ (n, ut)
terracota
  (egentligen bränd jord) en sorts rödaktigt lergods

terrarium /tˈɛrarˌiːʉm/ (n, neut)
terrari
  behållare vanligtvis till större delen tillverkad av transparent glas eller plast avsedd att hysa landlevande djur och/eller växter för prydnad, odling eller forskning
  en offentlig lokal för att förevisa eller sälja ormar, ödlor, grodor, spindlar och insekter med mera

terrass /tˈɛras/ (n, ut)
terrassa
  plan, mindre avsats på ojämn terräng, som tillsammans med andra intilliggande avsatser bildar en trappformad sluttning, skapad antingen naturligt eller anlagd av människor i syfte att odlas eller bebyggas
  plant, ofta stenlagt område i anknytning till en byggnad i nivå med omgivande terräng som används som ett utomhus uppehållsrum
  plant tak med skyddsräcke

territoriell /tˈɛriːtˌuːriːˌɛl/ (adj)
territorial
  som avser ett territorium

territorium /tˈɛriːtˌuːriːˌʉm/ (n, neut)
territori

terrorism /tˈɛruːrˌɪsm/ (n, ut)
terrorisme
  skräckvälde, användandet av ofta skrämsel (terror) för att uppnå ett politiskt mål, ofta med hot om eller utförande av förstörelse av allmän plats och med stort antal civila dödsoffer, samt eget offer perspektiv.

terrorist /tˈɛruːrˌɪst/ (n, ut)
terrorista

ters /tˈɛʂ/ (n, ut)
tercera
  intervall som sträcker sig antingen tre halvtonsteg eller två heltonsteg

tertiär /tˈɛtiːˌɛːr/ (n, ut)
terciari, terciària

tes /tˈeːs/ (n, ut)
tesi
  påstående som ska försvaras eller bevisas

tesked /tˈɛsxəd/ (n, ut)
cullereta
  liten sked som dukas fram jämte en kaffe- eller tekopp
  5 ml, ett volymmått

tesla /tˈɛsla/ (n, ut)
tesla
  härledd SI-enhet för magnetisk flödestäthet

test /tˈɛst/ (n)
prova
  försök, något man gör i huvudsak för att prova hur det fungerar och hur resultatet blir, experiment

testamente /tˈɛstaməntˌɛ/ (n, neut)
testament
  dokument som beskriver hur en persons ägodelar skall fördelas efter att denne avlidit
  efterlämnade tankar, budskap till efterträdare

testator /tˈɛstatˌɔr/ (n, ut)
testador
  den som upprättar ett testamente

testikel /tˈɛstiːkəl/ (n, ut)
testicle
  något (testis) av de två likadana organ i pungen hos en man, vilket producerar spermier från odifferentierade stamceller samt det manliga könshormonet testosteron, och som utgörs av omkring 800 sädeskanaler med Sertoliceller och förstadier till spermier samt ett interstitium med testosteronproducerande Leydigceller

testosteron /tˈɛstɔstərˌuːn/ (n, neut)
testosterona
  steroidhormon och det huvudsakliga manliga könshormonet

tetraeder /tˈɛtraədər/ (n, ut)
tetràedre

tetum /tˈeːtʉm/ (n)
tetum

texansk /tˈɛksansk/ (adj)
texà
  som rör delstaten Texas

text /tˈɛkst/ (n, ut)
text
  en samling tecken med budskap, som förekommer bland annat på papper, i böcker och i digital form på datorer

thai /thˈɑːiː/ (n)
tailandès, siamès, thai
  det språk som talas i Thailand

thailändsk /thˈɑːiːlˌɛndsk/ (adj)
tailandès
  som gäller Thailand, thailändare eller deras språk, som kommer från Thailand

theta /thˈɛta/ (n)
theta
  den grekiska bokstaven Θ (gemen: θ)

tia /tˈiːa/ (n, ut)
desena
  föremål som på något sätt motsvarar värdet 10 som mynt, fordon i reguljär trafik, spelkort, etc.

tibetan /tˈiːbətˌan/ (n, ut)
tibetà, tibetana

tibetansk /tˈiːbətˌansk/ (adj)
tibetà

tibetanska /tˈiːbətˌanska/ (n, ut)
tibetà
  ett språk i den tibeto-burmanska språkfamiljen som talas främst av det folket i kinesiska regionen Tibet

tid /tˈiːd/ (n, ut)
temps
  grundläggande fysikalisk storhet mätbar med klockor; det som åtskiljer händelser; den fjärde klassiska dimensionen i universum vid sidan av rummets dimensioner; förloppet av det förflutna, nuet och det kommande; det som förhindrar allt från att inträffa samtidigt

tidelag /tˈiːdəlˌɑːɡ/ (n, neut)
bestialitat
  sexuellt umgänge mellan människa och djur

tidig /tˈiːdɪɡ/ (adj)
primerenc
  förekommande i början av en tidsperiod (som framgår av sammanhanget), före de flesta andra

tidning /tˈiːdnɪŋ/ (n, ut)
diari
  regelbundet utkommande publikation, ursprungligen i pappersform men kan numera även referera till publikationer på internet

tidsdilatation /tˌiːdsdiːlˌatasxˈuːn/ (n, ut)
dilatació del temps

tidsinställd bomb /tˈiːdsɪnstˌɛld bˈɔmb/ (n)
bomba de rellotgeria
  bomb som är inställd att detonera vid (efter) en viss tid
  förutsägbar olycka

tidskrift /tˈiːdskrɪft/ (n, ut)
revista
  tryckalster som utkommer regelbundet och som behandlar ett visst ämne

tidsresa /tˈiːdsrəsˌa/ (n, ut)
viatge en el temps
  hypotetisk förflyttning framåt eller bakåt i tiden utöver det som upplevs som normalt tidsflöde

tidszon /tˈiːdssuːn/ (n)
fus horari
  område på jorden (oftast i form av en remsa som sträcker sig från nord till syd) med samma tid

tidsödande /tˈiːdsøːdˌandə/ (adj)
que consumeix molt de temps
  som öder alltför mycket tid

tidtagarur /tˈiːdtɑːɡˌarʉr/ (n, neut)
cronòmetre
  apparat med vilken man kan mäta hur lång tid en händelse tar

tidvatten /tˈiːdvatːən/ (n, neut)
marea
  variationer i havsvattnets nivå orsakade av solens och framför allt månens gravitation

tidvis /tˈiːdviːs/ (adv)
temporalment

tifinagh /tˈiːfiːnˌaɡh/ (n)
tifinagh
  alfabetisk skrift som används av vissa berber för att skriva deras språk, antingen historiskt som en abjad eller numer vanligen alfabetiskt

tiga /tˈiːɡa/ (v)
callar
  hålla tyst; inte säga något

tiger /tˈiːjər/ (n, ut)
tigre

tigerhaj /tˈiːjərhˌaj/ (n, ut)
tauró tigre
  en art (Galeocerdo cuvier) inom broskfiskfamiljen gråhajar (Carcharhinidae); individ av arten tigerhaj

tigeriller /tˈiːjərˌɪlər/ (n, ut)
turó marbrat
  en däggdjursart (Vormela peregusna) inom familjen mårddjur (Mustelidae); individs av denna art

tigga /tˈɪɡa/ (v)
mendicar, pidolar
  försöka få någon att skänka något, särskilt pengar

tiggare /tˈɪɡarə/ (n, ut)
captaire
  person som (huvudsakligen) livnär sig på att tigga

tiggeri /tˈɪɡərˌiː/ (n, neut)
mendicitat
  det att tigga

tilde /tˈɪldə/ (n)
titlla
  namn på tecknet ~

till /tˈɪl/ (preposition)
cap a
a
  indikerar målet för en rörelse
  indikerar mottagare och/eller ny ägare; åt

till exempel /tɪl əksˈɛmpəl/ (adv)
per exemple
  anger att det följande är ett exempel (och inte något allmänt)

till fots /tɪl fˈɔts/ (adv)
a peu
  medelst benen

till punkt och pricka /tɪl pɵŋkt ɔk prˈɪkːa/ (adv)
a la lletra
  in i minsta detalj, exakt, mycket noggrant

till salu /tɪl sˈɑːlʉ/ (adv)
en venda
  för försäljning

till skillnad från /tɪl sxˈɪlnad froːn/ (preposition)
a diferència de

tillaga /tˈɪlɑːɡˌa/ (v)
coure, cuinar
  laga mat; värma eller på annat sätt behandla /en organisk matprodukt/ i syfte att göra den mer välsmakande eller döda bakterier, virus eller annat som kan skada personen som äter

tillbaka /tˈɪlbɑːkˌa/ (adv)
enrere

tillfredsställa /tˈɪlfrədstˌɛla/ (v)
satisfer

tillfredsställande /tˈɪlfrədstˌɛlandə/ (adj)
satisfactori

tillfälle /tˈɪlfələ/ (n, neut)
ocasió
  viss tidpunkt, särskilt då något speciellt inträffar

tillfällig /tˈɪlfəlˌɪɡ/ (adj)
accidental
  som sker eller utvecklar sig på ett oförutsett, oförutsägbart eller oväntat sätt; accidentell

tillfångata /tˈɪlfɔŋˌata/ (v)
capturar

tillgänglig /tˈɪljəŋlˌɪɡ/ (adj)
disponible
  som kan nås; som kan användas; som existerar; ledig; öppen

tillgänglighet /tˈɪljəŋlˌɪɡheːt/ (n, ut)
accessibilitat
  det att vara tillgänglig

tillgång /tˈɪlɡɔŋ/ (n, ut)
actiu
  enstaka person eller annat föremål som (betydelsefullt) underlättar något
  någonting som ägs
accés
  det att få och kunna använda något /användbart/, eller att ha tillträde till något skyddat område; speciellt i uttrycket ha tillgång till

tillhöra /tˈɪlhøːrˌa/ (v)
pertànyer
  vara en del av; ägas av
  vara ett element i mängden; att elementet a tillhör mängden A skrives a \in A

tillhörande /tˈɪlhøːrˌandə/ (adj)
pertanyent
  som tillhör (någon eller något);

tillräcklig /tˈɪlrəklˌɪɡ/ (adj)
suficient

tillrådlig /tˈɪlroːdlˌɪɡ/ (adv)
aconsellable
  som kan rekommenderas som lämplig

tills /tˈɪls/ (conjunction)
fins
  fram till att (något händer)

tills /tˈɪls/ (preposition)
fins
  fram till (en viss tidpunkt eller händelse)

tillsammans /tˌɪlsamˈans/ (adv)
en conjunt
  på samma ställe; i samma sällskap; ihop ; gemensamt

tillsats /tˈɪlsats/ (n, ut)
additiu
  substans som tillsätts till något, speciellt mat

tillskott /tˈɪlskɔt/ (n, neut)
addició
  något som lagts till

tillskriva /tˈɪlskriːvˌa/ (v)
atribuir

tillsätta /tˈɪlsətːˌa/ (v)
col·locar
  utse eller anställa, vanligen på ett formellt sätt

tillta /tˈɪlta/ (v)
créixer
  öka i styrka (ofta om vind eller nederbörd)

tilltagande /tˈɪltɑːɡˌandə/ (adj)
creixent
  presensparticip av tillta

tilltal /tɪltˈɑːl/ (n, neut)
tractament
  aktiviteten att försöka inleda ett samtal med en annan person, vilket inkluderar att fånga dennes uppmärksamhet och få denne att lyssna och sedan i sin tur svara på tilltalet
  det sätt på vilket en person eller en text försöker få kontakt med annan person respektive läsare (vilket bland annat handlar om ibland subtila ordval), speciellt med tanke på den psykologiska reaktionen hos mottagaren

tilltala /tˈɪltalˌa/ (v)
adreçar-se
  tala till, yttra en verbal fras till; (försöka) inleda ett samtal med, vanligen genom att vända sig mot vederbörande och yttra lämplig inledande fras
agradar
  ge välmående; framstå som positiv för; ge (någon) positiva känslor

tillverka /tˈɪlvərkˌa/ (v)
fabricar

tillverkad /tˈɪlvərkˌad/ (adj)
fabricats
  perfektparticip av tillverka

tillverkare /tˈɪlvərkˌarə/ (n, ut)
fabricant

tillväxt /tˈɪlvəkst/ (n, ut)
creixement
  ökning i storlek, antal eller värde

tillväxthormon /tˈɪlvəksthˌuːrmuːn/ (n, neut)
hormona del creixement
  hormon (peptidhormon) från adenohypofysen vilket bland annat (delvis indirekt, via IGF-1) stimulerar tillväxt, proteinsyntes, lipolys och glukoneogenes

tillägga /tˈɪləɡˌa/ (v)
afegir
  lägga till, utöka med något

tillägna /tˈɪləŋnˌa/ (v)
dedicar
  symboliskt ge något (ett tillfälle, litterärt verk, konstverk etc.) till någon, som ett tecken på respekt, uppskattning, omtanke eller liknande

tillägnan /tˈɪləŋnˌan/ (n, ut)
dedicatòria
  hälsning, inledning, där ett verk tillägnas någon

tillämplighet /tˈɪləmplˌɪɡheːt/ (n, ut)
aplicabilitat
  egenskapen att vara tillämplig

tillåta /tˈɪloːtˌa/ (v)
permetre
  låta något göras eller ske

tillåtelse /tˈɪloːtˌɛlsə/ (n, ut)
autorització
  bestämmelse att något får göras eller ske

tillåten /tˈɪloːtən/ (adj)
admissible

timer /tˈiːmər/ (n, ut)
temporitzador
  apparat som ställs in för att efter en viss tid ge signal

timglas /tˈɪmɡlas/ (n, neut)
rellotge de sorra
  redskap för att mäta tid

timjan /tˈɪmjan/ (n, ut)
farigola
  släkte växter där arten kryddtimjan ofta används som krydda

timme /tˈɪmə/ (n, ut)
hora
  tidsenhet om 60 minuter, eller 1/24 dygn

timmerman /tˈɪmərmˌan/ (n, ut)
fuster
  person som arbetar med timmer, exempelvis vid byggnationer
  en art (Acanthocinus aedilis) inom insektsfamiljen långhorningar (Cerambycidae) i ordningen skalbaggar (Coleoptera); en individ av arten timmerman

tina /tˈiːna/ (v)
descongelar

tinamo /tˈiːnamˌuː/ (n, ut)
tinamú
  någon av de arter som räknas till familjen tinamoer (Tinamidae); individ av dessa arter

tindra /tˈɪndra/ (v)
centellejar
  glittra, glimma

tinne /tˈɪnə/ (n, ut)
merlet
  fyrkantig upphöjning på murverk

tinning /tˈɪnɪŋ/ (n, ut)
templa, pols
  huvudets sidotrakt mellan den yttre ögonvrån och örats övre del

tinnitus /tˈɪniːtˌʉs/ (n, neut)
acufen, tinnitus, brunzit
  det att det oavbrutet piper i örat

tiodubbla /tˈiːuːdˌɵbla/ (v)
decuplicar
  göra tio gånger så stor

tiokamp /tˈiːuːkˌamp/ (n, ut)
decatló
  idrottstävling som kombinerar tio sportgrenar, mångkamp

tionde /sxˈɔndə/ (n, neut)
delme
  skatt som bönder fick betala till kyrkan bestående av en tiondel av vad man producerade i jordbruket

tiotal /tˌiːuːtˈɑːl/ (n, neut)
dècada
  antal motsvarande ungefär tio (stycken)

tips /tˈɪps/ (n, neut)
indici
  upplysning som kan vara till nytta

tiramisu /tˈiːramˌiːsʉ/ (n, ut)
tiramisú
  italiensk kyld efterrätt tillverkad av kex, kakao, mascarponeost, ägg, ibland grädde, socker, espresso och alkohol

tisdag /tˈɪsdɑːɡ/ (n, ut)
dimarts
  veckans andra dag enligt den kalender som används i Sverige

tistel /tˈɪstəl/ (n, ut)
card
  art i bland annat släktet Cirsium med klotrunda röda blommor och skyddande taggar

titan /tˈiːtan/ (n)
titani
  ett grundämne med atomnummer 22, atommassa 47,9 och symbolen Ti

titannitrid /tˈiːtanˌɪtriːd/ (n)
nitrur de titani
  kemisk förening av titan och kväve

titel /tˈiːtəl/ (n, ut)
títol
  ord som används för att indikera en persons yrke, sociala position eller status
  huvudrubrik eller namn på skapat verk (bok, film etc.)

titin /tiːtˈiːn/ (n, neut)
titin
  gigantiskt protein som i en sarkomer förbinder ena halvan av ett myosinfilamenten till motsvarande Z-band (och vars fria del fungerar som en fjäder) och tillsammans med en partner på motsatta sidan ser till att myosinfilamentet är centrerat i sarkomeren

tjata /ɕˈɑːta/ (v)
bonegar
  oupphörligen (och på ett tröttande och irriterande sätt) prata om samma sak, så som förmaningar eller önskningar

tjeck /ɕˈɛk/ (n, ut)
txec

tjeckisk /ɕˈɛkːɪsk/ (adj)
txec

tjeckiska /ɕˈɛkːɪskˌa/ (n, ut)
Txec
txec
  språk som talas i Tjeckien

tjeckoslovakisk /ɕˌɛkːɔslˈoːvakˌɪsk/ (adj)
txecoslovac

tjej /ɕˈɛj/ (n, ut)
noia
  flicka
  flickvän

tjetjensk /ɕˈɛɕənsk/ (adj)
txetxè

tjetjenska /ɕˈɛɕənskˌa/ (n, ut)
txetxè
  ett nordöstkaukasiskt språk som främst talas av tjetjener i Tjetjenien

tjock /ɕˈɔk/ (adj)
gros
  fetlagd, överviktig
  kraftig, grov
espès
  trögflytande

tjocktarm /ɕˈɔktarm/ (n, ut)
budell gros
  del av tarmen hos människan, som förbinder tunntarmen (proximalt) till ändtarmen (distalt), och som delas in i caecum (blindtarm) och colon (colon ascendens, colon transversum, colon descendens och colon sigmoideum); ibland räknas även ändtarmen (rektum, rectum) till tjocktarmen

tjog /ɕˈuːɡ/ (n, neut)
vintena
  enhet som visar att det finns tjugo saker av något; samling av precis tjugo föremål

tjuktjiska /ɕˈɵkɕɪskˌa/ (n, ut)
txuktxi
  ett paleosibiriskt språk som talas av tjuktjerna i nordöstra Ryssland

tjur /ɕˈʉr/ (n, ut)
toro, bou

tjura /ɕˈʉra/ (v)
emmurriar-se
  vara tjurig och på dåligt humör

tjurfäktning /ɕˈɵrfəktnˌɪŋ/ (n, ut)
tauromàquia

tjurrusning /ɕˈɵrɵsnˌɪŋ/ (n, ut)
correbou
  tillfälle då folk springer framför tjurar på gatan (som del av en tradition i orten Pamplona i Spanien)
  situation då folk rusar frenetiskt

tjuv /ɕˈʉv/ (n, ut)
lladre
  person som begår stöld, person som olovligen tar andras ägodelar till sina egna, person som stjäl

tjuvjägare /ɕˈɵvjɛːɡˌarə/ (n, ut)
caçador furtiu
  jägare utan tillstånd, person som ägnar sig åt tjuvjakt

tjuvåka /ɕˈʉvoːkˌa/ (v)
viatjar sense bitllet
  resa med allmän transportmedel utan att ha giltig biljett

tjäder /ɕˈɛːdər/ (n, ut)
gall fer, gall de bosc
  en art (Tetrao urogallus) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten tjäder

tjänare /ɕˈɛːnarə/ (n, ut)
servidor
  betjänt

tjänst /ɕˈɛnst/ (n, ut)
servei
  det att tjäna eller betjäna; åtagande, eller tillhandahållande, och utförande av en viss uppgift till förmån för annan person (som led i försäljning eller service)

tjänstevapen /ɕˈɛnstəvˌapən/ (n, neut)
arma de servei
  vapen som bärs av t.ex. en polis i tjänst, som en del av yrkesutövningen

tjära /ɕˈɛːra/ (n, ut)
quitrà

tjärn /ɕˈɛrn/ (n)
bassa
  liten naturligt bildad skogssjö

toalett /tˈuːalˌɛt/ (n, ut)
vàter
  rum eller utrymme avsett för utförande av hygien- och naturbehov
  kortform av toalettstol
  mer allmänt om skötsel av hygien såsom tvätt, kamning, tandborstning
  finare klädsel, särskilt i fråga om (kvinno-) klänningar

toalettbord /tˈuːalˌɛtbuːrd/ (n, neut)
tocador
  bord med spegel, som används vid sminkning eller hårvård

toalettpapper /tˈuːalˌɛtpapər/ (n, neut)
paper higiènic

tobak /tˈuːbɑːk/ (n, ut)
tabac

toffel /tˈɔfəl/ (n, ut)
plantofa, sabatilla
  en enklare sko för innebruk, ofta utan hälkappa

tofs /tˈɔfs/ (n, ut)
borla
  sammanhållet knippe av något som spretar, till exempel garn, hår eller fjädrar

tofslärka /tˈɔfslərkˌa/ (n, ut)
cogullada

tofsmes /tˈɔfsməs/ (n, ut)
mallerenga emplomallada

tofsvipa /tˈɔfsviːpˌa/ (n, ut)
fredeluca

tofu /tˈuːfʉ/ (n, ut)
tofu
  proteinrik massa påminnande om färskost som framställs av sojabönor

toga /tˈuːɡa/ (n, ut)
toga
  fornromersk mantel av ylle draperad ovanpå en tunika

tokhariska /tˈɔkharˌɪska/ (n, ut)
tokhari
  endera av två närbesläktade utdöda språk inom den indoeuropeiska språkfamiljen

tolerant /tˈuːleːrˌant/ (adj)
tolerant
  som visar tolerans för något

tolerera /tˈuːlərˌeːra/ (v)
tolerar
  ha överseende med; tåla

tolftedel /tˈɔlftədəl/ (n, ut)
dotzè

tolk /tˈɔlk/ (n, ut)
intèrpret
  person som (ofta i realtid) översätter muntligt språk (t.ex. i ett samtal mellan två individer som talar olika språk)
  datorprogram som utför ett arbete på ett sätt jämförbart med hur en person som översätter muntligt språk

tolka /tˈɔlka/ (v)
interpretar
  översätta muntligt från ett språk till ett annat
  säga vad (något) (egentligen) betyder, uttrycka hur man uppfattar (något), ge uttryck åt, göra sig till tolk för

tolva /tˈɔlva/ (n, ut)
dotze

tolvfingertarm /tˈɔlvfɪŋˌɛtarm/ (n, ut)
duodè
  den första delen (duodenum) av tunntarmen

tom /tˈʊm/ (adj)
buit
  som saknar innehåll

tomat /tˈuːmɑːt/ (n, ut)
tomàquet, tomaquera
  frukt från växten tomat, rund grönsak som är röd eller gul

tomatsås /tˈuːmɑːtsˌoːs/ (n, ut)
salsa de tomàquet

tomhet /tˈɔmheːt/ (n, ut)
buidesa

tomrum /tˈɔmrɵːm/ (n, neut)
buit

tomte /tˈʊmtɛ/ (n, ut)
pare noel
  den som, i sagor, kommer och ger barnen julklappar på julen, även kallad jultomte

ton /tˈuːn/ (n)
tona
  internationell metrisk måttenhet för vikt/massa lika med en miljon gram

tonalitet /tˈuːnalˌɪteːt/ (n, ut)
tonalitat
  harmonisk samhörighet mellan en grundton och övriga toner, bundenhet till en tonart

tonfisk /tˈɔnfɪsk/ (n, ut)
tonyina
  individ av fisksläktet Thunnus inom familjen makrillfiskar (Scombridae)
tonyina, tonyina d'aleta blava, tonyina roja, tonyina vermella
  en art (Thunnus thynnus) inom fiskfamiljen makrillfiskar (Scombridae); individ av arten tonfisk

tongan /tˈɔŋan/ (n, ut)
tongalesa
  invånare i Tongaöarna eller som har tongansk härkomst

tongansk /tˈɔŋansk/ (adj)
tongalès
  som rör staten Tonga, dess folk, kultur eller geografi

tonganska /tˈɔŋanskˌa/ (n, ut)
tongalès
  kvinna från Tonga
  ett polynesiskt språk som talas på Tonga

tonnage /tˈʊnaɡə/ (n, neut)
arqueig
  ett antal samhöriga fartyg

tonsur /tˈʊnsʉr/ (n, ut)
tonsura
  avrakad hjässa (hos t ex katolska munkar)

tonåring /tˈuːnoːrˌɪŋ/ (n, ut)
adolescent
  person i åldern 13 år till och med 19 år

topas /tˈuːpas/ (n, ut)
topazi
  mineral bestående av silikat, fluorid och aluminiumhydroxid

topologisk /tˌuːpuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
topològic
  som avser topologi

toponym /tˈuːpuːnˌyːm/ (n, ut)
topònim

topp /tˈɔp/ (n, ut)
cim
  högsta punkten, spetsigt föremål, det bästa

toppmöte /tˈɔpmøːtə/ (n, neut)
cimera
  politisk konferens med regeringschefer från flera olika länder

toppskarv /tˈɔpskarv/ (n, ut)
corb marí emplomallat

tordmule /tˈuːrdmʉlə/ (n, ut)
gavot

toreador /tˈuːrəˌaduːr/ (n, ut)
torejador, torero
  tjurfäktare

torg /tˈɔrj/ (n, neut)
plaça
  ett öppet (planlagt) område i en stad, ursprungligen avsett som marknadsplats eller för att framhäva vissa byggnaders estetik.

torium /tˈuːriːˌʉm/ (n, neut)
tori

torka /tˈɔrka/ (n, ut)
sequera, secada

torka /tˈɔrka/ (v)
assecar
  (intransitivt) bli torr(are); vissna
  (transitivt) få eller göra eller låta bli torr; ta bort fukt från (tyg, hår, trä, något icke-flytande föremål) (även för att konservera mat)
netejar
  genom att dra ett ibland vått föremål längs ytan på ett annat föremål försöka rengöra det

torktumlare /tˈɔrktɵmlˌarə/ (n, ut)
assecadora
  maskin som torkar våta kläder

torn /tˈuːrn/ (n)
torre
  hög smal ihålig byggnad, fristående eller som del av större komplex
  en schackpjäs som går rakt längs rader eller kolumner

tornado /tˈuːrnadˌuː/ (n, ut)
tornado

tornera /tˈuːrneːrˌa/ (v)
justar
  deltaga i riddarspel till häst (ringränning)

tornfalk /tˈuːrnfalk/ (n, ut)
xoriguer, xoriguer comú

tornseglare /tˈuːrnseːɡlˌarə/ (n, ut)
falciot negre

tornuggla /tˈuːrnɵɡlˌa/ (n, ut)
òliba

torped /tˈuːrpəd/ (n, ut)
torpede
  självgående undervattensvapen med stridshuvud, traditionellt roderförsedd med styranordning för bangång, såsom temperad styrning (förprogrammerad bana), kommandostyrning (aktivt korrigerad bara) eller autonom styrning (målsökning)

torr /tˈɔr/ (adj)
sec
  inte blöt; som inte har vatten eller annan vätska i sig eller på sin yta; även om klimat som medför torra naturområden

torris /tˈɔriːs/ (n, ut)
gel sec
  koldioxid i fast form (vid låg temperatur)

torsdag /tˈuːʃdɑːɡ/ (n, ut)
dijous
  veckans fjärde dag

torsk /tˈɔʂk/ (n, ut)
bacallà
  en art (Gadus morhua) inom fiskfamiljen torskfiskar (Gadidae); individ av arten torsk

torta /tˈuːta/ (n, ut)
lletsó de muntanya
  en art (Cicerbita alpina) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten torta

tortera /tˈuːteːrˌa/ (v)
torturar
  utsätta för tortyr

tortyr /tˈuːtyːr/ (n, ut)
tortura
  det att tillfoga annan person (extrem) fysisk eller psykisk smärta, t.ex. som ett straff, i avskräckande syfte eller i syfte att tvinga till sig information (som den andre personen inte vill delge)

torus /tˈuːrʉs/ (n, ut)
tor

torv /tˈuːrv/ (n, ut)
torba

torvmosse /tˈuːrvmɔsə/ (n, ut)
torbera
  mosse i vilken torv bildats

toskansk /tˈɔskansk/ (adj)
toscà
  som rör Toscana

totalitarism /tuːtˈɑːliːtˌarɪsm/ (n, ut)
totalitarisme
  diktatur, kan resultera i att en stat endast tillåter ett maktägande parti

totalitär /tuːtˈɑːliːtˈɛːr/ (adj)
totalitari
  som präglas av eller syftar till totalitarism

toxicitet /tˈuːksiːsˌɪteːt/ (n, ut)
toxicitat
  det att vara toxisk, speciellt om graden av giftighet, ibland även om något toxiskt

toxikolog /tˌuːksiːkuːlˈoːɡ/ (n, ut)
toxicòleg
  person som sysslar med toxikologi

toxikologi /tˌuːksiːkuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
toxicologia
  läran om gifter och förgiftningar

toxikologisk /tˌuːksiːkuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
toxicològic
  som avser toxikologi

toxisk /tˈuːksɪsk/ (adj)
tòxic

tradition /trˌɑːdiːsxˈuːn/ (n, ut)
tradició
  (mänsklig) kulturell aktivitet (ofta någon form av festlighet eller ceremoni) som inom ett samhälle (sedan länge) brukar utföras vid en bestämd tidpunkt

traditionell /trˌɑːdiːsxˈuːnəl/ (adj)
tradicional

traditionellt /trˌɑːdiːsxˈuːnəlt/ (adv)
tradicionalment

trafik /trafˈiːk/ (n, ut)
tràfic
  fordon/personer/djur (som färdas) i rörelse/färdsel

trafikljus /trafˈiːkjˈʉs/ (n, neut)
semàfor
  elektrisk apparat avsedd att dirigera trafik och normalt bestående av tre lampor som tänds och släcks automatiskt med regelbundna intervall och som visar röd färg (som betyder stopp), gul färg (som betyder att man ska göra sig beredd att köra, om den före grön färg visas tillsammans med röd färg, eller, om den visas ensam efter grön färg och före röd färg, att man skall stanna om man kan alternativt fortsätta köra om man inte kan stanna) och grön färg (som betyder att man skall fortsätta köra, om det kan ske på ett trafiksäkert sätt).

trafikolycka /trafˈiːkuːlˌykːa/ (n, ut)
accident de circulació

trafikskylt /trafˈiːksxylt/ (n, ut)
senyal de trànsit
  skylt med symbol och/eller text som sitter intill eller över en (bil)väg och som informerar trafikanter om vägens och omgivningens förhållanden, aktuella trafikregler eller riktningar till olika mål, eller en standardiserad symbol som används på en sådan skylt

trafikstockning /trafˈiːkstɔknˌɪŋ/ (n, ut)
embotellament
  situation i vägtrafiken där så många fordon befinner i ett område att den genomsnittliga hastigheten minskar påtagligt och bilköer bildas

tragedi /trˈɑːɡədˌiː/ (n, ut)
tragèdia
  sorgespel, drama som inte är en komedi
  sorglig eller ledsam situation eller händelse; något som är tragiskt

tragikomedi /trˈɑːɡiːkˌuːmədˌiː/ (n, ut)
tragicomèdia
  drama som kombinerar element av tragedi och komedi

tragisk /trˈɑːɡɪsk/ (adj)
tràgic

trailer /trˈɑːiːlər/ (n, ut)
tràiler
  förhandstitt av film, program, spel eller dylikt

trajektoria /trˈɑːjəktˌuːriːˌa/ (n, ut)
trajectòria
  bana i vilken en partikel (till exempel projektil) rör sig

trakasseri /trˈɑːkasərˌiː/ (n, neut)
assetjament
  fortsattande besvär, ofredande eller plåga, kroppslig eller psykisk, orsakad vid någon medveten; vanlig i pluralformen, oftast i sexuellt samband

traktat /trˈaktat/ (n, ut)
tractat
  överenskommelse mellan två eller flera stater; folkrätt
  religiös skrift i litet format, som sprids i stora upplagor; religiös folkskrift; söndagsskoletidning

traktor /trˈaktɔr/ (n, ut)
tractor

trampa /trˈampa/ (v)
pedalejar
  använda pedalerna på en cykel

trana /trˈɑːna/ (n, ut)
grua
  en art (Grus grus) inom fågelfamiljen tranor (Gruidae); individ av arten trana

tranbär /trˈanbɛːr/ (n, neut)
nabiu
  röda ätliga bär från växten med samma namn; (Vaccinium oxycoccos)

trankilitet /trˈaŋkiːlˌiːteːt/ (n, ut)
tranquil·litat
  lugn, oberördhet

trans /trˈans/ (n, ut)
estat de trànsit
  ett dvalliknande tillstånd (t ex vid hypnos); hänryckning

transatlantisk /trˈansatlˌantɪsk/ (adj)
transatlàntic

transfob /trˈansfuːb/ (adj)
trànsfob
  som upplever en rädsla eller mycket starkt ogillande av transpersoner, transvestism eller transsexualitet

transfobi /trˈansfuːbˌiː/ (n, ut)
transfòbia

transformator /transfˈɔrmatˌɔr/ (n, ut)
transformador

transheterosexuell /trˈanshətərˌuːsəksˌʉəl/ (adj)
transheterosexual
  som känner sexuell attraktion till personer av motsatt kön till det kön som de identifierar sig med

transhomosexuell /trˈanshuːmˌuːsəksˌʉəl/ (adj)
transhomosexual
  som känner sexuell attraktion till personer av samma kön till det kön som de identifierar sig med

transistor /trˈansɪstˌɔr/ (n, ut)
transistor

transitiv /trˈansɪtˌiːv/ (adj)
transitiu
  som vanligen får ett objekt som bestämmande utfyllning

transitivt verb /trˈansɪtˌɪvt vˈɛrb/ (n)
verb transitiu
  verb som kan ha direkt objekt (t.ex. åka)

transkribera /trˈanskriːbərˌa/ (v)
transcriure
  omvandla tal till text eller text skrivet med ett alfabet till ett annat

transkription /trˌanskrɪpsxˈuːn/ (n, ut)
transcripció
  det att transkribera
  det sätt ett talat språk uttrycks i text eller hur ett tecknat språk beskrivs i text

translation /trˌanslasxˈuːn/ (n, ut)
traducció
  förflyttning; avbildning från ett vektorrum till sig självt som bevarar avstånd, vinklar och orientering, och där bilden av en vektor är parallell med vektorn
  processen där en ribosom använder informationen i budbärar-RNA och aminosyror för att bilda ett protein
  processen att flytta ett helgons reliker från en grav till ett relikskrin

translitterera /trˈanslɪtːərˌeːra/ (v)
transliterar
  omskriva från ett skriftsystem till ett annat så att varje främmande tecken motsvarar ett translittererat tecken

transparens /trˈansparəns/ (n, ut)
transparència
  genomskinlighet, det, eller egenskapen hos ett material, att släppa igenom ljus
  det att förehavandena inom en organisation eller arbetsgrupp kan granskas av utomstående, så att oegentligheter kan upptäckas utifrån

transparent /trˈansparˌɛnt/ (adj)
transparent
  genomsynlig, som man kan se igenom

transperson /trˈanspəʂˌuːn/ (n, ut)
transgènere

transponera /trˈanspuːnˌeːra/ (v)
transportar
  skriva om eller framföra (ett stycke) i en annan tonart

transportera /trˈanspɔtˌeːra/ (v)
transportar

transportflygplan /trˈanspɔtflˌyɡplan/ (n, neut)
avió de càrrega
  flygplan som används för transport av frakt

transposition /trˌanspuːsɪsxˈuːn/ (n, ut)
transposició

transsexualism /trˈansəksˌʉalˌɪsm/ (n, ut)
transsexualitat

transsexuell /trˈansəksˌʉəl/ (adj)
transexual

transsibirisk /trˈansiːbˌiːrɪsk/ (adj)
transsiberià
  som korsar Sibirien

transvestit /trˈansvəstˌiːt/ (n, ut)
transvestit
  person som finner välbehag i att bära kläder avsedda för det motsatta könet

trapets /trˈɑːpəts/ (n)
trapezi
  ett gymnastiskt redskap bestående av en enkel pinne eller stång fästad mellan två linor som kan gunga fritt, vanligt förekommande även på cirkus

trappa /trˈapa/ (n, ut)
escala
  anordning utomhus, i byggnad eller större fordon bestående av flera steg i olika höjder efter varandra, avsett för att underlätta vertikal positionsförändring hos människor och andra djur

trappsteg /trˈapstəɡ/ (n, neut)
esglaó

trasdocka /trˈasdɔkːˌa/ (n, ut)
nina de drap
  enkel typ av docka som är gjord av tyg med valfri stoppning

trasig /trˈɑːsɪɡ/ (adj)
malforjat
  som inte ser ut eller fungerar som den gjort innan eller gör i rätt skick; som har gått sönder

trast /trˈast/ (n, ut)
tord
  fågel av ett flertal släkten inom familjen trastfåglar (Turdidae) inom ordningen tättingar (Passeriformes)

trastsångare /trˈastsɔŋˌarə/ (n, ut)
balquer
  en art (Acrocephalus arundinaceus) inom fågelfamiljen rörsångare (Acrocephalidae); individ av arten trastsångare

tratt /trˈɑːt/ (n, ut)
embut
  koniskt redskap, speciellt ett för att hälla vätska i en flaskhals

trauma /trˈɑːʉmˌa/ (n, neut)
trauma
  kroppslig skada (medicinskt trauma)
  (bestående) psykologisk skada orsakad av en (för personen fruktansvärd) händelse eller tidsperiod som medfört mer känslomässig stress än vad personen kunnat hantera (psykiskt trauma); även om själva händelsen eller tidsperioden

travertin /trˌɑːvətˈiːn/ (n)
travertí
  slags kalksten som används som byggnadsmaterial

trea /trˈeːa/ (n, ut)
tres
  symbol som utgörs av siffran tre
  spelkort med värdet tre

tredagarsfeber /trˈeːdɑːɡˌaʂfəbər/ (n, ut)
rosèola infantil
  barnsjukdom som orsakas av humant herpesvirus typ 6

tredela /trˈeːdəlˌa/ (v)
tripartir
  dela i tre likstora delar

tredelad /trˈeːdəlˌad/ (adj)
tripartit

tredimensionell /trˌeːdiːmənsxˈuːnəl/ (adj)
tridimensional

tredje person /trˈeːdjə pˈɛʂuːn/ (n)
tercera persona

tredjedel /trˈɛdjədəl/ (n, ut)
tercer

treenighet /trˈeːənˌɪɡheːt/ (n, ut)
Trinitat
  de tre personerna av Gud (Fadern, Sonen och Anden)

trehjuling /trˈɛjʉlˌɪŋ/ (n, ut)
tricicle

trekant /trˈeːkant/ (n, ut)
trio
  sexuellt umgänge mellan tre personer

trema /trˈeːma/ (n, neut)
dièresi
  två punkter över e (ë) eller i (ï) för att beteckna självständigt uttal efter annan vokal

tremänning /trˈeːmənˌɪŋ/ (n, ut)
cosí prim
  syssling, d.v.s. en person vars ena förälder är kusin till en av ens egna föräldrar

trend /trˈɛnd/ (n, ut)
tendència
  långsiktig utveckling för en variabel
  tillfällig modeföreteelse

treonin /treːˈoːnˈiːn/ (n, neut)
treonina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Thr, T)

tresteg /trˈɛstəɡ/ (n)
triple salt
  variant av längdhopp som innefattar två långa steg före det avslutande hoppet

trettioåriga kriget /trˈɛtːiːˌuːoːrˌiːɡa krˈɪɡət/ (n, neut)
guerra dels Trenta Anys

tretåig mås /trˈeːtoːˌɪɡ mˈoːs/ (n)
gavina cuaforcada
  en art (Rissa tridactyla) inom fågelfamiljen måsar och trutar (Laridae); individ av arten tretåig mås

treudd /trˈeːɵd/ (n, ut)
trident
  redskap eller vapen (ljuster; symbol för havsguden) med tre spetsar (uddar)

treårsperiod /trˈeːoːʂpˌɛriːˌuːd/ (n, ut)
trienni

triangel /trˈiːaŋəl/ (n, ut)
triangle
  polygon med tre sidor
  ett percussioninstrument format som en triangel i metall

triangulering /trˈiːaŋˌʉleːrˌɪŋ/ (n, ut)
triangulació
  bestämning av ett objekts position genom mätning av vinklar på två kända positioner

triathlon /trˈiːathlˌɔn/ (n)
triatló
  en sport som kombinerar simning, cykling och löpning

triatlet /trˈiːatlət/ (n, ut)
triatleta
  person som tävlar i triatlon

tribun /trˈiːbɵn/ (n, ut)
tribú
  ämbetsman i antikens Rom

tribunal /trˌiːbɵnˈɑːl/ (n, ut)
tribunal
  (revolutions)domstol

triceps /trˈiːsəps/ (n, ut)
tríceps
  muskel på överarmens baksida

triglycerid /trˈɪɡlyːsˌeːriːd/ (n, ut)
triglicèrid
  kondensationsprodukt (triester) mellan glycerol (1,2,3-propantriol) och tre stycken fettsyror

trigonometri /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌiː/ (n, ut)
trigonometria

trigonometrisk /trˈiːɡɔnˌuːmətrˌɪsk/ (adj)
trigonomètric
  som rör trigonometri

trikloretylen /trˈɪkluːrətˌyːlən/ (n)
tricloroetilè
  kemisk förening av kol, väte och klor

trikolor /trˈiːkuːlˌuːr/ (n, ut)
tricolor
  en slags flagga med tre lika stora vågräta eller lodräta fält i olika färger, exempelvis Frankrikes

triljon /trˈɪljuːn/ (n, ut)
trilió
  ett tal, en miljon biljoner= 1018 = 1 000 000 000 000 000 000

trilla /trˈɪla/ (n, ut)
carruatge d'un sol cavall
  tvåsitsig enspänd öppen åkvagn med fyra hjul och fjädring

trilling /trˈɪlɪŋ/ (n, ut)
trigemin

trilobit /trˈiːluːbˌiːt/ (n, ut)
trilobit
  någon av de arter som hör till den utdöda taxonomiska klassen trilobiter (Trilobitomorpha) inom stammen leddjur (Arthropoda) som levde på jorden från kambrium till slutet av perm; individ av dessa arter

trilogi /triːlˈoːɡiː/ (n, ut)
trilogia
  kulturellt verk i tre delar, oftast om litteratur eller film

trinatriumfosfat /trˈiːnatrˌiːɵmfˌɔsfat/ (n)
fosfat de trisodi
  kemisk förening av natrium, fosfor och syre

triptyk /trˈɪptyːk/ (n, ut)
tríptic
  konstverk i tre fält

trissa /trˈɪsa/ (n, ut)
corriola
  hjul med kant som en tråd, en lina eller ett rep löper på eller kring, används bland annat i diverse hissanordningar

tritium /trˈiːtiːˌʉm/ (n, neut)
triti
  isotop av grundämnet väte med två neutroner dvs totalt 3 nukleoner i kärnan

tritonus /trˈiːtuːnˌʉs/ (n, ut)
tríton

triumf /trˈiːɵmf/ (n, ut)
triomf
  lysande framgång, seger

triumvirat /trˈiːɵmvˌiːrɑːt/ (n, neut)
triumvirat
  förening av tre män/personer (triumvirer), som delar högsta makten mellan sig

tro /trˈuː/ (n, ut)
creença, fe
  det att hålla något sannolikt, förmodan
fe, creença
  religiös övertygelse

tro /trˈuː/ (v)
creure
  finna något sannolikt (på grund av något sakförhållande) men inte veta säkert
  hålla något för sant, vara övertygad om något (på mer eller mindre rationella grunder)
  ha förtroende för någon/något, sätta sin tillit till någon/något
  ha en fast religiös övertygelse

troende /trˈuːəndə/ (n)
creient
  person som har en religiös över­tygelse

trofé /truːfˈeː/ (n, ut)
trofeu
  segertecken

trogen /trˈuːjən/ (adj)
fidel
  som står fast vid en åsikt eller övertygelse
  som håller sitt löfte till partner i en sexuell relation

trohet /trˈuːheːt/ (n, ut)
fidelitat
  det att vara trogen

trojan /trˈuːjan/ (n, ut)
cavall de Troia
  datorprogram som utger sig för att vara till nytta, men som orsakar skada när det lurat en användare att installera det

trojansk /trˈuːjansk/ (adj)
troià

trojka /trˈɔjka/ (n, ut)
troica
  ryskt trespann med tre hästar i bredd

troké /truːkˈeː/ (n, ut)
troqueu

troll /trˈɔl/ (n, neut)
trol
  samlingsnamn på människolika varelser i nordisk folktro och nordisk mytologi
  person som avsiktligt retar upp folk i diskussionsforum på internet; internettroll, nättroll

trolla /trˈɔla/ (v)
trolejar
  för eget nöjes skull reta upp andra eller ljuga ihop en historia i syfte att få en viss typ av (inte sällan starka) reaktioner

trollbunden /trˈɔlbɵndən/ (adj)
embadalit
  förhäxad, ofrivilligt fokuserad (på eller av något);

trollhaj /trˈɔlhaj/ (n, ut)
tauró follet
  en fiskart (Mitsukurina owstoni) inom ordningen håbrandsartade hajar (Lamniformes); individ av denna art

trollkarl /trˈɔlkarl/ (n, ut)
mag
  person som utövar trolleri som scenkonst
bruixot, mag
  fiktiv person eller bluffmakare som utges besitta övernaturliga förmågor
  person med extraordinär färdighet

trollslända /trˈɔlsləndˌa/ (n, ut)
libèl·lula, espiadimonis
  rovinsekt med långsträckt och smal bakkropp, långa vingar och utstående fasettögon, individ av olika arter som tillhör ordningen trollsländor (Odonata)

tromb /trˈɔmb/ (n, ut)
tornado

trombocytopeni /trˈɔmbuːsˌyːtuːpənˌiː/ (n, ut)
trombocitopènia
  tillstånd med för få trombocyter i blodet

trombon /trˈɔmbuːn/ (n, ut)
trombó
  ett bleckblåsinstrument, ett slags musikinstrument

tron /trˈuːn/ (n, ut)
tron

tropisk /trˈuːpɪsk/ (adj)
tropical
  som tillhör varma klimat
  som avser en trop (talesätt, sinnebild)

tropisk cyklon /trˈuːpɪsk sˈyklɔn/ (n)
cicló tropical
  intensivt lågtryck som bildas över tropiska hav med hög vattentemperatur

troponin /truːpˈoːnˈiːn/ (n, neut)
troponina
  ett proteinkomplex som finns i anslutning till tropomyosin i en skelettmuskel- eller hjärtmuskelfiber och som kan binda kalciumjoner och därmed få tropomyosinet att exponera bindningsställena för myosin på aktinfilamentet vilket inleder muskelkontraktionen

troposfär /trˈuːpɔsfˌɛːr/ (n, ut)
troposfera

trosbekännelse /trˈɔsbəɕˌɛnəlsə/ (n, ut)
credo
  bekännelse av tro

trots /trˈɔts/ (preposition)
malgrat, a pesar de
  fastän det finns (eller kunde tänkas finnas) ett hinder i

trotsig /trˈɔtsɪɡ/ (adj)
desafiador
  som är benägen att trotsa någon eller något; som vägrar att foga sig efter krav och regler

trottoar /trˈɔtːuːˌar/ (n, ut)
vorera, voravia
  (vanligtvis) smalare väg, oftast en gångbana och/eller en cykelbana, belägen vid sidan av en körbana, oftast något upphöjd i förhållande till körbanan och avgränsad med kantsten

trottoarkant /trˈɔtːuːˌarkant/ (n, ut)
vorada
  (förekomst av) den yttersta delen (ofta ungefär en decimeter bred) av en trottoar mot en bilväg, där trottoaren är upphöjd (ofta ungefär en decimeter) i förhållande till bilvägen, vilken (trottoarkant) ofta utgörs av en separat rad av avlånga (rätblocksformade, ibland avfasade mot vägbanan) sten- eller betongföremål

trovärdig /trˈuːvɛːrdˌɪɡ/ (adj)
creïble
  som ger ett verkligt uttryck

trovärdighet /trˈuːvɛːrdˌɪɡheːt/ (n, ut)
credibilitat

trubadur /trˈʉbadˌʉr/ (n, ut)
trobador
  skald och sångare från medeltidens Provence
  vissångare; kärlekssångare; en sångare som skriver de flesta av sina texter själv

trubbig /trˈɵbɪɡ/ (adj)
obtús
  som saknar kant, spets eller ände
  som är mellan 90 och 180 grader
  som har en trubbig vinkel

truck /trˈɵk/ (n, ut)
carretó elevador
  litet motorfordon utrustat med en gaffel för transporter och lastning inom en fabrik

truckflata /trˈɵkflatˌa/ (n, ut)
butch
  lesbisk tjej som beter sig stereotypt, är manhaftig

truism /trˈʉɪsm/ (n, ut)
bajanada
  uttalande som på grund av sin självklarhet är överflödigt

trumhinna /trˈɵmhɪnˌa/ (n, ut)
timpà
  (förekomst av) den tunna hinna (membrana tympani) som sitter i slutet av hörselgången, utgör gränsen mellan ytterörat och mellanörat, sätts i vibration av ljudvågor i luften och överför dessa vibrationer till det första hörselbenet, d.v.s. till hammaren (malleus)

trumma /trˈɵma/ (n, ut)
tambor, timbal
  slagverksinstrument i form av en cylinder med ett skinn spänt över öppningen
  cylinder, rör

trumma /trˈɵma/ (v)
tamborinejar, timbalejar
  slå på trumma, slå taktfast

trumpet /trˈɵmpət/ (n, ut)
trompeta
  trattliknande bleckblåsinstrument med tre ventiler

trumpetare /trˈɵmpətˌarə/ (n, ut)
trompeta
  person som spelar trumpet

trupp /trˈɵp/ (n, ut)
tropa
  samling av soldater som agerar i grupp
  en grupp personer

tryck /trˈyk/ (n, neut)
pressió
  en fysikalisk storhet, anger kraft per area; betecknas p; mäts i enheten pascal som är lika med en newton per kvadratmeter
  en sorts social påverkan från andra människor

trycka /trˈykːa/ (v)
imprimir
  framställa skrift, bild e.dyl. på papper maskinellt (i större mängd exemplar); skapa en utskrift från en skrivare (ansluten till en dator), skriva ut

tryckare /trˈykːarə/ (n, ut)
estampador
  ägare av eller arbetare i tryckeri

tryckeri /trˈykːərˌiː/ (n, neut)
estamperia
  lokal för tryckning

tryckfel /trˈykfəl/ (n, neut)
error d’impremta
  något enskilt fel i ett tryckt (eller, numera, digitalt textbaserat) verk (t.ex. en bok, en tidning eller ett reklamblad) som inte beror på ämnesrelevant okunskap hos författaren utan på något (mer eller mindre tekniskt) missöde vid framställandet av verket

tryckluft /trˈyklɵft/ (n, ut)
aire comprimit
  komprimerad luft från kompressor

tryffel /trˈyfəl/ (n, ut)
tòfona
  en sorts svampar med knölformiga (underjordiska) fruktkroppar

trygg /trˈyɡ/ (adj)
segur

tryne /trˈyːnə/ (n, neut)
morro
  nos på gris

tryptofan /trˈyptuːfˌan/ (n, neut)
triptòfan
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Trp, W)

trä /trˈɛː/ (n, neut)
fusta
  ett material som fås från träd; trävirke

träblåsinstrument /trəblˈoːsɪnstrˌʉmənt/ (n, neut)
instrument de fusta

träbord /trˈɛːbuːrd/ (n, neut)
taula de fusta
  bord av trä

träd /trˈɛːd/ (n, neut)
arbre
  hög växt med kraftig, barkklädd stam
  enkel sammanhängande graf utan cykler
  en vanlig datastruktur

träda /trˈɛːda/ (n, ut)
guaret
  åkermark som låtes vila från grödor

trädgård /trˈɛːdɡoːrd/ (n, ut)
jardí

trädgårdsmästare /trˈɛːdɡoːrdsmˌɛstarə/ (n, ut)
jardiner
  person som sysslar med trädgårdsskötsel

trädgårdssångare /trˈɛːdɡoːrdsˌɔŋarə/ (n, ut)
busqueret gros, busquereta mosquitera, tallarol gros

trädkrona /trˈɛːdkruːnˌa/ (n, ut)
copa
  toppen, ovanför stammen, av ett träd (lövträd eller barrträd)

trädlärka /trˈɛːdlərkˌa/ (n, ut)
cotoliu

träff /trˈɛf/ (n, ut)
cita, trobada
  tillfälle då några individer träffas
  det att träffa något

träffa /trˈɛfa/ (v)
encertar
  nå, komma fram till, komma i beröring med, ha verkan på eller uppnå (något) (som avsetts)
impactar
  komma i närheten av någon och hälsa, i plötsligt, avsett, eller första möte

träkol /trˈɛːkuːl/ (n)
carbó vegetal

träl /trˈɛːl/ (n, ut)
esclau

träna /trˈɛːna/ (v)
ensinistrar
  (transitivt) (om djur) lära, dressera

tränare /trˈɛːnarə/ (n, ut)
entrenador

träning /trˈɛːnɪŋ/ (n, ut)
entrenament
  övning inom ett visst område, utövande av aktiviteter med syftet att bli bättre på något, det att träna

träningsoverall /trˈɛːnɪŋsˌuːvərˌal/ (n, ut)
xandall
  dress oftast bestående av en jacka och ett par byxor, eller som en sammanhängande overall, som är utformade för att användas för att hålla värmen före, (ibland under) och efter träning

träningsvärk /trˈɛːnɪŋsvˌɛrk/ (n, ut)
agulleta
  ömhet i muskler efter fysisk ansträngning

träpanel /trˈɛːpanəl/ (n, ut)
enfustat de les parets
  panel (på vägg) av trä

träsko /trˈɛskuː/ (n, ut)
esclop
  sko helt eller delvis gjord av trä

träskomakare /trˈɛskuːmˌakarə/ (n, ut)
escloper
  tillverkare av träskor

träskonäbb /trˈɛskuːnˌɛb/ (n, ut)
balaenicipítid
  en fågelart (Balaeniceps rex) inom familjen träskonäbbar (Balaenicipitidae); individ av denna art

träsnitt /trˈɛsnɪt/ (n, neut)
xilografia
  illustration framställd genom avtryck från snideri (skuren bild) i träplatta

tråckla /trˈoːkla/ (v)
embastar
  sy ihop med långa stygn

tråd /trˈoːd/ (n, ut)
fil
  fint (långt) garn som används till vävning eller sömnad; textilmaterial
  en instruktionssekvens för parallell exekvering
  handling eller ämne (i en bok, muntlig berättelse, diskussion och dylikt)
filferro
  utdragen trådformad längd av metall, ofta avsedd för att leda elektricitet eller ström

trådbuss /trˈoːdbɵs/ (n, ut)
troleibús
  buss som huvudsakligen drivs av el från en kontaktledning ovanför vägen

trådlös /trˈoːdløːs/ (adj)
sense fil

tråg /trˈoːɡ/ (n, neut)
bol
  öppet, rektangulärt fat eller kärl, för framställning eller servering av mat

tråka ut /trˈoːka ˈʉt/ (v)
avorrir
  göra så att någon känner tristess (lätt negativ känsla av brist på intressant stimulans), t.ex. genom att tvinga personen att lägga sin uppmärksamhet på något (långsamt och långrandigt) som personen inte är intresserad av

tråkig /trˈoːkɪɡ/ (adj)
avorrit
  som uppfattas som understimulerande, och ger upphov till att tiden tycks flyta långsamt

trög /trˈøːɡ/ (adj)
mandrós
  som besitter den vanliga egenskapen hos materia i ett icke-accelererande referenssystem att accelerera om och endast om en resulterande kraft verkar på föremålet; som lyder Newtons första lag
  svår att få i rörelse; som har hög friktion mot något
  som tänker långsamt eller dåligt; ointelligent

tröghet /trˈœɡheːt/ (n, ut)
inèrcia
  egenskapen hos materia i ett icke-accelererande referenssystem att accelerera om och endast om en resulterande kraft verkar på föremålet; egenskapen att lyda Newtons första lag
  det att tänka långsamt eller dåligt; det att vara trög till viss del

tröja /trˈøːja/ (n, ut)
jersei
  klädesplagg som bärs på överkroppen

tröska /trˈœska/ (v)
batre
  skilja sädeskorn eller andra frön från ax eller halm eller agnar
  med hjälp av skördetröska skörda spannmål

tröskel /trˈœsxəl/ (n, ut)
llindar
  upphöjning från golvet direkt under en (stängd) dörr mellan två rum

tröskelvärde /trˈœsxəlvˌɛːrdə/ (n, neut)
llindar
  ett speciellt värde på en (matematisk eller fysikalisk) storhet sådant att olika saker gäller över och under detta värde, eller sådant att något inträffar om värdet nås (ovanifrån eller underifrån)

tröskverk /trˈœskvərk/ (n, neut)
ventadora
  motordrivet redskap som används för att tröska spannmål; föregångare till skördetröskan

tröst /trˈœst/ (n, ut)
benestar

trösta /trˈœsta/ (v)
consolar

trött /trˈœt/ (adj)
cansat
  som känner ett behov av att vila eller sova (oftast men inte uteslutande efter en ansträngning)
  som är utled på eller irriterad eller uttråkad av en (under en längre tid föreliggane) företeelse

trötta /trˈœtːa/ (v)
cansar

trötthet /trˈœtheːt/ (n, ut)
cansament, fatiga
  subjektiv upplevelse av energilöshet, kraftlöshet eller orkeslöshet

tröttna /trˈœtna/ (v)
cansar-se

tsar /tsˈar/ (n, ut)
tsar
  kejsare i Ryssland, Bulgarien eller Serbien

tsunami /tsˈɵnamˌiː/ (n, ut)
tsunami
  stor förödande våg orsakad av seismiska undervattenshändelser; en sorts flodvåg

tuba /tˈʉba/ (n, ut)
tuba
  relativt stort bleckblåsinstrument

tuberkulos /tˈʉbərkˌʉluːs/ (n, ut)
tuberculosi
  infektionssjukdom som (i västvärlden) framför allt drabbar lungorna, men som också kan sätta sig på andra organ, och som orsakas av en bakterie, vanligtvis Mycobacterium tuberculosis

tubkikare /tˈɵbkiːkarə/ (n, ut)
ullera de llarga vista
  kikare formad som en tub; vanligen monterad på stativ

tugga /tˈɵɡa/ (v)
mastegar

tuggummi /tˈɵɡɵmˌiː/ (n, neut)
xiclet
  bit av ett gummiaktigt ämne avsedd att tuggas men inte sväljas, bestående av bland annat tuggummibas, sötningsmedel och aromämnen

tuja /tˈʉja/ (n, ut)
tuia
  ett trädslag (Thuja occidentalis) i familjen cypressväxter (Cupressaceae) viltväxande i Nordamerika och populär som trädgårdsväxt världen över; exemplar av denna art

tukan /tˈʉkan/ (n, ut)
tucà
  individ av någon art inom familjen tukaner

tulium /tˈʉliːˌʉm/ (n, neut)
tuli

tull /tˈɵl/ (n, ut)
duana
  myndighet som ansvarar för tullverksamhet

tulltjänsteman /tˈɵlɕənstəmˌan/ (n, ut)
duaner, duanera
  tjänsteman verksam i tullen

tulpan /tˈɵlpan/ (n, ut)
tulipa
  en växtart (Tulipa gesneriana), i familjen liljeväxter (Liliaceae); exemplar av denna art

tulpanträd /tˈɵlpantrˌɛːd/ (n, neut)
tuliper de Virgínia
  ett trädslag (Liriodendron tulipifera) i familjen magnoliaväxter (Magnoliaceae) som förekommer naturligt i östra USA; exemplar av denna art

tum /tˈʉm/ (n, ut)
polzada

tumlare /tˈɵmlarə/ (n, ut)
marsopa
  en sorts dryckeskärl utan handtag och fot

tumme /tˈɵmə/ (n, ut)
polze
  det finger på människans hand som är placerat mittemot de andra fingrarna

tumregel /tˈɵmreːɡˌɛl/ (n, ut)
regla general

tumult /tˈʉmɵlt/ (n, neut)
tumult
  upplopp, buller

tumör /tˈʉmøːr/ (n, ut)
tumor

tundra /tˈɵndra/ (n, ut)
tundra

tung /tˈɵŋ/ (adj)
pesant
  med stor massa eller tyngd

tunga /tˈɵŋa/ (n, ut)
llengua
  den mjuka och böjliga kroppsdel som befinner sig inuti munnen, och med vilken dels maten flyttas så att den kan sväljas, och dels smak förnimms
  (överfört, ålderdomligt) språk
llengüeta, llengua
  plös; den del av skon som befinner sig mellan snörningen och ovansidan av foten

tungmetall /tˈɵŋmətˌal/ (n, ut)
metall pesat
  metall eller legering som har en densitet som är högre än 5 g/cm³

tungomål /tˈɵŋuːmˌoːl/ (n, neut)
llengua
  språk

tungvikt /tˈɵŋvɪkt/ (n, ut)
pes pesant
  viktklass inom boxning och brottning

tungvrickare /tˈɵŋvrɪkːˌarə/ (n, ut)
embarbussament
  fras eller ordföljd konstruerad för att vara svåruttalad

tunika /tˈɵniːka/ (n, ut)
túnica
  ursprungligen fornromerskt inomhusplagg; knälång jacka eller klänning

tunisier /tˈɵniːsˌiːər/ (n, ut)
tunisià
  invånare i Tunisien eller som har tunisisk härkomst

tunisisk /tˈɵniːsˌɪsk/ (adj)
tunisià
  som rör Tunisien, dess folk, kultur eller geografi

tunn /tˈɵn/ (adj)
prim
  (om ett långsträckt föremål) som har ett mycket kort avstånd från ena till andra långsidan

tunna /tˈɵna/ (n, ut)
barral
  cylindrisk behållare, ofta gjord av trä eller plåt

tunnbindare /tˈɵnbɪndˌarə/ (n, ut)
boter
  hantverkare som tillverkar och lagar trätunnor

tunnel /tˈɵnəl/ (n, ut)
túnel
  underjordisk, genom ett berg eller under en bro gående passage eller väg
  det när en boll drivs eller passas mellan benen på en motståndare

tunntarm /tˈɵntarm/ (n, ut)
intestí prim
  den längsta delen av tarmen hos människan, vilken delas in i duodenum, jejunum och ileum (proximalt till distalt), och förbinder magsäcken (proximalt) till tjocktarmen (distalt), och där spjälkning och upptag av näringsämnen sker

tunnvalv /tˈɵnvalv/ (n, neut)
volta de canó
  valv (murat innertak) i form av en halvcylinder (en halv tunna)

tupp /tˈɵp/ (n, ut)
gall

tuppfäktning /tˈɵpfəktnˌɪŋ/ (n, ut)
baralla de galls
  aktivitet där människor ser på medan dresserade tuppar slåss mot varandra

tupplur /tˈɵplʉr/ (n, ut)
migdiada
  kortvarig sömn

tur /tˈʉr/ (n, ut)
sort
  det att gynnas av slumpen; det att en positiv händelse inträffar när förloppet förefaller vara slumpartat eller svårförutsägbart

turban /tˈɵrban/ (n, ut)
turbant

turbin /tɵrbˈiːn/ (n, ut)
turbina

turism /tˈʉrɪsm/ (n, ut)
turisme
  företeelsen att människor reser från sin hembygd till en främmande plats i nöjes- eller rekreationssyfte; det som har med turistande och turistnäringen att göra

turist /tˈʉrɪst/ (n, ut)
turista

turistisk /tˈʉrɪstˌɪsk/ (adj)
turístic
  som har att göra med turister och turism

turk /tˈɵrk/ (n, ut)
turc, turca

turkisk /tˈɵrkɪsk/ (adj)
turc

turkiska /tˈɵrkɪskˌa/ (n, ut)
turc
  språk som talas i Turkiet

turkmeniska /tˈɵrkmənˌɪska/ (n, ut)
turcman
  ett sydvästligt turkspråk som talas av omkring 5 miljoner fördelat över länderna Turkmenistan, Iran, Afghanistan, Irak, Syrien och Turkiet

turkmensk /tˈɵrkmənsk/ (adj)
turcman
  som rör turkmenerna, det turkmeniska språket eller staten Turkmenistan

turkos /tˈɵrkuːs/ (adj)
turquesa
  som har en färg som är blandning av blått och grönt

turnering /tˈɵrneːrˌɪŋ/ (n, ut)
torneig

turturduva /tˈɵtɵrdˌʉva/ (n, ut)
tórtora
  en art (Streptopelia turtur) inom fågelfamiljen duvor (Columbidae); individ av arten turturduva

tusan /tˈʉsan/ (interjection)
maledicció
  en mild svordom

tuschpenna /tˈɵʃpənˌa/ (n, ut)
retolador
  penna med tusch

tusensköna /tˈʉsənsxˌøːna/ (n, ut)
margarida
  en art (Bellis perennis) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten tusensköna

tut /tˈʉt/ (interjection)
siulat
  ljudhärmande uttryck för läte av pressad luft från ett signalhorn, en vissla, tuta eller liknande

tut /tˈʉt/ (n, neut)
siulat
  lätet från signalhorn, vissla, tuta, trumpet eller liknande instrument varifrån ljud uppstår genom pressad luft

tuta /tˈʉta/ (n, ut)
clàxon
  signalhorn; anordning för att avge varnande ljud

tutu /tˈʉtʉ/ (n, ut)
tutú
  balettkjol gjord av flera lager tyll

tuvaluan /tˈʉvalˌʉan/ (n, ut)
tuvalià

tuvsnäppa /tˈɵvsnəpˌa/ (n, ut)
territ pectoral

tv-kanal /tˌeːvˈeː kanˈɑːl/ (n, ut)
cadena de televisió
  kanal med tv, d.v.s. en strömmande sändning, ofta nationell eller regional, av video med ljud vilken kan tas emot av tv eller annan mottagare

tv-program /tˌeːvˈeː prʊɡrˈam/ (n, neut)
programa de televisió
  förkortning av televisionsprogram, (kortare) avsnitt i en tv-kanal med ett definierat innehåll

tv-spel /tˌeːvˈeː spˈeːl/ (n, neut)
telejoc
  elektroniskt spel avsett att spelas på en spelkonsol kopplad till en tv-apparat

tv-tittare /tˌeːvˈeː tˈɪtːarə/ (n, ut)
teleespectador, teleespectadora
  person som tittar på en tv-sändning

tveka /tvˈeːka/ (v)
dubtar

tvekan /tvˈeːkan/ (n, ut)
dubte
  det att ha tvivel eller vara obeslutsam

tvekande /tvˈeːkandə/ (adj)
vacil·lant
  som tvekar;

tveklös /tvˈeːkløːs/ (adj)
indubitable

tveljus /tvəjˈʉs/ (n, neut)
crepuscle
  ljus i skymningen eller i gryningen

tvestjärt /tvˈɛsxət/ (n, ut)
papaorelles, tisoreta
  insekt av ordningen Dermaptera eller arten Forficula auricularia (vanlig tvestjärt)

tvetydig /tveːtˈyːdɪɡ/ (adj)
ambigu
  som har två eller flera möjliga tolkningar

tvetydighet /tveːtˈyːdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
ambigüitat
  det att vara tvetydig; egenskapen av att ha två eller flera tolkningar

tvilling /tvˈɪlɪŋ/ (n, ut)
bessó, bessona
  en av två personer födda efter samma graviditet

tvinga /tvˈɪŋa/ (v)
forçar

tvinna /tvˈɪna/ (v)
torçar
  sno ihop (spunna) trådar (till garn)

tvivel /tvˈiːvəl/ (n, neut)
dubte

tvivla /tvˈɪvla/ (v)
dubtar

tvärtom /tvˈɛtɔm/ (adv)
al contrari, contràriament, per contra
  på motsatt sätt

tvärvetenskaplig /tvˈɛrvətˌɛnskɑːplˌɪɡ/ (adj)
interdisciplinari
  som omfattar flera olika vetenskapsgrenar

tvätt /tvˈɛt/ (n, ut)
bugada
  kläder som tvättas

tvätta /tvˈɛtːa/ (v)
rentar

tvättbjörn /tvətbjˈœrn/ (n, ut)
ós rentador
  individ av släktet tvättbjörnar (Procyon) i familjen halvbjörnar (Procyonidae)

tvättfat /tvˈɛtfat/ (n, neut)
cubell
  skål för tvättning av främst händer och ansikte

tvättlina /tvˈɛtliːnˌa/ (n, ut)
estenedor
  lina som används för att hänga upp tvätten för torkning

tvättmaskin /tvˌɛtmasxˈiːn/ (n, ut)
rentadora
  (mekanisk och oftast eldriven) maskin som rengör tvätt (kläder, lakan och andra textilier)

tvättmedel /tvˈɛtmeːdˌɛl/ (n, neut)
detergent
  rengöringsmedel som är avsett för rengöring av textilier

tvättstuga /tvˈɛtstʉɡˌa/ (n, ut)
rentador

tvättställ /tvˈɛtstəl/ (n, neut)
lavabo
  ofta i toalett eller badrum väggmonterad några kubikdecimeter stor skålformad vattenbehållare med kran för flytande vatten monterad ovan behållaren och avlopp i behållarens botten, i syfte att användas av människor vid exempelvis hand- och ansiktstvätt

tvättsvamp /tvˈɛtsvamp/ (n, ut)
esponja
  mjukt och poröst redskap som kan suga upp vätska, används för tvätt och rengöring och för länge sedan producerades av svampdjur

tvåa /tvˈoːa/ (n, ut)
dos
  symbol som utgörs av siffran 2 (två)

tvåbent /tvˈoːbənt/ (adj)
bípede
  som använder två ben då de förflyttar sig; som går på två ben

tvål /tvˈoːl/ (n)
sabó
  löddrande rengöringsmedel, avsett för personlig hygien och används tillsammans med vatten

tvångsarbete /tvˈɔŋsarbˌeːtə/ (n, neut)
treball forçat
  påtvingat arbete som måste utföras som (del av) bestraffning, till exempel för lösdriveri

tvåspråkig /tvˈoːsproːkˌɪɡ/ (adj)
bilingüe

tvåspråkighet /tvˈoːsproːkˌɪɡheːt/ (n, ut)
bilingüisme
  det att tala två språk

tvåstatslösning /tvˌoːstatslˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
solució de dos estats
  förslat på lösning av en intern konflikt där två parter tilldelas varsin del av landet som en egen (suverän) stat

twittra /tvˈɪtra/ (v)
tuitejar

tycka om /tˈykːa ɔm/ (v)
agradar, estimar
  tycka att något är trevligt eller på annat sätt bra

tycka synd om /tˈykːa sˈynd ɔm/ (v)
plànyer

tydligen /tˈyːdlɪɡˌɛn/ (adv)
aparentment
  efter vad man kan eller lyckas förstå, tolka, tyda, få reda på, blir varse

tyfoidfeber /tˈyːfuːˌɪdfəbər/ (n, ut)
febre tifoide
  svår och smittsam sjukdom orsakad av salmonellabakterien Salmonella Typhi

tyfon /tyːfˈoːn/ (n, ut)
tifó
  tropisk cyklon som bildats över västra Stilla havet (undantaget området runt Australien), och vars vindar uppnår orkanstyrka

tyfus /tˈyːfʉs/ (n, ut)
tifus
  en svår infektionssjukdom (långvarig feber, huvudvärk, diarré)

tyg /tˈyːɡ/ (n, neut)
teixit
  material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande
tela
  stycke av material som är skapat genom vävning, stickning, virkning eller liknande

tyghus /tˈyːɡhʉs/ (n, neut)
armeria
  byggnad för förvaring av (artilleri)vapen och ammunition m m

tygla /tˈyːɡla/ (v)
sofrenar
  kontrollera, försäkra sig om att inte tappa kontrollen över

tympanon /tˈympanˌuːn/ (n, ut)
timpà
  triangelformigt eller rundat väggfält över dörr eller fönster (särsk över medeltida kyrkportal)

tyngd /tˈyŋd/ (n, ut)
pes
  tyngdkraft på ett föremål; proportionell mot föremålets massa
  föremål som används för att tynga ner något

tyngdlyftning /tˈyŋdlyftnˌɪŋ/ (n, ut)
halterofília
  lyft av tyngder

tyngdlöshet /tyŋdlˈœsheːt/ (n, ut)
ingravidesa

typ /tˈyːp/ (n, ut)
tipus
  urbild, förebild, modell, sort
classe
  föredragen sorts person; en sorts person som någon finner attraktiv
  otrevlig person

typisk /tˈyːpɪsk/ (adj)
típic

typograf /tˈyːpɔɡrˌaf/ (n, ut)
tipògraf
  person som arbetar med typografi

typografi /tˈyːpɔɡrˌafiː/ (n, ut)
tipografia

tyrann /tˈyːran/ (n, ut)
tirà
  hänsynslös och grym härskare

tyranni /tˈyːranˌiː/ (n, neut)
tirania

tyrannisera /tˈyːranˌiːseːrˌa/ (v)
tiranitzar

tyristor /tˈyːrɪstˌɔr/ (n, ut)
tiristor
  elektronisk komponent uppbyggd av halvledarmaterial som kan koppla till och från ström

tyrosin /tˌyːruːsˈiːn/ (n, neut)
tirosina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Tyr, Y)

tysk /tˈysk/ (adj)
alemany
alemany, alemanya
  som berör Tyskland

tysk /tˈysk/ (n, ut)
alemany

tyska /tˈyska/ (n, ut)
alemany, alt alemany
  germanskt språk som talas främst i Tyskland, Österrike och Schweiz
alemana, alemanya
  kvinna från Tyskland

tysklönn /tysklˈœn/ (n, ut)
plàtan fals
  en art (Acer pseudoplatanus) inom familjen kinesträdsväxter (Sapindaceae); individ (vanligtvis träd) av arten tysklönn

tyst /tˈyst/ (adj)
silenciós
  nästan eller helt ljudlös; som endast ger svaga ljud ifrån sig

tyst /tˈyst/ (interjection)
silenciós

tystnad /tˈystnad/ (n, ut)
silenci
  det att inga ljud hörs; det att allt är tyst

tyvärr /tyvˈɛːr/ (adv)
desgraciadament
  genom dålig slump; p.g.a en olycklig händelse

täcka över /tˈɛkːa ˈøːvər/ (v)
cobrir
  placera en tunn film, tygbit eller annat tunt föremål över en (del av en) yta, så att (delen av) ytan inte syns om inte det täckande föremålet är genomskinligt; placera ett platt föremål över något så att detta döljs av föremålet

täcke /tˈɛkːə/ (n, neut)
edredó
  sängkläder av tjockare textil som kan placeras ovanpå kroppen vid sömn eller vila

täckglas /tˈɛkɡlas/ (n, neut)
cobreobjectes
  tunn skiva av glas som läggs över (för att täcka) preparat som ska studeras i mikroskop

täljare /tˈɛljarə/ (n, ut)
comptador
  det tal, eller uttryck, som står ovanför bråkstrecket
  person som täljer

täljsten /tˈɛljstən/ (n, ut)
esteatita
  en metamorf bergart

tält /tˈɛlt/ (n, neut)
tenda

tältpinne /tˈɛltpɪnə/ (n, ut)
estaca

tämja /tˈɛmja/ (v)
amansir
  göra tam; få att fungera på ett icke vilt och/eller aggressivt sätt i interaktion med människor; domesticera

tända /tˈɛnda/ (v)
encendre
  skapa eld på något så att den/det börjar brinna
  låta (en lampa) börja lysa

tändare /tˈɛndarə/ (n, ut)
encenedor
  handhållen apparat för att framställa eld

tändsticka /tˈɛndstɪkːˌa/ (n, ut)
misto, llumí

tändsticksask /tˈɛndstɪksˌask/ (n, ut)
capsa de llumins

tändstift /tˈɛndstɪft/ (n, neut)
bugia, bugia d'encesa
  komponent i en förbränningsmotor som antänder den gasblandning som finns i förbränningsrummet

tänka /tˈɛŋka/ (v)
pensar
  mentalt bearbeta information, ofta i syfte att lösa ett problem; fundera

tänkare /tˈɛŋkarə/ (n, ut)
pensador
  person som tänker på djupet; filosof

tänkbar /tˈɛŋkbɑːr/ (adj)
imaginable

tärning /tˈɛːrnɪŋ/ (n, ut)
dau

tärningen är kastad /tˈɛːrnɪŋən ɛːr kˈastad/ (proverb)
el dau ha estat tirat
  anger att någonting har satts i gång, påbörjats; spelet har börjat

tät /tˈɛːt/ (adj)
dens
  utan hål, som kan innehålla vätska utan att läcka
  packad utan mellanrum

tävling /tˈɛvlɪŋ/ (n, ut)
competència, competició

tå /tˈoː/ (n, ut)
dit, dit del peu
  extremitet på fot (hos människor fem på varje fot)

tåg /tˈoːɡ/ (n)
tren
  lok eller motorvagn, med eller utan en rad sammankopplade vagnar, för transport av människor och gods på järnväg eller liknande bana

tågförare /tˈoːɡføːrˌarə/ (n, ut)
maquinista
  person som kör ett tåg

tågresa /tˈoːɡrəsˌa/ (n, ut)
viatge en tren
  resa med tåg

tågresenär /tˈoːɡrəsənˌɛːr/ (n, ut)
viatger de ferrocarril
  person som är på tågresa

tåla /tˈoːla/ (v)
tolerar
  stå ut med, uthärda

tålamod /tˈoːlamˌuːd/ (n, neut)
paciència

tålmodig /tˈoːlmuːdˌɪɡ/ (adj)
pacient

tång /tˈɔŋ/ (n, ut)
alicates
  verktyg som används för att gripa tag i eller klippa av saker med
alga
  större vattenlevande flercelliga alger men även vissa andra vattenväxter

tångsnälla /tˈɔŋsnəlˌa/ (n, ut)
agulla, peix bada, serp de la mar
  långsträckt rörformad fisk (Syngnathus typhle)

tår /tˈoːr/ (n, ut)
llàgrima
  enskild droppe av vätska utsöndrad från tårkörtlar i ögonen, ofta som reaktion på smärta eller sorg

tårben /tˈoːrbən/ (n, neut)
os lacrimal
  del av kraniet bestående av två tunna benplattor på vardera sida nosen

tårgas /tˈoːrɡas/ (n, ut)
gas lacrimògen
  gas som framkallar tårar

tårkörtel /toːrkˈœtəl/ (n, ut)
glàndula lacrimal
  en (glandula lacrimalis) av de två exokrina körtlar, en ovanför varje öga (lateralt), som producerar tårvätska

tåspets /tˈoːspəts/ (n, ut)
punta del dit del peu
  den yttersta delen av en tå

töjning /tˈœjnɪŋ/ (n, ut)
allargament
  det att töja

tömma /tˈœma/ (v)
buidar
  ta bort (allt) innehåll ur något; göra något tomt

tönt /tˈœnt/ (n, ut)
beneit
  person som ger ett tafatt och bortkommet intryck och som anses vara socialt missanpassad (och inte ”cool”, i synnerhet i ungdomssammanhang)

törnekrona /tˈœrnəkrˌuːna/ (n, ut)
corona d'espines
  krans av törnekvistar eller liknande material med särskild syftning till den som bars av Jesus vid korsfästelsen

törnskata /tˈœrnskatˌa/ (n, ut)
capsot d'esquena roja
  en art (Lanius collurio) inom fågelfamiljen törnskator (Laniidae); individ av arten törnskata

törnsångare /tˈœrnsɔŋˌarə/ (n, ut)
tallareta vulgar
  en art (Sylvia communis) inom fågelfamiljen sylvior (Sylviidae); individ av arten törnsångare

törst /tˈœʂt/ (n, ut)
set

törstig /tˈœʂtɪɡ/ (adj)
assedegat
  som känner ett behov av att inta vatten eller annan dryck; som känner behov av att dricka

udda /ˈɵda/ (adj)
imparell
  som saknar sitt parelement
  som inte kan divideras med två så att kvoten också blir ett heltal
  sådan att f(−x)&nbsp;=&nbsp;−f(x) för alla x
  annorlunda, ovanlig, konstig, underlig

ufo /ˈʉfuː/ (n, neut)
ovni

ufologi /ˌʉfuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
ufologia
  studiet av ufon (oidentifierade flygande föremål) och andra relaterade fenomen

ugandier /ˈʉɡandˌiːər/ (n, ut)
ugandès, ugandesa
  invånare i Uganda eller som har ugandisk härkomst

ugandisk /ˈʉɡandˌɪsk/ (adj)
ugandès

uggla /ˈɵɡla/ (n, ut)
òliba, rapinyaire nocturn
  en sorts nattaktiv rovfågel av ordningen Strigiformes.

ugn /ˈɵŋn/ (n, ut)
forn

uigur /ˈʉiːɡˌʉr/ (n, ut)
uigur
  individ tillhörande den turka folkgruppen som talar uiguriska, vadav de flesta är boende i Xinjiangprovinsen i dagens Kina

uigurisk /ˈʉiːɡˌʉrɪsk/ (adj)
uigur
  som rör folkgruppen uigurerna eller deras språk uiguriska

uiguriska /ˈʉiːɡˌʉrɪskˌa/ (n, ut)
uigur
  ett turkspråk talat av cirka 20 miljoner människor, i synnerhet av uigurerna i den kinesiska provinsen Xinjiang
  kvinnlig individ av folkgruppen uigurer

ukrainare /ˈɵkraˌiːnarə/ (n, ut)
ucraïnès
  invånare i Ukraina eller som har ukrainsk härkomst

ukrainsk /ˈɵkraˌɪnsk/ (adj)
ucraïnès

ukrainska /ˈɵkraˌɪnska/ (n, ut)
ucraïnès
  språk som talas i Ukraina
ucraïnesa
  kvinna från Ukraina

ukulele /ˈʉkʉlələ/ (n, ut)
ukulele

ull /ˈɵl/ (n, ut)
llana

ullek /ˈɵlək/ (n, ut)
roure martinenc, roure pubescent
  en växtart (Quercus pubescens) inom släktet ekar (Quercus) i familjen bokväxter (Fagaceae); exemplar av denna art

ullhårig mammut /ɵlhˈoːrɪɡ mˈamʉt/ (n)
mamut llanut
  en numera utdöd djurart (Mammuthus primigenius) i familjen elefanter (Elephantidae); individ av denna art

ullhårig noshörning /ɵlhˈoːrɪɡ nɔshˈœrnɪŋ/ (n)
rinoceront llanut
  en utdöd däggdjursart (Coelodonta antiquitatis) i familjen noshörningar (Rhinocerotidae); individ av denna art

ultimatum /ˈɵltiːmˌatʉm/ (n, neut)
ultimàtum
  slutbud, ej förhandlingsbart bud eller krav, vanligen direkt kopplat till sanktioner eller repressalier

ultraljud /ˌɵltrajˈʉd/ (n, neut)
ultrasò
  högfrekvent för människan ohörbart ljud

ultraviolett /ˈɵltravˌiːuːlˌɛt/ (adj)
ultraviolat
  som har en våglängd lite under den för violett ljus, omkring 100–400&nbsp;nm

umbärlig /ˈɵmbɛːrlˌɪɡ/ (adj)
no necessari
  som /inte är viktigare än att/ man kan vara utan /den/; överflödig; oviktig

umgänge /ˈɵmjəŋə/ (n, neut)
relació
  sällskapande

undanflykt /ˈɵndanflˌykt/ (n, ut)
excusa
  ursäkt, förevändning

undantag /ˈɵndantˌɑːɡ/ (n, neut)
excepció
  det att något avviker från det vanliga eller bestämda

undantagstillstånd /ˈɵndantˌɑːɡstɪlstˌoːnd/ (n, neut)
estat d'excepció
  tillfälligt upphävande av normala medborgerliga rättigheter med ökade befogenheter för polis och militär (såsom utegångsförbud, husundersökningar, arresteringar på lös grund m m)

under /ˈɵndər/ (preposition)
sota
  i ett läge som är lägre än en angiven punkt

under tiden /ˈɵndər tˈiːdən/ (adv)
entretant
  som sker samtidigt under en längre period

underarm /ˈɵndeːrˌarm/ (n, ut)
avantbraç

underart /ˈɵndeːrˌɑːt/ (n, ut)
subespècie
  en nivå inom den biologiska taxonomin som klassificerar alla levande organismer

underbar /ˈɵndərbˌɑːr/ (adj)
meravellós

underbarn /ˈɵndərbˌɑːrn/ (n, neut)
prodigi
  barn som fötts med speciella gåvor

underblåsa /ˌɵndərblˈoːsa/ (v)
provocar
  ge dolt stöd till, medverka till eller uppmuntra något skadligt som någon annan utför

underfamilj /ˌɵndərfamˈɪlj/ (n, ut)
subfamília

undergiven /ˈɵndərjˌiːvən/ (adj)
submís
  lydig, som utan protest rättar sig efter vad någon annan vill

underhåll /ˈɵndərhˌɔl/ (n, neut)
manteniment
  skötsel; support

underhålla /ˈɵndərhˌɔla/ (v)
mantenir
  hålla i tillräckligt gott skick genom kontinuerlig skötsel

underhållning /ˈɵndərhˌɔlnɪŋ/ (n, ut)
entreteniment

underjordisk /ˈɵndərjˌuːrdɪsk/ (adj)
subterrani
  belägen i, skeende i eller som kommer från underjorden (området under jordytan eller markytan)

underkastelse /ˈɵndərkˌastəlsə/ (n, ut)
submissió
  det att underkasta sig

underkjol /ˈɵndərɕˌuːl/ (n, ut)
biso
  som bärs under en kjol

underkläder /ˈɵndərklˌɛːdər/ (n, ut)
roba interior
  kläder som bärs närmast kroppen under andra lager av kläder

underkäke /ˈɵndərkˌɛːkə/ (n, ut)
mandíbula
  ett ben i nedre främre delen av kraniet
  undre delen av munnen, runt detta ben; vars spets är hakan

underliggande /ˈɵndərlˌɪɡandə/ (adj)
subjacent
  lägre, belägen under (marken, huden, barken), dold

underlägsenhet /ˈɵndərlˌɛɡseːnhˌeːt/ (n, ut)
inferioritat
  det att vara underlägsen

underläpp /ˈɵndərlˌɛp/ (n, ut)
llavi inferior
  den undre av en människas eller ett djurs två läppar

underordna /ˈɵndərˌuːrdna/ (v)
subordinar
  sänka till lägre rang än någon annan, underställa (någon en annans befäl), att göra (någon) underlydande

underordnad /ˈɵndərˌuːrdnad/ (adj)
inferior
  som befinner sig under en annan, given person i en social hierarki (t.ex. inom militären eller i ett företag)
  mindre viktig

underordning /ˈɵndərˌuːrdnɪŋ/ (n, ut)
subordre

underrättelsetjänst /ˈɵndərˌɛtːəlsˌɛɕənst/ (n, ut)
servei d'Intel·ligència
  för spioneri och statssäkerhet

undersida /ˈɵndəʂˌiːda/ (n, ut)
subpàgina
  webbsida som ligger underordnad en annan

underskatta /ˈɵndəʂkˌatːa/ (v)
subestimar, infravalorar, menysprear, menysvalorar

underskott /ˈɵndəʂkˌɔt/ (n, neut)
dèficit

underskrift /ˈɵndəʂkrˌɪft/ (n, ut)
signatura

underslev /ˈɵndəʂləv/ (n, neut)
defraudació
  förskingring, bedrägeri

understreck /ˈɵndəʂtrˌɛk/ (n, neut)
guió baix
  skiljetecknet (som ibland i datorsammanhang används i stället för mellanrum (blanksteg) ifall det senare av tekniska skäl inte är tillåtet)

understryka /ˈɵndəʂtrˌyːka/ (v)
subratllar
  dra ett streck under (så här), oftast för att betona att något är viktigt
  betona att något är viktigt

underställa /ˈɵndəʂtˌɛla/ (v)
sottoporre
  lämna åt en annan för granskning (och beslut); underordna

undersåte /ˈɵndəʂˌoːtə/ (n, ut)
súbdit
  medborgare, landsman

undersöka /ˈɵndəʂˌøːka/ (v)
investigar
  (noggrant) ta reda på information (om något), ofta då något specifikt är oklart

undersökning /ˌɵndəʂˈœknɪŋ/ (n, ut)
investigació
  aktivitet som utförs i syfte att erhålla kunskap om hur något förhåller sig; det att undersöka

undertext /ˈɵndətˌɛkst/ (n, ut)
subtítol
  text(spår) som visas i underkant i en film eller TV-program och som precis innehåller talet (dialog, berättarröst etc.) i filmen (oftast översatt till ett annat språk); texten, som ofta består av en eller två rader, uppdateras med några sekunders mellanrum, och innehåller det tal som sägs under tiden som texten visas

undertextare /ˈɵndətˌɛkstarə/ (n, ut)
subtitulador
  person som till yrket översätter och textar film och teve

undertitel /ˈɵndətˌiːtəl/ (n, ut)
subtítol
  sekundär titel på ett verk, exempelvis en bok eller en film, som oftast är mer beskrivande än huvudtiteln

undervisa /ˈɵndərvˌiːsa/ (v)
formar

undgå /ˈɵndɡoː/ (v)
eludir
  komma undan, bli förskonad från
  gå förbi, passera obemärkt, förbises

undkomma /ˈɵndkɔmˌa/ (v)
escapar

undulat /ˈɵndʉlˌat/ (n, ut)
periquito
  (Melopsittacus undulatus), art ut familjen papegojor
  individ av arten ovan

undvika /ˈɵndviːka/ (v)
evitar
  göra så att man inte hamnar i en viss situation eller utför en viss handling

ung /ˈɵŋ/ (adj)
jove
  som har levt en relativt kort tid av sin väntade livslängd, oftast om människor, men även om djur eller växter

ungdom /ˈɵŋdɔm/ (n, ut)
adolelescència
  tillståndet mellan barndomen och vuxendomen

ungdomlighet /ˈɵŋdɔmlˌɪɡheːt/ (n, ut)
jovenesa
  det att verka ung (trots sin ålder)

unge /ˈɵŋə/ (n, ut)
nen
  genom fortplantning producerad avkomma till ett djur; även om mänsklig avkomma
  barn

ungefär /ˈɵŋəfˌɛːr/ (adv)
aproximadament, més o menys

ungersk /ˈɵŋəʂk/ (adj)
hongarès
  som rör Ungern eller ungerska

ungerska /ˈɵŋəʂkˌa/ (n, ut)
hongarès
  språk som talas främst i Ungern
hongaresa
  kvinna från Ungern

ungkarl /ˈɵŋkarl/ (n, ut)
solter
  ogift man

ungrare /ˈɵŋrarə/ (n, ut)
hongarès
  invånare i Ungern eller person med ungersk härkomst

uniform /ˌɵniːfˈɔrm/ (n, ut)
uniforme
  enhetlig klädesdräkt som används för att identifiera bäraren som tillhörande en viss grupp (ofta men inte nödvändigtvis med prestige eller makt)

union /ˈɵniːˌuːn/ (n, ut)
unió
  (till två mängder) den mängd som innehåller samtliga element som ingår i någon eller båda av de två mängderna, fast inga andra element; unionen av A och B skrives A \cup B

universalism /ˈɵniːvˌɛʂalˌɪsm/ (n, ut)
universalisme
  försök att omfatta allt

universalitet /ˈɵniːvˌɛʂalˌiːteːt/ (n, ut)
universalitat
  det att vara universell; allmängiltighet

universalmedel /ˈɵniːvˌɛʂalmˌeːdəl/ (n, neut)
panacea
  botemedel mot alla sjukdomar

universell /ˈɵniːvˌɛʂəl/ (adj)
universal

universitet /ˈɵniːvˌɛʂɪtˌeːt/ (n, neut)
universitat

universum /ˈɵniːvˌɛʂʉm/ (n, neut)
univers
  världsalltet, den rymd som per definition innehåller allting; används ofta som egennamn

uns /ˈɵns/ (n, neut)
unça
  äldre svensk viktenhet, motsvarande omkring 30 gram

ununoktium /ˈɵnɵnˌɔktiːˌʉm/ (n)
ununocti
  tidigare namn för grundämnet oganesson med atomnummer 118 och atommassa 294, kemiska beteckningen Uuo

ununpentium /ˈɵnɵnpˌɛntiːˌʉm/ (n)
ununpenti
  tidigare namn för moscovium, grundämnet med atomnummer 115 och atommassa 288, kemiska beteckningen Uup

ununtrium /ˈɵnɵntrˌiːʉm/ (n)
ununtri
  tidigare namn för grundämnet nihonium med atomnummer 113 och atommassa 284, kemiska beteckningen Uut

uppbringa /ˈɵpbrɪŋˌa/ (v)
capturar un vaixell
  skaffa fram
  kapa (ett fartyg)

uppbrott /ˈɵpbrɔt/ (n, neut)
sortida
  påbörjande av förflyttning

uppbyggnad /ˈɵpbyɡnˌad/ (n, ut)
construcció
  organisation, konstruktion, sammanställning
  struktur, sammansättning
  uppbyggande, byggande, byggnad

uppdatering /ˈɵpdatˌeːrɪŋ/ (n, ut)
actualització
  det att något uppdateras
  ny information
  program eller annan fil som ersätter en gammal fil eller lägger till en ny fil i ett programsystem, vanligen för att korrigera fel eller öka prestanda i programmet, eller för att lägga till ny funktionalitet

uppdrag /ˈɵpdraɡ/ (n, neut)
encàrrec
  sak som skall eller borde utföras; handling utförd av någon/något till följd av någon/någots önskan om ett specifikt händelseförlopp

uppe /ˈɵpə/ (adv)
dalt

uppenbara /ˈɵpeːnbˌɑːra/ (v)
revelar
  göra uppenbar

uppenbarelse /ˈɵpeːnbˌɑːrəlsə/ (n, ut)
revelació
  insikt, syn, vision; mystisk upplevelse

uppfart /ɵpfˈɑːt/ (n, ut)
camí d'accés

uppfinna /ˈɵpfɪnˌa/ (v)
inventar

uppfinnare /ˈɵpfɪnˌarə/ (n, ut)
inventor

uppfinning /ˈɵpfɪnˌɪŋ/ (n, ut)
invenció, invent

uppfödare /ˈɵpføːdˌarə/ (n, ut)
criador

uppföljare /ɵpfˈœljarə/ (n, ut)
seqüela
  film som kommer efter och knyter an till en annan film

uppför /ˈɵpføːr/ (adv)
costa amunt
  i riktningen uppåt, särskilt snett med bibehållen kontakt med mark eller golv

uppföra /ˈɵpføːrˌa/ (v)
alçar
  (planera att) framföra ett skådespel etc.
  agera, bete sig (reflexivt)

uppförandekod /ˈɵpføːrˌandəkˌoːd/ (n, ut)
codi de conducta
  överenskommelse om regler för beteendet hos medlemmarna i en grupp eller organisation

uppförsbacke /ɵpfˈœʂbakːə/ (n, ut)
pendent
  backe som lutar uppåt (i den underförstådda (färd)riktningen)

uppgift /ˈɵpjɪft/ (n, ut)
tasca
  sak som man tänker eller bör göra

uppgradera /ˌɵpɡradˈeːra/ (v)
actualitzar

uppgång /ˈɵpɡɔŋ/ (n, ut)
sortida de sol
  något som ökar, stiger, reser sig; något som går upp

upphetsning /ˈɵphətsnˌɪŋ/ (n, ut)
agitació
  det att vara i upphetsat tillstånd

upphovsman /ˈɵphɔvsmˌan/ (n, ut)
autor
  person som har uppfunnit eller skapat något

upphovsrätt /ˈɵphɔvsrˌɛt/ (n, ut)
dret d'autor
  laglig rätt för en skapare av en viss verkshöjd att ensam bestämma hur detta verk får användas

upphöra /ˈɵphøːrˌa/ (v)
cessar
  ta slut, sluta, nå sin ände, sluta existera

uppkvark /ˈɵpkvark/ (n, ut)
quark dalt
  en av sex sorters kvarkar

uppladdning /ˈɵpladnˌɪŋ/ (n, ut)
pujada
  det att ladda upp en fil till internet; det att kopiera en fil till en server
  det att ladda upp inför något

upplaga /ˈɵplɑːɡˌa/ (n, ut)
edició

upplevelse /ˈɵpləvˌɛlsə/ (n, ut)
experiència

upplopp /ˈɵplɔp/ (n, neut)
recta d'arribada
  slutsträcka före mål i exempelvis löp-, skid- eller travtävling

upplysa /ˈɵplyːsˌa/ (v)
inspirar
  informera, skola

upplösa /ˈɵpløːsˌa/ (v)
dissoldre
  göra så att den sluta att existera, d.v.s. så att personerna slutar att träffas eller verka tillsammans på det regelbundna sätt som de tidigare gjort
  göra så att det slutar att existera (rent formellt, vilket kan innebära en mängd praktiska konsekvenser)
  göra så personerna eller föremålen hamnar på olika platser, d.v.s. sprids ut
  lösa upp

upplösning /ɵplˈøːsnɪŋ/ (n, ut)
dissolució
  det att något löses upp

uppmuntra /ˈɵpmɵntrˌa/ (v)
animar
  övertyga någon att vilja göra något; sporra; egga

uppmärksam /ˈɵpmərksˌam/ (adj)
atent

uppnå /ˈɵpnoː/ (v)
obtenir

upprepa /ˈɵprəpˌa/ (v)
repetir
  ta om (igen), repetera

uppriktig /ˈɵprɪktˌɪɡ/ (adj)
sincer

uppriktighet /ˈɵprɪktˌɪɡheːt/ (n, ut)
sinceritat
  det att vara uppriktig; ärlighet

uppror /ˈɵpruːr/ (n, neut)
rebel·lió, aixecament

upprymd /ˈɵprymd/ (adj)
de bon humor
  som upplever en sprudlande känsla av djup glädje, lycka, sorglöshet eller eufori
  glad, livad

upprörd /ɵprˈœrd/ (adj)
disgustat

uppsamlingsplats /ˈɵpsamlˌɪŋsplats/ (n, ut)
punt de recollida
  plats där saker från en uppsamling deponeras

uppsats /ˈɵpsats/ (n, ut)
reacció

uppskatta /ˈɵpskatːˌa/ (v)
apreciar
  tycka bra om; vara tacksam (för något eller mot någon); värdera, sätta värde på

uppskattning /ˈɵpskatnˌɪŋ/ (n, ut)
apreciació
  tacksamhet; det att tycka att någon har gjort något bra
estima
  ungefärlig, ej exakt beräkning

uppströms /ɵpstrˈœms/ (adv)
riu amunt
  i motsatt riktning mot strömriktningen

uppstå /ˈɵpstoː/ (v)
aixecar-se
  uppkomma, börja, bli till

uppståndelse /ˈɵpstoːndəlsə/ (n, ut)
resurrecció
  det att någon blir levande igen från att ha varit död

uppsägning /ˈɵpsəjnˌɪŋ/ (n, ut)
rescissió

uppträda /ˈɵptrɛːdˌa/ (v)
aparèixer
  bete sig, agera, uppföra sig
  kunna iakttas, visa sig, dyka upp, förekomma
actuar
  vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik, framträda

uppträdande /ˈɵptrɛːdˌandə/ (n, neut)
entrada
  föreställning inför publik
  det att vistas på en scen eller liknande plats i syfte att agera inför publik

upptäcka /ˈɵptəkːˌa/ (v)
descobrir

upptäckare /ˈɵptəkːˌarə/ (n, ut)
descobridor

upptäckt /ˈɵptəkt/ (adj)
descobert

upptäcktsresande /ˈɵptəktsrəsˌandə/ (n, ut)
exploradora

uppvisa /ˈɵpviːsˌa/ (v)
ensenyar
  visa att vederbörande är eller har något, presentera, framföra

uppvisning /ˈɵpviːsnˌɪŋ/ (n, ut)
espectacle
  det att uppvisa

uppvärdera /ˈɵpvɛːrdˌeːra/ (v)
rellançar
  värdera högre (än tidigare)

uppvärmning /ˈɵpvərmnˌɪŋ/ (n, ut)
escalfament
  det att något värms genom tillförsel av energi

uppåt /ˈɵpoːt/ (adv)
dalt

ur /ˈʉr/ (n)
rellotge
  mekanisk klocka; speciellt en bärbar

uran /ˈʉran/ (n, neut)
urani

uraninit /ˈʉranˌiːniːt/ (n)
uraninita
  uranmineral som sällan förekommer i kristallinsk form, utan i regel bildar en glänsande svart till brunsvart eller grönsvart massa

urban /ˈɵrban/ (adj)
urbà

urbanisering /ˈɵrbanˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
urbanització
  ökning av andelen av befolkningen i en region som bor i städer

urbota /ˈɵrbuːtˌa/ (adj)
irremeiable
  som inte kan sonas med böter

urdu /ˈɵrdʉ/ (n, ut)
urdú
  ett indoeuropeiskt språk som främst talas i Indien och i Pakistan

urfader /ˈɵrfadər/ (n, ut)
avi
  stamfader, förste mannen i en släkt

urgermanska /ˈɵrjərmˌanska/ (n, ut)
protogermànic
  hypotetiskt urspråk som tros ha föregått alla germanska språk

urin /ʉrˈiːn/ (n, ut)
orina

urinblåsa /ˌʉrɪnblˈoːsa/ (n, ut)
bufeta
  organ (vesica urinaria) som förvarar färdig urin fram till miktion (blåstömning)

urinera /ʉrˈiːneːrˌa/ (v)
pixar

urinledare /ˈʉrɪnlˌeːdarə/ (n, ut)
urèter
  någon (ureter) av de två rörformiga strukturer som transporterar färdig urin från respektive njure (närmare bestämt från njurens njurbäcken) till (den gemensamma) urinblåsan

urinrör /ˈʉrɪnrˌøːr/ (n, neut)
uretra
  (exemplar av) den rörformiga struktur (uretra, urethra) som transporterar färdig urin från urinblåsan (som verkar som lagringsplats för färdig urin från njurarna) ut ur kroppen, genom urinrörsöppningen

urinvägsinfektion /ˌʉrɪnvˌɛɡsɪnfəksxˈuːn/ (n, ut)
infecció urinària
  infektion i urinvägarna

urinvånare /ˈʉrɪnvˌoːnarə/ (n, ut)
aborigen
  ursprunglig invånare, de som var först med att bebo ett område

urmakare /ˈɵrmakˌarə/ (n, ut)
rellotger

urminnes /ˈɵrmɪnəs/ (adj)
immemorial
  som går tillbaka till äldre tider; forn, gammal

urna /ˈɵrna/ (n, ut)
urna
  kruka eller krus för att transportera vatten
  vasliknande kärl som används att transportera askan av en avliden efter kremering
  behållare för valsedlar

urologi /ˌʉruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
urologia

uroxe /ˈʉruːksə/ (n, ut)
ur
  ett utdött oxdjur (Bos primigenius) som nuvarande tamboskap härstammar från, men som var betydligt större än dessa

urringning /ˈɵrɪŋnˌɪŋ/ (n, ut)
escot
  den öppning som bildas mellan en kvinnas bröst när hon har ett klädesplagg som inte täcker vardera brösts ena övre hälft

urskilja /ˈɵrsxɪljˌa/ (v)
distingir

urskog /ˈɵʂkuːɡ/ (n, ut)
jungla
  mycket gammal och orörd skog

ursnygg /ˈɵʂnyɡ/ (adj)
esplèndit
  mycket snygg

urspråk /ˈɵʂproːk/ (n, neut)
protollengua
  utdött, gemensamt äldre språk ur vilket flera språk har utvecklats till att bilda en språkfamilj

urspårning /ˈɵʂpoːrnˌɪŋ/ (n, ut)
descarrilament
  händelsen att ett tåg (eller dylikt) spårar ur, det vill säga åker av spåret och hamnar med hjulen utanför rälsen

ursäkt /ˈɵʂəkt/ (n, ut)
disculpa, excusa
  urskuldande, begäran om förlåtelse
excusa
  förklaringsgrund, förevändning, försvar, (giltig) anledning eller motivering

ursäkta /ˈɵʂəktˌa/ (v)
excusar
  förlåta

urtavla /ˈɵtavlˌa/ (n, ut)
esfera
  rund skiva som skiljer en klockas visare från urverket och där tiden kan avläsas, vanligen försedd med streck och/eller siffror

uruguayan /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːan/ (n, ut)
uruguaià
  invånare i Uruguay eller som har uruguayansk härkomst

uruguayansk /ˈʉrʉɡˌʉaˌyːansk/ (adj)
uruguaià
  som rör Uruguay, dess folk, kultur eller geografi

urval /ˈɵrval/ (n, neut)
selecció
  det att välja ut (utvälja)
  grupp objekt som valts ut ur en större samling

usch /ˈɵʃ/ (interjection)
ecs

usurpation /ˌʉsɵrpasxˈuːn/ (n, ut)
usurpació
  det att usurpera

utan /ˈʉtan/ (conjunction)
separar

utan /ˈʉtan/ (preposition)
sense

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (adv)
fora

utanför /ˈʉtanfˌøːr/ (preposition)
fora
  på utsidan av, på andra sidan
  från, bortanför, bortom, på avstånd från; även bildligt att inte ingå i något

utantill /ˈʉtantˌɪl/ (adv)
de cor, de memòria
  i huvudet, ur minnet

utarmat uran /ˈʉtarmˌat ˈʉran/ (n)
urani empobrit
  avfall från anrikning av natururan till kärnbränsle eller till kärnvapen; isotopblandning med lägre andel 235U än hos natururan

utbilda /ˈʉtbɪldˌa/ (v)
formar
  (transitivt) ge någon eller några en utbildning; ge någon eller några kunskaper inom något ämne

utbildning /ˈʉtbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
educació

utbildningsdepartement /ˈʉtbɪldnˌɪŋsdəpatəmˌɛnt/ (n, neut)
Ministeri d'Educació
  departement för frågor om utbildning

utblick /ˈʉtblɪk/ (n, ut)
vista
  utsikt

utbrista /ˈʉtbrɪstˌa/ (v)
exclamar
  (med stor plötslighet) säga (något) med stark röst, eller på annat sätt börja producera ett (starkt) ljud (med rösten), t.ex. genom skratt, jubel eller sång

utbrott /ˈʉtbrɔt/ (n, neut)
aparició
  början på en våldsam händelse i naturen
  det att ha mycket starka känslor, särskilt ilska

utdelning /ˈɵtdeːlnˌɪŋ/ (n, ut)
dividend
  från företag utbetalade medel till dess ägare, vanligtvis kommer dessa medel från föregående års vinster

utdrag /ˈɵtdraɡ/ (n, neut)
extracte
  (citerad) del (av en text, ett register etc.)

utdöd /ˈɵtdøːd/ (adj)
extint
  ; art som försvunnit, upphört eller gått under genom att den sista individen har dött

ute /ˈʉtə/ (adv)
fora
  utanför något; utomhus

utebli /ˈʉtəblˌiː/ (v)
no presentar-se
  (mot förmodan) inte äga rum

utegångsförbud /ˌʉtəɡɔŋsfˈœrbʉd/ (n, neut)
cobrefoc
  förbud för ett barn att lämna hemmet för sina föräldrar
  myndigheters förbud till allmänheten att vistas utomhus, oftast nattetid, på grund av faror etc.

utelämna /ˈʉtəlˌɛmna/ (v)
deixar passar
  lämna ut, inte ta med, hoppa över, bortse från

uteslutande /ˈʉtəslˌʉtandə/ (adv)
exclusivament

utfall /ˈʉtfal/ (n, neut)
resultat
  resultat (av ett försök)

utforska /ˈʉtfɔʂkˌa/ (v)
explorar
  noggrant undersöka, ofta gällande geografiska platser

utforskare /ˈʉtfɔʂkˌarə/ (n, ut)
explorador
  person som utforskar

utfärda /ˈʉtfɛːrdˌa/ (v)
lliurar

utföra /ˈʉtføːrˌa/ (v)
realitzar
  göra (något)

utförlig /ʉtfˈœrlɪɡ/ (adj)
detallat

utgift /ˈʉtjɪft/ (n, ut)
despeses
  "kostnad" vid ett köptillfälle; den penningmängd en person eller organisation betalar för en produkt

utgrävning /ˈʉtɡrəvnˌɪŋ/ (n, ut)
excavació
  teknik inom arkeologi, paleontologi, rättsantropologi och geologi som syftar till att systematiskt frilägga, gå igenom och katalogföra lämningar från forna tider

utgång /ˈʉtɡɔŋ/ (n, ut)
sortida
  öppning, passage e.dyl. som leder ut ur något

utgångspunkt /ˈʉtɡɔŋspɵŋkt/ (n, ut)
punt de partida

utgåva /ˈʉtɡoːvˌa/ (n, ut)
edició

uthus /ˈɵthʉs/ (n)
edifici annex
  mindre, fristående byggnad, oftast oinredd och ouppvärmd, som ligger i anslutning till bostadshus men används i ett annat syfte, såsom förråd, vedbod, garage, eller dylikt

uthyrning /ˈɵthyrnˌɪŋ/ (n, ut)
locació
  det att hyra ut något mot betalning

uthärda /ˈɵthɛːrdˌa/ (v)
aguantar
  orka utsättas för något mycket jobbigt eller plågsamt

uthållighet /ˈɵthɔlˌɪɡheːt/ (n, ut)
aguant

utifrån /ˈʉtɪfrˌoːn/ (adv)
desde fora, de fora

utkastare /ˈɵtkastˌarə/ (n, ut)
gàrgola
  avlopp (pip) för regnvatten; i änden av eller i stället för stuprör

utkik /ˈɵtkiːk/ (n, neut)
recerca
  det att hålla uppsikt under längre tid över visst område
  person som håller utkik
guaita
  observationsplats t.ex. på fartyg

utlandsresa /ˈʉtlandsrəsˌa/ (n, ut)
viatge a l'estranger
  resa till utlandet

utlottning /ˈʉtlɔtnˌɪŋ/ (n, ut)
sorteig
  fördelning genom lottning

utlämning /ˈʉtləmnˌɪŋ/ (n, ut)
extradició
  det att utlämna någon

utländsk /ˈʉtləndsk/ (adj)
estranger

utländsk direktinvestering /ˈʉtləndsk dˈɪrəktˌɪnvəstˌeːrɪŋ/ (n)
inversió estrangera directa
  investering av kapital i ett företag direkt från utlandet

utlänning /ˈʉtlənˌɪŋ/ (n, ut)
estranger, estrangera, estrangeres, estrangers

utlösa /ˈʉtløːsˌa/ (v)
causar
  göra så att något (ofta plötsligt eller häftigt) inträffar eller börjar ske

utmana /ˈɵtmanˌa/ (v)
desafiar
  förklara sig villig att strida med någon (om något); förklara sig villig att (t.ex. i en tävling) jämföra ens egen skicklighet mot skickligheten hos en annan part; uppmana någon att tävla
  utsätta sig för svårigheter (som man troligtvis kan övervinna) i syfte att bli bättre, lära sig e.dyl.

utmaning /ˈɵtmanˌɪŋ/ (n, ut)
repte
  något som utmanar, något som behöver ansenlig ansträngning /men som ändå attraherar/

utmatta /ˈɵtmatːˌa/ (v)
esgotar
  göra alldeles matt, trött, tömma på krafter

utmattad /ˈɵtmatːˌad/ (adj)
exhaust

utmärglad /ˈɵtmərɡlˌɑːd/ (adj)
demacrat
  mycket mager av svält;

utmärkt /ˈʉtmərkt/ (adv)
excel·lentment
  ; på ett utmärkt sätt

utnyttja /ˈʉtnytjˌa/ (v)
aprofitar-se
  på ett mer eller mindre hänsynslöst sätt själviskt använda sig av sin överlägsenhet i något avseende gentemot någon annan till nackdel för denne, orättmätigt dra fördel av

utomhus /ˈʉtɔmhˌʉs/ (adv)
a l'aire lliure

utomjording /ˈʉtɔmjˌuːrdɪŋ/ (n, ut)
extraterrestre
  livsform (organism) från annan plats än jorden

utomjordisk /ˈʉtɔmjˌuːrdɪsk/ (adj)
extraterrestre
  som inte är av jordiskt ursprung; som inte kommer från jorden

utomrättslig /ˈʉtɔmrˌɛtslɪɡ/ (adj)
extrajudicial
  som sker utanför rättsväsendets metoder

utomäktenskaplig /ˈʉtuːmˌɛktənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
extraconjugal
  (om barn) vars föräldrar inte är gifta vid födseln

utopi /ˈʉtuːpˌiː/ (n, ut)
utopia

utplåna /ˈɵtploːnˌa/ (v)
anihilar
  utrota, ta bort (så att inget blir kvar); förinta

utpressare /ˈɵtprəsˌarə/ (n, ut)
xantatgista
  person som ägnar sig åt utpressning

utpressning /ˈɵtprəsnˌɪŋ/ (n, ut)
xantatge
  framtvingande genom ett (mindre omedelbart) hot

utral /ˈʉtral/ (adj)
epicè
  som avser utrum

utreda /ˈʉtrədˌa/ (v)
investigar
  undersöka detaljerna om något för att bättre förstå det

utredare /ˈʉtrədˌarə/ (n, ut)
investigador

utredning /ˈʉtreːdnˌɪŋ/ (n, ut)
investigació
  undersökning för att få klarhet i någon sak; ett projekt som syftar till att sammanställa information kring en fråga

utrikespolitik /ˈʉtriːkˌɛspuːlˌiːtiːk/ (n, ut)
política exterior
  politik för en stats förbindelser gentemot andra stater, även kallat diplomati och utrikes ärenden

utrop /ˈʉtruːp/ (n, neut)
exclamació
  det att någon ropar ut något

utropa /ˈʉtruːpˌa/ (v)
proclamar
  offentligt tillkännage; förklara som: utropa prinsessan till drottning

utropstecken /ˈʉtrɔpstˌɛkːən/ (n, neut)
signe d'exclamació

utrotning /ˈʉtrɔtnˌɪŋ/ (n, ut)
extinció

utrotningsläger /ˈʉtrɔtnˌɪŋslɛːɡər/ (n, neut)
camp d'extermini
  läger där människor samlas för att mördas

utrum /ˈʉtrɵːm/ (n)
comú
  en av klasserna för grammatiskt genus
  ord som tillhör klassen för det grammatiska genuset utrum

utrusta /ˈʉtrɵstˌa/ (v)
equipar

utrustad /ˈʉtrɵstˌad/ (adj)
equipat
  ; som utrustats

utrustning /ˈʉtrɵstnˌɪŋ/ (n, ut)
equip
  det att utrusta (någon med något för en verksamhet)
  artiklar och/eller kläder avsedda för ett syfte

utseende /ˈʉtsəˌɛndə/ (n, neut)
aparença

utsikt /ˈʉtsɪkt/ (n, ut)
vista
  överblick över ett större område, ofta från en högt belägen position
perpectiva
  möjlighet att någon händelse sker, särskilt en gynnsam och fördelaktig

utslag /ˈʉtslɑːɡ/ (n, neut)
desviació
  avvikelse från jämviktsläget för visare eller liknande
brotada
  mindre (fläckvis) inflammation på huden

utsläpp /ˈʉtsləp/ (n, neut)
emissió
  gas, vätska eller partiklar som en maskin, fabrik eller industri avger och som har en dålig påverkan på natur eller klimat

utsprida /ˈʉtspriːdˌa/ (v)
escampar
  sprida i olika riktningar (gödsel, säd, vatten; ljus, nyheter, rykten, skrifter)

utsträckning /ˈʉtstrəknˌɪŋ/ (n, ut)
dimensió

utställning /ˈʉtstəlnˌɪŋ/ (n, ut)
exposició

utsätta /ˈʉtsətːˌa/ (v)
sotmetre
  få någon eller något att drabbas av en särskild behandling, ofta obehaglig eller oönskad

uttag /ˈɵtːɑːɡ/ (n, neut)
endoll
  hål eller urgröpning där elektrisk stickkontakt kan anslutas

uttal /ɵtːˈɑːl/ (n, neut)
pronunciació, pronúncia

uttala /ˈɵtːalˌa/ (v)
pronunciar
  producera ett ljud av ett ord vid muntlig kommunikation (vanl.) mellan människor, särskilt med avseende på hur pass korrekt ljudet anses

utter /ˈɵtːər/ (n, ut)
llúdria, llúdriga
  en art (Lutra lutra) inom däggdjursfamiljen mårddjur (Mustelidae); individ av arten utter

uttryck /ˈɵtryk/ (n, neut)
expressió
  ett ord eller flera semantiskt kopplade ord som ofta förekommer i en viss följd, t ex en fras, ett idiom, ett ordspråk

uttrycka /ˈɵtrykːˌa/ (v)
expressar
  ge uttryck för; framställa utåt en tanke e.dyl. i en yttre (vanligtvis språklig) form; yttra
  uttala eller formulera sig på ett visst sätt i ord

uttrycksfull /ˈɵtryksfˌɵl/ (adj)
expressiu
  full (mättad) av uttryck

uttryckslös /ˈɵtrykslˌøːs/ (adj)
inexpressiu
  som inte visar några känslomässiga uttryck

utträda /ˈɵtrɛːdˌa/ (v)
escapar-se
  lämna, gå ut (+ ur)

utträde /ˈɵtrɛːdə/ (n, neut)
defecció
  formellt avhopp ur en organisation

uttråkad /ˈɵtroːkˌad/ (adj)
avorrit

utveckla /ˈʉtvəklˌa/ (v)
desenvolupar
  förändra något så att det blir bättre

utvecklad /ˈʉtvəklˌad/ (adj)
desenvolupat
  ; som utvecklats

utvecklare /ˈʉtvəklˌɑːrə/ (n, ut)
desenvolupador
  person som sysslar med att utveckla nya produkter

utveckling /ˈʉtvəklˌɪŋ/ (n, ut)
desenvolupament
  det att vetenskapliga, tekniska, filosofiska och/eller samhällsrelaterade kunskaper och färdigheter förbättras
  det att en enskild produkt skapas och sedan förbättras

utvidgning /ˈʉtvɪdŋnˌɪŋ/ (n, ut)
eixample

utvisa /ˈʉtviːsˌa/ (v)
expulsar
  inte låta någon vara kvar i ett land; tvinga någon ut ur landet
  tvinga lagmedlem att lämna spelplanen under en tävling

utväxling /ˈʉtvəkslˌɪŋ/ (n, ut)
multiplicació
  förhållande (t.ex. mellan kugghjul) vid utväxling av kraft

utöva /ˈʉtøːvˌa/ (v)
exercir

vaccin /vaksˈiːn/ (n, neut)
vacuna, vaccí
  försvagat smittämne som (genom antikroppbildning) ger skydd eller ökad motståndskraft mot ett visst smittämne

vaccination /vˌaksɪnasxˈuːn/ (n, ut)
vacunació

vaccinera /vaksˈiːneːrˌa/ (v)
vaccinar, vacunar
  inympa vaccin

vackla /vˈakla/ (v)
vacil·lar
  vara på väg att tappa balansen (och ta extrasteg för att få tillbaka full balans)

vad /vˈɑːd/ (pronoun)
què
  vilken sak (konkret eller abstrakt) eller händelse

vadben /vˈadbən/ (n, neut)
peroné
  fibula, ett ben i underbenet som sitter bakom skenbenet

vadställe /vˈadstələ/ (n, neut)
gual

vagant /vˈɑːɡant/ (n, ut)
vagant
  kringströvande studenter och avsigkomna präster eller munkar under medeltiden

vagel /vˈɑːɡəl/ (n, ut)
urçol
  inflammation av en körtel i ögonlocken

vagga /vˈaɡa/ (n, ut)
bressol
  säng för spädbarn som kan sättas i gungning

vaggvisa /vˈaɡviːsˌa/ (n, ut)
cançó de bressol, non-non

vagina /vˈɑːɡiːnˌa/ (n, ut)
vagina
  (exemplar av) det muskulära rör som förbinder den superiort belägna livmodern (via livmoderhalsen) med utsidan av kroppen via vaginalöppningen i vulva

vaginal /vˌɑːɡiːnˈɑːl/ (adj)
vaginal
  som har med vaginan att göra

vagn /vˈaŋn/ (n, ut)
carro
  transportmedel på hjul som saknar framdrivning och alltså ej rör sig med egen kraft (utom exempelvis motorvagn som är utrustad med framdrivningsanordning)

vaka /vˈɑːka/ (n, ut)
vigília
  natt målmedvetet tillbringad utan sömn i syfte att hålla koll på någonting istället

vaken /vˈɑːkən/ (adj)
despert
  inte sovande

vakna /vˈakna/ (v)
llevar-se

vaksam /vˈaksam/ (adj)
alerta
  som bevakar omgivningen, på sin vakt

vaksamhet /vˈaksamhˌeːt/ (n, ut)
vigilància
  det att vara vaksam

vaktel /vˈaktəl/ (n, ut)
guatlla
  en art (Coturnix coturnix) inom fågelfamiljen fälthöns (Phasianidae); individ av arten vaktel
  individ i ett flertal släkten inom familjerna fälthöns och tofsvaktlar

vaktmästare /vˈaktməstˌarə/ (n, ut)
bidell

vakuum /vˈɑːkʉˌʉm/ (n, neut)
buit

val /vˈɑːl/ (n)
balena
  individ inom däggdjursordningen Cetacea, vars arter lever i havet och blir stora eller mycket stora
elecció
  det att utse någon till en post, process där röstberättigade personer tillsammans låter någon/några få ett förtroendeuppdrag

valencianska /vˈɑːlənsˌɪanskˌa/ (n, ut)
valencià
  språkvariant av katalanska som är officiellt språk i regionen Valencia i Spanien vid sidan av spanska

valens /vˈɑːləns/ (n, ut)
valència
  antalet bindningar en atom kan ha med andra atomer
  antalet argument ett verb kan ha

valeriansyra /vˈɑːlərˌiːansˌyːra/ (n)
àcid pentanoic, àcid valèric
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med kemisk formeln C₅H10O₂

valfusk /vˈɑːlfɵsk/ (n, neut)
topinada, tupinada
  fusk i syfte att ändra utgången i ett val

valfångare /vˈɑːlfɔŋˌarə/ (n, ut)
balener, balenera
  person som fångar val

valfångstfartyg /vˌɑːlfɔŋstfˈɑːtˈyːɡ/ (n, neut)
balener
  fartyg som används för att fånga val

valhaj /vˈalhaj/ (n, ut)
tauró balena
  en art (Rhincodon typus) inom broskfiskfamiljen valhajar (Carcharhinidae); individ av arten valhaj

validera /vˈalɪdˌeːra/ (v)
validar

valin /vˈalɪn/ (n, neut)
valina
  en α-aminosyra som ingår i den genetiska koden (Val, V)

valk /vˈalk/ (n, ut)
call
  förhårdnad i huden, knöl

valkampanj /vˈalkampˌanj/ (n, ut)
campanya electoral
  valrörelse; kampanj i syfte att i ett (politiskt) val få röstberättigade att rösta för en viss person eller ett visst politiskt parti

valkyria /vˈalkyːrˌiːa/ (n, ut)
valquíria

vall /vˈal/ (n, ut)
mur
  abstrakt hinder

vallgrav /vˈalɡrav/ (n, ut)
fossat
  bred, ofta vattenfylld, markfördjupning, som omger murarna till en befäst byggnad eller anläggning

vallmo /vˈalmuː/ (n, ut)
rosella
  släkte (Papaver) av vanligen röda blommor som bildar stora frökapslar; individ av denna art

vallokal /vˈalʊkˌal/ (n, ut)
col·legi electoral
  någon av de offentliga platser, vid vilka röstningen till ett val utförs

vallon /vˈalɔn/ (n, ut)
való

vallonska /vˈalɔnskˌa/ (n, ut)
való
  ett romanskt språk (enligt vissa fransk dialekt) som talas företrädesvis i södra Belgien
  franskspråkig kvinna från regionen Vallonien i Belgien

vallöfte /vˈaløːftˌɛ/ (n, neut)
promesa electoral
  något som ett parti eller en valkandidat inför ett val lovar att genomföra eller arbeta för under förestående mandatperiod

valnöt /vˈalnøːt/ (n, ut)
noguera
  art i familjen valnötsväxter, eller dess träd
noguera, nou
  trädets frukt tillika kärna

valnötsträd /valnˈœtstrɛːd/ (n, neut)
noguer
  en art (Juglans regia) inom familjen valnötsväxter

valp /vˈalp/ (n, ut)
cadell
  unge till hundaktiga djur (t.ex. hund, varg, räv)

valresultat /vˈalrəsˌɵltɑːt/ (n, neut)
resultat de les eleccions
  utfall av ett (politiskt) val

valross /vˈalrɔs/ (n, ut)
morsa

vals /vˈals/ (n, ut)
vals
  sorts musikstil i tretakt med betoning på första taktdelen
  en sorts pardans i tretakt

valsedel /vˈalsədəl/ (n, ut)
papereta de vot
  lapp motsvarande en enskild röst som används vid val

valseger /vˈalsəjər/ (n, ut)
triomf electoral
  (t.ex. en politikers eller ett politiskt partis) seger i ett (politiskt) val

valskvarn /vˈalskvɑːrn/ (n)
molí de cereals, molí de farina, molí fariner
  anordning för att mala sädeskorn till mjöl mellan två stålvalsar

valthorn /vˈalthuːrn/ (n, neut)
trompa
  ett bleckblåsinstrument med tre eller fyra ventiler som utvecklats från det ventillösa jakthornet

valurna /vˈɑːlɵrnˌa/ (n, ut)
urna
  urna använd i samband med val

valuta /vˈɑːlʉtˌa/ (n, ut)
moneda
  pengar, betalningsmedel som gäller i ett eller flera länder

valutaunion /vˈɑːlʉtˌaɵnˌiːuːn/ (n, ut)
unió monetària

valv /vˈalv/ (n, neut)
volta

vampyr /vˈampyːr/ (n, ut)
vampir
  mytologisk varelse, med övernaturliga krafter och förmågor, som måste dricka människoblod för att överleva

vampyrbläckfisk /vˈampyrblˌɛkfɪsk/ (n, ut)
calamar vampir
  ett blötdjur (Vampyroteuthis infernalis) i ordningen Vampyromorpha, som lever i djuphaven; individ av denna art

vampyrisk /vˈampyːrˌɪsk/ (adj)
vampíric
  som tillhör vampyrer

van /vˈɑːn/ (adj)
acostumat a
  som har erfarenhet, ibland ofrivilligt

vana /vˈɑːna/ (n, ut)
costum, hàbit
  handling som utförs regelbundet, i vissa fall nästan rituellt

vanadin /vˌɑːnadˈiːn/ (n, neut)
vanadi

vandalism /vˈandalˌɪsm/ (n, ut)
vandalisme
  ödeläggelse utan mening; förstörelselusta

vandra /vˈandra/ (v)
caminar
  gå till fots

vandrarhem /vˈandrarhˌɛm/ (n, neut)
alberg de joventut

vandring /vˈandrɪŋ/ (n, ut)
caminada

vanemässig /vˈɑːnəmˌɛsɪɡ/ (adj)
habitual
  vars orsak är en vana (snarare än ett medvetet beslut); ibland negativ bibetydelse (uttrycker kritik att något sker alltför ofta)
  som gör något av vana; ibland negativ bibetydelse

vanilj /vˈɑːnɪlj/ (n, ut)
vainilla
  smak av kryddan vanillin som utvinns från orkidéer ur släktet Vanilla

vanlig /vˈɑːnlɪɡ/ (adj)
comú
  som ofta förekommer eller ofta kan observeras
  (del av namnet på den) mest förekommande arten av ett släkte
normal
  normal, som inte skiljer sig från det brukliga/det typiska

vanligtvis /vˈɑːnlɪktvˌiːs/ (adv)
normalment
  i alla eller åtminstone de flesta (vanliga eller "normala", enligt någon mening) fall

vanskapt /vˈanskɑːpt/ (adj)
deforme
  missbildad, som är född med lyte

vanställa /vˈanstəlˌa/ (v)
desfigurar

vant /vˈant/ (n, neut)
obenc
  rep, vajer eller liknande som stöttar mast i sidled, vanligen snett bakifrån

vanvördig /vanvˈœrdɪɡ/ (adj)
irreverent
  som saknar vördnad

vanära /vˈɑːnɛːrˌa/ (n, ut)
vergonya
  ringa anseende

vapen /vˈɑːpən/ (n, neut)
arma, escut
  redskap främst avsett att skada eller döda vid jakt eller i krig
escut, escut d'armes
  släkt-, stats- eller landsmärke som pryder sköldar eller flaggor

vapenbok /vˈɑːpənbˌuːk/ (n, ut)
armorial
  förteckning över heraldiska vapen

vapensköld /vˌɑːpənsxˈœld/ (n, ut)
escut d'armes
  märke (kännetecken) för adlig släkt, stad, provins eller liknande

vapenstillestånd /vˈɑːpənstˌɪləstˌoːnd/ (n, neut)
armistici
  formell överenskommelse mellan stridande parter om att upphöra krigföring, inför en förestående fredsförhandling

vapenvila /vˈɑːpənvˌiːla/ (n, ut)
alto el foc
  överenskommelse mellan stridande parter om att (åtminstone temporärt och lokalt men utan förestående fredsförhandling) avbryta krigföring

vapenvägrare /vˈɑːpənvˌɛɡrarə/ (n, ut)
objector de consciència
  person som vägrar utföra militärtjänst som involverar vapen

var /vˈɑːr/ (adv)
on
  på vilken plats

var /vˈɑːr/ (n)
pus
  gulaktig kroppsvätska formad av utsöndring, bestående av vita blodceller, död hud, och mikroorganismer

vara /vˈɑːra/ (n)
mercaderia
  ting som köps och säljs

vara /vˈɑːra/ (v)
ser, estar
  ett ord som tillskriver subjektet en identitet eller egenskap
  för att tillsammans med perfektparticip bilda passiv verbform
estar, ser
  uppta plats i rummet eller tiden; befinna sig
  existera, finnas
supurar
  utsöndra var

varan /vˈɑːran/ (n, ut)
varà
  ödla tillhörande familjen Varanidae

varbygel /vˈarbyːɡəl/ (n, ut)
pontet
  skydd över avtryckaren på ett gevär eller motsvarande

vardag /vˈɑːrdɑːɡ/ (n, ut)
dia feiner, dia laborable
  veckodag de flesta arbetar, generellt sett en (helgfri) dag mellan måndag och fredag, och juridiskt sett även lördag (även om lördagar numera oftast räknas som helgdagar)

vardaglig /vˈɑːrdɑːɡlˌɪɡ/ (adj)
col·loquial

vardagsrum /vˈɑːrdɑːɡsrˌɵːm/ (n, neut)
estança
  stort rum i en bostad avsett för mediauppspelning, umgänge eller annan besläktad syssla

vardagsspråk /vˈɑːrdɑːɡsprˌoːk/ (n, neut)
llengua corrent
  språk som brukas till vardags (i motsats till formellt språk)

varelse /vˈarəlsə/ (n, ut)
creatura
  levande ting, ofta mytomspunnet

varfågel /vˈarfoːjəl/ (n, ut)
botxí, tuït

varför /vˈarføːr/ (adv)
per què

varg /vˈarj/ (n, ut)
llop, lloba
  ulv, gråvarg – en art (Canis lupus) inom däggdjursfamiljen hunddjur (Canidae); individ av arten varg (gäller inte den domesticerade underarten hund, Canis lupus familiaris)

varginna /vˈarjɪnˌa/ (n, ut)
lloba
  hona av däggdjursarten varg (Canis lupus)

vargunge /vˈarɡɵŋə/ (n, ut)
llobató
  unge (valp) av varg

variabel /vˈariːˌabəl/ (n, ut)
variable
  storhet vars värde tillåts variera
  en namngiven behållare för information i ett datorprogram
  variabel stjärna

varians /vˌariːˈans/ (n)
variància
  spridningsmått för en sannolikhetsfördelning

variant /vˈariːˌant/ (n, ut)
variant
  objekt med snarlika men något modifierade egenskaper jämfört med ett annat objekt

variera /vˈɑːriːərˌa/ (v)
variar

varifrån /vˈɑːrɪfrˌoːn/ (adv)
d'on

varje /vˈarjə/ (pronoun)
cada
  varenda, var, alla, 100&nbsp;% av

varken /vˈarkən/ (conjunction)
ni
  syftar på att något inte gäller för den ena och heller inte för den andra av två möjligheter eller fler; å ena sidan inte något (och inte heller något annat); inte vare sig något (eller något annat)

varm /vˈarm/ (adj)
càlid, calent

varm choklad /vˈarm ʃˈɔklad/ (n)
xocolata desfeta
  varm dryck med chokladsmak, vanligen baserad på vatten eller mjölk, ofta serverad med t.ex. vispgrädde

varmvattenberedare /vˈarmvatːˌɛnbərədˌarə/ (n, ut)
escalfador
  anordning som värmer upp vatten

varning /vˈɑːrnɪŋ/ (n, ut)
advertència, advertiment
  meddelande eller annan bit information som upplyser om att något negativt /med större sannolikhet än normalt/ kan komma att inträffa /vid visst beteende eller vid utförande av viss aktivitet/ eller om att något farligt finns i närheten

varningsskott /vˈɑːrnɪŋskˌɔt/ (n, neut)
tir d’advertència
  skott avlossat enbart för att varna eller skrämmas

vars /vˈaʂ/ (pronoun)
qual
  indikerar tillhörighet till det senast nämnda substantivet eller pronomenet; genitiv av som

varsågod /vˈaʂoːɡˌuːd/ (interjection)
de res
  svar på tack

varuhus /vˈɑːrʉhˌʉs/ (n, neut)
grans magatzems
  försäljningsställe med stor säljyta

varulv /vˈɑːrɵlv/ (n, ut)
home llop, licantrop

varumärkesord /vˌɑːrʉmˌɛrkəsˈɔrd/ (n, neut)
marca vulgaritzada
  varumärke som har blivit gängse benämning på alla liknande produkter, oavsett varumärke

varv /vˈarv/ (n, neut)
drassana
  anläggning för produktion och reparation av båtar och skepp

vas /vˈas/ (n, ut)
gerro
  behållare som kan fyllas med vatten för att plockade växter skall leva en längre tid

vasektomi /vˈɑːsəktˌuːmiː/ (n, ut)
vasectomia
  kirurgisk sterilisering av män där sädesledare skärs av

vaskrensare /vˈaskrənsˌarə/ (n, ut)
desembossador
  verktyg för att ta bort proppar i vaskar, diskhoar och andra vattenbehållare

vasodilatation /vˌɑːsuːdˌiːlatasxˈuːn/ (n, ut)
vasodilatació
  fysiologisk avslappning av den glatta muskulaturen i ett blodkärl (i synnerhet en arteriol), så att kärlets diameter ökar och motståndet mot blodflöde genom kärlet minskar

vass /vˈas/ (adj)
esmolat
  som har en kant avsmalnande till en linje och därav förmågan att skära igenom material

vassla /vˈasla/ (n, ut)
sèrum de llet

vatikansk /vˌɑːtiːkˈɑːnsk/ (adj)
vaticà
  som avser Vatikanstaten

vatten /vˈatːən/ (n, neut)
aigua
  en färg-, lukt- och smaklös vätska; kemisk förening mellan väte och syre, bestående av två väte- och en syreatom (H₂O), diväteoxid

vattendelare /vˈatːəndəlˌarə/ (n, ut)
divisòria d'aigües
  gräns mellan två avrinningsområden, typiskt en bergskam eller ås

vattendrag /vˈatːəndrˌaɡ/ (n, neut)
curs d' aigua
  rinnande vatten i en etablerad fåra i landskapet; bäck, å, flod eller älv

vattendroppe /vˈatːəndrˌɔpə/ (n, ut)
gota d'aigua
  droppe av vatten

vattenfall /vˈatːənfˌal/ (n, neut)
cascada, salt d'aigua
  plats där flytande vatten från ett vattendrag forsar nedför ett stup

vattenhjul /vˈatːənjˌʉl/ (n, neut)
roda hidràulica
  skovelhjul som drivs av flödande vatten

vattenkanna /vˈatːəŋkˌana/ (n, ut)
regadora
  kanna avsedd att fyllas med vatten i syfte att vattna

vattenkran /vˈatːəŋkrˌan/ (n, ut)
aixeta
  anordning med vred eller spak på rör som kan reglera och stänga vattenflödet

vattenkrasse /vˈatːəŋkrˌasə/ (n, ut)
morritort d'aigua
  kryddig ört (Nasturtium officinale)

vattenledning /vˈatːənlˌeːdnɪŋ/ (n, ut)
canonada d'aigua
  ledning för vatten; dels enskilda rör, dels hela anläggningen för en stad

vattenlevande /vˈatːənləvˌandə/ (adj)
aquàtic
  som lever största delen av sitt liv i vatten

vattenlöslig /vˌatːənlˈœslɪɡ/ (adj)
hidrosoluble
  som löser sig bra i vatten och andra polära lösningsmedel

vattenmelon /vˈatːənməlˌɔn/ (n, ut)
síndria, sindriera

vattenpass /vˈatːənpˌas/ (n, neut)
nivell de bombolla
  instrument som med hjälp av en gasblåsa (eller en droppe olja) visar när en yta är exakt vågrät (eller exakt lodrät)

vattenpipa /vˈatːənpˌiːpa/ (n, ut)
narguil
  ett slags rökdon som framför allt används för att röka smaksatt tobak där röken filtreras och kyls genom att passera en vattenbehållare

vattenpolo /vˈatːənpˌuːluː/ (n, ut)
waterpolo
  en sorts bollspel i vatten

vattenskada /vˈatːənskˌɑːda/ (n, ut)
dany causats per l'aigua

vattenslang /vˈatːənslˌaŋ/ (n, ut)
mànega
  slang avsedd för transport av flytande vatten

vattenspegel /vˈatːənspˌeːɡəl/ (n, ut)
nivel de l'aigua
  lugn och slät vattenyta

vattenstämpel /vˈatːənstˌɛmpəl/ (n, ut)
filigrana
  stämpel i sedelpapper eller i finare skrivpapper

vattentorn /vˈatːəntˌuːrn/ (n, neut)
dipòsit elevat d'aigua
  torn som bär en behållare för vatten som därifrån kan rinna ned till förbrukare

vattentät /vˈatːəntˌɛːt/ (adj)
impermeable
  som inte släpper igenom vatten

vattenväg /vˈatːənvˌɛːɡ/ (n, ut)
riu navegable
  alla former av vatten som det går att färdas eller forsla något på

vattenånga /vˈatːənˌɔŋa/ (n, ut)
vapor d’aigua
  gasformigt vatten

vattkoppor /vˈatkɔpˌuːr/ (n, ut)
varicella
  en sjukdom som ger blåsor

vattna /vˈatna/ (v)
regar
  hälla vatten på jorden intill växter och på detta vis förse växter med vatten

vax /vˈaks/ (n, neut)
cera
  vid rumstemperatur fast men mjukt och hydrofobt material oavsett kemisk struktur som kan användas vid smörjning, polering eller som bränsle

vaxkaka /vˈakskɑːkˌa/ (n, ut)
bresca
  sammansatt hexagonalt segment av ett bisamhälle

veck /vˈɛk/ (n, neut)
plec
  skarp böjningskant uppkommen genom vikning eller veckning

vecka /vˈɛkːa/ (n, ut)
setmana
  en tidsenhet bestående av sju dagar

veckodag /vˈɛkːoːdˌɑːɡ/ (n, ut)
dia de la setmana
  någon av de sju dagar som ingår i en vecka

veckolig /vˈɛkːuːlˌɪɡ/ (adj)
setmanal
  som har samband med en vecka (i taget); som upprepas varje vecka

ved /vˈeːd/ (n, ut)
llenya
  trästycken avsedda för förbränning

vedartad /vˈeːdatˌad/ (adj)
llenyós
  om växt som delvis är uppbyggd av ved, t ex träd, buskar, lianer, ris

vedbod /vˈɛdbuːd/ (n, ut)
cambreta
  enklare byggnad i vilken man förvarar ved

vedergälla /vˈeːdərjˌɛla/ (v)
revenjar-se
  löna, ge igen

vedergällning /vˈeːdərjˌɛlnɪŋ/ (n, ut)
represàlia
  (av mottagaren ej uppskattad) hämnd, revansch, bestraffning (både som princip och enskild handling, därför även i plural)

vedertagen /vˈeːdətˌɑːɡən/ (adj)
convencional
  i allmänt bruk; allmänt accepterat (om fakta, ej nödvändigtvis att de är korrekta)

vedervärdig /vˈeːdərvˌɛːrdɪɡ/ (adj)
desagradable
  avskyvärd, abominabel

vegan /vˈeːɡan/ (n, ut)
vegana

vegetabilisk olja /vˈeːjətˌabiːlˌɪsk ˈɔlja/ (n)
oli vegetal
  flytande fett eller fettsyror, framställt ur vegetabiliska produkter

vegetarian /vˈeːjətˌariːˌan/ (n, ut)
vegetarià, vegetariana
  person som livnär sig på vegetabilisk föda och oftast även mjölkprodukter och ägg

vegetarianism /vˈeːjətˌariːˌanɪsm/ (n, ut)
vegetarianisme
  övertygelse och princip att inte äta kött

vegetarisk /vˈeːjətˌarɪsk/ (adj)
vegetarià

vegetation /vˌeːjətasxˈuːn/ (n, ut)
vegetació
  växtlighet; det som växer i ett visst område, oftast större område

vegetera /vˈeːjətˌeːra/ (v)
vegetar
  leva, växa
  vara andligt overksam, leva men inte uträtta något

vejde /vˈɛjdə/ (n)
herba del pastell
  en art (Isatis tinctoria) i växtfamiljen korsblommiga växter (Brassicaceae); individ av arten vejde

veke /vˈeːkə/ (n, ut)
ble, metxa
  smal textilremsa eller grovt garn som antingen doppas i flytande bränsle eller är ingjutet i något brännbart material

vektor /vˈeːktɔr/ (n, ut)
vector

vektorrum /vˈeːktɔrˌɵːm/ (n, neut)
espai vectorial

vem /vˈɛm/ (pronoun)
qui
  vilken person

vemod /vˈeːmuːd/ (n, neut)
enyorança
  stillsam känsla av att något känslomässigt (positivt) betydelsefullt är över och aldrig kommer tillbaka, eller en lätt sorgsen längtan efter någonting

ven /vˈeːn/ (n, ut)
vena
  blodkärl där blodet är på väg tillbaka till hjärtat

vendeltid /vˈɛndeːltˌiːd/ (n, ut)
era de Vendel
  den mellersta perioden av yngre järnålder i Sveriges förhistoria

venetiansk /vˈeːnətˌiːansk/ (adj)
venecià
  som rör Venedig eller dess invånare, geografiskt, kulturellt eller språkligt

venetianska /vˈeːnətˌiːanskˌa/ (n, ut)
vènet
  språk som talas i nordöstra Italien

venezuelan /vˈeːnəsˌʉəlˌan/ (n, ut)
veneçolana, veneçolà
  invånare i Venezuela eller som har venezuelansk härkomst

venezuelansk /vˈeːnəsˌʉəlˌansk/ (adj)
veneçolà
  som rör Venezuela, dess folk, kultur eller geografi

ventil /vˈɛntiːl/ (n, ut)
vàlvula
  anordning som styr flöde av vätskor eller gaser i en ström som går genom t.ex. ett rör eller en ränna
  klaff som modifierar tonhöjden i blåsinstrument

ventrikel /vˈɛntriːkəl/ (n, ut)
ventricle
  magsäck
  någon av de två hjärtkamrarna
  någon av de fyra vätskefyllda hålrummen i hjärnan

venusberg /vˈeːnɵsbərj/ (n, neut)
mont de Venus

venös /vˈeːnøːs/ (adj)
venós
  som har med vener att göra

verb /vˈɛrb/ (n)
verb
  ordklass för ord som förklarar vad man gör (en handling, ett skeende e.d.) med placering i tiden (genom böjningsformer)

verbal /vˈɛrbal/ (adj)
verbal
  som rör verb

veritabel /vˈeːriːtˌabəl/ (adj)
veritable
  verklig, äkta, autentisk, riktig

verk /vˈɛrk/ (n, neut)
creació
  något som har skapats eller åstadkommits; konkret resultat av ett arbete
  artistisk skapelse inom litteratur, konst eller musik

verka /vˈɛrka/ (v)
accionar
  göra intryck, förefalla
  agera, handla, arbeta, utöva verksamhet
  ha en verkan, göra verkan

verklighet /vˈɛrklɪɡhˌeːt/ (n, ut)
realitat

verkningsgrad /vˈɛrknɪŋsɡrˌad/ (n, ut)
rendiment

verkningslös /vˈɛrknɪŋslˌøːs/ (adj)
ineficaç
  utan verkan

verkstad /vˈɛrkstad/ (n, ut)
taller

verkställa /vˈɛrkstəlˌa/ (v)
efectuar
  utföra, genomföra, sätta (en plan) i verket

verktyg /vˈɛrktyːɡ/ (n, neut)
eina

verktygslåda /vˈɛrktyːɡslˌoːda/ (n, ut)
caixa d'eines

verlan /vˈɛrlan/ (n)
verlan
  typ av fransk slang där stavelserna i ett ord kastas om

vermicelli /vˈɛrmiːsˌɛliː/ (n, ut)
fideu de cabell d'àngel
  lång rund pasta, något tunnare än spaghetti

vermut /vˈɛrmʉt/ (n, ut)
vermut
  slags torrt eller sött kryddat starkvin

vers /vˈɛʂ/ (n, ut)
vers
  dikt; poetisk text

versifiera /vˈɛʂiːfˌiːərˌa/ (v)
versificar
  ge versform

version /vərsxˈuːn/ (n, ut)
versió
  (alternativt) sätt att beskriva något
  utgåva, upplaga

vessla /vˈɛsla/ (n, ut)
mostela
  en art (Mustela nivalis) i familjen mårddjur

vestibul /vˈɛstiːbˌʉl/ (n, ut)
vestíbul

veta /vˈeːta/ (v)
saber
  känna till, vara medveten om, få kännedom om
  ha (specifik) kunskap, visshet eller kännedom; kunna konsten

vete /vˈeːtə/ (n, neut)
blat
  spannmål i vetesläktet Triticum som främst används för att framställa mjöl

vetemjöl /vˈeːtəmjˌøːl/ (n, neut)
farina de blat

vetenskap /vˈeːtənskˌɑːp/ (n, ut)
ciència

vetenskaplig /vˈeːtənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
científic

vetenskapsman /vˈeːtənskˌɑːpsman/ (n, ut)
científic

veterinärmedicin /vˌeːteːrˌiːnərmədiːsˈiːn/ (n, ut)
veterinària
  läran om djurs sjukdomar och dess behandlingar

veto /vˈeːtuː/ (n, neut)
vet
  nejröst eller möjligheten att lägga in en nejröst, som förhindrar ett beslut i beslutande församling eller liknande

vev /vˈeːv/ (n, ut)
manovella
  sorts spak med utskjutande handtag som används för att vrida runt något

vevlira /vˈɛvliːrˌa/ (n, ut)
viola de roda
  medeltida stränginstrument med ett hartsat hjul som gnids mot strängarna när spelaren vevar på det samt ett litet klaviatur på en leklåda

vevstake /vˈɛvstakə/ (n, ut)
biela

vi /vˈiː/ (pronoun)
nosaltres
  personligt pronomen som syftar på de talande i subjektsform; personligt pronomen i första person plural nominativ

vi ses /viː sˈeːs/ (interjection)
fins ara, fins després
  avslutande hälsningsfras

viadukt /vˈiːadˌɵkt/ (n, ut)
viaducte
  bro som leder en väg, järnväg eller spårväg över en annan väg, järnväg eller spårväg, över ett vattendrag eller över en dalgång

vibrafon /vˌɪbrafˈoːn/ (n, ut)
vibràfon

vibration /vˌɪbrɑːsxˈuːn/ (n, ut)
vibració

vice versa /vˈiːsə vˈɛʂa/ (adv)
viceversa
  omvänt, med ombytta positioner

vicepresident /vˈiːsəprəsˌiːdənt/ (n, ut)
vicepresident, vicepresidenta
  titel för person i vissa republiker som har till uppgift att fullgöra en presidents uppgift då hen är förhindrad att fullgöra sina plikter

vid /vˈiːd/ (adj)
ample
  bred, omfattande, med stor utsträckning

vid /vˈiːd/ (preposition)
a
  nära eller intill viss plats
  nära till viss tidpunkt; omkring, ungefär

vidarebefordran /vˈiːdarəbəfˌuːrdran/ (n, ut)
transferència
  det att vidare­befordra

vidareutbildning /vˈiːdarəˌʉtbɪldnˌɪŋ/ (n, ut)
perfeccionament
  utbildning där den studerande kan fördjupa sin kunskap i något hen redan tidigare studerat

vide /vˈiːdə/ (n, neut)
salze
  växt inom släktet viden (Salix); individ av detta släkte

videosamtal /vˌiːdəˌuːsamtˈɑːl/ (n, neut)
videotrucada
  samtal som sker med videolänk

vidimera /vˈiːdiːmˌeːra/ (v)
acreditar

vidsträckt /vˈɪdstrəkt/ (adj)
extens

vidta /vˈɪdta/ (v)
decidir-se
  ta vid, ta till, använda, genomföra åtgärdar

vidöppen /viːdˈœpən/ (adj)
de bat a bat

vietnames /vˈiːətnˌaməs/ (n, ut)
vietnamita

vietnamesisk /vˈiːətnˌaməsˌɪsk/ (adj)
vietnamita

vietnamesiska /vˈiːətnˌaməsˌɪska/ (n, ut)
vietnamita
  språk som talas i Vietnam

vifta /vˈɪfta/ (v)
agitar

viga /vˈiːɡa/ (v)
casar
  förena i äktenskap
consagrar
  helga, välsigna, göra helig
  ägna

vigning /vˈɪŋnɪŋ/ (n, ut)
benedicció
  ceremoniell akt i kyrkan

vigselring /vˈɪɡsəlrˌɪŋ/ (n, ut)
anell de noces

vigvatten /vˈɪɡvatːən/ (n, neut)
aigua beneïda, aigua beneita
  invigt (saltblandat) vatten i katolska kyrkor

vik /vˈiːk/ (n, ut)
badia

vika /vˈiːka/ (v)
doblegar
  lägga dubbelt genom att böja
  svänga; byta riktning

vikariat /vˈiːkarˌiːat/ (n, neut)
representació
  tjänstgöring som vikarie

viking /vˈiːkɪŋ/ (n, ut)
víking
  om vikingatida sjöfartsäventyrare (i tidsenlig betydelse) iväg för sjöräd, plundringståg, handelsresa eller expedition och bosättning av nytt land, främst företaget via skepp

vikingatid /vˈiːkɪŋˌatiːd/ (n, ut)
era dels vikings
  den skandinaviska järnålderns sista period

vikingatida /vˈiːkɪŋˌatiːdˌa/ (adj)
víking
  som rör eller utspelar sig under vikingatiden

vikt /vˈɪkt/ (n, ut)
pes
  massa (med enheten kilogram); används även om tyngd (med enheten newton)
  föremål med en bestämd massa, avsedd att användas till mätningar, experiment etc.

viktig /vˈɪktɪɡ/ (adj)
important
  som har stor betydelse; som krävs för att något ska fungera väl

viktoriansk /vˈɪktuːrˌiːansk/ (adj)
victorià
  som har avseende på brittiska drottningen Viktoria av Storbritannien, tiden under vilken hon regerade (1837–1901), eller hennes samtida konst-, litteratur- och samhällsströmningar

vila /vˈiːla/ (n, ut)
repòs
  tillstånd där ett föremål behåller samma läge i förhållande till ett annat föremål
descans
  avslappning eller inaktivitet i syfte att återhämta sig

vild /vˈɪld/ (adj)
salvatge
  ej van att vara med människor
  aggressiv

vilda västern /vˈɪlda vˈɛstərn/ (n, ut)
Far West
  historisk och kulturell period i USA under 1800-talet, präglad av pionjäranda, expansion västerut, och laglöshet
  tillstånd av oreda, kaos

vildapel /vˈɪldapəl/ (n, ut)
pomera salvatge
  en växtart (Malus sylvestris), i familjen rosväxter (Rosaceae); exemplar av denna art

vilde /vˈɪldə/ (n, ut)
salvatge
  medlem av naturfolk utanför civilisationen

vildkatt /vˈɪldkat/ (n, ut)
gat salvatge
  något vilt kattdjur

vildsvin /vɪldsvˈiːn/ (n, neut)
senglar, porc senglar
  (individ av) arten Sus scrofa inom familjen svindjur (Suidae) inom däggdjursordningen partåiga hovdjur (Artiodactyla); ett svin levande i vilt tillstånd med lång, kraftig nos och sträv hårbeklädnad

vildäpple /vˈɪldəplə/ (n, neut)
pomer bord, pomera silvestre europea
  frukt från vildapeln

vilja /vˈɪlja/ (n, ut)
voluntat

vilja /vˈɪlja/ (v)
voler

viljestyrka /vˈɪljəstˌyrka/ (n, ut)
força de voluntat

villig /vˈɪlɪɡ/ (adj)
disposat
  som kan låta sig utföra eller göra något

villkor /vˈɪlkoːr/ (n, neut)
condició

villkorlig /vˈɪlkoːrlˌɪɡ/ (adj)
condicional
  beroende av villkor

vilseleda /vˈɪlsəlˌeːda/ (v)
desencaminar

vilt /vˈɪlt/ (n, neut)
caça

vimpelnattskärra /vˈɪmpəlnˌatsxərˌa/ (n, ut)
enganyapastors portaestendards
  en art (Caprimulgus longipennis) inom fågelfamiljen nattskärror (Caprimulgidae); individ av arten vimpelnattskärra

vin /vˈiːn/ (n, neut)
vi
  dryck på jäst druvjuice

vinbär /vˈɪnbɛːr/ (n, neut)
grosella
  frukten från vinbärsbusken

vind /vˈɪnd/ (n, ut)
vent
  naturföreteelse bestående av luftström som rör sig i förhållande till jordytan
àtic
  övre våning i hus närmast under yttertaket, ofta avsedd för förvaring, sällan avsedd för bostad

vindfälle /vˈɪndfələ/ (n, neut)
destrossa del vent
  kullblåst träd där en stor del av trädets rotsystem med jord och stenar vräkts upp av vinden

vindkraftspark /vˈɪndkraftspˌark/ (n, ut)
parc eòlic
  samlad skara av vindkraftverk

vindkraftverk /vˈɪndkraftvˌɛrk/ (n, neut)
aerogenerador
  maskinkonstruktion som omvandlar kinetisk energi ur vinden till elektricitet

vindruta /vˈɪndrʉtˌa/ (n, ut)
parabrisa
  den glasskiva som är placerad främst i ett fordon, framför föraren

vindrutetorkare /vˈɪndrʉtətˌɔrkarə/ (n, ut)
eixugaparabrises

vindruva /vˈɪndrʉvˌa/ (n, ut)
raïm

vindskydd /vˈɪndsxyd/ (n, neut)
paravent
  plank eller dylikt med syfte att agera skydd mot vind när det blåser, att bibehålla lä bakom det

vindsvåning /vˈɪndsvoːnˌɪŋ/ (n, ut)
àtic
  högsta våningsplan av hus eller byggnad som innefattar en vind, oftast med lite lägre takhöjd eller lutande väggar och inte alla avsedd för boende
  lägenhet som är belägen under husets tak

vinfat /vɪnfˈat/ (n, neut)
bocoi
  fat för lagring av vin

vinge /vˈɪŋə/ (n, ut)
ala
  tunn, skivliknande del av ett objekt, avsedd att ge lyftkraft för objektet, så kallat bärplan, som då kan transporteras genom luft eller annan gas; särskilt som naturlig kroppsdel hos många fåglar och insekter

vingla /vˈɪŋla/ (v)
balandreig
  vara ostadig, okontrollerat röra sig så att jämvikten nästan förloras
  vara ostadig i sina beslut eller åsikter

vinglas /vˈɪŋlas/ (n, neut)
copa
  glas avsett för vin

vingård /vˈɪŋoːrd/ (n, ut)
vinya
  anläggning för odling av vindruvor (och produktion av vin)

vinka /vˈɪŋka/ (v)
saludar
  röra handen fram och tillbaka, eller uppåt och nedåt, för att hälsa på, ta avsked av någon eller påkalla någons uppmärksamhet

vinkel /vˈɪŋkəl/ (n, ut)
angle
  figur som bildas av två strålar från samma punkt
  dimensionslös storlek på figur som bildas av två strålar från samma punkt, mäts i radianer, grader, varv, etc...
  en medveten partiskhet i en artikel

vinkelhake /vˈɪŋkəlhˌakə/ (n, ut)
escaire
  linjal (kallad blad, tunga) med handtag (anhåll, anslag) i rät vinkel
  trekantig linjal som kan mäta rät vinkel; ibland kombinerad med gradskiva

vinkelparentes /vˈɪŋkəlpˌarəntˌeːs/ (n, ut)
clau angular
  ett skiljetecken, en parentes av typen '〈', '〉', '⟨' eller '⟩'

vinkelrät /vˈɪŋkəlrˌɛːt/ (adj)
perpendicular
  som skär en linje eller ett plan under vinkeln 90&deg;

vinkelslip /vˈɪŋkəlslˌiːp/ (n, ut)
esmoladora angular
  handhållen slipmaskin med skivans och motorns axel i rät vinkel

vinkällare /vˈɪŋkəlˌarə/ (n, ut)
celler
  källarutrymme där man lagrar vin

vinna /vˈɪna/ (v)
guanyar
  (genom slumpmässig tur, skicklighet och/eller ansträngning) uppnå eller erhålla ett (till sin egen fördel) positivt eller värdefullt resultat /inom exempelvis en tävling, konflikt eller tvist/ gentemot en motståndare eller motpart (som då förlorar)

vinranka /vˈɪnraŋkˌa/ (n, ut)
vinya
  vinstock; buske som har vindruvor som frukt
parra
  ranka av en vinstock

vinsch /vˈɪnʃ/ (n, ut)
cabrestant
  maskin som används för att rulla upp ett rep eller en vajer

vinst /vˈɪnst/ (n, ut)
benefici
  begrepp inom nationalekonomi och företagsekonomi (även om vanligt folks transaktioner); intäkter minus kostnader

vinstock /vˈɪnstɔk/ (n, ut)
cep
  buske som har vindruvor som frukt

vinstuga /vˈɪnstʉɡˌa/ (n, ut)
taverna
  liten vinrestaurang

vinter /vˈɪntər/ (n, ut)
hivern
  en av den tempererade zonens fyra årstider, den kallaste perioden under året

vinterhämpling /vˈɪntərhˌɛmplɪŋ/ (n, ut)
passerell becgroc

vinterkräksjuka /vˈɪntərkrˌɛːksxʉkˌa/ (n, ut)
malaltia dels vòmits d'hivern
  viral gastroenterit orsakad av calicivirus, speciellt under virusets säsongsbundna spridning under vinterhalvåret

vintersolstånd /vˈɪntəʂˌɔlstoːnd/ (n, neut)
solstici d'hivern
  tidpunkt på året då solen har sin lägsta middagshöjd, vilket inträffar den 21–23 december på norra halvklotet och 20–23 juni på södra halvklotet

vinthund /vˈɪnthɵnd/ (n, ut)
llebrer

vintrig /vˈɪntrɪɡ/ (adj)
hivernal
  som symboliserar vintern

vinäger /vˈiːnɛːjər/ (n, ut)
vinagre

vinägrett /vˈiːnəɡrˌɛt/ (n, ut)
vinagreta
  dressing baserad på vinäger och olja

viol /vˈiːuːl/ (n, ut)
violeta
  någon av de mellan 400 - 500 växtarter i släktet violer (Viola), i familjen violväxter (Violaceae); exemplar av en sådan art

violett /vˈiːuːlˌɛt/ (adj)
violeta
  som har samma eller liknande färg som violer; som har en färg liggande ytterst i regnbågen och övergående i blå på den inre sidan; som har en färg med frekvens 690...789 THz i det elektromagnetiska spektret

violin /vˌiːuːlˈiːn/ (n, ut)
violí

violinist /vˈiːuːlˌiːnɪst/ (n, ut)
violinista

viral /vˈiːral/ (adj)
viral
  som blir omtalad och snabbt kopieras och sprids av många människor inom deras sociala nätverk
víric
  som har med virus att göra; som orsakas av (ett) virus

virka /vˈɪrka/ (v)
fer ganxet

virologi /vˌiːruːlˈoːɡiː/ (n, ut)
virologia

virrig /vˈɪrɪɡ/ (adj)
confús

virtuell /vˈɪtʉˌɛl/ (adj)
virtual

virtuellt privat nätverk /vˈɪtʉˌɛlt prˈɪvɑːt nˈɛːtvərk/ (n)
xarxa privada virtual
  teknik som används för att skapa en säker förbindelse eller "tunnel" mellan två punkter i ett icke-säkert datanätverk

virtuos /vˈɪtʉˌuːs/ (adj)
virtuosa
  mästerlig, ytterligt skicklig

virtuos /vˈɪtʉˌuːs/ (n, ut)
virtuós
  tekniskt mycket skicklig konstnär, används främst om musiker, mästare i en konst

virtuositet /vˈɪtʉˌuːsɪtˌeːt/ (n, ut)
mestria
  mästerlig teknisk skicklighet inom konst och musik

virulens /vˈiːrʉləns/ (n, ut)
virulència
  giftighet, mikroorganisms förmåga att framkalla sjukdom hos sin värd

virus /vˈiːrʉs/ (n, neut)
virus
  biologisk partikel med DNA eller RNA som kan infektera levande organismer; virus räknas inte som organismer
  datorprogram programmerat för att göra skada på andra datorer

virvel /vˈɪrvəl/ (n, ut)
vèrtebra
  rotationsrörelse i fluid (vätska eller gas)

virvelstorm /vˈɪrvəlstˌɔrm/ (n, ut)
terbolí
  storm som blåser i förhållandevis snäv spiralform

virveltrumma /vˈɪrvəltrˌɵma/ (n, ut)
caixa clara
  ett slagverksinstrument där resonans- och slagsidan båda är spända med skinn, och resonanskinnet har en sejarmatta vilket ger en smattrande karaktär till ljudet

virvelvind /vˈɪrvəlvˌɪnd/ (n, ut)
terbolí
  vind som snurrar hastigt, som virvlar; tornado

virvla /vˈɪrvla/ (v)
giravoltar
  snurra runt, snabbt rotera

visa /vˈiːsa/ (v)
mostrar
  göra något synligt; låta någon se, presentera något

visdom /vˈɪsdɔm/ (n, ut)
saviesa
  kunskap baserad på erfarenhet eller inställning som anses intelligent eller moraliskt tillfredsställande; det att vara vis

visdomstand /vˈɪsdɔmstˌand/ (n, ut)
queixal del seny
  en av de fyra tänder som hos vissa uppträder längst in i tandraden hos människor i tjugoårsåldern; den tredje och sista av oxeltänderna

visent /vˈiːsənt/ (n, ut)
bisó europeu
  en art (Bison bonasus) inom däggdjursfamiljen slidhornsdjur (Bovidae); individ av arten visent

visionär /viːsxˈuːnˈɛːr/ (adj)
visionari
  som har visioner

visitkort /vˈiːsɪtkˌɔt/ (n, neut)
targeta de visita
  litet kort med en persons namn och yrkesmässiga information, såsom yrkesroll, företag, nummer till jobbtelefon, e-postadress o.dyl.

viska /vˈɪska/ (v)
xiuxiuejar
  tala mycket tyst, med syfte att endast den som tilltalas ska kunna höra

viskning /vˈɪsknɪŋ/ (n, ut)
xiuxiueig
  tal med mycket tyst röst (i syfte att låta enbart den tilltalade få höra)

vismut /vˈɪsmʉt/ (n, neut)
bismut

visp /vˈɪsp/ (n, ut)
batedor
  köksredskap som används för att blanda in luftbubblor i en vätska eller en vätskerik råvara, framför allt inom matlagning

vispa /vˈɪspa/ (v)
batre

vispgrädde /vˈɪspɡrədə/ (n, ut)
nata muntada
  fet grädde som bildar ett hållfast skum vid vispning

viss /vˈɪs/ (adj)
cert
  känd men outtalad bestämd någon, bestämt något eller bestämda några; (även om bestämd men outtalad volym eller vikt (=viss mängd) samt om abstrakta saker såsom kunskap, känslor med mera)
  som är helt säker, som det inte råder det minsta tvivel om

visselpipa /vˈɪsəlpˌiːpa/ (n, ut)
xiulet

vissen /vˈɪsən/ (adj)
pansit

visserligen /vˈɪsərlˌɪɡən/ (adv)
certament
  utan tvivel
  anger instämmande fast (ofta) med reservation

visshet /vˈɪsheːt/ (n, ut)
certesa
  fast övertygelse som baseras på säkra fakta

vissla /vˈɪsla/ (v)
xiular
  framkalla ett pipande ljud genom en liten formning med läpparna och blåsa ut luft

vissling /vˈɪslɪŋ/ (n, ut)
xiulada
  ljudet som skapas när någon visslar

vissna /vˈɪsna/ (v)
emmustiar-se

vistelse /vˈɪstəlsə/ (n, ut)
estada

visuell /vˈiːsʉˌɛl/ (adj)
visual
  som har med synen att göra; synlig

visum /vˈiːsʉm/ (n, neut)
visat
  temporärt tillstånd att få uppehålla sig i ett land

vit /vˈiːt/ (adj)
blanc, blanca
  som har färgen vitt; som har samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; som har en färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; som innehåller eller avger ljus med alla frekvenser

vit choklad /vˈiːt ʃˈɔklad/ (n)
xocolata blanca
  choklad med vit färg gjord på kakaosmör, mjölk och socker

vit dvärg /vˈiːt dvˈɛrj/ (n)
nana blanca
  liten, massiv och följaktligen mycket tät, vit stjärna som återstår sedan en måttligt massiv stjärna gjort slut på allt sitt väte i kärnan, blivit en röd jätte och även gjort slut på allt helium, så att inga ytterligare fusionsprocesser kan ske; slutstadium för en måttligt massiv stjärna (tyngre än en röd dvärg, dock), som så småningom kommer att slockna (när den förlorar värme till den omgivande rymden)

vit nattjasmin /vˈiːt nˌatjasmˈiːn/ (n)
dama de nit
  en växtart (Cestrum nocturnum) i familjen potatisväxter från Västindien; exemplar av denna art

vit stork /vˈiːt stˈɔrk/ (n)
cigonya blanca

vitaktig /vˈiːtaktˌɪɡ/ (adj)
blanquinós
  som har en ganska vit färg

vitalism /vˈiːtalˌɪsm/ (n, ut)
vitalisme
  uppfattningen att den organiska verkligheten inte fullt kan förklaras genom bara fysikalisk-kemiska (mekaniska) mekanismer, utan förutsätter särskilda livskrafter, som styr de fysikaliskt kemiska krafterna vid uppbyggandet av de levande organismerna

vitamin /vˌiːtamˈiːn/ (n)
vitamina

vitbröstad nötväcka /vɪtbrˈœstad nˈœtvəkːˌa/ (n)
pica-soques de pit blanc
  en fågelart (Sitta carolinensis) inom familjen nötväckor (Sittidae); individ av denna art

vithaj /vˈɪthaj/ (n, ut)
tauró blanc
  en art (Carcharodon carcharias) inom broskfiskfamiljen håbrandshajar (Lamnidae); individ av arten vithaj

vithet /vˈɪtheːt/ (n, ut)
albor, blancor
  det att vara vit, ibland om vit färg

vitkindad gås /vˈɪtkɪndˌad ɡˈoːs/ (n)
oca de galta blanca

vitklöver /vˈɪtkløːvər/ (n)
trèvol blanc
  en växtart (Trifolium repens) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av denna art

vitling /vˈɪtlɪŋ/ (n, ut)
merlà
  en fiskart (Merlangius merlangus) i familjen torskfiskar; individ av arten vitling

vitlök /vˈɪtløːk/ (n, ut)
all
  en art i löksläktet (Allium sativum) som används för smaksättning av mat

vitlöksbröd /vɪtlˈœksbrøːd/ (n, neut)
pa d'all
  bröd som innehåller vitlök, ofta serverat till pasta

vitlökspress /vɪtlˈœksprəs/ (n, ut)
premsa-alls
  enkelt köksredskap för att med handkraft pressa en vitlöksklyfta till en finfördelad massa

vitpeppar /vˈɪtpəpˌar/ (n, ut)
pebre blanc
  mogna bärliknande pepparfrukterna från pepparplantan

vitsippa /vˈɪtsɪpˌa/ (n, ut)
buixol, pasqüeta, rosella borda, rosella silvestre

vitstrupig sparv /vˈɪtstrʉpˌɪɡ spˈarv/ (n)
pardal gorjablanc

vitt /vˈɪt/ (n, neut)
blanc
  vit färg; samma eller liknande färg som snö eller isbjörn har; färg eller yta som reflekterar (nästan) allt ljus oavsett frekvens; yta som avger ljus med alla frekvenser; färgen som ibland associeras med fred, laglighet eller oskuld

vitt brus /vˈɪt brˈʉs/ (n)
soroll blanc
  signal som genereras av en stokastisk process; signal som inte bär någon information

vitt vin /vˈɪt vˈiːn/ (n)
vi blanc
  vin som vid tillverkningen fått en ljus- eller lätt gul färg av druvskalen från gröna vindruvor

vittna /vˈɪtna/ (v)
declarar
  berätta om något skeende i domstol under ed

vittne /vˈɪtnə/ (n, neut)
testimoni
  person som har åsett och kan berätta om ett skeende
  person som kallats till domstol för att berätta om ett skeende

vittnesmål /vˈɪtnəsmˌoːl/ (n, neut)
testimoniatge
  vittnes berättelse

vittra /vˈɪtra/ (v)
ensumar
  känna doft i luften (oftast med avseende på däggdjur)

vittrut /vˈɪtrʉt/ (n, ut)
gavinot hiperbori

vitögd dykand /viːtˈœɡd dˈyːkand/ (n)
morell xocolater

vivel /vˈiːvəl/ (n, ut)
morrut
  individ inom skalbaggsfamiljen vivlar (Curculionidae)

vivisektion /vˌiːviːsəksxˈuːn/ (n, ut)
vivisecció
  vetenskaplig sönderstyckning av levande varelser; djurförsök

vodka /vˈɔdka/ (n, ut)
vodka
  en sorts destillerad spritdryck, populär i Östeuropa och Skandinavien

vojvod /vˈɔjvuːd/ (n, ut)
voivoda
  slavisk furste eller högadlig ämbetsman

vojvodskap /vˈɔjvɔdskˌɑːp/ (n, neut)
voivodat
  beteckning för Polens administrativa provinser (län)

vokabulär /vˈuːkabˌʉlɛːr/ (n, ut)
vocabulari

vokal /vˈuːkal/ (n, ut)
vocal
  tonande, stavelsebildande språkljud som bildas med ringa förträngning av språkröret
  bokstav som representerar sådant språkljud; (i svenska räknas a, e, i, o, u, y, å, ä och ö dit)

vokalharmoni /vˌuːkalharmˈoːniː/ (n, ut)
harmonia vocàlica
  den fonologiska process inom som i vissa språk syftar till att låta alla vokaler i ett ord överensstämma med varandra i uttalskarakteristika

vokativ /vˈuːkatˌiːv/ (adj)
vocatiu
  som har att göra med eller som liknar vokativ

vokativ /vˈuːkatˌiːv/ (n, ut)
vocatiu
  kasus som används vid tilltal i bland andra slaviska språk och latin

volfram /vˈɔlfram/ (n, neut)
tungstè, wolframi
  ett grundämne med atomnummer 74, atommassa 184 och symbolen W

voljär /vˈɔljɛːr/ (n, ut)
aviari
  stor fågelbur

volleyboll /vˈɔləˌyːbɔl/ (n, ut)
voleibol, vòlei
  lagsport där syftet är att slå en boll till marken på motståndarens planhalva
  typen av boll som används i volleyboll (1)

volt /vˈɔlt/ (n, ut)
volt
  härledd SI-enhet för elektromotorisk kraft eller elektrisk spänning

volut /vˈuːlʉt/ (n, ut)
voluta
  snäckformig vindling som prydnad i arkitektur (bland annat på joniskt kapitäl och på barockgavlar)

volym /vˈuːlyːm/ (n, ut)
volum
  en storhet, vidd, omfång, utbredning i rymden, som ofta mäts i kubikmeter
  ljudstyrka, ljudvolym
  bokvolym, bunden bok, del av ett större bokverk

volymprocent /vˈuːlymprɔsˌɛnt/ (n, ut)
percentatge en volum
  procent (av volym), d.v.s. andel, angiven i procent, av en given volym i rummet, d.v.s. kvoten mellan den givna delvolymen och den givna hela volymen, uttryckt i procent

voodoo /vˈuːuːdˌuːuː/ (n, ut)
vudú
  trolldom i haitisk religion

voodoodocka /vˈuːuːdˌuːuːdˌɔkːa/ (n, ut)
ninot de vudú
  slags representativ docka som används inom voodoo för att orsaka kroppsskada på andra individer

votiska /vˈuːtɪskˌa/ (n, ut)
vòtic
  ett östersjöfinskt språk som talas av ungefär 20 voter i två byar i Ingermanland

vrak /vrˈɑːk/ (n, neut)
ruïna
  fordon i mycket dåligt, eventuellt oanvändbart, skick

vred /vrˈeːd/ (n, neut)
pany
  ratt eller reglage som kan vridas

vrida /vrˈiːda/ (v)
tòrcer
  föra (något) runt sin egen axel eller fast punkt

vrist /vrˈɪst/ (n, ut)
turmell, clavilla
  leden mellan fot och underben

vulgär /vˈɵljɛːr/ (adj)
vulgar
  alldaglig, låg, pöbelaktig, som anses anstötligt, stridande mot rådande eller eftersträvade ideal och normer; ibland även något som helt enkelt inte anses passa in i ett vedertaget mönster

vulkan /vˈɵlkan/ (n, ut)
volcà

vulkanisk /vˈɵlkanˌɪsk/ (adj)
volcànic

vulkanolog /vˌɵlkanuːlˈoːɡ/ (n, ut)
vulcanòleg
  person med expertkunskaper i vulkanologi

vulkanologi /vˌɵlkanuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
vulcanologia
  läran om vulkaner, lava, magma och relaterade geologiska fenomen

vulkanutbrott /vˈɵlkanˌʉtbrɔt/ (n, neut)
erupció volcànica
  den process som innebär att lava, gaser och annat vulkaniskt material hävs ut ur en vulkan

vulkanvinter /vˈɵlkanvˌɪntər/ (n, ut)
hivern volcànic
  minskning av temperaturen på grund av att vulkanisk aska och partiklar av svaveldioxid skymmer solen, vilket ökar jordens albedo till följd av ett extremt stort och explosivt vulkanutbrott

vulva /vˈɵlva/ (n, ut)
vulva
  de yttre könsorganen hos kvinnan

vurm /vˈɵrm/ (n, ut)
mania
  överdriven lust för något

vuvuzela /vˈʉvʉsəlˌa/ (n, ut)
vuvuzela
  långt, smalt, trumpetliknande instrument, främst använt av fotbollssupportrar

vuxen /vˈɵksən/ (adj)
adult
  som har nått full mognad, som är uppväxt

vuxen /vˈɵksən/ (n, ut)
adult, adulta
  en människa som är vuxen, uppväxt

vykort /vˈyːkɔt/ (n, neut)
postal

väcka /vˈɛkːa/ (v)
despertar
  få (någon som sover) att vakna

väckarklocka /vˈɛkːarklˌɔkːa/ (n, ut)
despertador
  klocka som vid en given, förinställd tid avger ett starkt ljud, avsett att väcka sovande

väder /vˈɛːdər/ (n, neut)
temps
  tillståndet utomhus i den jordnära atmosfären med avseende på temperatur, molnighet, luftfuktighet, nederbörd, vind m.m.

väderkorn /vˈɛːdərkˌuːrn/ (n, neut)
olfacte
  (fint) luktsinne; förmåga att vädra, spåra upp

väderkvarn /vˈɛːdərkvˌɑːrn/ (n, ut)
molí de vent
  kvarn som drivs med vindenergi

väderprognos /vˈɛːdərprˌɔŋnuːs/ (n, ut)
pronòstic meteorològic
  (presentation av) prognos för hur vädret kommer att bli de närmsta dagarna (framåt i tiden)

vädersol /vˈɛːdəʂˌuːl/ (n, ut)
parheli
  lysande fläckar eller ring på himlen på något avstånd från solen

väderstreck /vˈɛːdəʂtrˌɛk/ (n, neut)
punt cardinal
  riktning längsmed jordytan; särskilt om de fyra huvudväderstrecken norr/nord, söder/syd, öster/öst(ost) och väster/väst

vädra /vˈɛdra/ (v)
ensumar
  använda sitt väderkorn
  ana

väg /vˈɛːɡ/ (n, ut)
carretera
  markremsa som är iordninggjord för att underlätta eller möjliggöra transporter

väga /vˈɛːɡa/ (v)
pesar
  ha en viss massa eller tyngd
  bestämma (ta reda på) massan eller tyngden hos ett föremål

vägbeläggning /vˈɛɡbəlˌɛɡnɪŋ/ (n, ut)
ferm
  beläggning på en vägs yta

vägg /vˈɛɡɡ/ (n, ut)
paret
  lodrätt, ofta plan, rektangulär yta (ofta av sten, betong, gips eller trä) som till exempel kan avgränsa ett rum i horisontalplanet

väggklocka /vˈɛɡɡklɔkːˌa/ (n, ut)
rellotge de paret

vägglus /vˈɛɡɡlʉs/ (n, ut)
xinxa
  en art (Cimex lectularius) inom insektsfamiljen vägglöss (Cimicidae); individ av arten vägglus

väghyvel /vˈɛɡhyːvəl/ (n, ut)
anivelladora

vägmärke /vˈɛɡmərkə/ (n, neut)
senyal de trànsit
  skylt som är uppsatt vid sidan av en väg (eller i vissa fall ovanför vägen) och ger vägtrafikanter information om rådande trafikförhållanden, vad för trafikregler som tillämpas, vilken färdväg som skall väljas för att nå en viss destination, m.m.

vägran /vˈɛɡran/ (n, ut)
rebuig
  det att vägra

vägskäl /vˈɛɡsxɛːl/ (n, neut)
bifurcació
  plats där väg förgrenar sig

väldigt /vˈɛldɪkt/ (adv)
molt
  i hög grad

välfärd /vˈɛlfɛːrd/ (n, ut)
benestar
  god levnadsstandard, god nivå på medborgarnas grundläggande levnadsförhållanden i form av trygghet och solidaritet genom politisk påverkan på komponenter såsom arbetsförhållanden, bostadsförhållanden, hälsa, vård, utbildning och ekonomi

välgörande /vˈɛljøːrˌandə/ (adj)
beneficiós
  som gör väl

välgörenhet /vˈɛljøːrˌeːnheːt/ (n, ut)
caritat
  privat allmännyttig, ideell verksamhet som bedrivs för att hjälpa behövande personer eller för andra altruistiska syften

välja /vˈɛlja/ (v)
elegir, escollir, triar
  genomföra ett val; bestämma sig för ett alternativ
elegir, escollir
  rösta fram någon eller något; bestämma sig inom en grupp genom en omröstning

väljare /vˈɛljarə/ (n, ut)
votant
  någon/något som väljer (i andra sammanhang än i betydelsen ovan)

välkommen /vˈɛːlkɔmən/ (adj)
benvingut

välkommen /vˈɛːlkɔmən/ (interjection)
benvingut

välkomna /vˈɛːlkɔmnˌa/ (v)
acollir

välkomnande /vˈɛːlkɔmnˌandə/ (n, neut)
acollidor
  det att välkomna

välling /vˈɛlɪŋ/ (n, ut)
farinetes

vällust /vˈɛlɵst/ (n, ut)
luxúria
  sinnlig njutning

välsigna /vˈɛlsɪŋnˌa/ (v)
beneir
  be om guds beskydd för

välsignelse /vˈɛlsɪŋnˌɛlsə/ (n, ut)
benedicció
  åkallande av övernaturliga krafter i syfte att bringa välgång och lycka

välsk /vˈɛlsk/ (adj)
romànic
  sydländsk och främmande, i synnerhet rörande Frankrike och Italien

välstånd /vˈɛlstoːnd/ (n, neut)
prosperitat
  hög ekonomisk levnadsstandard, god ekonomi

vältalig /vˈɛltalˌɪɡ/ (adj)
eloqüent
  som behärskar konsten att uttrycka sig fint eller bra, som talar med lätthet

vältaligt /vˈɛltalˌɪkt/ (adv)
eloqüentment‎
  avledning till adjektivet vältalig

väluppfostrad /vˈɛːlɵpfˌɔstrad/ (adj)
ben educat
  som uppfostrats väl

välutrustad /vˈɛːlʉtrˌɵstad/ (adj)
ben dotat
  som har en ansenligt stor penis

välvilja /vˈɛlvɪljˌa/ (n, ut)
benevolència

välvillig /vˈɛlvɪlˌɪɡ/ (adj)
benèvol

vän /vˈɛːn/ (n, ut)
amic
  person som man är nära bekant med och umgås förtroligt med

vända /vˈɛnda/ (v)
girar
  ändra sin färdriktning (till den rakt motsatta rörelseriktningen)
  rotera sig själv eller annat föremål (180 grader) så att framsida/ögon och baksida/rygg, alternativt ovansida och undersida, byter sida med varandra
  ändra riktning, läge e.d. i abstrakt mening (exempelvis om trend, utveckling)
  steka (på båda sidorna)

vändkors /vˈɛndkɔʂ/ (n, neut)
torniquet
  passage genom ett stängsel i form av ett roterande horisontellt kors

vändkrets /vˈɛndkrəts/ (n, ut)
tròpic

väninna /vˈɛːnɪnˌa/ (n, ut)
amiga
  kvinnlig vän

vänlig /vˈɛnlɪɡ/ (adj)
amistós
  snäll, trevlig, som ger välmående; som beter sig såsom en vän bör

vänskap /vˈɛnskɑːp/ (n, ut)
amistat
  en typ av nära/privat och god relation mellan människor (oftast utan kroppslig intimitet), relationen vänner emellan, det att vara vänner med varandra

vänster /vˈɛnstər/ (adj)
esquerra
  i en viss riktning i sidled i förhållande till utgångsriktning, åt väster om utgångsriktningen är (rakt fram) åt norr och tvärtom
  tillhörande en politisk inriktning, i allmänhet förknippad med socialism; ibland relativt sett i jämförelse med andras åsikter

vänster /vˈɛnstər/ (n, ut)
esquerra
  en politisk inriktning, i allmänhet förknippad med socialism
  slag i boxning med vänster knytnäve

vänsterhänt /vˈɛnstərhˌɛnt/ (adj)
esquerrà
  som helst utför uppgifter såsom att skriva, kasta en boll eller måla med vänster hand

vänta /vˈɛnta/ (v)
esperar
  avstå från att göra något under en viss tid (ofta stanna kvar på en viss plats), vanligen för att det lämpliga tillfället först inträffar senare

väntrum /vˈɛntrɵːm/ (n, neut)
sala d'espera
  rum i vilket personer (t.ex. kunder, klienter eller patienter) får uppehålla sig medan de väntar (t.ex. på sin tur)

värd /vˈɛːrd/ (n, ut)
amfitriona
  något eller någon som ger utrymme åt och tar hand om ett evenemang och/eller en eller flera besökande individer

värde /vˈɛːrdə/ (n, neut)
valor
  vikt, relevans
  hur mycket pengar eller liknande något motsvarar eller är värt; den summa pengar man kan erhålla när detta bytes bort
  känslomässig relevans för någon

värdefull /vˈɛːrdəfˌɵl/ (adj)
valuós
  med högt värde eller pris

värdelös /vˈɛːrdəlˌøːs/ (adj)
inútil

värdemängd /vˈɛːrdəmˌɛŋd/ (n, ut)
interval
  till en funktion, den mängd av funktionsvärden som kan antas

värdepapperisering /vˈɛːrdəpˌapərˌiːseːrˌɪŋ/ (n, ut)
titulització
  paketering av många enskilda skulder och paketets försäljning som värdepapper (obligationer)

värdighet /vˈɛːrdɪɡhˌeːt/ (n, ut)
dignitat
  bestämd uppfattning av hur man själv bör bete sig
  dignitet

värdinna /vˈɛːrdɪnˌa/ (n, ut)
amfitriona
  kvinnlig värd

värja /vˈɛrja/ (n, ut)
espasa
  blankvapen med lång och smal klinga tillverkad av metall som används genom att sticka, skära eller hugga

värja /vˈɛrja/ (v)
defensar
  skydda (någon, något eller sig) genom att förhindra eller mildra verkningarna av anfall

värld /vˈɛːrd/ (n, ut)
món
  en stor plats som vanligtvis innehåller allt som "finns" (även fiktiva världar existerar)

världsberömd /vˈɛːrdsbərˈœmd/ (adj)
mundialment famós
  berömd över hela världen

världsbild /vˈɛːrdsbɪld/ (n, ut)
concepció del món
  uppfattning om tillvaron och världsalltet

världsdel /vˈɛːrdsdəl/ (n, ut)
continent

världsekonomi /vˈɛːrdsˈɛkuːnˌɔːmiː/ (n, ut)
economia internacional
  jordens ekonomiska förhållanden

världskarta /vˈɛːrdskɑːrtˌa/ (n, ut)
mapa del món
  karta över världen; karta över hela jordens yta

världskrig /vˈɛːrdskrɪɡ/ (n, neut)
guerra mundial

världsomsegling /vˈɛːrdsɔmsˌɛɡlɪŋ/ (n, ut)
circumnavegació
  segling omkring (runt) hela jorden (världen)

världsrekord /vˈɛːrdsrəkˈoːrd/ (n, neut)
rècord mundial
  det bästa resultatet som någonsin uppnåtts i världen inom ramen för reglerna för till exempel en sport eller idrottsgren

världsåskådning /vˈɛːrdsoːskˌoːdnɪŋ/ (n, ut)
cosmovisió
  uppfattning om världen och det mänskliga livet

värme /vˈɛrmə/ (n)
calor
  (hög) temperatur; termisk energi (speciellt i en kropp som har högre temperatur än omgivningen eller med avseende på energiöverföring från ett varmt föremål)
  (överföring av) termisk energi, mängd energi som överförs på annat sätt än via (mekaniskt) arbete

värmeenergi /vˈɛrməənˌɛrjiː/ (n, ut)
energia tèrmica
  den energi som är lagrad i de oordnade rörelserna hos atomer eller molekyler

värmekamera /vˈɛrməkˌameːrˌa/ (n, ut)
càmera tèrmica, càmera infraroja
  kamera som fångar en bild på infraröd strålning

värmekraftverk /vˈɛrməkrˌaftvərk/ (n, neut)
central termoelèctrica, central tèrmica
  samlingsnamn för kraftverk som alstrar energi genom upphettning av vatten (eller annat medium) vars ånga sedan drivs genom en turbin

värpa /vˈɛrpa/ (v)
parir
  lägga ägg

väsen /vˈɛːsən/ (n, neut)
essència
  fiktiv, besjälad varelse i sagor eller mytologi
  inre varelse hos en person som är starkt kopplad till dennes varande
  grundläggande (andliga) egenskaper hos människor eller abstrakta företeelser

väsentlig /vˈɛːsəntlˌɪɡ/ (adj)
essencial
  som är så viktig att man svårligen klarar sig utan den; mycket viktig

väsnas /vˈɛsnas/ (v)
fer soroll
  föra oväsen

vässa /vˈɛsa/ (v)
agusar
  göra vass(are)

väst /vˈɛst/ (n, ut)
armilla
  ärmlöst klädesplagg för överkroppen

väster /vˈɛstər/ (n)
oest
  ett av de fyra huvudväderstrecken; en av de fyra grundläggande navigationsriktningarna på jorden

västerut /vˈɛstərˌʉt/ (adv)
cap al oest

västsaharisk /vˈɛstsahˌarɪsk/ (adj)
sahrauí

väta /vˈɛːta/ (v)
mullar
  göra våt

väte /vˈɛːtə/ (n, neut)
hidrogen
  det lättaste grundämnet, med symbolen H, atomnummer 1 och atomvikten 1.00794

väteatom /vˈɛːtəˌatɔm/ (n, ut)
àtom d'hidrogen

vätebomb /vˈɛːtəbˌɔmb/ (n, ut)
bomba d'hidrogen
  fusionsvapen som bygger främst på den energi som frigörs genom fusion när två lättare atomkärnor slås samman till en tyngre atomkärna

vätecyanid /vˈɛːtəsˌyːanˌiːd/ (n, ut)
cianur d'hidrogen, àcid cianhídric
  molekylföreningen HCN som är ett mycket starkt gift

väteperoxid /vˈɛːtəpərˌuːksiːd/ (n, ut)
aigua oxigenada, peròxid d'hidrogen
  den kemiska (molekyl)föreningen H₂O₂

vätska /vˈɛtska/ (n, ut)
líquid

vätte /vˈɛtːə/ (n, ut)
follet
  underjordiskt, småvuxet och gråklätt väsen som gärna bosätter sig i anslutning till människor under byggnaderna på deras gårdar

väv /vˈɛːv/ (n, ut)
xarxa
  textil, vävt tyg; sammanflätade trådar, flätverk, nät
  vävnad, en samling celler med samma funktion
  nätverk; något som är sammanflätat av olika saker

väva /vˈɛːva/ (v)
teixir

vävare /vˈɛːvarə/ (n, ut)
teixidor
  person som väver

vävnad /vˈɛvnad/ (n, ut)
teixit
  massa av likartade celler, och eventuell extracellulär matris, med särskild uppgift

vävstol /vˈɛvstuːl/ (n, ut)
teler

växa /vˈɛksa/ (v)
créixer
  bli större

växa upp /vˈɛksa ˈɵp/ (v)
créixer
  vara barn, (småningom) bli vuxen

växel /vˈɛksəl/ (n, ut)
mandança de velocidade
  valbart läge för utväxlingsförhållande i till exempel växellåda
agulla
  anordning där omkoppling eller omriktning sker, eller kontor där en person tar emot samtal och kopplar dem vidare
canvi
  pengar man får tillbaka när man betalat med en för stor summa; småpengar

växelbruk /vˈɛksəlbrˌʉk/ (n, neut)
rotació de conreus
  omväxling mellan olika grödor ett år i taget

växellåda /vˈɛksəlˌoːda/ (n, ut)
caixa de canvi
  mekanism (låda med kugghjul, kilremmar eller liknande) som (vanligen i ett växlande förhållande) omvandlar rotationsfrekvens och vridmoment

växelström /vˌɛksəlstrˈœm/ (n, ut)
corrent altern
  en elektrisk ström som hela tiden växlar riktning

växla /vˈɛksla/ (v)
canviar
  (ständigt) förändras
  byta (något) mot något annat; förändra
  byta sedlar; byta myntsort eller valuta
connectar
  byta växel i en bil

växt /vˈɛkst/ (n, ut)
planta
  organism tillhörande växtriket

växthus /vˈɛksthʉs/ (n, neut)
hivernacle
  hus gjort av glas eller genomskinlig plast, som används till odling

växthuseffekt /vˈɛksthʉsˌɛfəkt/ (n, ut)
efecte hivernacle

växthusgas /vˈɛksthɵsɡˌas/ (n, ut)
gas hivernacle
  gas som orsakar en växthuseffekt

växtlighet /vˈɛkstlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
vegetació

växtrike /vˈɛkstriːkə/ (n, neut)
regne vegetal

växtätare /vˈɛkstɛːtˌarə/ (n, ut)
herbívor

våda /vˈoːda/ (n, ut)
equivocació
  olyckshändelse, oavsiktlig skada

våffla /vˈɔfla/ (n, ut)
gofra
  bakverk, som påminner om pannkakor, med rutigt mönster

våg /vˈoːɡ/ (n, ut)
balança, bàscula
  instrument som mäter storleken av en massa eller en vikt

vågbrytare /vˈoːɡbryːtˌarə/ (n, ut)
escullera
  struktur byggd att skydda hamnbassäng eller liknande för sjögång

våglängd /vˈoːɡləŋd/ (n, ut)
longitud d'ona
  avståndet mellan två toppar av en våg, betecknat &lambda;; kvoten mellan en vågs hastighet och dess frekvens

vågrät /vˈoːɡrɛːt/ (adj)
horitzontal
  vinkelrät till en vertikal; parallell med planet som horisonten finns i; som går längs en linje vänster till höger, inte upp och ner

våld /vˈoːld/ (n, neut)
violència

våldsam /vˈoːldsam/ (adj)
violent
  som rör, kräver eller använder mycket (fysiskt) våld

våldtäkt /vˈoːldtəkt/ (n, ut)
violació
  det att en person (förövaren) tvingar en annan person till sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med förövaren själv

våldtäktsman /vˈoːldtəktsmˌan/ (n, ut)
violador
  person som tvingat en annan person att utföra sexuella handlingar, ofta samlag och ofta med sig själv

våning /vˈoːnɪŋ/ (n, ut)
pis, planta d’habitatge
  uppsättning av rum på samma höjd i en byggnad

vår /vˈoːr/ (n, ut)
primavera
  den årstid som följer en kallare period (vintern) och kommer innan en varmare (sommaren)

vår /vˈoːr/ (pronoun)
nostre
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har n-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular utrum

vårdag /vˈoːrdɑːɡ/ (n, ut)
dia de primavera
  dag på året som har vårväder

vårdhem /vˈoːrdhəm/ (n, neut)
llar de gent gran
  inrättning för särskilt boende för personer som dagligen är i behov av medicinsk vård och omsorg; särskilt för långvarigt sjuka

vårdnad /vˈoːrdnad/ (n, ut)
custòdia
  laglig rätt och skyldighet att ha omvårdnad av barn efter ett äktenskaps upplösning

vårdnadshavare /vˈoːrdnadshˌavarə/ (n, ut)
cuidador
  person(er) som innehar den rättsliga vårdnaden av omyndig person (i de flesta fall den omyndiges förälder/föräldrar)

vårlig /vˈoːrlɪɡ/ (adj)
primaveral, primaverenc, vernal
  som hör våren till; exempelvis som påminner om att sommaren är på väg, ljus och optimistisk

vårrulle /vˈoːrɵlə/ (n, ut)
rotlle de primavera
  förrätt som serveras i asiatiska restauranger

vårt /vˈoːt/ (pronoun)
el nostre, la nostra
  reflexivt possessivt pronomen som syftar tillbaka på och indikerar ägande av eller tillhörighet till subjektet om subjektet är i första person plural (vi) och om det ägda eller tillhörande är i ental och har t-genus; reflexivt possessivt pronomen i första person plural med huvudordet i singular neutrum

vårta /vˈoːta/ (n, ut)
berruga
  vanligtvis liten, skrovlig, hudfärgad, godartad hudtumör som ofta växer på händer eller fötter

vårtsvin /vˈoːtsvˈiːn/ (n, neut)
facoquer
  en djurart (Phacochoerus africanus) i familjen svindjur (Suidae); individ av denna art

våt /vˈoːt/ (adj)
moll
  som har vatten (eller annan vätska) på sig eller är indränkt med vatten

våtmark /vˈoːtmark/ (n, ut)
aiguamoll
  blöt mark eller grund sjö med mycket växtlighet

vördnad /vˈœrdnad/ (n, ut)
reverència

vördnadsfull /vˈœrdnadsfˌɵl/ (adj)
reverent
  som visar känslor av vördnad; som kännetecknas av hög uppskattning för något

walesare /vˈɑːləsˌarə/ (n, ut)
gal·lès
  man från Wales

walkie-talkie /vˈalkiːə tˈɑːlkiːə/ (n, ut)
walkie-talkie
  handhållen, portabel tvåvägs kommunikationsradio

wankelmotor /vˌaŋkəlmˈuːtɔr/ (n, ut)
motor Wankel
  typ av vridkolvsbaserad förbränningsmotor

watt /vˈat/ (n, ut)
watt
  härledd SI-enhet med beteckningen W för den fysikaliska storheten effekt definierad som en joule per sekund

wc /dˌɵbəlvˌeːsˈeː/ (n, neut)
vàter
  vattenklosett, toalett

webbkamera /vˈɛbkamˌeːra/ (n, ut)
càmera web

webbläsare /vˈɛblɛːsˌarə/ (n, ut)
navegador
  datorprogram för nedladdning och rendering av webbsidor

webbplats /vˈɛbplats/ (n, ut)
lloc web

weber /vˈeːbər/ (n, ut)
weber
  härledd SI-enhet för magnetiskt flöde, med beteckningen Wb

whisky /vhˈɪsxyː/ (n, ut)
whisky
  typ av spritdryck gjord på spannmål

wienerkorv /vˈiːənˌɛrkɔrv/ (n, ut)
salsitxa de Viena
  typ av smal korv vanlig i kiosker eller som snabbmat

wiensk /vˈiːənsk/ (adj)
vienès

wienska /vˈiːənskˌa/ (n, ut)
vienesa
  kvinna från Wien

wifi /vˈiːfiː/ (n)
wifi
  en teknik för trådlösa nätverk

wiki /vˈiːkiː/ (n, ut)
wiki
  webbplats som kan redigeras direkt av användarna (antingen alla eller begränsat till en större eller mindre grupp) baserad på teknologin som först användes för engelsk Wikipedia

wikipedian /vˈiːkiːpədˌiːan/ (n, ut)
viquipedista

workshop /vˈɔrkshuːp/ (n, ut)
taller
  ut- eller fortbildningssession som betonar praktisk problemlösning

xenofobi /ksˈeːnuːfˌuːbiː/ (n, ut)
xenofòbia
  främlingshat, främlingsfientlighet, främlingsskräck, främlingsrädsla; (sjuklig) rädsla för eller hat mot vad som är främmande

xenofobisk /ksˈeːnuːfˌuːbɪsk/ (adj)
xenòfob

xenon /ksˈeːnuːn/ (n, neut)
xenó
  ett grundämne med atomnummer 54, atommassa 131 och symbolen Xe

xylofon /ksˌyːluːfˈoːn/ (n, ut)
xilòfon
  slagverksinstrument bestående av träplattor som slås på med en klubba.

xylofonist /ksˌyːluːfˈoːnɪst/ (n, ut)
xilofonista

yard /ˈyːard/ (n, ut)
iarda
  anglosaxisk längdenhet motsvarande tre engelska fot eller cirka 0,91 meter

yazidisk /ˈyːasˌiːdɪsk/ (adj)
yazidita
  hörande till yazidierna

yla /ˈyːla/ (v)
udolar
  skrika, låta som en varg

ymnig /ˈymnɪɡ/ (adj)
abundant
  flödande riklig, som förekommer i stor mängd; ofta om sådant som växer

ymnighetshorn /ˈymnɪɡhˌeːtshuːrn/ (n, neut)
cornucòpia
  ihåligt horn innehållande frukt, mynt eller något annat åtråvärt

ympa /ˈympa/ (v)
empeltar
  plantera in främmande växtdel i en liknande växt

ympning /ˈympnɪŋ/ (n, ut)
empelt
  det att ympa, det vill säga förädla en växt genom att med hjälp av okulering eller annan metod inkorporera delar av en främmande planta i dess vävnad

yoga /ˈyːuːɡˌa/ (n, ut)
ioga
  ett indiskt träningssystem som skall frigöra själen från allt sinnligt

yoghurt /ˈyːɔɡhˌɵt/ (n, ut)
iogurt
  ett slags trögflytande mejeriprodukt som innehåller mjölksyrabakterier

yoruba /ˈyːuːrˌʉba/ (n, ut)
ioruba
  en folkgrupp i Västafrika som samlas kring språket yoruba (1)

ypsilon /ˈypsiːlˌɔn/ (n, neut)
ípsilon

yr /ˈyːr/ (adj)
marejat
  vimsig, snurrig, ur balans

yra /ˈyːra/ (n, ut)
deliri
  förvirrat sinnestillstånd (exempelvis vållat av sjukdom)

yra /ˈyːra/ (v)
delirar
  tala eller mumla i förvirring

yrke /ˈyrkə/ (n, neut)
professió

yrkesmässig /ˈyrkəsmˌɛsɪɡ/ (adj)
professional

yrkesmässigt /ˈyrkəsmˌɛsɪkt/ (adv)
professionalment
  ; på ett yrkesmässigt sätt

yrkesmördare /ˌyrkəsmˈœrdarə/ (n, ut)
assassí a sou
  person som mot betalning utför mord

yrkessoldat /ˈyrkəsˌɔldat/ (n, ut)
soldat professional

yrsel /ˈyʂəl/ (n, ut)
mareig
  balansrubbning med upplevelse av snurrande rörelser

yrvaken /ˈyrvakən/ (adj)
somnolent
  inte helt vaken, ännu lite förvirrad

yta /ˈyːta/ (n, ut)
superfície
  det yttersta lagret på ett material

ytlig /ˈytlɪɡ/ (adj)
superficial
  som endast rör ett föremåls yta och inte dess innehåll
  som fokuserar på en människas eller ett föremåls utseende snarare än dess icke-estetiska egenskaper

ytligt /ˈytlɪkt/ (adv)
superficialment
  ; på ett ytligt sätt

ytter /ˈytːər/ (n, ut)
aler

ytterbium /ˈytːərbˌiːʉm/ (n, neut)
iterbi

ytterdörr /ˌytːərdˈœr/ (n, ut)
porta d'entrada

ytterligare /ˈytːərlˌiːɡarə/ (adj)
addicional
  ännu fler, ännu mer

ytteröra /ˈytːərˌøːra/ (n, neut)
orella externa
  (exemplar av) de yttre delarna av örat, nämligen öronmusslan och den yttre hörselgången ända in till trumhinnan som markerar övergången till mellanörat

yttrande /ˈytrandə/ (n, neut)
articulació

yttre /ˈytrə/ (n)
exterior
  utsida

yttring /ˈytrɪŋ/ (n, ut)
expressió
  tillkännagivande av något
  symptom

yttrium /ˈytriːˌʉm/ (n, neut)
itri

yxa /ˈyːksa/ (n, ut)
destral
  ett huggvapen liknande verktyget med samma namn

yxskaft /ˈyksskaft/ (n, neut)
mànec de destral
  skaft på en yxa

zambier /sˈambiːər/ (n, ut)
zambià
  invånare i Zambia eller som har zambisk härkomst

zambisk /sˈambɪsk/ (adj)
zambià

zappa /sˈapa/ (v)
fer zàping
  bläddra mellan olika TV-kanaler, radiokanaler eller låtar på CD-skivor etc.

zebra /sˈɛbra/ (n, ut)
zebra
  individ av någon av flera arter i släktet Equus inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae)

zenit /sˈeːniːt/ (n)
zenit
  den punkt på himmelssfären belägen rakt ovanför observatören (med "ovanför" avses i riktningen från himlakroppens geometriska centrum)

zest /sˈɛst/ (n, ut)
pela
  det yttre /strimlade/ skalet på en citrusfrukt

zimbabwisk /sˈɪmbabvˌɪsk/ (adj)
zimbabuès
  som rör Zimbabwe

zink /sˈɪŋk/ (n, ut)
zinc, zenc
  ett grundämne med atomnummer 30, atommassa 65,4 och symbolen Zn

zinkklorid /sˈɪŋkkluːrˌiːd/ (n)
clorur de zinc
  kemisk förening av zink och klor

zirkon /sˈɪrkuːn/ (n, ut)
zircó
  genomskinligt, ljusbrytande och mycket hårt mineral (ZrSiO₄) ibland bearbetat till ädelsten

zirkonium /sɪrkˈoːniːˌʉm/ (n, neut)
zirconi

zloty /slˈuːtyː/ (n, ut)
zloty
  benämning på valutan i Polen

zombie /sˈɔmbiːə/ (n, ut)
zombi
  död kropp utan själ som kontrolleras av någon annan genom voodoomagi

zon /sˈuːn/ (n, ut)
zona
  avgränsat område

zoo /sˈuːuː/ (n, neut)
zoològic
  djurpark, djurgård, zoologisk trädgård

zoofobi /sˈuːuːfˌuːbiː/ (n, ut)
zoofòbia
  rädsla för djur

zoolog /sˌuːuːlˈoːɡ/ (n, ut)
zoòleg, zoòloga

zoologi /sˌuːuːlˈoːɡiː/ (n, ut)
zoologia
  den gren av biologin som inriktar sig på studiet av djur

zoologisk /sˌuːuːlˈoːɡɪsk/ (adj)
zoològic
  rörande zoologi

zooma /sˈuːuːmˌa/ (v)
zoomejar
  ändra storleken av en bild, antingen så mer ses eller så att mindre ses

zoonos /sˈuːuːnˌuːs/ (n, ut)
zoonosi
  infektionssjukdom som smittar mellan arter (främst till människa)

zoroastrism /sˈuːruːˌastrɪsm/ (n, ut)
zoroastrisme
  en monoteistisk religion med ursprung i det forna Iran

zulu /sˈʉlʉ/ (n, ut)
zulu
  ett bantuspråk som talas av ungefär 9 miljoner människor varav majoriteten bor i Sydafrika

zygot /sˈyːɡuːt/ (n, ut)
zigot
  cell som bildas efter att gameter från båda könen förenats (t.ex. äggcell och spermie)

Århus /ˈoːrhʉs/ (n, neut)
Århus
  en stad på mellersta Jyllands östkust; Danmarks andra största stad

Österrike /ˈœstərˌiːkə/ (n, neut)
Àustria
  ett land i Centraleuropa

Österrike-Ungern /ˈœstərˌiːkə ˈɵŋərn/ (n, neut)
Àustria-Hongria

Östersjön /ˈœstəʂjˌøːn/ (n, ut)
mar Bàltica

Östeuropa /ˈœstəˌʉruːpˌa/ (n, neut)
Europa de l'Est
  östra Europa

Östpakistan /ˈœstpakˌɪstan/ (n, neut)
Pakistan Oriental
  östra delen av den tidigare brittiska kolonin i Asien; nuvarande Bangladesh

Östtimor /ˈœstːiːmˌuːr/ (n, neut)
Timor Oriental

äckel /ˈɛkːəl/ (n, neut)
fàstic
  avskyvärd person
  känsla av stark avsmak

äckla /ˈɛkla/ (v)
fer fàstic

ädel /ˈɛːdəl/ (adj)
generosa
  högsint, storsint, hugstor, upphöjd
  utsökt, förnäm, fulländad

ädelgas /ˈɛːdəlɡˌas/ (n, ut)
gas noble

ädelgran /ˈɛːdəlɡrˌan/ (n, ut)
avet

ädelmetall /ˈɛːdəlmˌɛtal/ (n, ut)
metall preciós
  någon av metallerna guld, silver och platina

ädelsten /ˈɛːdeːlstən/ (n, ut)
gemma

äga rum /ˈɛːɡa rˈɵːm/ (v)
tenir lloc

ägare /ˈɛːɡarə/ (n, ut)
propietari
  person som äger eller innehar något

ägg /ˈɛɡ/ (n, neut)
ou
  (stort) kalktäckt fågelägg, i första hand hönsägg

äggformad /ˈɛɡfɔrmˌad/ (adj)
ovoide
  formad som ett ägg; oval, äggformig

äggkopp /ˈɛɡkɔp/ (n, ut)
ouera
  föremål som används för att hålla kokta ägg på plats när de ska ätas

äggledare /ˈɛɡleːdˌarə/ (n, ut)
trompa de Fal·lopi
  någon (tuba uterina) av de två rörformade strukturer som förbinder respektive äggstock med livmodern, och genom någon en äggcell färdas från aktuell äggstock (vanligtvis den på samma sida som äggledaren) till livmodern efter ägglossningen hos en fertil kvinna, vilken kan befruktas av en spermie som färdats åt andra hållet; respektive äggledare utgår från livmodern och dess trattformade ände med fingerliknande utskott (fimbrier) vilar över äggstockens yta där den fångar upp ägg vid ägglossning

ägglossning /ˈɛɡlɔsnˌɪŋ/ (n, ut)
ovulació
  den händelse som inträffar ungefär varje månad i en fertil kvinnas liv när en äggcell lämnar den mogna dominanta follikeln (den preovulatoriska follikeln) i aktuell äggstock och påbörjar sin färd genom äggledaren

äggröra /ˈɛɡrøːrˌa/ (n, ut)
ou remenat
  maträtt som består av ägg, vatten, grädde eller mjölk och kryddor som tillagas i kastrull på svag värme under omrörning eller mikras

äggskal /ˈɛɡskal/ (n, neut)
blanc de closca d'ou
  skal runt ett ägg

äggsnodd /ˈɛɡsnɔd/ (n, ut)
calaza

äggstock /ˈɛɡstɔk/ (n, ut)
ovari
  något (ovarium) av de två inre könsorgan som finns i bäckenet hos kvinnor vilket innehåller folliklar av olika mognadsgrad (var och en innehållande en äggcell i något utvecklingsstadium), eventuellt en gulkropp och vilket genomgår den nästan månatliga ovarialcykeln vilken innebär en cyklisk produktion av östrogener (främst östradiol, från folliklar under follikelfasen) och progesteron (från en gulkropp under lutealfasen) samt en ägglossning per cykel, då en äggcell (sekundär oocyt) lämnar den dominanta (preovulatoriska) follikeln och tas upp av en äggledare

äggula /ˈɛɡʉlˌa/ (n, ut)
rovell

äggvita /ˈɛɡviːtˌa/ (n, ut)
clara

ägna /ˈɛŋna/ (v)
dedicar

ägretthäger /ˈɛɡrəthˌɛːjər/ (n, ut)
agró blanc

äktenskap /ˈɛktənskˌɑːp/ (n, neut)
matrimoni
  typ av samlevnad där lagar eller seder oftast reglerar parternas skyldigheter mot varandra och gemensamma barn, oftast mellan man och kvinna i syfte att bilda familj; relationen mellan två (ibland fler) personer som är gifta

äktenskaplig /ˈɛktənskˌɑːplɪɡ/ (adj)
conjugal
  som har med äktenskap att göra

äktenskapsbrytare /ˈɛktənskˌɑːpsbryːtˌarə/ (n, ut)
adúlter
  (manlig) person som har begått äktenskapsbrott

älg /ˈɛlj/ (n, ut)
ant
  en art (Alces alces) inom däggdjursfamiljen hjortdjur (Cervidae); individ av arten älg

älska /ˈɛlska/ (v)
estimar, voler
  tycka mycket bra om; känna kärlek (till)

älskad /ˈɛlskad/ (adj)
estimada
  ; som älskas

älskare /ˈɛlskarə/ (n, ut)
amant
  man som regelbundet har samlag med viss person, vanligen utan att vara gift eller sambo med henne

älskarinna /ˈɛlskarˌɪna/ (n, ut)
amistançada

älskvärd /ˈɛlskvɛːrd/ (adj)
amable
  som är vänlig eller charmerande; som är värd att tycka om

älv /ˈɛlv/ (n, ut)
riu

ämbetsman /ˈɛmbətsmˌan/ (n, ut)
funcionari

ämne /ˈɛmnə/ (n, neut)
assignatura
  tema, det som talas eller diskuteras om
  fack inom utbildning eller forskning

än /ˈɛn/ (adv)
encara
  ännu, i större grad

än /ˈɛn/ (conjunction)
que
  anger vid jämförelser hur något förhåller sig

ändamål /ˈɛndamˌoːl/ (n, neut)
propòsit

ändelse /ˈɛndəlsə/ (n, ut)
terminació

ändlig /ˈɛndlɪɡ/ (adj)
limitat
  i en begränsad omfattning eller storlek som någon gång kommer att upphöra
  med ett antal eller en storhet med ändlig storlek

ändlös /ˈɛndløːs/ (adj)
interminable
  utan slut

ändra /ˈɛndra/ (v)
canviar
  göra så att något blir annorlunda
  göra så att ens beteende eller personlighet blir annorlunda

äng /ˈɛŋ/ (n, ut)
prat
  fält där vilda örter och gräs växer

ängel /ˈɛŋəl/ (n, ut)
àngel
  sändebud för gudom

änglalik /ˈɛŋlalˌiːk/ (adj)
angèlic
  lik en ängel

ängspiplärka /ˈɛŋspɪplˌɛrka/ (n, ut)
titella

änka /ˈɛŋka/ (n, ut)
vídua
  kvinna, vars äktenskapspartner avlidit, och som inte är omgift

äppelkaka /ˈɛpəlkˌɑːka/ (n, ut)
pastís de poma
  sockerkaka med skivor av äpple upptill

äppelsyra /ˈɛpəlsˌyːra/ (n, ut)
àcid màlic, àcid hidroxisuccínic
  karboxylsyra som består av kol, väte och syre, med formeln C₄H₃O₂(OH)₃

äppelträd /ˈɛpəltrˌɛːd/ (n, neut)
pomera, pomer
  träd som det växer äpplen på

äpple /ˈɛplə/ (n, neut)
poma
  frukt med fast kött och tunt skal från någon art inom släktet aplar (Malus), vanligtvis från arten apel (Malus domestica)

ära /ˈɛːra/ (n, ut)
glòria
  heder, berömmelse, stolthet

ära /ˈɛːra/ (v)
honrar
  hedra, gratulera, berömma

ärad /ˈɛːrad/ (adj)
honorable
  som äras, som värderas högt;

ärende /ˈɛːrəndə/ (n, neut)
diligència
  avgränsad (mindre) uppgift som uträttas på annan plats

ärftlig /ˈɛrftlɪɡ/ (adj)
hereditari

ärg /ˈɛrj/ (n, ut)
verdet

ärkebiskop /ˈɛrkəbˌɪskuːp/ (n, ut)
arquebisbe
  biskop av högre rang inom ett visst område

ärkebiskopsdöme /ˈɛrkəbˌɪskɔpsdˌøːmə/ (n, neut)
metròpoli

ärkefiende /ˈɛrkəfˌiːəndə/ (n, ut)
arxienemic

ärkehertig /ˈɛrkəhˌɛtɪɡ/ (n, ut)
arxiduc
  prins av det habsburgska kejsardömet i det gamla Österrike

ärkehertiginna /ˈɛrkəhˌɛtiːɡˌɪna/ (n, ut)
arxiduquessa
  prinsessa i Österrike

ärkeängel /ˈɛrkəˌɛŋəl/ (n, ut)
arcàngel
  ängel av högsta rang

ärla /ˈɛrla/ (n, ut)
cuereta
  någon av de fågelarter som räknas till ärlesläktet (Motacilla); individ av dessa arter

ärlig /ˈɛrlɪɡ/ (adj)
honest
  som håller sig till sanningen i diskussioner och redogörelser, eller åtminstone tror sig eller ämnar att hålla sig till sanningen

ärligen /ˈɛrlɪɡˌɛn/ (adv)
honestament
  på ett ärligt sätt

ärlighet /ˈɛrlɪɡhˌeːt/ (n, ut)
honestedat
  det att vara ärlig

ärm /ˈɛrm/ (n, ut)
mànega, màniga

ärmlös /ˈɛrmløːs/ (adj)
sense mànigues

ärorik /ˈɛːruːrˌiːk/ (adj)
gloriós
  fylld av, eller som präglas av, ära (och heder och mod); som det är en ära att få utföra, mottaga, inneha eller vara del av

ärr /ˈɛr/ (n, neut)
cicatriu
  märke på huden efter ett sår som helt eller delvis läkt

ärt /ˈɛt/ (n, ut)
pèsol
  Pisum sativum; art inom familjen ärtväxter

ärta /ˈɛta/ (n, ut)
pèsol, xítxero
  frö från växten ärt (Pisum sativum)

ärttörne /ətːˈœrnə/ (n, neut)
gatosa
  en städsegrön växtart (Ulex europaeus) inom familjen ärtväxter (Fabaceae); individ av arten ärttörne

ärva /ˈɛrva/ (v)
heretar
  överta egendom, titlar eller pengar från avlidna släktingar eller familjemedlemmar

ässja /ˈɛsja/ (n, ut)
farga

äta /ˈɛːta/ (v)
menjar
  föra in mat i munnen, tugga den och sedan svälja den

äta upp /ˈɛːta ˈɵp/ (v)
acabar
  äta något helt och hållet, tills inget finns kvar

ätstörning /ətstˈœrnɪŋ/ (n, ut)
trastorn de comportament alimentari
  psykiatrisk åkomma eller sjukdom som kännetecknas av rutiner för födointag som är avvikande på ett sätt som är skadligt för hälsan

ättika /ˈɛtːiːka/ (n, ut)
vinagre

ättiksyra /ˈɛtːɪksˌyːra/ (n, ut)
àcid acètic, àcid etanoic
  etansyra

även /ˈɛːvən/ (adv)
també, encara

äventyr /ˈɛːvəntˌyːr/ (n, neut)
aventura
  spännande och ovanlig upplevelse

äventyrare /ˈɛːvəntˌyːrarə/ (n, ut)
aventurer
  person som (på heltid) ägnar sig åt vågade och riskfyllda (utomhus)aktiviteter som för personen är positiva upplevelser (t.ex. bergsbestigning eller expeditioner till avlägsna och dåligt utforskade platser på jorden)

äventyrlig /ˈɛːvəntˌyrlɪɡ/ (adj)
aventurat
  (som tilltalas av och kanske deltar i aktiviteter) som kännetecknas av (åtminstone några av egenskaperna) stor variation, spontanitet, fysisk påfrestning eller häftighet, utforskande av nya platser och nya erfarenheter och kanske också ett mått av fara

äventyrsroman /ˈɛːvəntˌyʂruːmˌan/ (n, ut)
novel·la d'aventures
  roman med äventyr; pojkbok

å /ˈoː/ (n, ut)
rierol
  litet vattendrag, i allmänhet större än en bäck men mindre än en flod

åbrodd /ˈoːbrɔd/ (n, ut)
abròtan
  en art (Artemisia abrotanum) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten åbrodd

åder /ˈoːdər/ (n, ut)
vas sanguini
  passage för någonting (särskilt blod eller grundvatten) att flöda genom; kanal
  längre spår i berggrund av mineral

åderbråck /ˈoːdərbrˌoːk/ (n, neut)
varices
  sjuklig utvidgning av blodåder

åka /ˈoːka/ (v)
anar
  färdas; flytta; med avsikt ändra vilken plats man befinner sig på

åkallan /ˈoːkalˌan/ (n, ut)
invocació

åker /ˈoːkər/ (n, ut)
camp
  ett större avgränsat stycke odlad mark, vanligen avsedd för framställande av livsmedel i större skala

åkerfräken /ˈoːkərfrˌɛːkən/ (n, ut)
cua de cavall petita
  en art (Equisetum arvense) inom växtfamiljen fräkenväxter (Equisetaceae); individ av arten rävsvans

åkerhumla /ˈoːkərhˌɵmla/ (n, ut)
borinot de camp
  en art (Bombus pascuorum) inom släktet humlor (Bombus); individ av arten åkerhumla

åkerjord /ˈoːkərjˌuːrd/ (n, ut)
terra arable
  jord på åker för odling

åkerren /ˈoːkərən/ (n, ut)
andana
  ouppodlad gräsbevuxen markremsa längs en åker

åkersork /ˌoːkəʂˈɔrk/ (n, ut)
talpó muntanyenc
  däggdjursart (Microtus agrestis) i underfamiljen sorkar; individ av denna art

åkervinda /ˈoːkərvˌɪnda/ (n, ut)
corretjola, corretjola de conradís
  en växtart (Convolvulus arvensis) inom familjen vindeväxter (Convolvulaceae); exemplar av denna art

åklagare /ˈoːklɑːɡˌarə/ (n, ut)
fiscal
  jurist som tar över polisens förundersökning när en misstänkt finns i ett brottmål, kan väcka åtal

ål /ˈoːl/ (n, ut)
anguila
  ormliknande fisk, vanligen av arten Anguilla anguilla, men även av hela familjen ålfiskar

ålandsrot /ˈoːlandsrˌuːt/ (n, ut)
herba de l'ala
  en art (Inula helenium) inom växtfamiljen korgblommiga växter (Asteraceae); individ av arten ålandsrot

ålder /ˈoːldər/ (n, ut)
edat
  tiden som gått sedan födseln, uppkomst eller tillverkningsdatumet; livstid

ålderdom /ˈoːldərdˌɔm/ (n, ut)
vellesa
  det att vara gammal

ålderism /ˈoːldərˌɪsm/ (n, ut)
edatisme
  åldersdiskriminering, särbehandling på grund av (föreställningar om) ålder

åldersdiskriminering /ˌoːldəʂdˌɪskriːmˈiːneːrˌɪŋ/ (n, ut)
discriminació per edat
  diskriminering på grund av ålder

åldersgräns /ˈoːldəʂɡrˌɛns/ (n, ut)
límit d'edat
  ålder (vanligen i år och på människa) sådan att en viss regel enbart gäller för personer under eller över denna ålder (inklusive eller exklusive åldern själv)

ålderstigen /ˈoːldəʂtˌiːjən/ (adj)
ancià

åldras /ˈoːldras/ (v)
envellir

ånga /ˈɔŋa/ (n, ut)
vapor
  gasform av ett normalt sett flytande ämne; särskilt om vattenånga

ånga /ˈɔŋa/ (v)
vapor
  avsöndra ånga (oftast vattenånga)

ångerfull /ˈɔŋərfˌɵl/ (adj)
contrit
  full av ånger

ånglok /ˈɔŋlʊk/ (n, neut)
locomotora a vapor
  lok som drivs av en ångmaskin

ångmaskin /ˌɔŋmasxˈiːn/ (n, ut)
màquina de vapor
  motor där värmeenergi (oftast från kolförbränning) buren av vattenånga omvandlas till mekaniskt arbete, i synnerhet om kolvångmaskiner

ångra /ˈɔŋra/ (v)
penedir-se
  känna ånger över
desfer
  göra något ogjort, ta tillbaka en ändring eller inmatning

ångström /ɔŋstrˈœm/ (n)
àngstrom

ångturbin /ˌɔŋtɵrbˈiːn/ (n, ut)
turbina de vapor
  turbin som drivs av ånga under tryck

år /ˈoːr/ (n, neut)
any
  en tidsenhet som betecknar den tid det tar för en himlakropp att passera ett varv av dess omloppsbana (runt en sol eller planet)

åra /ˈoːra/ (n, ut)
rem
  redskap som används för att ro, alltså driva en båt framåt med hjälp av handkraft

åratal /ˌoːrɑːtˈɑːl/ (n)
anys i panys
  många år

årlig /ˈoːrlɪɡ/ (adj)
anual, anyal
  som inträffar en gång om året

årligen /ˈoːrlɪɡˌɛn/ (adv)
anualment
  varje år
  en gång om året

årsdag /ˈoːʂdɑːɡ/ (n, ut)
aniversari

årstid /ˈoːʂtiːd/ (n, ut)
estació (de l'any), estació
  del av år, såsom vinter, vår, sommar eller höst

årta /ˈoːta/ (n, ut)
cetla blanca

årtusende /ˈoːtʉsˌɛndə/ (n, neut)
mil·lenni
  period om tusen år

ås /ˈoːs/ (n, ut)
carena
  långsträckt höjd

åsikt /ˈoːsɪkt/ (n, ut)
opinió

åska /ˈoːska/ (n, ut)
tro
  elektriska urladdningar i atmosfären som tar sig i uttryck i blixtar följda av dunder

åskledare /ˈoːskleːdˌarə/ (n, ut)
parallamps
  anordning som skyddar byggnader från skador som en blixt kan orsaka under ett åskväder

åskväder /ˈoːskvɛːdər/ (n, neut)
tempesta
  oväder med åska

åskådare /ˈoːskoːdˌarə/ (n, ut)
espectador
  person som tittar på

åsna /ˈoːsna/ (n, ut)
ase, burro, ruc
  en underart (Equus africanus asinus) till arten afrikansk vildåsna (Equus africanus) inom däggdjursfamiljen hästdjur (Equidae); individ av underarten åsna
ase, burro
  korkad person

åsnesto /ˈoːsnəstˌuː/ (n, neut)
burra, somera
  hondjur av underarten åsna

åt /ˈoːt/ (preposition)
per
  i stället för; så att någon slipper
per a
  som ska ges till (markerar mottagare av något), eller som är föremål för något
a, cap a
  i riktning mot

åtagande /ˈoːtɑːɡˌandə/ (n, neut)
compromís
  det som man lovar att man ska göra, löfte, förpliktelse, uppgift, plikt

åtal /oːtˈɑːl/ (n, neut)
persecució
  yrkande inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

åtala /ˈoːtalˌa/ (v)
inculpar
  yrka inför domstol att viss handling skall utredas och bestraffas

återanvända /ˈoːteːrˌanvəndˌa/ (v)
reutilitzar

återbeskoga /ˈoːtərbəskˌuːɡa/ (v)
reforestar
  återställa öppen mark till skogsmark genom skogsplantering

återerövra /ˌoːtərərˈøːvra/ (v)
reconquerir
  erövra något på nytt, d.v.s. ta tillbaka något som man tidigare erövrat, eller åtminstone kontrollerat, ägt eller innehaft, men sedermera förlorat till en annan part

återfall /ˈoːtərfˌal/ (n, neut)
recaiguda
  det att åter hamna i ett icke-önskvärt tillstånd, t.ex. sjukdom eller brottslighet; det att återfalla

återflytta /ˈoːtərflˌytːa/ (v)
descórrer (cortina)
  flytta tillbaka till en tidigare, oftast mer ursprunglig, plats

återfå /ˈoːtərfˌoː/ (v)
recuperar
  få tillbaka något man förlorat

återförena /ˈoːtərfˌøːrənˌa/ (v)
reunir
  förena delar eller parter som tidigare hängt samman

återförenas /ˈoːtərfˌøːrənˌas/ (v)
reunir
  hitta tillbaka till varandra efter att ha splittrats

återförening /ˈoːtərfˌøːrənˌɪŋ/ (n, ut)
reunificació
  det att återförenas

återgå /ˈoːtərɡˌoː/ (v)
tornar
  gå tillbaka till tidigare position, tillstånd eller tjänst

återhämtning /ˈoːtərhˌɛmtnɪŋ/ (n, ut)
descans
  det att hämta något som tidigare varit borta
  det att återkomma till normal fysisk eller psykologisk hälsa efter en period av försämrad sådan
  avkopplande vila

återinföra /ˈoːteːrɪnfˌøːra/ (v)
reintroduir
  införa ånyo, på nytt föra in

återkalla /ˈoːtərkˌala/ (v)
anuŀ lar
  dra tillbaka ett beslut

återkommande /ˈoːtərkˌɔmandə/ (adj)
recurrent
  presensparticip av återkomma; som återkommer

återkomst /ˈoːtərkˌɔmst/ (n, ut)
retorn
  det att komma tillbaka

återkoppling /ˈoːtərkˌɔplɪŋ/ (n, ut)
realimentació
  fenomenet att resultat av en pågående händelse påverkar händelsen själv, antingen positivt (förstärkande) eller negativt (dämpande)

återlämna /ˈoːtərlˌɛmna/ (v)
tornar

återstod /ˈoːtəʂtˌuːd/ (n, ut)
residu
  det som blir över; det som återstår; rest

återställningstecken /ˈoːtəʂtˌɛlnɪŋstˌɛkːən/ (n, neut)
becaire
  tecknet ♮, ett tecken i notskrift som upphäver verkan av ett tidigare förtecken

återupplivning /ˈoːtərˌɵplɪvnˌɪŋ/ (n, ut)
reanimació
  det att väcka till liv igen; det att återuppliva

återuppstå /ˈoːtərˌɵpstoː/ (v)
ressuscitar
  bli levande igen efter att ha varit död

återvinna /ˈoːtərvˌɪna/ (v)
reciclar
  använda en förbrukad produkt eller (ett eller flera) material som den är tillverkad av ännu en gång, vanligen i ekologiskt och ekonomiskt syfte

återvinning /ˈoːtərvˌɪnɪŋ/ (n, ut)
reciclatge
  det att återvinna; process att använda igen begagnade föremål eller material som de är gjorda av

återvända /ˈoːtərvˌɛnda/ (v)
tornar

återvändsgränd /ˈoːtərvˌɛndsɡrənd/ (n, ut)
atzucac, cul-de-sac
  gata som inte leder ut på någon annan gata, utan tvingar trafiken att vända om och köra tillbaka samma väg
atzucac
  allmänt om en situation (t.ex. ett problem) där den nuvarande lösningsmetoden inte fungerar, utan tvingar en att börja om och göra på något annat sätt

åtfölja /oːtfˈœlja/ (v)
acompanyar
  följa med, vara bifogad

åtminstone /ˈoːtmɪnstˌuːnə/ (adv)
almenys, com a mínim, pel cap baix

åtnjuta /ˈoːtnjʉtˌa/ (v)
beneficiar-se
  ha nytta av; ha fördel av; känna glädje av

åtta /ˈɔtːa/ (n, ut)
vuit, huit
  symbol som utgörs av siffran åtta

ö /ˈøː/ (n, ut)
illa
  landområde som är helt omgivet av vatten

öbo /ˈøːbuː/ (n, ut)
illenc
  person som bor på en ö

öde /ˈøːdə/ (n, neut)
destí
  händelser i livet man inte råder över och därför inte kan förutse eller påverka; olycklig händelse; slutlig undergång; (i bestämd form) en okänd makt som man tror styr allt som sker

ödelägga /ˈøːdəlˌɛɡa/ (v)
devastar

ödeläggelse /ˈøːdəlˌɛɡəlsə/ (n, ut)
devastació

ödem /ˈøːdəm/ (n, neut)
edema
  sjuklig vätskeansamling, svullnad

ödla /ˈœdla/ (n, ut)
sargantana, llangardaix
  kräldjur tillhörande underordningen Lacertilia, vanligen fyrbenta med fjällbeklädd kropp och svans

ödmjuk /ˈœdmjʉk/ (adj)
humil
  anspråkslös, blygsam

ödslig /ˈœdslɪɡ/ (adj)
desert
  som tycks vara öde och obebodd

öga /ˈøːɡa/ (n, neut)
ull, borró
  synorgan hos människan och andra djurarter
ull
  mittpunkt hos diverse föremål och företeelser, såsom orkaner, ex. i stormens öga
  en mörk fläck på exempelvis en potatis från vilken groddar kan utvecklas, eller på en plantas stam, gren eller bladveck ur vilket en ny gren eller ett nytt blad kan växa ut

ögonbindel /ˈøːɡɔnbˌɪndəl/ (n, ut)
bena
  remsa eller band som lindas om någons ögon

ögonblick /ˈøːɡɔnblˌɪk/ (n, neut)
moment, instant
  kort tidsperiod

ögonbryn /ˈøːɡɔnbrˌyːn/ (n, neut)
cella
  hår som växer på pannans nedre del, precis ovanför ögonhålan

ögonböna /ˈøːɡɔnbˌøːna/ (n, ut)
fesolet
  det ätbara fröet hos ögonbönan (1)

ögonfrans /ˌøːɡɔnfrˈans/ (n, ut)
pestanya
  hår som sitter på kanten av ögonlocket

ögonhåla /ˈøːɡɔnhˌoːla/ (n, ut)
conca

ögonlock /ˈøːɡɔnlˌɔk/ (n, neut)
parpella
  hud- och slemhinneveck som kan slutas framför ett öga

ögonlocksplastik /ˈøːɡɔnlˌɔksplastˌiːk/ (n, ut)
blefaroplàstia
  plastikkirurgi för ögonlocken

ögonläkare /ˈøːɡɔnlˌɛːkarə/ (n, ut)
oftalmòloga
  läkare som specialiserat sig på ögat och dess sjukdomar

ögonmått /ˈøːɡɔnmˌɔt/ (n, neut)
a ull
  en persons förmåga att utföra (måttligt exakta) mätningar, speciellt av vinklar, sträckor, avstånd, areor och volymer, bara med hjälp av sin syn, d.v.s. sina ögon och sin hjärna

ögonskugga /ˈøːɡɔnskˌɵɡa/ (n, ut)
ombra d'ulls
  smink för ögonlocken i färg

ögonsten /ˈøːɡɔnstən/ (n, ut)
nina dels ulls
  älskling, älsklingsdjur eller älsklingsföremål

ögonvittne /ˈøːɡɔnvˌɪtnə/ (n, neut)
testimoni ocular

ögonvrå /ˈøːɡɔnvrˌoː/ (n, ut)
cua de l'ull
  längst ut i periferisynen

ögrupp /ˈœɡrɵp/ (n, ut)
arxipèlag
  ett antal öar som ligger nära varandra

öka /ˈøːka/ (v)
augmentar
  bli större

öken /ˈøːkən/ (n, ut)
desert
  landområde där i stort sett ingenting växer under större delen av året på grund av sträng torka

ökenråtta /ˈøːkənrˌɔtːa/ (n, ut)
jerbu

ökenspridning /ˈøːkənsprˌɪdnɪŋ/ (n, ut)
desertificació, desertització
  utvidgning av redan existerande öknar eller uppkomst av nya öknar

öknamn /ˈœknamn/ (n, neut)
malnom
  negativt laddat binamn

ökning /ˈœknɪŋ/ (n, ut)
augment

öl /ˈøːl/ (n)
cervesa
  öl (ovan) av ett visst slag
cervesa, birra
  en mängd (t ex ett glas, eller en flaska) av drycken öl

ölburk /ˈœlbɵrk/ (n, ut)
llauna de cervesa
  burk avsedd för förvaring av öl

ölhall /ˈœlhal/ (n, ut)
cerveseria
  enklare pub som främst serverar öl

öm /ˈøːm/ (adj)
adolorit
  som smärtar och gör ont, främst vid beröring; även bildligt (om känslighet, om svaghet)
tendre
  omtänksam och vårdande; som tar hand om någon på ett kärleksfullt sätt

ömhet /ˈœmheːt/ (n, ut)
tendresa
  det att visa omtänksamhet och vara beskyddande och vårdande

ömsesidig /ˈœmsəsˌiːdɪɡ/ (adj)
mutu

ömsesidigt /ˈœmsəsˌiːdɪkt/ (adv)
mutualment
  avledning till adjektivet ömsesidig

ömt /ˈœmt/ (adv)
suaument
  avledning till adjektivet öm

önska /ˈœnska/ (v)
desitjar
  vilja att något ska ske; vilja erhålla något

önskan /ˈœnskan/ (n, ut)
desig

önskelista /ˈœnsxəlˌɪsta/ (n, ut)
carta als Reis

önskemål /ˈœnsxəmˌoːl/ (n, neut)
desig

öppen /ˈœpən/ (adj)
obert
  ej avgjord
  uppriktig, ärlig
  mottaglig; välkomnande
  oskyddad, ohöljd; utan hinder
  sådan att varje randpunkt tillhör mängdens komplementmängd

öppenhet /ˈœpeːnhˌeːt/ (n, ut)
franquesa
  egenskapen att vara öppen; transparens, vänlighet, ärlighet

öppet förhållande /ˈœpət fˈœrhɔlˌandə/ (n)
relació oberta
  kärleksförhållande där parterna är fria att ha sexuella förbindelser och vara intima med andra utanför relationen utan att betrakta det som otrohet

öppna /ˈœpna/ (v)
obrir
  ändra någots tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet, särskilt göra så att en springa eller öppning åstadkoms där en dörr tidigare varit
  ändra sitt tillstånd från slutet och/eller stängt till öppet
  läsa in och presentera information, vanligen ett dokument, från ett lagringsmedium såsom en hårddisk

öppnare /ˈœpnarə/ (n, ut)
obridor

öppning /ˈœpnɪŋ/ (n, ut)
obertura
  öppnande; handlingen att öppna något; skeendet att något öppnas; början av något längre skeende
  en möjlighet till en handling genom vilken man kan attackera en motståndare i en tävlingssituation (eller kampsituation); jfr. blotta

öra /ˈøːra/ (n, neut)
orella
  hörselorgan, särskilt hos människor och däggdjur

örhänge /ˈœrhəŋə/ (n, neut)
arracada
  smycke som man sätter fast i örsnibben

öring /ˈøːrɪŋ/ (n, ut)
truita
  Salmo trutta; art inom familjen laxfiskar

örn /ˈœrn/ (n, ut)
àguila, àliga
  vardagligt samlingsnamn för en grupp större rovfåglar inom familjen hökfåglar
  beståndsdel av vapen eller flaggor

örnunge /ˈœrnɵŋə/ (n, ut)
aguiló
  unge av rovfågeln örn

öronbedövande /ˈøːrɔnbədˌøːvandə/ (adj)
ensordidor
  med mycket hög ljudstyrka (eventuellt så hög att man inte kan höra något annat eller att det är skadligt för hörseln)

öronmussla /ˈøːrɔnmˌɵsla/ (n, ut)
aurícula
  (exemplar av) den trattliknande del av ett örat vilken sitter på huvudets utsida och fångar upp ljud som leds via hörselgången in till trumhinnan

örontrumpet /ˈøːrɔntrˌɵmpət/ (n, ut)
trompa d’Eustaqui
  oftast stängd kanal (tuba auditiva) som förbinder mellanörat med svalget (och medger anpassning av lufttrycket i mellanörat)

öronvax /ˈøːrɔnvˌaks/ (n, neut)
cerumen
  sekret (cerumen) som produceras av körtlar i hörselgången

ört /ˈœt/ (n, ut)
herba

ösa /ˈøːsa/ (v)
diluviar
  hälla vätska eller stor mängd av något annat (över något)
  falla, flöda i stor mängd

öskar /ˈœskar/ (n, neut)
sàssola
  skopa för att ta bort vatten ur en mindre båt, vid läckage eller om vatten på annat sätt kommit in i båten

öster /ˈœstər/ (adv)
est

österrikare /ˈœstərˌiːkarə/ (n, ut)
austríac

österrikisk /ˈœstərˌiːkɪsk/ (adj)
austríac

östra /ˈœstra/ (adj)
oriental

östrogen /ˈœstruːjən/ (n, neut)
estrogen
  ett av hormonerna i en familj av besläktade steroidhormoner som betraktas som kvinnliga könshormoner, t.ex. östradiol, östron och östriol

östtimoriansk /ˈœstːiːmˌuːriːˌansk/ (adj)
timorès
  som rör Östtimor eller dess invånare östtimorianerna

över /ˈøːvər/ (preposition)
sobre
  i ett läge högre upp, ovanför

överallt /ˈøːvərˌalt/ (adv)
pertot
  allestädes, på varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)
  till varje plats (används ofta i överdriven bemärkelse)

överarm /ˈøːvərˌarm/ (n, ut)
húmer
  den del av armen som befinner sig mellan axeln och armbågen, dvs det första segmentet i den övre extremiteten

överarmsben /ˈøːvərˌarmsbən/ (n, neut)
húmer

överbelasta /ˈøːvərbəlˌasta/ (v)
enfarfegar
  lasta alltför tungt

överdos /ˈøːvərdˌuːs/ (n, ut)
sobredosi

överdrift /ˈøːvərdrˌɪft/ (n, ut)
exageració
  det att överdriva; det att påstå något för att få det att verka mer betydelsefullt än det är

överdriva /ˈøːvərdrˌiːva/ (v)
exagerar
  påstå saker som får något att verka mer betydelsefullt än det i verkligheten är

överenskommelse /ˌøːvərˈɛnskɔmˌɛlsə/ (n, ut)
acord
  det två eller fler parter blivit eniga om, resultat av förhandling

överensstämma /ˌøːvərˈɛnsstəmˌa/ (v)
concordar
  stämma överens (med); ha samma egenskaper; passa bra ihop

överfall /ˈøːvərfˌal/ (n, neut)
assalt
  händelse där en eller flera personer fysiskt attackerar en person (eller flera personer), kanske i syfte att råna eller våldta

överflöd /ˈøːvərflˌøːd/ (n, neut)
abundància
  mycket större mängd än behovet; /onödig/ lyx; ymnighet, överskott; materiellt välstånd

överflödig /ˈøːvərflˌøːdɪɡ/ (adj)
superflu

överföra /ˈøːvərfˌøːra/ (v)
traslladar
  föra från en plats till ett annat (ofta om filer på en dator)
  ta från ens eget konto och sätta in det på någon annans

överförbar /ˌøːvərfˈœrbɑːr/ (adj)
transferible
  som kan överföras från en part till en annan

övergiven /ˈøːvərjˌiːvən/ (adj)
abandonat
  perfektparticip av överge

övergång /ˈøːvərɡˌɔŋ/ (n, ut)
transició
  process där ett (förhållandevis långvarigt) tillstånd ändras till ett annat, eller ett system (successivt) byts ut mot ett annat

övergångsrit /ˈøːvərɡˌɔŋsriːt/ (n, ut)
ritu de pas
  rit som markerar en persons övergång från ett stadium i livet till ett annat, såsom dop, bat mitzva, mandomsprov, vigsel eller liknande

övergångsställe /ˈøːvərɡˌɔŋstələ/ (n, neut)
pas de vianants
  på en körbana markerad plats där en gångbana korsar körbanan, i de flesta länder markerad med målade vita breda "zebraränder"

överhandsknop /ˈøːvərhˌandsknuːp/ (n, ut)
nus simple
  enkel sorts knut

överhet /ˈøːvərhˌeːt/ (n, ut)
autoritat
  ett samhälles makthavare

överhettning /ˈøːvərhˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
sobreescalfament
  det att ett föremål (eller en person) blir varmare (får högre temperatur) än vad som anses godtagbart, än vad föremålet eller personen tål utan att riskera att skadas eller slitas ut, än vad föremålet klarar av utan att dess funktion tillfälligt försämras eller än vad som är säkert ur t.ex. brandsynpunkt, t.ex. på grund av att föremålet används för intensivt och för att kylningen inte fungerar tillräckligt bra
  process som höjer vattenångas temperatur över kokpunkten, används i t.ex. ångkraftverk
  tillstånd där efterfrågan är högre än produktionskapaciteten

överklaga /ˈøːvərklˌɑːɡa/ (v)
apel·lar
  hos högre instans framställa yrkande om ändring av domslut

överklass /ˈøːvərklˌas/ (n, ut)
superclasse
  taxonomisk rang mellan klass och understam

överkomlig /ˈøːvərkˌɔmlɪɡ/ (adj)
accessible
  som går att betala, som en har råd med

överkropp /ˈøːvərkrˌɔp/ (n, ut)
bust

överkänslighet /ˈøːvərkˌɛnslɪɡhˌeːt/ (n, ut)
hipersensibilitat
  det att vara överkänslig

överlappa /ˈøːvərlˌapa/ (v)
encavalcar

överlasta /ˈøːvərlˌasta/ (v)
sobrecarregar
  lasta alltför tungt
  utsmycka alltför mycket

överleva /ˈøːvərləvˌa/ (v)
sobreviure

överlevare /ˈøːvərləvˌarə/ (n, ut)
supervivent
  en som har överlevt

överlevnad /ˈøːvərlˌɛvnad/ (n, ut)
supervivència
  det att överleva

överlista /ˈøːvərlˌɪsta/ (v)
ser més llest que algú
  vara smartare, listigare än något hinder och på så sätt ta sig förbi det

överlägga /ˈøːvərlˌɛɡa/ (v)
deliberar
  diskutera, förhandla; noga diskutera i­genom

överlägsen /ˈøːvərlˌɛɡsən/ (adj)
superior
  bättre än (alla) andra i samma klass, som klarar mer än (alla) andra

överlägsenhet /ˈøːvərlˌɛɡseːnhˌeːt/ (n, ut)
superioritat
  det att vara överlägsen

överläpp /ˈøːvərlˌɛp/ (n, ut)
llavi superior
  den övre av läpparna

övermänsklig /ˈøːvərmˌɛnsklɪɡ/ (adj)
sobrehumà
  som är bortom/överstiger det som är möjligt för en människa att göra

övermått /ˈøːvərmˌɔt/ (n, neut)
excés
  råge, överflöd, överdrift, överdåd, överskott utöver måttet eller målsättningen

övernattning /ˈøːvərnˌatnɪŋ/ (n, ut)
pernoctació

överordnad /ˈøːvərˌuːrdnad/ (adj)
superior
  högre stående, som har chefsställning, mer allmän och generell

överordning /ˈøːvərˌuːrdnɪŋ/ (n, ut)
superordre

överraska /ˈøːvərˌaska/ (v)
sorprendre

överraskande /ˈøːvərˌaskandə/ (adj)
sorprenent

överraskning /ˈøːvərˌasknɪŋ/ (n, ut)
sorpresa
  en oväntad (positiv eller negativ) nyhet eller iakttagelse; något som överraskar någon

överskatta /ˈøːvəʂkˌatːa/ (v)
sobreestimar

överskott /ˈøːvəʂkˌɔt/ (n, neut)
superàvit
  något som blir över på grund av rik tillgång; extra tillgångar eller vinst; överflöd

överskugga /ˈøːvəʂkˌɵɡa/ (v)
eclipsar
  få att verka mindre viktig; få att inte synas eller synas mindre

överste /ˈøːvəʂtˌɛ/ (n, ut)
coronel

överstelöjtnant /ˌøːvəʂtəlˈœjtnant/ (n, ut)
tinent coronel
  officer med graden närmast under överste

överstiga /ˈøːvəʂtˌiːɡa/ (v)
excedir
  vara mer eller större än given gräns

översvämning /ˈøːvəʂvˌɛmnɪŋ/ (n, ut)
inundació

översätta /ˈøːveːʂˌɛtːa/ (v)
traduir

översättare /ˈøːveːʂˌɛtːarə/ (n, ut)
traductor, traductora

översättbar /ˈøːveːʂˌɛtbɑːr/ (adj)
traduïble
  möjlig att översätta

översättning /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋ/ (n, ut)
traducció
  text som har skapats genom att en annan text översatts; text på annat språk än en ursprunglig text, fast med (exakt) samma innehåll
  processen att översätta

översättningslån /ˈøːveːʂˌɛtnɪŋslˌoːn/ (n, neut)
calc
  ett lånord skapat genom översättning (av delar av ordet)

överta /ˈøːvətˌa/ (v)
assumir

övertid /ˈøːvətˌiːd/ (n, ut)
hora extra
  tid som en heltidsanställd arbetar utöver sin ordinarie arbetstid
  speltid som läggs till utöver ordinarie speltid för att avgöra matchen vid likaresultat

överträda /ˈøːvətrˌɛːda/ (v)
ultrapassar
  inte följa, inte rätta sig efter, handla mot, sätta sig över, bryta mot, trotsa (lagen, bestämmelser, ...)

överträdelse /ˈøːvətrˌɛːdəlsə/ (n, ut)
transgressió
  det att bryta mot ett förbud

överturism /ˈøːvətˌʉrɪsm/ (n, ut)
sobreturisme
  turism alltför stor volym att det har negativ påverkan på destinationen

övertyga /ˌøːvətˈyːɡa/ (v)
convèncer

övertygad /ˌøːvətˈyːɡad/ (adj)
convençut

övertygande /ˌøːvətˈyːɡandə/ (adj)
convincent
  presensparticip av övertyga

övertygelse /ˌøːvətˈyːɡəlsə/ (n, ut)
convicció

övervaka /ˈøːvərvˌaka/ (v)
vigilar
  hålla vakt över

övervakning /ˈøːvərvˌaknɪŋ/ (n, ut)
vigilància
  det att övervaka

övervakningskamera /ˈøːvərvˌaknɪŋskˌameːrˌa/ (n, ut)
càmera de videovigilància
  kamera uppsatt med avsikt att övervaka

övervikt /ˈøːvərvˌɪkt/ (n, ut)
sobrepès
  alltför hög vikt; fetma, korpulens

övervinna /ˈøːvərvˌɪna/ (v)
sobreposar

övervintra /ˈøːvərvˌɪntra/ (v)
hibernar
  tillbringa och överleva vintern

överväga /ˈøːvərvˌɛːɡa/ (v)
sospesar
  tänka noggrant /på något/; vara beredd /att göra något/
predominar
  väga tyngre; vara fler än; dominera

övervägande /ˈøːvərvˌɛːɡandə/ (adj)
predominant
  företrädesvis

överväldigande /ˈøːvərvˌɛldiːɡˌandə/ (adj)
aclaparador
  som gör (nästan ohanterbart) starkt intryck; (nästan ohanterbart) imponerande; stor (om t.ex. majoritet)

övning /ˈœvnɪŋ/ (n, ut)
exercici

övre /ˈøːvrə/ (adj)
superior
  som finns över något annat