suomi-Svenska FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2023-05-29
language: fi; sv
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

han (suffix)
u
  takavokaaleja (a, o, u) sisältävään sanaan liitettävä partikkeli, jolla puhuja ilmaisee olevansa hämmästynyt tai yllättynyt kuultuaan/nähtyään/tunnettuaan tms. tavalla saatuan tietoonsa mielipiteen, totuuden tms. asiasta, josta hänellä oli toisenlainen näkemys

iljoona (suffix)
iljon
  suffiksi, jolla muodostetaan suurten lukujen nimiä

ismi (suffix)
ism
  erilaisten aatteiden vierasperäisissä nimissä

isti (suffix)
ist
  (vierasperäisissä substantiiveissa) aatteen, periaatteen tms. kannattaja, harjoittaja tai toteuttaja

istinen (suffix)
istisk
  -ismi ja -isti-päätteisistä sanoista johdetuissa adjektiiveissa

ja (suffix)
are
  liite, jolla muodostetaan takavokaalisista verbeistä kyseistä asiaa tekeviä ihmiseen viittaavia substantiiveja

kin (suffix)
ckså
  (liitepartikkeli) myös; liittää edeltävän sanansa (minkä tahansa paitsi verbin) mukaan johonkin joukkoon

-kä (conjunction)
eller
  ja; käytetään vain kielteisessä rinnasteisessa sivulauseessa, jossa se liitetään

mme (suffix)
år, åra, årt
  Substantiiviin (ja joihinkin pronomineihinkin) liitettävä takaliite, joka ilmaisee, että asia tai esine kuuluu heille, joihin puhuja kuuluu ja joista hän puhuu, tai että asia liittyy heihin, joihin puhuja kuuluu ja joista hän puhuu, esim. siten, että he, joihin puhuja kuuluu, ovat tehneet sen tms.:
ss
  Liitetään genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin me genetiivi meidän:

ni (suffix)
in, itt, ina
  Substantiiviin (ja joihinkin pronomineihinkin) liitettävä takaliite, joka ilmaisee, että asia tai esine kuuluu puhujalle tai liittyy häneen esim. siten, että puhuja on tehnyt sen tms.:
ig
  Liitetään genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin minä genetiivi minun:

nne (suffix)
r
  Liitetään genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin te genetiivi teidän:

nsa (suffix)
em, om
  Liitetään takavokaaleja sisältävän, genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin hän genetiivi hänen tai persoonapronominin he genetiivi heidän.

nsä (suffix)
onom, om., enne dem
  Liitetään etuvokaaleja sisältävän, genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin hän genetiivi hänen tai persoonapronominin he genetiivi heidän:

nyymi (suffix)
nym
  nimeen liittyvä

si (suffix)
in, itt, ina
  Substantiiviin (ja joihinkin pronomineihinkin) liitettävä takaliite, joka ilmaisee, että asia tai esine kuuluu puhuteltavalle henkilölle tai liittyy häneen esim. siten, että puhuteltava on tehnyt sen tms.:
ig
  Liitetään genetiiviä vaativan postposition perään, kun postposition objekti on persoonapronominin sinä genetiivi sinun:

skooppi (suffix)
skop
  yleensä katselemiseen liittyvän laitteen nimityksen loppuosa

sti (suffix)
t, en, vis
  tekee adverbin adjektiivista

uus (suffix)
het, dom
  luo adjektiivista ominaisuutta ilmaisevan substantiivin

1. Mooseksen kirja (n)
Första Moseboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

2. Mooseksen kirja (n)
Andra Moseboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

3. Mooseksen kirja (n)
Tredje Moseboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

4. Mooseksen kirja (n)
Fjärde Moseboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

5. Mooseksen kirja (n)
Femte Moseboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

A-duuri (n)
A-dur
  sävellaji, jossa 3 juurisäveltä on ylennetty, ylennetyt sävelet ovat f♯ (fis, joka on submediantti), c♯ (cis, joka on mediantti) ja g♯ (gis, joka on subtoonika), rinnakkaissävellaji fis-molli, sävelet toonikasta subtoonikaan: a, h, cis, d, e, fis, gis

AA-liike (n)
Anonyma alkoholister
  alkoholin väärinkäyttäjien keskinäisen toiminnan muoto, jossa pyritään keskusteluryhmien avulla vierottumaan alkoholista ja säilyttämään saavutettu raittius; liike syntyi Yhdysvalloissa 1935 ja toiminta alkoi Suomessa 1948

Aamos (pn)
Amos
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aasia (pn)
Asien
  Euroopan ja Tyynen valtameren välissä sijaitseva maanosa, osa Euraasian mannerta

Abhasia (pn)
Abchazien
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Mustanmeren rannalla Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.

Abuja (pn)
Abuja
  Nigerian pääkaupunki

Adrianmeri (pn)
Adriatiska havet
  Apenniinien niemimaan ja Balkanin niemimaan välinen Välimeren lahti

Afganistan (pn)
Afghanistan
  sisämaanvaltio Aasiassa, pitkältä nimeltään Afganistanin islamilainen tasavalta

Afrikka (pn)
Afrika
  yksi maapallon maanosista ja mantereista

Ahvenanmaa (pn)
Åland
  ruotsinkielinen, Suomelle kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Suomen ja Ruotsin välissä Itämerellä, Ahvenanmaan maakunta

Ahvenanmaan lääni (pn)
Ålands län
  Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan alueella vuodesta 1918 vuoteen 2009 toiminut hallintoalue

Ahvenanmaan maakunta (pn)
Åland
  Ahvenanmaa, itsehallinnollinen Suomen maakunta Ahvenanmaalla. Sekä maakunnan että entisen Ahvenanmaan läänin yhtenevä alue sijaitsee Ahvenanmeren itäpuolisessa saaristossa, joka muodostuu pääsaaresta ja valtavasta joukosta pienempiä saaria.

Ahvenanmeri (pn)
Ålands hav
  Ahvenanmaan ja Ruotsin rannikon välinen saareton Itämerenosa

Ahvenanrauma (pn)
Södra Kvarken
  Ahvenanmaan ja Ruotsin rannikon välinen salmi, Ahvenanmeren kapein kohta

Aigeianmeri (pn)
Egeiska havet
  saarten pilkkoma osa Välimerta Kreikan ja Turkin välissä

Aikakirjat (n)
Krönikeböckerna, Andra Krönikeboken
  yhteisnimitys kahdelle Vanhan testamentin kirjoista: 1. Aikakirjalle ja 2. Aikakirjalle

Ala-Baijeri (pn)
Niederbayern
  hallintoalue Saksan Baijerissa

Alankomaat (pn)
Nederländerna
  eurooppalainen valtio Pohjanmeren rannikolla Länsi-Euroopassa, viralliselta nimeltään Alankomaiden kuningaskunta

Alavus (pn)
Alavo
  kaupunki Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomessa

Albania (pn)
Albanien
  Balkanin niemimaalla, Adrianmeren rannalla sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Tirana

Aleksanteri (pn)
Alexander
  miehen etunimi

Algeria (pn)
Algeriet
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva tasavalta, jonka pääkaupunki on Alger

Alpit (pn)
Alperna
  vuorijono Keski-Euroopassa

Amazon (pn)
Amazonfloden
  Etelä-Amerikan ja mahdollisesti maailman pisin joki

Amerikan Samoa (pn)
Amerikanska Samoa
  Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä

Amerikan yhdysvallat (pn)
Amerikas förenta stater
  osavaltioista koostuva federaatio Pohjois-Amerikassa; lyhyemmin: Yhdysvallat

Amerikka (n)
Amerika
  yksi Maapallon manner sen läntisellä puoliskolla käsittäen Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikan

Antigua ja Barbuda (pn)
Antigua och Barbuda
  kahdesta saaresta, Antiguasta ja Barbudasta, sekä Redonda-luodosta koostuva saarivaltio Karibialla, Länsi-Intian Pienillä Antilleilla

Apostolien teot (n)
Apostlagärningarna
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Arabia (pn)
Arabien
  Etu-Aasiassa sijaitseva niemimaa, jossa Aasia, Afrikka ja Eurooppa kohtaavat

Arabianmeri (pn)
Arabiska havet
  osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä

Arabiemiirikunnat (pn)
Förenade Arabemiraten
  Persianlahdella, Lähi-idässä sijaitseva seitsemästä emiirikunnasta muodostuva valtio, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Aragonia (pn)
Aragonien
  itsehallintoalue Koillis-Espanjassa

Argentiina (pn)
Argentina
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Buenos Aires ja virallinen nimi Argentiinan tasavalta

Arkangeli (pn)
Archangelsk
  kaupunki Pohjois-Venäjällä

Armenia (pn)
Armenien
  tasavalta Kaukasiassa, virallisesti Armenian tasavalta

Artjärvi (pn)
Artsjö
  Orimattilaan liitetty entinen kunta Päijät-Hämeessä Etelä-Suomessa

As-duuri (n)
Ass-dur
  duurisävellaji, jossa on 4 alennettua juurisäveltä, rinnakkaismolli on f-molli, sävelet toonikasta subtoonikaan: as, b, c, des, es, f, g

Askainen (pn)
Villnäs
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Aspergerin oireyhtymä (n)
Aspergers syndrom
  autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö

Assyria (pn)
Assyrien
  assyrialaisten muinainen Tigrisin varrella sijainnut valtakunta, jonka pääkaupunki oli Assur

Ateena (pn)
Aten, Athen
  Kreikan pääkaupunki ja suurin kaupunki

Atlantin valtameri (pn)
Atlanten
  valtameri, joka erottaa Amerikan Afrikasta ja Euroopasta

Aujeszkyn tauti (n)
Aujeszkys sjukdom, pseudorabies#Ruotsi
  eräs vaaralliseksi eläintaudiksi luokiteltava eläinten tartuntatauti, jonka oireettomana välittäjänä voi ihminenkin toimia

Aunuksen Karjala (pn)
Olonetskarelen
  historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Karjalan tasavallassa

Aurajoki (pn)
Aura å
  joki Varsinais-Suomessa, alkaa Oripäästä ja laskee mereen Turussa

Aurinko (pn)
solen, sol
  kahdeksanplaneettaisen aurinkokuntamme, jossa kotiplaneettamme Maa sijaitsee, keskustähti

Aurinkokunta (pn)
solsystem
  Aurinko ja kahdeksan planeettaa sekä muita pienempiä taivaankappaleita

Australia (pn)
Australien
  Maapallon pienin, merien ympäröimä maanosa eteläisellä pallonpuoliskolla

Azerbaidžan (pn)
Azerbajdzjan
  Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla sijaitseva valtio, Azerbaidžanin tasavalta, jonka pääkaupunki on Baku

Aïr (pn)
#Ruotsi
  Nigerin keskiosassa, Afrikassa sijaitseva vuoristo

Bahama (pn)
Bahamas
  saarivaltio Amerikassa, Atlantin valtameressä

Bahrain (pn)
Bahrain
  kuningaskunta Lähi-idässä, Persianlahdella

Baijeri (pn)
Bayern
  Saksan liittotasavallan eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on München

Balkan (pn)
Balkanhalvön, Balkan
  niemimaa Kaakkois-Euroopassa

Balkanin niemimaa (pn)
Balkanhalvön
  lännessä Adrianmereen ja Joonianmereen, etelässä Välimereen, idässä Aigeianmereen, Dardanelleihin, Marmaranmereen, Bosporinsalmeen ja Mustaanmereen rajoittuva alue, jonka pohjoisraja ei ole selkeäviivainen. Euroopan itäisin niemimaa, Balkan

Baltia (pn)
Baltikum
  Viron, Latvian ja Liettuan käsittävä alue Itä-Euroopan alue Itämeren rannikolla Suomenlahden eteläpuolella.

Bangladesh (pn)
Bangladesh
  Gangesin ja Brahmaputran suistossa sijaitseva valtio Aasiassa, virallisesti Bangladeshin kansantasavalta

Barentsinmeri (pn)
Barents hav
  Pohjoiseen jäämereen kuuluva reunameri

Basseterre (pn)
Basseterre
  Saint Kitts ja Nevisin pääkaupunki

Belgia (pn)
Belgien
  eurooppalainen liittovaltio Pohjanmeren rannikolla, Belgian kuningaskunta, jonka pääkaupunki on Bryssel

Belgian Kongo (pn)
Belgiska Kongo
  Kongon demokraattisesta tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Belgian siirtomaana

Belgian kuningaskunta (pn)
Konungariket Belgien
  Belgian virallinen nimi.

Bereniken hiukset (pn)
Berenikes hår
  himmeä tähdistö pohjoisella taivaanpallolla Ison Karhun lähellä

Berliini (pn)
Berlin
  Saksan pääkaupunki

Biškek (pn)
Bisjkek
  Kirgisian pääkaupunki, vuosina 1926–1991 nimellä Frunze tunnettu

Bodenjärvi (pn)
Bodensjön
  Keski-Euroopan kolmanneksi suurin järvi Saksan, Sveitsin ja Itävallan rajalla

Bolivia (pn)
Bolivia
  tasavalta Etelä-Amerikassa, pitkältä nimeltään Bolivian monikansainen valtio

Bosnia ja Hertsegovina (pn)
Bosnien och Hercegovina
  Bosnia-Hertsegovina, Balkanilla, Euroopassa sijaitseva valtio

Bosporinsalmi (pn)
Bosporen
  Istanbulin kaupungin läpi kulkeva kapea salmi Mustastamerestä Marmaranmereen. Kansainvälinen vesireitti Euroopan ja Aasian välillä.

Brasilia (pn)
Brasilien
  valtio Etelä-Amerikassa, Brasilian liittotasavalta

Brownin liike (n)
Brownsk rörelse
  nesteessä tai kaasussa olevia pienten hiukkasten satunnainen ja itsenäinen edestakainen liike

Bryssel (pn)
Bryssel
  Belgian pääkaupunki ja Euroopan unionin tosiasiallinen pääkaupunki

Bulgaria (pn)
Bulgarien
  tasavalta Balkanilla, Euroopassa, Bulgarian tasavalta

Bulgarian tasavalta (pn)
Republiken Bulgarien
  Bulgarian valtion virallinen nimi.

Böömi (pn)
Böhmen
  nykyään Tšekissä sijaitseva historiallinen alue Keski-Euroopassa

C-duuri (n)
C-dur
  duurisävellaji, jonka perussävel (toonika) on c ja perussointu C-duuri; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji a-mollille; sävelet toonikasta subtoonikaan: c, d, e, f, g, a, h

CFC-yhdiste (n)
klorfluorkarbon
  kloorib, fluorin ja hiilen yhdiste

Chilen tasavalta (pn)
Republiken Chile
  Chilen valtion virallinen nimi.

Cis-duuri (n)
Ciss-dur
  duuri, jossa kaikki juurisävelet on ylennetty, rinnakkaissävellaji ais-molli, korvataan usein enharmonisella Des-duurilla, sävelet toonikasta subtoonikaan: cis, dis, eis, fis, gis, ais, his

Conakry (pn)
Conakry
  Guinean pääkaupunki

Cornun spiraali (n)
Cornus spiral
  klotoidi

Cushingin oireyhtymä (n)
Cushings syndrom
  kortisolin liikatuotanto elimistössä

DVD-levy (n)
DVD-skiva
  DVD, optinen datan tallennusväline ja elokuvien levitysmedia; CD-levyn seuraaja, tallennuskapasiteetiltaan suurempi

Damaskos (pn)
Damaskus
  Syyrian pääkaupunki

Downin oireyhtymä (n)
Downs syndrom
  trisomia 21 -kromosomihäiriö

Dušanbe (pn)
Dusjanbe
  Tadžikistanin pääkaupunki, vuoteen 1961 Stalinabad

EMU-puskuri (n)
EMU-buffert
  Suomen liittyessä Euroopan talous- ja rahaliittoon (EMU) perustettiin kaksi puskurirahastoa toinen työeläkejärjestelmään ja toinen työttömyysvakuutusjärjestelmään, jotta rahastoihin kerättyjen varojen avulla voitaisiin varautua talouden häiriöihin ja näin lieventää työeläkemaksun ja työttömyysvakuutusmaksun vaihtelua suhdanteiden mukana

Edwardsin oireyhtymä (n)
Edwards syndrom
  eräs kromosomiperäinen henkistä ja fyysistä kehitysvammaisuutta aiheuttava lääketieteellinen tila

Efesolaiskirje (n)
Efesier
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Egypti (pn)
Egypten
  tasavalta Afrikan koillisosassa, Egyptin arabitasavalta

Ehlers–Danlosin syndrooma (n)
Ehlers–Danlos syndrom
  eräs perinnöllisestä epämuodostumasta johtuva sairaus

Elimäki (pn)
Elimä
  Kouvolaan kuuluva entinen kunta Kymenlaaksossa Etelä-Suomessa

Englanti (pn)
England
  Ison-Britannian saaren eteläosan kattava maa; kuningaskunta, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan

Enontekiö (pn)
Enontekis
  Suomen kunta Lapissa käsivarren alueella.

Epoo (pn)
Ebbo
  kylä Porvoon kaupungissa

Espanja (pn)
Spanien
  kuningaskunta eteläisessä Euroopassa

Espoo (pn)
Esbo
  asukasluvultaan Suomen toiseksi suurin kaupunki Helsingin naapurissa Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Esra (pn)
Esra
  edellisessä keskeinen henkilö: eräs juutalainen kirjanoppinut ja pappi

Etelä-Aasia (pn)
Sydasien
  Aasian eteläinen osa

Etelä-Afrikan tasavalta (pn)
Republiken Sydafrika
  Etelä-Afrikan valtion virallinen nimi

Etelä-Afrikka (pn)
Sydafrika
  Afrikan mantereen eteläosassa sijaitseva valtio, Etelä-Afrikan tasavalta

Etelä-Eurooppa (pn)
Sydeuropa
  Pyreneitten, Apenniinien ja Balkanin niemimaiden ja niihin kuuluvien saarten muodostama alue, Euroopan eteläisin osa

Etelä-Karjala (pn)
Södra Karelen
  maakunta Kaakkois-Suomessa

Etelä-Karjalan maakunta (pn)
Södra Karelen
  maakunta Etelä-Suomessa, jonka pääkaupunki on Lappeenranta

Etelä-Korea (pn)
Sydkorea
  Aasiassa, Korean niemimaalla sijaitseva valtio, jonka virallinen nimi on Korean tasavalta.

Etelä-Pohjanmaa (pn)
Södra Österbotten
  maakunta Pohjanmaalla läntisessä Suomessa

Etelä-Pohjanmaan maakunta (pn)
Södra Österbotten
  maakunta Länsi-Suomessa

Etelä-Savon maakunta (pn)
Södra Savolax
  maakunta Itä-Suomessa, jonka pääkaupunki on Mikkeli

Etelä-Sudan (pn)
Sydsudan
  Sudanista vuonna 2011 itsenäistynyt valtio Afrikassa

Etelä-Suomen lääni (pn)
Södra Finlands län
  Suomen eteläisin lääni vuosina 1997–2009. Läänin pääkaupunki oli Hämeenlinna.

Etelä-Suomi (pn)
södra Finland
  Suomen valtion eteläinen osa

Etiopia (pn)
Etiopien
  liittovaltio itäisessä Afrikassa, Etiopian demokraattinen liittovaltio

Etu-Aasia (pn)
Främre Asien, Sydvästra Asien
  (maantiede) Aasian lounainen osa Välimeren, Kaspianmeren, Mustanmeren ja Persianlahden välissä.

Eulerin spiraali (n)
Eulers spiral
  klotoidi

Euraasia (pn)
Eurasien
  Maapallon suurin manner, jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyyni valtameri; siihen kuuluvat Euroopan, Lähi-idän ja Aasian maanosat

Eurajoki (pn)
Euraåminne
  kunta Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä.

Euroopan unioni (pn)
Europeiska unionen
  suuren osan Eurooppaa käsittävä valtioiden yhteenliittymä, johon myös Suomi kuuluu

Eurooppa (pn)
Europa
  yksi maapallon maanosista

Fennoskandia (pn)
Fennoskandiska skölden
  alue, johon kuuluvat Skandinavia, Kuolan niemimaa, Karjala sekä Suomi

Filemon (n)
Filemon
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Filippiinit (pn)
Filippinerna
  tasavalta, jonka alue muodostuu Tyynellä valtamerellä Etelä-Kiinan meren itäpuolella olevasta Filippiinien saaristosta, Filippiinien tasavalta

Filippiläiskirje (n)
Filipper
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Firenze (pn)
Florens
  maakunta Toscanassa Keski-Italiassa

Flanderi (pn)
Flandern
  historiallinen alue Pohjanmeren rannalla nykyisen Belgian, Ranskan ja Alankomaiden alueella

Färsaaret (pn)
Färöarna
  Tanskaan kuuluva saariryhmä Atlantin valtameressä

Galatalaiskirje (n)
Galater
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Galatia (pn)
Galatien
  nimitys muinaiselle alueelle Anatoliassa

Galilea (pn)
Galileen
  nykyisessä Israelissa sijaitseva ylänköalue

Gdańsk (pn)
Danzig, Gdańsk
  satamakaupunki Pohjois-Puolassa

Genova (pn)
Genua
  Italian Ligurian hallinnollisen alueen pääkaupunki

Georgios Voittaja (pn)
Georgios Segraren
  ortodoksisuudessa käytettävä muoto nimestä Pyhä Yrjö, lisänimeltään suurmarttyyri

Golfvirta (n)
Golfströmmen
  suuri lämmin merivirta, joka kulkee Meksikonlahdelta kohti Eurooppaa

Gordie Howen hattutemppu (n)
Gordie Howe-hattrick
  jääkiekossa suoritus, jossa yhdessä ottelussa sama pelaaja tekee vähintään yhden maalin, antaa vähintään yhden maaliin johtaneen syötön ja osallistuu vähintään yhteen tappeluun

Gotlanti (pn)
Gotland
  Ruotsille kuuluva suuri saari Itämerellä, Ruotsin kaakkoispuolella

Grenadiinit (pn)
Grenadinerna
  yli 600 saaresta muodostuva saariketju Karibianmerellä

Grönlanti (pn)
Grönland
  Pohjois-Amerikan koillispuolella sijaitseva, Tanskan kuningaskuntaan kuuluva, pääasiassa jään peittämä maailman suurin saari, jonka pääkaupunki on Nuuk

Götanmaa (pn)
Götaland
  eteläisin Ruotsin kolmesta pääalueesta

Haapsalu (pn)
Hapsal
  kaupunki Virossa Läänemaan maakunnassa

Habakukin kirja (n)
Habackuk
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haggain kirja (n)
Haga
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hailuoto (pn)
Karlö
  saari Oulun edustalla Perämerellä

Halsua (pn)
Halso
  Suomen kunta Keski-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Hamina (pn)
Fredrikshamn
  Suomenlahden rannikkokaupunki Kymenlaakson maakunnassa Etelä-Suomessa

Hanko (pn)
Hangö
  Hankoniemessä Suomenlahden rannalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen eteläisin kaupunki

Hankoniemi (pn)
Hangö udd
  Meren niemi Itämeren rannikolla Saaristomeren ja Suomenlahden rajakohdassa. Niemen uloin kärki, Tulliniemi, on Suomen mantereen eteläisin kohta.

Harkova (pn)
Charkiv
  kaupunki Ukrainassa

Harppi (pn)
Cirkelpassaren
  pieni tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla

Hartola (pn)
Gustav Adolfs
  Itä-Hämeessä, Päijät-Hämeen maakunnassa, Etelä-Suomessa sijaitseva kunta

Havaiji (pn)
Hawaii
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saariryhmä ja Yhdysvaltain osavaltio

Helsinki (pn)
Helsingfors
  Suomenlahden rannalla, Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen pääkaupunki

Heprealaiskirje (pn)
Hebreerbrevet
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Herra (pn)
Herren
  kristinuskon ja juutalaisuuden jumalan kunnioittava nimitys

Hesekiel (pn)
Hesekiel
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hiidenmaa (pn)
Dagö
  Viron toiseksi suurin saari Saarenmaan pohjoispuolella

Himanka (pn)
Himango
  Entinen Keski-Pohjalainen Perämeren rannikkokunta, liitetty Kalajokeen.

Hollanti (pn)
Holland
  Alankomaat, valtio Euroopassa

Hoosea (n)
Hosea
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hortonin oireyhtymä (n)
Hortons huvudvärk, klustret huvudvärk
  neurologinen sairaus, jonka oireisiin kuuluu muun muassa äärimmäisen ankara päänsärky

Hortonin tauti (n)
Hortons arterit, jättecellsarterit
  jättisoluarteriitti: lähinnä ohimovaltimon verisuoniin kohdistuva tulehduksellinen sairaus

Houtskari (pn)
Houtskär
  entinen saaristokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä, nykyään osa Paraisten kaupunkia

Huippuvuoret (pn)
Svalbard
  Norjalle kuuluva saaristo Euroopan pohjoisosassa

Huittinen (pn)
Vittis
  kaupunki Satakunnassa

Hyvinkää (pn)
Hyvinge
  Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki

Häme (pn)
Tavastland
  Suomen historiallinen maakunta sisämaassa Etelä-Suomessa

Hämeenkyrö (pn)
Tavastkyro
  Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Hämeenlinna (pn)
Tavastehus
  sisämaakaupunki Suomessa Kanta-Hämeessä, Etelä-Suomessa; entisen Etelä-Suomen läänin ja Hämeen läänin pääkaupunki

Hölmölä (pn)
Bemböle
  kuvitteellinen suomalaisissa tarinoissa esiintyvä kylä, jossa asuu humoristisen typeriä asukkaita eli hölmöläisiä

IP-osoite (n)
IP-adress
  numerosarja, jonka perusteella IP-paketti löytää perille Internetissä

Ibiza (pn)
Ibiza
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Ii (n)
Ijo
  Suomen kunta Pohjois-Pohjanmaalla

Iisalmi (pn)
Idensalmi
  sisämaakaupunki Pohjois-Savossa

Iitti (pn)
Itis
  sisämaan kunta Kymenlaaksossa Etelä-Suomessa

Iivananlinna (pn)
Ivangorod
  Linnoitus ja kaupunki Narvajoen itärannalla.

Ikaalinen (pn)
Ikalis
  kaupunki Pirkanmaalla

Ilmajoki (pn)
Ilmola
  sisämaan kunta Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä

Ilmajärvi (pn)
Ilmen
  järvi Venäjällä

Ilomantsi (pn)
Ilomants
  Suomen itäisin kunta Pohjois-Karjalassa

Impilahti (pn)
Impilax
  entinen Suomen kunta Raja-Karjalassa

Inari (pn)
Enare
  Pohjoisen Suomen kunta Saamenmaalla Lapissa. Kirkonkylä sijaitsee Inarijärven rannalla. Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta.

Inarijärvi (pn)
Enareträsk
  suuri järvi Inarissa

Indonesia (pn)
Indonesien
  lukuisasta joukosta saaria koostuva valtio Kaakkois-Aasiassa, Indonesian tasavalta

Inkeri (pn)
Ingermanland
  Inkerinmaa-niminen alue Venäjän federaatiossa, Pietarin ympäristössä, jossa perinteisesti on asunut sinne Ruotsin vallan aikana siirtynyttä luterilaista ja suomalaista väestöä.

Inkoo (pn)
Ingå
  rannikkokunta Länsi-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Intia (pn)
Indien
  suuri liittovaltio Aasian eteläosassa

Intian valtameri (pn)
Indiska oceanen
  Aasian, Antarktiksen ja Australian välillä oleva maailman kolmanneksi suurin merialue

Irak (pn)
Irak
  valtio Lähi-idässä, joka ulottuu Persianlahden pohjukasta Zagros-vuorille ja Syyrian aavikolle, Irakin tasavalta

Iran (pn)
Iran
  valtio Lähi-idässä Kaspianmeren ja Persianlahden välissä, aiemmin Persia

Irbensalmi (pn)
Svorbesundet
  Kuurinkurkku, Viron Saarenmaan ja Latvian Kuurinmaan välinen salmi Itämeressä

Irish coffee (n)
#Ruotsi
  alkoholijuoma, jonka aineksia ovat kahvi, irlantilainen viski, sokeri ja kerma

Irlannin tasavalta (pn)
Republiken Irland
  Irlannista joissain yhteyksissä käytetty nimi, jolla ei ole virallista asemaa

Irlanti (pn)
Irland
  Britteinsaariin kuuluva saari Atlantin valtameressä ja saarella sijaitseva saarivaltio Länsi-Euroopassa

Islanti (pn)
Island
  saarivaltio Atlantin valtameren keskivaiheilla, Pohjois-Euroopassa, Islannin tasavalta

Iso Suolajärvi (pn)
Stora Saltsjön
  suuri suolajärvi Yhdysvalloissa Utahin osavaltiossa

Iso karhu (pn)
Stora björnen
  tähdistö lähellä pohjoista taivaannapaa

Iso-Britannia (pn)
Storbritannien
  Britteinsaarten suurin saari Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen

Isojoki (pn)
Storå
  Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Isokyrö (pn)
Storkyro
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta

Israel (pn)
Israel
  Lähi-idässä Välimeren kaakkoisrannalla sijaitseva, Palestiinan alueelle perustettu valtio

Italia (pn)
Italien
  valtio Etelä-Euroopassa, viralliselta nimeltään Italian tasavalta

Italian tasavalta (pn)
Republiken Italien
  Italian valtion virallinen nimi

Itä-Afrikka (pn)
Östafrika
  Afrikan itäinen osa.

Itä-Götanmaa (pn)
Östergötland
  Ruotsin maakunta joka sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella

Itä-Pakistan (pn)
Östpakistan
  Pakistanin itäinen maakunta, josta tuli vuonna 1971 itsenäistyessään Bangladesh

Itä-Saksa (pn)
Östtyskland
  epävirallinen nimitys Saksan demokraattisesta tasavallasta

Itä-Siperia (pn)
Östsibirien
  Siperiassa Lena-joen itäpuolella oleva alue, lähinnä Itä-Siperian vuorimaa johon kuuluu korkeita vuorijonoja

Itä-Siperian meri (pn)
Östsibiriska havet
  merialue Pohjoisessa jäämeressä

Itä-Suomen lääni (pn)
Östra Finlands län
  Suomessa vuosina 1997–2009 toiminut hallintoalue, Suomen itäisin lääni. Läänin pääkaupunki oli Mikkeli.

Itä-Timor (pn)
Östtimor
  valtio Kaakkois-Aasiassa Malaijien saaristossa Timorin saaren itäosassa

Itä-Uudenmaan maakunta (pn)
Östra Nyland
  maakunta Etelä-Suomessa

Itämeri (pn)
Östersjön
  Atlantin valtameren lahti, siihen kuuluva välimeri

Itävalta (pn)
Österrike
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio.

Jaakko (pn)
Jakob
  Jaakon nimipäivä: 25.7.

Jakarta (pn)
Jakarta
  Indonesian pääkaupunki

Japani (pn)
Japan
  Itä-Aasiassa sijaitseva perustuslaillinen keisarikunta ja saarivaltio

Jeesus (pn)
Jesus
  kristinuskossa Jumalan poika ja vapahtaja, usein tarkennuksella Nasaretilainen tai Kristus

Jehovan todistaja (n)
Jehovas vittne
  erään kristillisen uskonnollisen liikkeen, Jehovan todistajien, jäsen

Jehu (pn)
Jehu
  Vanhan testamentin 2:ssa Kuningasten kirjassa esiintyvä Israelin kuningas

Jemen (pn)
Yemen, Jemen
  Lähi-idässä Arabian niemimaan etelärannikolla sijaitseva valtio

Jepua (pn)
Jeppo
  entinen Suomen kunta Pohjanmaan maakunnassa, liitetty Uuteenkaarlepyyhyn

Jesaja (pn)
Jesaja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Job (pn)
Job
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Johanneksen ilmestys (pn)
Apokalypse, Uppenbarelseboken
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Johannes (pn)
Jan, Jens
  entinen Suomen kunta

Johannes Kastaja (pn)
Johannes Döparen
  (historia, uskonto) Uuden testamentin henkilö

Johannesburg (pn)
Johannesburg
  Etelä-Afrikan asukasluvultaan suurin kaupunki

Jokioinen (pn)
Jockis
  sisämaan kunta Kanta-Hämeessä Etelä-Suomessa

Joonianmeri (pn)
Joniska havet
  lännessä Sisiliaan, idässä Albaniaan ja Kreikkaan rajoittuva Välimeren osa

Joosef (pn)
Josef
  Raamatun hahmoja, mm. Jeesuksen isä

Jordania (pn)
Jordanien
  valtio Lähi-idässä Jordanjoen itärannalla.

Jordanjoki (pn)
Jordan
  Jordanin virta, Israelin miehittämän Länsirannan ja Jordanian rajalla virtaava joki

Joroinen (pn)
Jorois
  sisämaakunta Etelä-Savossa

Joulusaari (pn)
Julön
  Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä.

Jousimies (pn)
Skytten
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  horoskooppimerkki

Juba (pn)
Juba
  Etelä-Sudanin pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki

Jugoslavia (pn)
Jugoslavien
  entinen valtio Balkanilla Adrianmeren rannalla, vuosina 1918–1944 Jugoslavian kuningaskunta; toisen maailmansodan jälkeen sosialistinen valtio, joka tunnettiin nimellä Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Juhana (pn)
Johan
  eräiden ulkomaisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Jumala (pn)
Gud
  kristinuskon, juutalaisuuden tai islamin jumalakäsitteen Jumala

Jupiter (pn)
Jupiter
  aurinkokuntamme suurin kiertotähti, viides planeetta Auringosta
  (mytologia) roomalaisten pääjumala ”Juppiter”

Juuka (pn)
Juga
  kunta Pohjois-Karjalassa

Juutinrauma (pn)
Öresund
  kapein väylä Tanskan ja Ruotsin välillä

Juva (pn)
Jockas
  Suomen kunta Etelä-Savon maakunnassa

Jyllanti (pn)
Jylland
  Saksan ja Tanskan kesken jaettu niemimaa Pohjois-Euroopassa

Jällivaara (pn)
Gällivare
  kunta Ruotsissa

Järvenpää (pn)
Träskända
  sisämaan kaupunki Uudellamaalla, Etelä-Suomessa

Jääski (pn)
Jäskis
  entinen Suomen kunta Vuoksen yläjuoksun varrella

Kaakkois-Aasia (pn)
Sydostasien
  Aasian mantereesta Taka-Intian niemimaa ja sen eteläpuoliset merialueet valtioineen Australiaan asti

Kaarasjoki (pn)
Karasjok
  kunta Norjassa

Kaarina (pn)
St Karins
  kaupunki Varsinais-Suomen maakunnassa

Kaarle (pn)
Karl, Carl
  eräiden historiallisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Kaarlela (pn)
Karleby
  entinen Suomen kunta Keski-Pohjanmaalla, liitetty Kokkolan kaupunkiin; vuoteen 1927 asti Kokkolan maalaiskunta

Kaikkivaltias (pn)
den Allsmäktige
  eräs Jumalan nimitys; myös pienellä kirjoitettuna: kaikkivaltias

Kainuu (pn)
Kajanaland
  Pohjois-Suomessa sijaitseva maakunta, jonka maakuntakeskus on Kajaani
Kalix
  Kalix, kunta Pohjois-Ruotsissa

Kainuunjoki (pn)
Kalixälven
  joki Pohjois-Ruotsissa

Kajaani (pn)
Kajana
  sisämaakaupunki Kainuussa itäisessä Suomessa

Kaksoset (pn)
Tvillingarna
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Kalastajasaarento (pn)
Fiskarhalvön
  niemi Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä

Kalifornia (pn)
Kalifornien
  Yhdysvaltojen väkirikkain osavaltio Yhdysvaltain länsirannikolla Tyynenmeren rannalla

Kambodža (pn)
Kambodja
  eräs valtio Aasiassa

Kanada (pn)
Kanada
  Brittiläisen kansanyhteisön itsenäinen jäsenvaltio Pohjois-Amerikassa

Kanariansaaret (pn)
Kanarieöarna
  Espanjalle kuuluva saariryhmä Afrikan länsirannikolla. Saariryhmän saaria ovat La Palma, El Hierro, Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote.

Kansaneläkelaitos (pn)
Folkpensionsanstalten
  valtion laitos, joka hoitaa Suomessa asuvien perusturvaa eri elämäntilanteissa ja jakaa erilaisia sosiaalietuuksia

Kanta-Hämeen maakunta (pn)
Egentliga Tavastland
  Etelä-Suomessa sijaitseva maakunta, jonka pääkaupunki on Hämeenlinna

Kanton (pn)
Kanton
  kaupunki Etelä-Kiinassa Guangdongin maakunnassa

Kapkaupunki (pn)
Kapstaden
  kaupunki Etelä-Afrikassa

Karanmeri (pn)
Karahavet
  Pohjoiseen jäämereen kuuluva merialue Siperian pohjoispuolella

Karhusaari (pn)
Björnön
  osa Norjalle kuuluvaa Huippuvuorten saariryhmää

Karijoki (pn)
Bötom
  kunta Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Karjaa (pn)
Karis
  nykyisin Raaseporiin kuuluva Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijainnut kaupunki

Karjala (pn)
Karelen
  Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue

Karjalan tasavalta (pn)
Karelska republiken
  Venäjän federaatioon kuuluva autonominen tasavalta Luoteis-Venäjällä, Suomen itäpuolella

Karjalankannas (pn)
Karelska näset
  Laatokan ja Suomenlahden välinen maa-alue.

Karjalohja (pn)
Karislojo
  sisämaan kunta Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Karkkila (pn)
Högfors
  sisämaan kunta Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Karthago (pn)
Karthago
  Pohjois-Afrikassa, nykyisen Tunisian alueella sijainnut foinikialaisesta siirtokunnasta alkunsa saanut kaupunki, joka hävitettiin kolmannessa puunilaissosassa

Kaskinen (pn)
Kaskö
  Pohjanmaalla sijaitseva kaupunki

Kaspianmeri (pn)
Kaspiska havet
  maailman suurimmaksi järveksi nimitetty allas Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian välillä

Katalonia (pn)
Katalonien
  itsehallintoalue Espanjassa

Katariina (pn)
Katarina
  eräs naisen etunimi

Kaukasia (pn)
Kaukasien
  alue Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kauniainen (pn)
Grankulla
  kaupunki Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Kauriin kääntöpiiri (pn)
stenbockens vändkrets
  leveyspiiri noin 23 astetta eteläistä leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (eteläisellä pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kauris (pn)
Stenbocken
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Kaustinen (pn)
Kaustby
  sisämaan kunta Keski-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä

Kazakstan (pn)
Kazachstan, Kazakstan
  Keski-Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio

Kemijoki (pn)
Kemi älv
  joki Pohjois-Suomessa

Kemiö (pn)
Kimito
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Kemiönsaari (pn)
Kimitoön
  kunta Varsinais-Suomessa

Kenia (pn)
Kenya
  tasavalta itäisessä Afrikassa

Kerava (pn)
Kervo
  Keski-Uudellamaalla sijaitseva kaupunki

Keski-Aasia (pn)
Centralasien
  keskisessä Aasiassa sijaitseva vaihtelevasti määritelty alue, johon yleisesti katsotaan kuuluvan ainakin nykyisten Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin valtioiden alueet

Keski-Afrikan tasavalta (pn)
Centralafrikanska republiken
  eräs valtio Afrikassa

Keski-Eurooppa (pn)
Centraleuropa, Mellaneuropa
  Euroopan keskiosien yhteinen nimitys

Keski-Pohjanmaan maakunta (pn)
Mellersta Österbotten
  maakunta Länsi-Suomessa

Keski-Suomen maakunta (pn)
Central Finland, Mellersta Finland
  maakunta Suomen keskiosassa, jonka pääkaupunki on Jyväskylä

Keski-Suomi (pn)
Mellersta Finland
  maakunta Suomen keskiosassa, tärkein kaupunki Jyväskylä

Kesäkolmio (pn)
Sommerdreieck
  pohjoisen pallonpuoliskon yötaivaalla myöhäiskesällä näkyvä kolmen kirkkaan tähden muodostama asterismi

Kesälahti (pn)
Kesälax
  kunta Pohjois-Karjalassa

Keuruu (pn)
Keuru
  sisämaan kaupunki Keski-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Kiikoinen (pn)
Kikois
  sisämaan kunta Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä.

Kiiminki (pn)
Kiminge
  Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta, liitetty Oulun kaupunkiin 2013

Kiina (pn)
Kina
  Itä-Aasiassa, Kiinanmeren rannikolla sijaitseva valtio, joka on väkiluvultaan maailman suurin valtio ja jonka pääkaupunki on Peking ja virallinen nimi Kiinan kansantasavalta

Kiinan kansantasavalta (pn)
Folkrepubliken Kina
  Kiinan valtion virallinen nimi, erityisesti viitattaessa manner-Kiinan kommunistisen puolueen hallitsemaan Kiinaan vuodesta 1949 lähtien

Kiinan tasavalta (pn)
Republiken Kina
  Taiwanin saarta hallitseva saarivaltio Aasiassa

Kiiruna (pn)
Kiruna
  kunta Pohjois-Ruotsissa

Kioto (pn)
Kyoto
  kaupunki Japanissa pääsaari Honshulla

Kiova (pn)
Kiev
  Ukrainan pääkaupunki

Kirkkonummi (pn)
Kyrkslätt
  rannikkokunta Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Kitee (pn)
Kides
  sisämaakaupunki Pohjois-Karjalassa

Kiukainen (pn)
Kiukais
  Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Kivennapa (pn)
Kivinebb
  entinen Suomen kunta Karjalankannaksella

Klaukkala (pn)
Klövskog
  Nurmijärven kunnan taajama

Koivulahti (pn)
Kvelax
  entinen Suomen kunta Pohjanmaan maakunnassa, liitetty Mustasaaren kuntaan

Kokemäki (pn)
Kumo
  sisämaan kaupunki Satakunnassa

Kokkola (pn)
Gamlakarleby, Karleby
  suomalainen kaupunki Keski-Pohjanmaalla Pohjanlahden rannikolla

Kolossalaiskirje (n)
Kolosserbrevet
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Kolumbia (pn)
Colombia
  valtio Etelä-Amerikan pohjoisosassa, Väli-Amerikan kannaksen eteläpuolella; virallisesti Kolumbian tasavalta

Komorit (pn)
Komorerna
  eräs saaristovaltio Afrikan rannikolla Intian valtameressä

Kongon demokraattinen tasavalta (pn)
Demokratiska republiken Kongo
  valtio Keski-Afrikassa, vuosina 1971–1997 nimeltään Zaire, pääkaupunki Kinshasa

Kongon tasavalta (pn)
Republiken Kongo, Kongo-Brazzaville
  valtio päiväntasaajan Afrikassa, Kongojoen pohjoispuolella Kongon demokraattisen tasavallan rajanaapurina, vuosina 1969–1991 nimeltään Kongon kansantasavalta

Kontiolahti (pn)
Kontiolax
  Pohjois-Karjalassa sijaitseva Suomen kunta

Kookossaaret (pn)
Kokosöarna
  Australian hallitsema territorio Intian valtameressä

Koraani (pn)
Koranen
  islamilaisten pyhä kirja

Korallimeri (pn)
Korallhavet
  Tyynenmeren osa Australian koillisrannikon, Papua-Uusi-Guinean, Salomonsaarten, Vanuatun ja Uuden-Kaledonian rajoittamalla alueella

Korea (pn)
Korea
  niemimaa Kaakkois-Aasiassa; Korean niemimaa

Korean demokraattinen kansantasavalta (pn)
Demokratiska folkrepubliken Korea
  valtio Aasiassa, Korean niemimaalla Etelä-Korean pohjoispuolella

Korean tasavalta (pn)
Republiken Korea
  Etelä-Korean valtion virallinen nimi

Korfu (pn)
Korfu
  Kreikan saari

Korinttolaiskirje (n)
Korinthier
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Korkearannikko (pn)
Höga kusten
  myös Korkea rannikko, Pohjanlahden rannikkoalue Länsi-Norrlannin läänissä Ruotsissa

Korpilahti (pn)
Korpilax
  Keski-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Korppoo (pn)
Korpo
  entinen saaristokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä, nykyään osa Paraisten kaupunkia

Koski Tl (pn)
Koskis
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomessa

Krakova (pn)
Kraków
  kaupunki eteläisessä Puolassa

Kravun kääntöpiiri (pn)
kräftans vändkrets
  leveyspiiri noin 23 astetta pohjoista leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (pohjoisella pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kreeta (pn)
Kreta
  Kreikalle kuuluva saari Välimeressä

Kreikka (pn)
Grekland
  valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Krim (pn)
Krim
  Mustaanmereen pistävä niemimaa, joka on kuulunut Krimin autonomiselle sosialistiselle neuvostotasavallalle, Ukrainalle ja Venäjälle

Kristiinankaupunki (pn)
Kristinestad
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaksikielinen rannikkokaupunki

Kroatia (pn)
Kroatien
  Välimerellä, Kaakkois-Euroopassa Balkanin pohjoisosassa sijaitseva valtio; Kroatian tasavalta

Kruunupyy (pn)
Kronoby
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Kuhmalahti (pn)
Kuhmalax
  sisämaan kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Kuhmoinen (pn)
Kuhmois
  sisämaan kunta Keski-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Kultainen kolmio (pn)
Gyllene triangeln
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva lähes miljoonan neliökilometrin laajuinen vuoristoinen alue, joka on tullut maailmanlaajuisesti tunnetuksi toimittuaan vuosikymmeniä yhtenä kansainvälisen huumeiden tuotannon suurimmista keskuksista

Kultakala (pn)
Svärdfisken
  eteläisen taivaanpuoliskon tähdistö

Kuolan niemimaa (pn)
Kolahalvön
  Barentsinmeren ja Vienanmeren rajoittama niemimaa Luoteis-Venäjällä

Kuollutmeri (pn)
Döda havet
  laskujoeton suolajärvi Lähi-idässä

Kurkijoki (pn)
Kronoborg
  entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa

Kustavi (pn)
Gustavs
  saaristokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Kuu (pn)
månen
  Maan kiertolainen, maapallon seuralainen

Kuuba (pn)
Kuba
  valtio Karibianmerellä

Kuurinmaa (pn)
Kurland
  historiallinen maakunta Latvian länsiosassa

Kymenlaakson maakunta (pn)
Kymmenedalens landskap
  maakunta Etelä-Suomessa

Kypros (pn)
Cypern
  saari Välimeressä

Kyyros (pn)
Kyros
  eräiden persialaisten hallitsijoiden nimi

Käkisalmi (pn)
Kexholm
  Laatokan rantakaupunki Leningradin alueella Venäjällä

Kälviä (pn)
Kelviå
  entinen Suomen kunta Keski-Pohjanmaalla, liitetty Kokkolaan

Köyliö (pn)
Kjulo
  Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Kööpenhamina (n)
Köpenhamn
  Själlannin saarella sijaitseva Tanskan pääkaupunki

Laatokka (pn)
Ladoga
  Karjalankannaksen Suomenlahdesta erottama Euroopan suurin järvi Venäjällä

Lahti (pn)
Lahtis
  sisämaakaupunki Suomessa. Päijät-Hämeen maakuntakeskus Etelä-Suomessa.

Laihia (pn)
Laihela
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta

Laitila (pn)
Letala
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaupunki

Lammi (pn)
Lampis
  sisämaan kunta Kanta-Hämeessä Etelä-Suomessa

Lapin lääni (pn)
Lapplands län
  Suomessa vuodesta 1938 vuoteen 2009 toiminut hallintoalue. Suomen pohjoisin lääni. Lapin läänin pääkaupunki oli Rovaniemi.

Lapin maakunta (pn)
Lappland
  Suomen Lapin kattava maakunta

Lapinjärvi (pn)
Lappträsk
  sisämaan kunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Lapinlahti (pn)
Lapinlax
  sisämaan kunta Pohjois-Savossa

Lappeenranta (pn)
Villmanstrand
  Etelä-Karjalassa maan kaakkoisosassa Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki

Lappi (pn)
Lappland, Sameland
  alue Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän pohjoisosissa. Suomen Lappi sijaitsee entisessä Lapin läänissä, jota vastaa alueeltaan myös Lapin maakunta

Lapua (pn)
Lappo
  Länsi-Suomen läänissä Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva kaupunki

Latinalainen Amerikka (pn)
Latinamerika
  Yhdysvaltain eteläpuoliset itsenäiset espanjan- ja portugalinkieliset maat, joskus mukaan luetaan myös Haiti

Latvia (pn)
Lettland
  tasavalta Baltiassa, Euroopassa: Latvian tasavalta

Laukaa (pn)
Laukas
  kunta Keski-Suomessa Jyväskylän itä- ja pohjoispuolella

Laulujen laulu (n)
Höga Visan
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Leijona (pn)
Lejonet
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  horoskooppimerkki

Lempäälä (pn)
Lembois
  (maantiede) sisämaan kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Lemu (pn)
Lemo
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Lestijärvi (pn)
Lestijärvi
  Keski-Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva Suomen kunta

Lewyn kappale (n)
Lewykropp
  aivojen hermosoluihin poikkeuksellisella tavalla kertyvä proteiini, joka aiheuttaa Lewyn kappale -taudin lisäksi Parkinsonin tautia ja eräitä muita aivosairauksia

Lewyn kappale -tauti (n)
Lewykroppsdemens
  dementiaa aiheuttava aivosairaus, jolle on ominaista Lewyn kappaleiden muodostuminen aivosoluihin

Libanon (pn)
Libanon
  Libanonin tasavalta, valtio Lähi-idässä Välimeren rannalla

Libya (pn)
Libyen
  eräs valtio Pohjois-Afrikassa

Lieto (pn)
Lundo
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Liettua (pn)
Litauen
  tasavalta Euroopassa

Liivinmaa (pn)
Livland
  Historiallinen maakunta Baltiassa, 1600–1800 -luvuilla.

Liivinranta (pn)
Livländska kusten
  Alue Latviassa Kuurinmaan pohjoisrannikolla.

Liminka (pn)
Limingo
  rannikkokunta Pohjois-Pohjanmaalla

Linnunrata (pn)
Vintergatan
  nimitys galaksille, jossa Aurinkokuntamme sijaitsee

Lohja (pn)
Lojo
  sisämaan kunta Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Lohtaja (pn)
Lochteå
  entinen rannikkokunta Keski-Pohjanmaalla, liitetty Kokkolan kaupunkiin

Lombardia (pn)
Lombardiet
  alue Pohjois-Italiassa

Lontoo (pn)
London
  Englannissa sijaitseva kaupunki; Ison-Britannian ja Englannin pääkaupunki

Loppi (pn)
Loppis
  Kanta-Hämeessä Etelä-Suomessa sijaitseva kunta

Loviisa (pn)
Lovisa
  Suomessa Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki.

Luhanka (pn)
Luhango
  Keski-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Luopioinen (pn)
Luopiois
  (kunta) Kunta Pirkanmaalla. Vuoden 2007 alusta alkaen osa Pälkäneen kuntaa.

Luoto (pn)
Larsmo
  Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä.

Luulaja (pn)
Luleå
  kunta Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa

Luxemburg (pn)
Luxemburg
  Länsi-Euroopassa sijaitseva valtio, Luxemburgin suurherttuakunta

Lviv (pn)
Lviv
  kaupunki Ukrainassa

Lähi-itä (pn)
Mellanöstern
  lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian osa, johon lasketaan yleensä myös Egypti Afrikassa ja joskus kaikki Pohjois-Afrikan arabivaltiot

Länsi-Götanmaa (pn)
Västergötland
  Ruotsin maakunta joka sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella

Länsi-Pakistan (pn)
Västpakistan
  Pakistanin läntinen maakunta, josta tuli nykyinen Pakistan, kun Bangladesh itsenäistyi vuonna 1971

Länsi-Sahara (n)
Västsahara
  Afrikan luoteisosassa sijaitseva alue

Länsi-Saksa (pn)
Västtyskland
  Saksan liittotasavallasta käytetty nimitys vuosina 1949–1990

Länsi-Suomen lääni (pn)
Västra Finlands län
  Suomen hallintoalue vuosina 1997–2009. Läänin pääkaupunki oli Turku.

Länsi-Suomi (pn)
Finland
  Suomen valtion läntinen osa

Länsi-Turunmaa (pn)
Väståboland
  Paraisten kaupungin nimi vuosina 2009–2011

Länsipohja (pn)
Västerbotten
  Ruotsin maakunta

Maa (pn)
jorden, Tellus
  maapallo, kolmas planeetta Auringosta lukien

Maalahti (pn)
Malax
  kunta Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomen läänissä

Maaninka (pn)
Maninga
  kunta Pohjois-Savossa

Maarianhamina (pn)
Mariehamn
  Ahvenanmaan ainoa kaupunki ja Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan pääkaupunki

Maas (pn)
Meuse, Maas
  Pohjanmereen laskeva joki, joka virtaa Ranskan, Alankomaiden ja Belgian kautta

Makedonia (pn)
Makedonien
  Makedonian tasavalta, etelä-eurooppalainen valtio Balkanilla, josta vuodesta 2019 käytetään nimeä Pohjois-Makedonia

Maksamaa (pn)
Maxmo
  Pohjanmaan maakunnassa sijainnut kunta, joka yhdistyi Vöyrin kanssa Vöyri-Maksamaaksi ja liitettiin sittemmin uuteen Vöyrin kuntaan

Malakia (n)
Malaki
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Malediivit (pn)
Maldiverna
  Kansanyhteisöön kuuluva pieni tasavalta Korallisaarilla Intian valtameressä

Malesia (pn)
Malaysia
  Malakan niemimaan eteläosassa ja Borneon saaren pohjoisosassa sijaitseva kansanyhteisöön kuuluva aasialainen liittovaltio

Malja (pn)
Bägaren
  pieni tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla

Mantšuria (pn)
Manchuriet
  Koillis-Kiinassa Japanin vastaisella rannikolla sijaitseva alue

Marfanin oireyhtymä (n)
Marfans syndrom
  eräs perinnöllinen tukikudoksen sairaus

Margareeta (pn)
Margareta
  eräs naisen etunimi

Marmaranmeri (pn)
Marmarasjön
  Bosporinsalmen ja Dardanellien välissä oleva välimeri luoteisessa Turkissa

Marshallinsaaret (pn)
Marshallöarna
  saarivaltio Oseaniassa, Marshallinsaarten tasavalta

Marttila (pn)
Liite:Artikkeliotsikot, joista ei voi tehdä sivua Wikisanakirjaan#S:t Mårtens
  kunta Varsinais-Suomen maakunnassa

Masku (pn)
Masko
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

Masqat (pn)
Muskat
  Omanin pääkaupunki

Maunu (pn)
Magnus
  eräiden historiallisten henkilöiden hallitsija- tai etunimen suomenkielinen muunnos

Mauritania (pn)
Mauretanien
  eräs valtio Afrikassa

Meksiko (pn)
Mexiko, Mexico
  liittotasavalta Keski-Amerikassa

Meksikonlahti (pn)
Mexikanska golfen
  Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan ja Kuuban väliin jäävä osa Atlanttia

Merenkurkku (pn)
Kvarken
  Pohjanlahden kapein osa

Merikarvia (pn)
Sastmola
  kunta Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä

Merkurius (pn)
Merkurius
  Aurinkoa lähin Aurinkokunnan planeetta

Mesopotamia (pn)
Mesopotamien
  Kaksoisvirranmaa, käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan

Messinansalmi (pn)
Messinasundet
  (maantiede) kapea salmi Sisilian ja Italian mantereen välissä.

Mietoinen (pn)
Mietois
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

Mikronesia (pn)
Mikronesien
  sadoista pienistä saarista koostuva alue läntisellä Tyynellä valtamerellä

Moab (pn)
Moab
  muinainen kuningaskunta Jordaniassa Kuolleenmeren itärannikolla

Moldova (pn)
Moldavien
  eräs valtio Itä-Euroopassa

Mongolia (pn)
Mongoliet
  Aasiassa sijaitseva valtio, joka sijaitsee sisämaassa Venäjän ja Kiinan välissä

Mosambik (pn)
Moçambique
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio, Mosambikin tasavalta

Moskova (pn)
Moskva
  Venäjän pääkaupunki

Muolaa (pn)
Mola
  entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Etelä-Karjalassa

Murphyn laki (n)
Murphys lag
  leikkimielinen tieteellinen laki: Jos jokin voi mennä pieleen, se menee.

Mustameri (pn)
Svarta havet
  Kaakkois-Euroopan ja Etu-Aasian välinen sisämeri Turkin pohjoispuolella

Mustasaari (pn)
Korsholm
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä Vaasan ympärillä sijaitseva kunta

Myrskylä (pn)
Mörskom
  kunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Mörkö (pn)
Mårran
  taruolento Muumi-aiheisissa kirjoissa ja elokuvissa

N'Djamena (pn)
N'Djamena
  Tšadin pääkaupunki

Naantali (pn)
Nådendal
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaupunki

Nahum (n)
Nahum
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Napoli (pn)
Neapel
  kaupunki Campaniassa Italiassa Napolinlahden pohjoisella rannalla

Nasaret (pn)
Nasaret
  muinainen kaupunki Galileassa

Nauvo (pn)
Nagu
  entinen saaristokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä, nykyään osa Paraisten kaupunkia

Nehemia (n)
Nehemja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Neptunus (pn)
Neptunus
  Aurinkokunnan kahdeksas ja uloin planeetta Auringosta laskettuna, Pluton menetettyä asemansa planeettana 2006

Neuvostoliitto (pn)
Sovjetunionen
  Itä-Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa sijainnut viidentoista sosialistisen neuvostotasavallan muodostama liittovaltio, joka oli olemassa 1922–1991; kommunismiin pyrkinyt suurvalta

Niili (pn)
Nilen
  Itä-Afrikassa virtaava joki, joka saa alkunsa Victoriajärvestä ja Tanajärvestä Etiopiasta ja laskee Välimereen

Noormarkku (pn)
Norrmark
  kunta Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä

Norja (pn)
Norge
  Pohjois-Euroopassa, Suomen, Ruotsin ja Tanskan naapurissa sijaitseva valtio, Norjan kuningaskunta.

Norlanti (pn)
Norrland
  pohjoisin Ruotsin kolmesta pääalueesta

Norsunluurannikko (pn)
Elfenbenskusten
  valtio Länsi-Afrikassa Guineanlahden rannalla

Nousiainen (pn)
Nousis
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomessa

Nubia (pn)
Nubien
  muinainen kuningaskunta Niilin yläjuoksulla, nykyisen Egyptin ja Sudanin rajalla

Nuuk (pn)
#Ruotsi
  Grönlannin pääkaupunki

Närpiö (pn)
Närpes
  kaupunki Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomen läänissä

Obadja (n)
Obadja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Oinas (pn)
Väduren
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  ajankohtaan 21.3. — 19.4. liittyvä horoskooppimerkki

Oravainen (pn)
Oravais
  entinen kunta Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomessa, nykyään osa Vöyriä

Oseania (pn)
Oceanien
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesian liittovaltio, Nauru, Niue, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu, Uusi-Seelanti ja Vanuatu.

Osmanien valtakunta (pn)
Osmanska riket, Ottomanska riket
  vuodesta 1299 vuoteen 1923 olemassa ollut turkkilainen imperiumi, Turkin sulttaanikunta

Osmussaari (pn)
Odensholm
  Saari Suomenlahdella.

Ostrava (pn)
#Ruotsi
  Määrin-Sleesian läänissä sijaitseva Tšekin kolmanneksi suurin kaupunki

Otava (pn)
Karlavagnen
  Ison karhun tähdistön seitsemän kirkkaimman tähden muodostama asterismi

Oulainen (pn)
Oulais
  Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva kaupunki

Oulu (pn)
Uleåborg
  rannikkokaupunki Pohjois-Suomessa

Oulun lääni (pn)
Uleåborgs län
  Suomessa vuodesta 1775 vuoteen 2009 toiminut hallintoalue. Läänin pääkaupunki oli Oulu.

Oulunsalo (pn)
Uleåsalo
  Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta, liitetty Oulun kaupunkiin 2013

Paatsjoki (pn)
Pasvik älv
  Inarijärven Barentsinmereen laskeva laskujoki, joka virtaa Suomen, Venäjän ja Norjan alueilla

Paavali (pn)
Paulus
  Paavalin päivä, 25.1

Paimio (pn)
Pemar
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaupunki.

Pakistan (pn)
Pakistan
  tasavalta Aasiassa

Palestiina (pn)
Palestina
  Välimeren ja Jordanjoen välinen alue sekä tähän liittyviä alueita pohjoisessa ja etelässä. Poliittiselta asemaltaan kiistanalainen alue Lähi-idässä

Paltamo (pn)
Paldamo
  kunta Kainuussa Oulujärven koillisrannalla

Papua-Uusi-Guinea (pn)
Papua Nya Guinea
  valtio, joka hallitsee Uuden-Guinean saaren itäistä puolikasta Tyynellä valtamerellä Australian pohjoispuolella ja läheisiä saaria

Parainen (pn)
Pargas
  Varsinais-Suomen maakunnassa sijainnut kaupunki 1977–2009

Pariisi (pn)
Paris
  Seinejoen varrella sisämaassa sijaitseva Ranskan pääkaupunki; samalla Seine'in departementin pääkaupunki

Patagonia (n)
Patagonien
  Etelä-Amerikan mantereen eteläkärki

Pedersören kunta (pn)
Pedersöre
  kunta Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomessa

Peipsijärvi (pn)
Peipus
  Viron ja Venäjän rajalla sijaitseva suuri järvi.

Peking (pn)
Peking, Beijing
  Kiinan kansantasavallan pääkaupunki

Pekingin ankka (n)
pekinganka
  eräs kiinalainen ruokalaji

Pernaja (pn)
Pernå
  nykyisin Loviisaan kuuluva entinen kunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Perniö (pn)
Bjärnå
  Suomen kunta Varsinais-Suomessa Etelä-Suomessa

Persia (pn)
Persien
  historiallinen valtakunta, jota hallitsivat šaahit, Iranin nimi vuoteen 1935

Persianlahti (pn)
Persiska viken
  Iranin ja Arabian niemimaan välinen sivumeri, joka on Hormuzinsalmen kautta yhteydessä Arabianmereen

Peru (pn)
#Ruotsi
  eräs Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio: Perun tasavalta

Perämeri (pn)
Bottenviken
  Pohjanlahden pohjoisin osa

Peräpohjola (pn)
Nordbotten
  Lapin maakuntaan kuuluva alue

Petroskoi (pn)
Petroskoj, Petrozavodsk
  Kaupunki Venäjällä ja Karjalan tasavallan pääkaupunki.

Pieni karhu (pn)
Lilla björnen
  tähdistö, jonka alueella sijaitsee pohjoinen taivaannapa

Pietari (pn)
Sankt Petersburg
  Venäjän toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden pohjukassa

Pietarsaari (pn)
Jakobstad
  Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaksikielinen rannikkokaupunki

Pihkova (pn)
Pskov
  kaupunki Venäjällä

Piikkiö (pn)
Pikis
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

Piitime (pn)
Piteå
  kunta Ruotsissa

Pirkanmaa (pn)
Birkaland
  1950-luvulta lähtien omana maakuntanaan pidetty maakunta, jonka pääkaupunki on Tampere

Pirkkala (pn)
Birkala
  kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Pjongjang (pn)
Pyongyang
  Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupunki

Pohja (pn)
Pojo
  nykyisin Raaseporiin kuuluva entinen kunta Uudenmaan maakunnassa, Etelä-Suomessa

Pohjanlahti (pn)
Botniska viken, Bottniska viken
  Itämeren pohjoisin lahti Suomen ja Ruotsin välillä Ahvenanmaan pohjoispuolella

Pohjanmaan maakunta (pn)
Österbotten
  maakunta Länsi-Suomessa

Pohjanmeri (pn)
Nordsjön
  se Atlantin valtameren osa, mikä sijaitsee Ison-Britannian, Ranskan, Belgian, Alankomaiden, Saksan, Tanskan ja Norjan välissä

Pohjoinen jäämeri (pn)
Norra ishavet, Arktiska havet
  laaja merialue pohjoisnavan ympärillä, Euraasian ja Pohjois-Amerikan välimeri

Pohjois-Amerikka (pn)
Nordamerika
  pohjoisosa Amerikan mantereesta, kolmanneksi suurin maanosa

Pohjois-Eurooppa (n)
Nordeuropa
  Euroopan pohjoiset valtiot Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska ja Islanti. Poliittisesti sama kuin Pohjoismaat

Pohjois-Irlanti (pn)
Nordirland
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva osa Irlannin saarella. Pohjois-Irlannin pääkaupunki on Belfast.

Pohjois-Karjala (pn)
Norra Karelen
  Suomen itäisin maakunta, pääkaupunkinaan Joensuu

Pohjois-Karjalan maakunta (pn)
Norra Karelen
  Itä-Suomessa sijaitseva maakunta, jonka pääkaupunki on Joensuu

Pohjois-Korea (pn)
Nordkorea
  valtio Aasiassa, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta

Pohjois-Pohjanmaa (pn)
Norra Österbotten
  yksi Suomen maakunnista

Pohjois-Pohjanmaan maakunta (pn)
Norra Österbotten
  Pohjois-Suomen maakunta, jonka pääkaupunki on Oulu

Pohjois-Savon maakunta (pn)
Norra Savolax
  Itä-Suomen länsiosassa sijaitseva maakunta, jonka pääkaupunki on Kuopio

Pohjoismaat (pn)
Norden
  Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan yhteisnimitys

Pohjoispohja (pn)
Norrbotten
  Pohjoispohjan maakunta. Maakunta Ruotsissa.

Polynesia (pn)
Polynesien
  suuri saariryhmä keskeisellä ja eteläisellä Tyynellä valtamerellä

Pomarkku (pn)
Påmark
  kunta Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä

Pommeri (pn)
Pommern
  historiallinen alue Keski-Euroopassa, Oder-joen suistoa ympäröivällä Itämeren etelärannikolla

Pori (pn)
Björneborg
  merenranta- ja satamakaupunki Länsi-Suomessa Satakunnassa.

Pornainen (pn)
Borgnäs
  kunta Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Portugali (pn)
Portugal
  Pyreneiden niemimaalla Atlantin rannikolla eteläisessä Euroopassa sijaitseva valtio

Porvoo (pn)
Borgå
  rannikkokaupunki Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Praha (pn)
Prag
  Tšekin pääkaupunki

Preussi (pn)
Preussen
  Saksan alue, kuningaskunta ja johtava valtio

Psalmit (n)
Psaltaren
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Psalttari (pn)
Psaltaren
  Psalmien kirja

Pukkila (pn)
Buckila
  kunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Punahilkka (pn)
Rödluvan
  vanha tytöstä ja sudesta kertova eurooppalainen satu, josta erityisesti Grimmin veljesten versio on monelle tuttu
  edellisen kertomuksen päähenkilö, pieni punanuttuinen tyttö

Punainenmeri (pn)
Röda havet
  Afrikan mantereen ja Arabian niemimaan välinen pitkulainen sisämeri

Puola (pn)
Polen
  valtio Keski-Euroopassa, Puolan tasavalta

Puolanka (pn)
Puolango
  kunta Kainuussa

Purje (pn)
Seglet
  tähdistö eteläisellä taivaanpallolla

Pyhtää (pn)
Pyttis
  kunta Kymenlaakson maakunnassa

Pyhä Henki (pn)
Den Heliga Anden, Den Helige Ande, Den Helige Anden
  Jumalan Henki

Pyhä Yrjö (pn)
Sankt Göran
  eräs katolinen ja ortodoksinen pyhimys: roomalainen sotilas, josta tuli kristittyytensä tähden marttyyri

Päijät-Hämeen maakunta (pn)
Päijänne-Tavastland
  maakunta Etelä-Suomessa, pääkaupunkinaan Lahti

Päiväntasaajan Guinea (pn)
Ekvatorialguinea
  valtio Afrikassa

Pärnu (pn)
Pärnu
  kaupunki Virossa

Pääsiäissaari (pn)
Paskön
  Chilelle kuuluva saari Tyynellä valtamerellä, Rapa Nui, joka on tunnettu moaistaan

Pöytyä (pn)
Pöytis
  kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

QR-koodi (n)
QR-kod
  eräs kaksiulotteinen kuviokoodi

Qatar (pn)
Qatar
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio

Raahe (pn)
Brahestad
  Pohjanlahden satamakaupunki Pohjois-Pohjanmaalla

Raamattu (pn)
Bibel, Bibeln
  kristittyjen pyhä kirja, joka muodostuu pyhien kirjojen kokoelmasta

Raasepori (pn)
Raseborg
  kaupunki Uudenmaan maakunnassa, joka syntyi kun Tammisaaren, Karjaan ja Pohjan kunnat yhdistyivät

Raisio (pn)
Reso
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaupunki.

Ranska (pn)
Frankrike
  Ranskan tasavalta, eurooppalainen tasavalta, jolla on runsaasti merentakaisia hallintoalueita eri puolilla maailmaa.

Ranskan Kongo (pn)
Franska Kongo
  Kongon tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Ranskan siirtomaana

Ranskan Polynesia (pn)
Franska Polynesien
  Ranskalle kuuluva alue Oseaniassa

Rantsila (pn)
Frantsila
  Siikalatvaan vuoden 2009 alussa liitetty entinen Suomen kunta Pohjois-Pohjanmaalla

Rauma (pn)
Raumo
  Pohjanlahden rannalla Satakunnassa Länsi-Suomessa sijaitseva suomalainen rannikkokaupunki

Rein (pn)
Rhen
  yksi Euroopan suurimmista joista, joka saa alkunsa Itä-Sveitsin Graubündenista ja virtaa Saksan ja Ranskan rajaa ja Alankomaiden läpi ja laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla

Riianlahti (pn)
Rigabukten, Rigaviken
  Liivinlahti, lahti Itämeressä Viron ja Latvian välillä

Riika (pn)
Riga
  Latvian pääkaupunki

Romania (pn)
Rumänien
  Euroopassa sijaitseva valtio

Rooma (pn)
Rom
  Italian pääkaupunki
  antiikin valtakunta Välimeren-alueella, Rooman valtakunta

Roomalaiskirje (n)
Romarbrevet
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Ruanda (pn)
Rwanda
  keskiafrikkalainen sisämaavaltio, valtio Afrikassa

Ruija (pn)
Finnmarken
  maakunta Norjassa

Ruotsi (pn)
Sverige
  monarkia Pohjois-Euroopassa, Suomen, Norjan ja Tanskan naapurissa; Ruotsin kuningaskunta

Ruotsin kuningaskunta (pn)
Konungariket Sverige
  Ruotsin valtion virallinen nimi

Ruotsinpyhtää (pn)
Strömfors
  nykyisin pääosin Loviisaan ja osittain Pyhtääseen liitetty entinen kunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Rymättylä (pn)
Rimito
  saaristokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

Rääveli (pn)
Reval
  Tallinnan kaupungin historiallinen nimi

Réunion (pn)
Réunion
  Ranskan mertentakainen departementti ja hallintoalue Intian valtamerellä, Madagaskarin itäpuolella

SM-liiga (n)
FM-liga
  Suomen-mestaruusliiga

Saarenmaa (pn)
Ösel
  Virolle kuuluva Itämeren saari

Saaristomeri (pn)
Skärgårdshavet
  runsassaarinen merialue Itämeressä Suomen lounaisrannikon ja Ahvenanmaan välillä

Saarnaaja (n)
Predikaren
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saimaa (pn)
Saimen
  Suomen suurin järvi

Saint Kitts ja Nevis (pn)
Saint Kitts och Nevis, Saint Christopher och Nevis
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Kittsin ja Nevisin saarista

Saint Vincent ja Grenadiinit (pn)
Saint Vincent och Grenadinerna
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Vincentin pääsaaresta ja Grenadiinien saariryhmän pohjoisista saarista (Pohjois-Grenadiinit)

Sakarja (n)
Sakarja, Sakarias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saksa (pn)
Tyskland
  valtio Keski-Euroopassa, 16 osavaltion muodostama liittovaltio, Saksan liittotasavalta

Saksan demokraattinen tasavalta (pn)
Tyska demokratiska republiken, DDR, TDR
  vuonna 1949 Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettu sosialistinen valtio, jonka alueet liitettiin 1990 Saksan liittotasavaltaan

Saksan liittotasavalta (pn)
Förbundsrepubliken Tyskland
  kuudentoista osavaltion muodostama liittovaltio Keski-Euroopassa, arkisemmin Saksa

Salmi (pn)
Salmis
  entinen Suomen kunta luovutetussa Karjalassa

Samogitia (pn)
Samogitien
  historiallinen maakunta Länsi-Liettuassa

Sardinia (pn)
Sardinien
  Italiaan kuuluva saari Välimerellä, Tyrrhenanmeren itäpuolella

Satakunnan maakunta (pn)
Satakunda, Satakunta
  maakunta Länsi-Suomessa, pääkaupunki Pori

Saudi-Arabia (pn)
Saudiarabien
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta

Sauvo (pn)
Sagu
  kunta Varsinais-Suomessa Turun seutukunnassa

Savonlinna (pn)
Nyslott
  kaupunki Etelä-Savon maakunnassa

Sefanja (n)
Sefanja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Seinäjoki (pn)
Östermyra
  Etelä-Pohjanmaan maakuntakeskus, kaupunki Länsi-Suomessa

Seiskari (pn)
Seitskär
  itäisen Suomenlahden ulkosaari, joka kuuluu nykyisin Venäjän Leningradin alueen Jaaman piiriin

Sekee (pn)
Segezja
  Kaupunki Karjalan tasavallassa.

Selkämeri (pn)
Bottenhavet
  Pohjanlahden eteläinen osa Merenkurkun eteläpuolella

Serbia (pn)
Serbien
  Balkanilla sijaitseva valtio

Serbia ja Montenegro (pn)
Serbien och Montenegro
  Etelä-Euroopassa vuosina 2003–2006 sijainnut valtio, joka tunnettiin vuosina 1992–2003 nimellä Jugoslavian liittotasavalta ja jonka hajottua syntyivät Serbia ja Montenegro

Seurasaaret (pn)
Sällskapsöarna
  Ranskan Polynesiassa sijaitseva saaristo, joka koostuu kahdesta saariryhmästä: Windward- ja Leewardsaarista

Siam (pn)
#Ruotsi
  Thaimaan entinen nimi

Siikainen (pn)
Siikais
  Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Singapore (pn)
Singapore
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva kaupunkivaltio

Siperia (pn)
Sibirien
  Pohjois-Aasian Venäjään kuuluva osa, joka ulottuu Uralvuorilta Tyynenmeren rannikolle

Sipoo (pn)
Sibbo
  rannikkokunta Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Sisilia (pn)
Sicilien
  Italiaan kuuluva Välimeren suurin saari, jonka Messinansalmi erottaa Italian mantereesta

Siuntio (pn)
Sjundeå
  Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kunta

Skandinavia (pn)
Skandinavien
  Skandinavian niemimaan alue, tai skandinaavisten kielten puhuma-alue tai sitä vastaava kulttuurialue; yleensä Ruotsi, Norja ja Tanska, joskus myös Islanti ja Färsaaret

Skandinavian niemimaa (pn)
Skandinaviska halvön
  (maantiede) maa-alue, joka muodostuu Norjan ja Ruotsin valtioiden maa-alueesta sekä pienestä alueesta luoteisinta Suomea.

Skoone (pn)
Skåne
  alue Ruotsin eteläosassa

Skorpioni (pn)
Skorpionen
  (tähtitiede) tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla.
  (astrologia) horoskooppimerkki, Eläinradan merkki.

Skotlannin alamaa (pn)
skotska lågländerna
  alue Skotlannissa

Skotlanti (pn)
Skottland
  kuningaskunta Ison-Britannian saaren pohjoisosassa, Yhdistyneen kuningaskunnan osa

Slovakia (pn)
Slovakien
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio, Slovakian tasavalta

Slovenia (pn)
Slovenien
  Euroopassa Adrianmeren itärannalla sijaitseva valtio, Slovenian tasavalta

Smoolanti (pn)
Småland
  Ruotsin maakunta joka sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella

Sofia (pn)
Sofia
  Bulgarian pääkaupunki ja suurin kaupunki

Somalia (pn)
Somalia
  Afrikan sarvessa sijaitseva valtio.

Sortavala (pn)
Sordavala
  kaupunki Sortavalan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä

Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto (pn)
Socialistiska rådsrepublikernas union
  Neuvostoliiton valtion virallinen nimi

Soul (pn)
Söul, Seoul
  Etelä-Korean pääkaupunki

Sturge–Weberin syndrooma (n)
Sturge–Webers syndrom
  enkefalotrigeminaalinen angiomatoosi

Sumiainen (pn)
Sumiais
  entinen sisämaan kunta Keski-Suomessa, joka nykyään kuuluu Äänekoskeen

Suomen tasavalta (pn)
Republiken Finland
  Suomi, Suomen valtion virallinen nimi

Suomen-poika (n)
finlandspojke
  Suomen sotiin (etenkin jatkosotaan) Neuvostoliittoa vastaan osallistunut virolainen vapaaehtoinen

Suomen-syöjä (n)
Finlandsätare
  venäläinen, joka 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa hyökkäsi Suomen autonomista asemaa vastaan tai vaati venäläistämispolitiikan aloittamista Suomessa

Suomenlahti (pn)
Finska viken
  Itämeren itäisin lahti, vesialue Hangosta itään Suomen ja Viron välillä

Suomi (pn)
Finland
  Fennoskandiassa Venäjän ja Ruotsin välissä sijaitseva Euroopan unionin jäsenvaltio. Suomen valtion virallinen nimi on Suomen tasavalta.

Suriname (pn)
Surinam
  Etelä-Amerikan pohjoisosassa sijaitseva hollanninkielinen, maanosan pienin itsenäinen valtio

Suuri (pn)
den Stora, den Store
  eräiden historiallisten hallitsijoiden hallitsijanimen yhteydessä yleisesti käytettävä lisänimi

Suursaari (pn)
Hogland
  Suomenlahden itäosassa sijaitseva Venäjään kuuluva saari

Sveanmaa (pn)
Svealand
  keskimmäinen Ruotsin kolmesta pääalueesta

Sveitsi (pn)
Schweiz
  valtio Keski-Euroopassa, Sveitsin valaliitto

Swazimaa (pn)
Swaziland
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Syväri (pn)
Svir
  joki Venäjällä

Syyria (pn)
Syrien
  Arabitasavalta Etu-Aasiassa. Pääkaupunki on Damaskos.

São Tomé ja Príncipe (pn)
São Tomé och Príncipe
  eräs saarivaltio Afrikassa, joka koostuu pääasiassa São Tomén ja Príncipen saarista , virallisesti São Tomén ja Príncipen demokraattinen tasavalta

Särkisalo (pn)
Finby
  Suomen kunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Taalainmaa (pn)
Dalarna
  maakunta keskisessä Ruotsissa

Tadžikistan (pn)
Tadzjikistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Tadžikistanin tasavalta

Taivassalo (pn)
Tövsala
  rannikkokunta Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Taiwan (pn)
Taiwan
  saari Kiinan rannikolla, entinen nimi Formosa

Tallinna (pn)
Tallinn Reval, Tallinn
  Viron pääkaupunki Suomenlahden rannalla

Tammisaari (pn)
Ekenäs
  nykyisin Raaseporin kaupunkiin kuuluva Suomenlahden rannikolla sijainnut kaupunki Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Tampere (pn)
Tammerfors
  sisämaakaupunki Suomessa Pirkanmaalla.

Tansania (pn)
Tanzania
  Itä-Afrikassa sijaitseva valtio, Tansanian yhdistynyt tasavalta

Tanska (pn)
Danmark
  kuningaskunta pohjoisessa Euroopassa, pitkältä nimeltään Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta (pn)
Konungariket Danmark
  Tanskan valtion virallinen nimi

Tapani (pn)
Stefan
  miehen etunimi

Tartto (pn)
Dorpat, Tartu
  kaupunki Virossa

Tasmania (pn)
Tasmanien
  Australian mantereen kaakkoispuolella sijaitseva saari ja Australian osavaltio

Teheran (pn)
Teheran
  Iranin pääkaupunki

Tenhola (pn)
Tenala
  entinen kunta ja nykyisin osa Tammisaaren kaupunkia

Tessalonikalaiskirje (n)
Thessaloniker
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Teuva (pn)
Östermark
  Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Thaimaa (pn)
Thailand
  kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa

Timoteus (n)
Timoteus
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Titus (n)
Titus
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tokio (pn)
Tokyo
  Japanin pääkaupunki

Tommy Johnin leikkaus (n)
Tommy John-operation
  kyynärpään sisemmän ristisiteen kirurginen korjaus

Tonava (pn)
Donau
  eurooppalainen joki, jonka alkulähde on Saksan Schwartzwaldissa, virtaa kahdeksan valtion halki ja laskee Romaniassa Mustaanmereen

Torino (pn)
Turin
  kaupunki Italiassa

Tornio (pn)
Torneå
  Suomen kaupunki Länsi-Lapissa Ruotsin rajalla naapurinaan Ruotsin Haaparanta

Tornionjoki (pn)
Torne älv
  joki pohjoisessa Ruotsissa ja Suomessa

Tornionjokilaakso (pn)
Tornedalen
  maantieteellinen alue Pohjois-Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa

Trinidad ja Tobago (pn)
Trinidad och Tobago
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, jonka pääsaaret ovat Trinidad ja Tobago

Tripoli (pn)
Tripoli
  Libyan pääkaupunki sen luoteiskulmassa Välimeren rannalla

Troija (pn)
Troja
  Anatolian niemimaalla sijainnut muinainen kaupunki

Trøndelag (pn)
Trøndelag
  Norjassa alue, joka koostuu Pohjois- ja Etelä-Trøndelagin lääneistä

Tuhkimo (pn)
Askungen
  (satuhahmo) klassinen satuhahmo.

Tukholma (pn)
Stockholm
  Ruotsin pääkaupunki

Tukholma-syndrooma (n)
Norrmalmstorgssyndromet, Stockholmssyndromet
  psykologinen tila, jossa panttivankina olevalle naiselle tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatulle naiselle kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajaansa

Tulimaa (pn)
Eldslandet
  saaristo, joka sijaitsee Etelä-Amerikan eteläisimmässä kärjessä, lähellä Etelämannerta

Tunisia (pn)
Tunisien
  tasavalta Välimeren rannalla Pohjois-Afrikassa

Tuomarien kirja (n)
Domarboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Turkki (pn)
Turkiet
  tasavalta, jonka maapinta-alasta suurin osa kuuluu Aasiaan, mutta pieni osa Eurooppaan; Turkin tasavalta

Turku (pn)
Åbo
  Aurajoen suulla sijaitseva kaupunki Suomen lounaisosassa; Suomen vanhin kaupunki ja asukasmäärältään suurin kaupunki 1840-luvulle saakka

Turunmaa (n)
Åboland
  Varsinais-Suomen ruotsinkielisten rannikkopitäjien yhteinen nimi

Tuusula (pn)
Tusby
  Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kunta

Tyrrhenanmeri (pn)
Tyrrenska havet
  Italian länsirannikon sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Elban saarten rajaama alue Välimerta

Tytärsaari (pn)
Tyterskär
  itäisen Suomenlahden ulkosaari

Tyynimeri (pn)
Stilla havet
  suurin kolmesta maailman valtamerestä; sijaitsee Aasian, Antarktiksen ja Amerikan kaksoismantereen välissä

Tórshavn (pn)
Torshamn
  Färsaarten pääkaupunki

Tšad (pn)
Tchad
  Keski-Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio

Tšekin tasavalta (pn)
Tjeckiska republiken
  Tšekin valtion virallinen ja usein käytetty nimi

Tšekki (pn)
Tjeckien
  Tšekinmaa, sisämaavaltio Keski-Euroopassa, pitkältä nimeltään Tšekin tasavalta

Tšekkoslovakia (pn)
Tjeckoslovakien
  Keski-Euroopassa 1918–1992 sijainnut valtio, jonka jakautuessa syntyivät Tšekki ja Slovakia

Tšeljabinsk (pn)
Tjeljabinsk
  kaupunki Venäjällä

Tšernobyl (pn)
Tjernobyl
  hylätty kaupunki pohjoisessa Ukrainassa, joka tunnetaan sen mukaan nimetyssä ydinvoimalassa 26. huhtikuuta 1986 sattuneen ydinvoimalaonnettomuuden mukaan

Tšetšenia (pn)
Tjetjenien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Tšetšenian tasavalta. Tšetšenian pääkaupunki on Groznyi.

Tšuktšimeri (pn)
Tjuktjerhavet
  Tšukotkan ja Alaskan välissä sijaitseva merialue Pohjoisessa jäämeressä

UCITS-rahasto (n)
UCITS-fond
  sijoitusrahasto, jonka sijoitustoiminnan riskien hajauttamisessa noudatetaan Euroopan unionin UCITS-sijoitusrahastodirektiiviä

Udmurtia (pn)
Udmurtien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan tasangolla Uralin länsipuolella. Udmurtian pääkaupunki on Iževsk.

Ukraina (pn)
Ukraina
  Itä-Euroopassa sijaitseva valtio

Ulvila (pn)
Ulvsby
  sisämaan kaupunki Satakunnassa Länsi-Suomen läänissä.

Unkari (pn)
Ungern
  tasavalta Euroopassa, jonka pääkaupunki on Budapest; Unkarin tasavalta

Uplanti (pn)
Uppland
  Ruotsin maakunta, joka sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella Tukholman pohjoispuolella

Upsala (pn)
Uppsala
  Uplannin maakunnassa Keski-Ruotsissa sijaitseva Uppsalan läänin pääkaupunki

Urjala (pn)
Urdiala
  sisämaan kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Uuden-Siperian saaret (pn)
Nysibiriska öarna
  Pohjoisessa jäämeressä sijaitseva saaristo

Uumaja (pn)
Umeå
  kaupunki Ruotsissa

Uurainen (pn)
Urais
  sisämaan kunta Keski-Suomessa Länsi-Suomen läänissä.

Uusi-Guinea (pn)
Nya Guinea
  Tyynen valtameren ja Intian valtameren välissä, Australian pohjoispuolella sijaitseva maailman toiseksi suurin saari, joka on jakaantunut kahden valtion kesken

Uusi-Seelanti (pn)
Nya Zeeland
  Australiasta itään sijaitseva saarivaltio Tyynellä valtamerellä

Uusikaarlepyy (pn)
Nykarleby
  rannikkokaupunki Pohjamaan maakunnassa

Uusikaupunki (pn)
Nystad
  rannikkokaupunki Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä

Uusikirkko (pn)
Nykyrka
  entinen Suomen kunta Karjalankannaksen Suomenlahden puoleisella rannikolla

Uusimaa (pn)
Nyland
  Suomen maakunta Etelä-Suomessa Suomenlahden rannikolla

Vaaka (pn)
Vågen
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Vaasa (pn)
Vasa
  suomalainen kaupunki

Valakia (pn)
Valakiet
  historiallinen alue nykyisessä Romaniassa Tonavan ja Karpaattien välissä

Valitusvirret (pn)
Klagovisorna
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Valko-Venäjä (pn)
Vitryssland, Belarus
  valtio Itä-Euroopassa, Puolan, Liettuan ja Latvian itäinen naapuri, Valko-Venäjän tasavalta

Valtionrautatiet (pn)
Statsjärnvägarna
  (organisaatio) Suomen valtion rautatieorganisaation nimi vuosina 1922–1995.

Vantaa (pn)
Vanda
  kunta, muodollisesti kaupunki, Helsingin pohjoisnaapurina Uudellamaalla Etelä-Suomessa

Varsinais-Suomi (pn)
Egentliga Finland
  Suomen maakunta Saaristomeren rannikolla, Turun ympärillä

Varsova (pn)
Warszawa
  Puolan pääkaupunki

Varsovan liitto (pn)
Warszawapakten
  sotilasliitto, jonka itäblokin maat solmivat NATOn vastapainoksi ja nimellisesti uudelleen aseistautuneen Saksan liittotasavallan muodostaman uhan torjumiseksi

Vatikaanivaltio (pn)
Vatikanstaten
  kaupunkivaltio Euroopassa, Rooman kaupungin keskellä

Vehmaa (pn)
Vemo
  Vakka-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kunta.

Venetsia (pn)
Venedig
  eräs kaupunki Italiassa

Venn-diagrammi (n)
venndiagram
  joukko-opissa käsiteltävien ilmiöiden kuvaamiseen käytettävä diagrammi

Venus (pn)
Venus
  Auringosta lukien toinen planeetta
  roomalainen rakkauden jumalatar

Venäjä (pn)
Ryssland
  pinta-alaltaan maailman suurin valtio, joka sijaitsee Suomesta itään; viralliselta nimeltään Venäjän federaatio

Venäjän federaatio (pn)
Ryska federationen
  Venäjän valtion virallinen nimi

Vesikäärme (pn)
Vattenormen
  eräs tähdistö

Vesilahti (pn)
Vesilax
  sisämaan kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomessa

Vesimies (pn)
Vattumannen
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä

Vesisaari (pn)
Vadsö
  kunta Norjassa

Veteli (pn)
Vetil
  sisämaan kunta Keski-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Vienan Karjala (pn)
Vitahavskarelen
  historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Vienanmeren länsirannikolta Suomen itärajalle

Vienanmeri (pn)
Vita havet
  Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisrannikolla

Vihti (pn)
Vichtis
  kunta Uudenmaan maakunnassa

Viipuri (pn)
Viborg
  Suomeen vuoteen 1944 asti kuulunut kaupunki Karjalankannaksella Venäjällä

Vilna (pn)
Vilnius
  Liettuan pääkaupunki

Vilppula (pn)
Filpula
  entinen kunta Pirkanmaalla Länsi-Suomen läänissä, nykyisin osa Mänttä-Vilppulaa

Vimpeli (pn)
Vindala
  eräs sisämaan kunta Etelä-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Viro (pn)
Estland
  Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa sijaitseva valtio, Viron tasavalta

Virolahti (pn)
Vederlax
  Kymenlaaksossa Etelä-Suomessa sijaitseva kunta

Virrat (pn)
Virdois
  sisämaan kaupunki Luoteis-Pirkanmaalla Länsi-Suomessa

Vuoksi (pn)
Vuoksen
  Vuoksen vesistön laskujoki Laatokkaan

Vuoristo-Karabah (pn)
Nagorno-Karabach
  Azerbaidžanin sisällä oleva, armenialaisten asuttama alue Kaukasuksella

Vähäkyrö (pn)
Lillkyro
  entinen, Vaasan kaupunkiin vuonna 2013 liitetty sisämaan kunta Pohjanmaan maakunnassa

Väinänmeri (pn)
Moonsundet, Svorbesundet
  Länsi-Viron saarten (Saarenmaa, Hiidenmaa, Muhu, Vormsi) ja Viron mantereen välinen merialue Itämeressä.

Välimeri (pn)
Medelhavet
  Euroopan ja Afrikan välissä sijaitseva välimeri

Värmlanti (pn)
Värmland
  Ruotsin maakunta, joka sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella

Võru (pn)
Võru
  kaupunki Virossa Võrumaan maakunnassa.

Vöyri (pn)
Vörå
  Suomen kunta Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä.

Vöyri-Maksamaa (pn)
Vörå-Maxmo
  entinen Suomen liitoskunta Pohjanmaan maakunnassa, liitynyt Oravaisten kanssa uudeksi Vöyrin kunnaksi

WC-istuin (n)
toalettstol
  WC:ssä asiointiin sopivaksi muotoiltu, viemäriputkeen liitetty istuin, jonka yhteydessä tavallisesti on vesisäiliö jätösten pois huuhtelemista varten

WC-paperi (n)
toalettpapper, toapapper
  ohuehkoa, yksi- tai useampikerroksista henkilökohtaisen hygienian ylläpitoon ulostamisen tai virtsaamisen jälkeen käytettävää pehmopaperia

WC-säiliö (n)
spoltank
  WC-istuimeen kuuluva, tavallisesti automaattisella ohjauksella täyttyvä vesisäiliö, joka mahdollistaa riittävän huuhtelun putkiston vedenpaineesta riippumatta

Weimarin tasavalta (pn)
Weimarrepubliken
  historiantutkimuksessa käytettävä epävirallinen nimi vuosien 1919–1933 aikaisesta Saksan valtiosta; virallinen nimi oli Saksan valtakunta

Wien (pn)
Wien
  Itävallan pääkaupunki

Wikipedia (pn)
Wikipedia
  eräs Internetissä vapaasti muokattavissa oleva tietosanakirja, Wikisanakirjan sisarhanke

Y-tunnus (n)
FO-nummer, företags- och organisationsnummer
  yrityksen, rekisteröidyn yhdistyksen tai vastaavan oikeushenkilön yksilöivä, rekisteriviranomaisen antama koodi

YYA-sopimus (n)
VSB-avtalet; Vänskaps-, samarbets- och biståndsavtalet
  Neuvostoliiton sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja avunannosta, jollaisen Suomikin solmi 1948

Yhdistynyt kuningaskunta (pn)
Förenade kungariket
  Länsi-Euroopassa Britteinsaarilla sijaitseva valtio, virallisesti Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Yhdysvallat (pn)
Förenta staterna, Amerikas förenta stater
  viidestäkymmenestä osavaltiosta muodostuva perustuslaillinen federatiivinen tasavalta Pohjois-Amerikassa, pitkältä nimeltään Amerikan yhdysvallat

Ylikiiminki (pn)
Överkiminge
  entinen Suomen kunta Pohjois-Pohjanmaalla, liitetty Oulun kaupunkiin

Ylitornio (pn)
Övertorneå
  Suomen kunta Lapin maakunnassa

Yläjärvi (pn)
Övre sjön
  Pohjois-Amerikan Suurista järvistä isoin ja korkeimmalla merenpinnasta oleva järvi.

Zaporižžja (pn)
Zaporizjzja
  kaupunki Ukrainassa Dnepr-joen varrella

Zimbabwe (pn)
Zimbabwe
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Zimbabwen tasavalta

Zürich (pn)
Zürich
  Sveitsin suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki

aakkonen (n)
bokstav
  kirjoitetun kielen esityksen (järjestetyn) merkkijoukon yksittäinen merkki tai merkintä; kirjain

aakkosellinen (adj)
alfabetisk
  sellainen, joka noudattelee aakkosia ja on aakkosten mukaisessa järjestyksessä

aakkosellisesti (adv)
alfabetiskt
  aakkosellisella tavalla; aakkosjärjestyksessä

aakkoset (n)
alfabet, abc
  kaikkien jossain kirjoitusjärjestelmässä käytössä olevien yleensä tietyn kielen äänteiden kirjoittamiseen tarvittavien symbolien järjestetty joukko

aakkosittain (adv)
alfabetiskt, bokstavsordning
  aakkosten mukaisesti, aakkojärjestyksessä

aakkosnumeerinen (adj)
alfanumerisk
  aakkosiin ja numeroihin perustuva, niillä ilmaistava; alfanumeerinen

aakkostaa (v)
alfabetisera
  järjestää aakkosia noudattaen, laittaa aakkosjärjestykseen

aalef (n)
alef
  heprean kielen aakkosten ensimmäisen kirjaimen nimi

aallokko (n)
sjö, sjögång
  yleensä nesteen pinnan aaltoilu, epäsäännöllinen aaltoliike

aallonharja (n)
vågkam
  aallon korkein kohta

aallonmurtaja (n)
pir, vågbrytare, hamnpir
  rantamaata tai satamaa aalloilta ja jään liikkeiltä suojaava rakennelma meren tai järven rannassa. Aallonmurtajat tehdään maasta, kivistä ja betonista tai niiden yhdistelmästä.

aallonpituus (n)
våglängd
  kahden peräkkäisen samassa vaiheessa olevan aallon välimatka, myös aaltopituus

aallonpohja (n)
vågdal
  aallon matalin kohta

aallotar (n)
havsnymf, najad, sjöjungfru
  suomalaisessa mytologiassa esiintyvä vedenhengetär eli vedenhaltijatar eli vedenneito

aaloehamppu (n)
aloehampa
  joidenkin aaloe-kasvien lajien lehdistä saadut kuidut, joita käytetään muun muassa köysien valmistukseen

aalto (n)
bölja, våg
  laine, meren tai järven pinnassa etenevä kohouma

aaltoenergia (n)
vågenergi
  (meren) aaltoliikkeen sisältämä mekaaninen energia, jota voidaan muuntaa keruulaitteilla sähköenergiaksi

aaltofunktio (n)
vågfunktion
  kvanttimekaniikkaan liittyvä matemaattinen funktio, joka kuvaa atomin hiukkasten käyttäytymistä

aaltoilla (v)
bölja, gå våg
  tehdä aaltoliikettä

aaltoilu (n)
vågsvall, sjöhävning
  aaltoliikkeen jatkuminen, vallitseva aaltoliike

aaltoimpedanssi (n)
vågimpedans
  aaltoliikettä kuljettavan väliaineen tai tyhjiön tunnusluku, jonka yksikkö on ohmi

aaltoinen (adj)
vågig
  sellainen, jossa on aaltoja

aaltolevy (n)
korrugerad plåt, korrugerad platta, räfflad plåt
  rakennuslevy, joka on tehty aaltomaiseksi, jotta saavutetaan suurempi jäykkyys

aaltoliike (n)
vågrörelse
  etenevä värähdysliike

aaltomainen (adj)
vågformig
  aallon muotoinen tai sitä muuten muistuttava

aaltomekaniikka (n)
vågmekanik
  kvanttiteorian aaltotulkinta

aaltopahvi (n)
vellpapp, vågpapp
  useasta kerroksesta koostuva pahvi, jonka keskimmäiset kerrokset on jäykkyyden lisäämiseksi rypytetty aalloiksi ja niiden molemmin puolin on liimattu tasainen pahvi

aaltopelti (n)
korrugerad plåt
  teräs- tai rautalevyä, joka on puristettu aaltoilevaksi

aaltoputki (n)
vågledare, vågrör
  mikroaaltojen siirtojohtona käytettävä putkimainen komponentti, jollaisia on esimerkiksi tutkissa

aaltovoimala (n)
vågkraftverk
  meren aaltojen liike-energiasta sähköä tuottava laitos

aamen (interjection)
amen
  rukouksen lopussa käytettävä sana, jonka merkitys on ’totisesti’

aami (n)
åm
  vanha tilavuusmitta, 60 kannua eli 157,03 dm³

aamiainen (n)
frukost, morgonmål
  aamulla syötävä ateria, jonka koostumus vaihtelee alueittain

aamiaistaa (v)
äta frukost
  syödä aamiaista

aamu (n)
morgon
  yön ja päivän välinen vuorokaudenaika, auringonnoususta aamupäivään asti. Aamu on klo 6:00 - 9:00.

aamuaurinko (n)
morgonsol
  aamulla lähes vaakatasossa paistava, nouseva aurinko

aamuhämärä (n)
morgonskymning
  ennen auringonnousua oleva aika, jolloin aurinko on enintään 6° horisontin alapuolella; hetki jolloin pimeä alkaa väistyä

aamuihminen (n)
morgonmänniska
  henkilö, joka herää hyvin aikaisin

aamuisin (adv)
om morgnarna
  toistuvasti aamulla

aamukahvi (n)
morgonkaffe
  aamulla aamiaiseksi tai aamiaisen ohessa nautittava kahvi

aamukylmä (n)
morgonkyla
  aamun kylmyys, yön jäljiltä esiintyvä aamuinen kylmä

aamulehti (n)
morgontidning
  sanomalehti, joka saapuu postin aamujakelussa tai on ostettavissa ennen puolta päivää

aamunkoitto (n)
dagbräckning, gryning, morgongryning
  aamunkajon, ensimmäisten auringonsäteiden ilmestymisen hetki

aamupala (n)
morgonmål
  varhain aamulla nautittava ensimmäinen kevyt ateria

aamupäivä (n)
förmiddag
  aamun ja keskipäivän välinen vuorokaudenaika, klo 9 - 12

aamurukous (n)
morgonbön
  aamulla luettava rukous

aamurusko (n)
morgonrodnad
  auringonnousun aiheuttama valoilmiö, punoitus aamuisella taivaalla

aamutakki (n)
morgonrock
  aamulla käytettävä pitkähelmainen takki, jossa on tavallisesti myös kankainen vyö

aamutee (n)
morgon te#Ruotsi
  aamulla aamiaiseksi tai aamiaisen ohessa nautittava tee

aamutossu (n)
toffel
  tohveli, sisäkäyttöön tarkoitettu kenkää keveämpi jalkine

aamutuuli (n)
morgonvind
  Auringon noustessa viriävä tuuli

aamutähti (n)
morgonstjärna
  eräs keskiaikainen lyömäase: kiinteällä tai kettinkisellä varrella varustettu piikkikuula

aamuvahti (n)
morgonvakt
  laivalla kello 4–8 tehtävä työvuoro

aamuvarhainen (n)
gryning
  varhainen aamu

aapasuo (n)
aapamyr
  havumetsävyöhykkeen keski- ja pohjoisosien suotyyppi, jossa suoalueen keskikohta on selvästi reunoja alempana

aapinen (n)
abc-bok
  oppikirja, jonka avulla opetellaan lukemaan

aaprotti (n)
åbrodd
  sama kuin aaprottimaruna

aaprottimaruna (n)
åbrodd
  marunoiden sukuun kuuluva kasvilaji, jonka hyvätuoksuisia lehtiä on käytetty mausteena ja lääkeyrttinä

aari (n)
ar
  pinta-alan mittayksikkö, sadan neliömetrin kokoinen alue, lyhenne a.

aaria (n)
aria
  suurimuotoiseen vokaaliteokseen, esimerkiksi oopperaan tai oratorioon kuuluva lauluosuus, jossa yhdellä laulajalla on erityisen tärkeä osa soolon esittäjänä

aarnialue (n)
urskogsområde
  (metsätalous) koskemattomasta luonnonvaraisesta metsästä, joskus myös luonnonvaraisesta tunturialueesta käytetty nimitys

aarnihauta (n)
skattgömma
  kansanuskomuksissa mainittu maahan kaivettu rahoista tai arvoesineistä koostuva aarre, jonka paikan merkkinä sillä paloi tuli erityisesti juhannusyönä

aarnikotka (n)
grip
  taruolento jolla on leijonan ruumis, kotkan pää ja etujalat sekä kohollaan oleva siipi (joskus siivet) ja päässä korvat

aarniometsä (n)
urskog
  yleensä luonnontilainen, koskematon metsä, jossa on eri-ikäisiä puita, runsaasti lahopuita ja jatkuvia pienipiirteisiä muutoksia

aarnituli (n)
drakbloss, drakeld
  suoperäisen maan pinnalla näkyvä vähäinen liekki, joka syntyy maasta nousevan suokaasun palaessa

aaroninparta (n)
Arons skägg, aronskägg, murreva
  amppelissa kasvatettava riippuversoinen huonekasvilaji (), joka kuuluu rikkokasvien heimoon

aarpora (n)
arborr
  metallien työstökone, jonka ominaisuudet muistuttavat sorvin ja poran välimuotoa

aarre (n)
skatt
  jokin erityisen arvokas tai kokoelma arvoesineitä tms.

aarrearkku (n)
skattkista
  arkku, jossa on aarre

aarrekammio (n)
skattkammare
  arvokkaan omaisuuden säilyttämiseen käytettävä huone tai muu tila

aarrelöytö (n)
skattfynd
  (arkeologia) yhdessä paikassa sijainnut, tavallisesti jalometalliesineitä sisältävä löytö, joka koostuu kauppiaan tai muun varakkaan ihmisen maahan piilottamasta pääomasta

aasa (n)
as, asagud
  yksi kahdesta viikinkien pääjumalatyypistä

aasi (n)
åsna
  hevosen sukuun kuuluva kotieläin (), jota käytetään kantojuhtana
  tyhmä henkilö, yksinkertainen henkilö, typerys

aasialainen influenssa (n)
asiaten
  eräs virusten aiheuttama hengitysteiden taudin tyyppi, joka vaivasi 1956–1958 suurta osaa ihmiskunnasta

aasimainen (adj)
åsnelik
  tyhmä, ääliömäinen, idiottimainen

aataminomena (n)
adamsäpple
  kurkunpäässä sijaitsevan kilpiruston muodostumana esiin työntyvä kova kyhmy, joka on havaittavissa selvemmin miehillä kuin naisilla

aate (n)
idé
  ajatus

aateli (n)
adel
  perinnöllisiä etuoikeuksia nauttinut sääty-yhteiskunnan yläluokka, aatelissääty, aatelisto

aatelisarvo (n)
adelstitel
  hallitsijan antama yhteiskunnallinen arvoaste, jonka haltijasta tuli sääty-yhteiskunnan ylimmän luokan (aatelin) jäsen; arvoon liittyi velvollisuuksia valtion palvelemiseen, mutta myös etuoikeuksia kuten verovapaus

aateliskalenteri (n)
adelskalender#Ruotsi
  säännöllisin väliajoin ilmestyvä luettelo aatelissuvuista ja niiden elossa olevista jäsenistä
  pikaluistelussa maailmanlaajuisesti arvostettu menetelmä kilpailijan koko uransa aikana kaikilta matkoilta saavuttamien parhaiden aikojen yhteistuloksen laskemiseksi

aatelislipusto (n)
Adelsfanan
  Ruotsin aateliston asettama ja ylläpitämä ratsuväkiosasto, jonka miehistö värvättiin rahvaan keskuudesta; tämän sotilaallisen järjestelyn syrjäytti ruotujakolaitos

aatelisprivilegio (n)
adelsprivilegium
  sääty-yhteiskunnan aikaiset etuoikeudet ja erivapaudet, joita valtio (hallitsija) myönsi aateliin kuuluville henkilöille

aatelissääty (n)
adelsstånd, adligt stånd
  sääty-yhteiskunnan ylin yhteiskuntaluokka

aatelisvaakuna (n)
adelsvapen
  aatelissuvun tunnuksenaan käyttämä kilvenmuotoinen heraldinen kuva

aateloida (v)
adla
  myöntää jollekin ansioiden perusteella aatelisarvo; tehdä aateliseksi, kohottaa aateliin

aateluus (n)
adelskap
  aatelisarvoon yhdistyvä arvolataus; ylevyys, ylevämielisyys

aatteellinen yhdistys (n)
ideell förening
  rekisteröity tai rekisteröimätön usean henkilön vapaaehtoinen yhteenliittymä, joka taloudelliseen hyötyyn pyrkimättä haluaa edistää aatteellisia päämääriä kuten hyväntekeväisyyteen, politiikkaan, taiteeseen, tieteeseen, uskontoon tai yhteiskuntaan liittyvää toimintaa

aatteellisuus (n)
idealitet
  se, että on aatteellinen

aatteeton (adj)
idéfattig, idélös
  jolla ei ole aatetta

aatto (n)
afton
  pyhäpäivää edeltävä päivä

aavameri (n)
öppna havet
  rannikkovaltioiden aluevesien ulkopuolinen meren osa, jossa vallitsee aavanmeren vapaus eli kaikkia koskeva vapaa kulkuoikeus merellä ja sen yläpuolisessa ilmatilassa sekä oikeus hyödyntää aavaamerta esimerkiksi kalastamalla; monella valtiolla on vaatimuksia mannerjalustojen merenpohjaan ja YK:n merioikeussopimus sallii 200 meripeninkulman levyisen talousvyöhykkeen perustamisen

aave (n)
spöke, fantom
  aineeton uskomusolento, haamu, kummitus

aavikko (n)
öken
  autiomaa, kuivuuden, kuumuuden tai kylmyyden takia lähes kasviton alue; aavikoitunut alue

aavikkohaukka (n)
tatarfalk
  (eläintiede) suurikokoinen jalohaukka (Falco cherrug)

aavikkoilves (n)
ökenlo
  hoikka, hiekanruskea ilvestä pienempi kissaeläinlaji, jota tavataan Afrikan ja Aasian aavikoilla ja aroilla

aavikkokettu (n)
fennek, ökenräv
  eräs aavikoilla elävä pienikokoinen ja isokorvainen kettujen sukuun kuuluva koiraeläinten laji () tai sen yksilö

aavikoitua (v)
förvandla öken
  muuttua aavikkoiseksi tai aavikoksi

aavikoituminen (n)
ökenspridning, ökenbildning
  aavikoksi muuttuminen ja siihen suuntaan kehittyminen

ab (n)
ab
  abkuu, ab-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi tammúz- ja elúl-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin heinä–elokuussa

abaksiaalinen (adj)
abaxial
  varresta, rungosta tai keskirangasta poispäin oleva; esimerkiksi lehden alapinta, kun päälipinta on varteen päin

abalienaatio (n)
abalienation
  erottaminen

abandoni (n)
abandonnering
  vakuutussopimuksen ehto, jonka mukaan korvaus maksetaan vasta kun vahingoittunut esine on luovutettu vakuutusyhtiölle

abandonoida (v)
abandonnera
  vakuutuksenottajan oikeus eräissä tapauksissa luovuttaa vahingon jälkeen vakuutettu alus tai tavara vakuutuksenantajalle vakuutussopimuksessa sovittua rahasummaa vastaan

abandonointi (n)
abandon
  (merioikeus) vakuutettuun omaisuuteen liittyvien oikeuksien (esimerkiksi omistusoikeuden) siirtyminen vakuutuksenantajalle, kun tämä on maksanut korvauksen vahingoittuneesta aluksesta tai tavarasta, ja omaisuudesta on vauriossa jäänyt jotakin jäljelle

abasia (n)
abasi
  kävelykyvyttömyys; se voi johtua elimellisestä, psyykkisestä tai toiminnallisesta syystä

abatsi (n)
abachi
  muun muassa saunan lauteisiin käytetty Afrikasta saatava puuaines, joka on vaaleaa ja huokoista

abbasidi (n)
abbasid
  profeetta Muhammedin sedästä Al-Abbasista polveutuneen hallitsijasuvun jäsen; he johtivat Arabian kalifikuntaa 750–1258 ja Egyptiä 1261–1517

abbedissa (n)
abbedissa
  nunnaluostarin johtaja läntisissä kirkoissa

abbreviaatio (n)
abbreviation
  lyhentäminen, lyhennys, lyhennysmerkki, lyhenne

abd (n)
abd
  orja, palvelija; sanaa käytetään alkuosana arabiankielisissä henkilönimissä

abdikaatio (n)
abdikation
  virasta, arvosta tms. luopuminen; erityisesti kruunusta luopuminen

abdominaalinen (adj)
abdominal
  sellainen, joka liittyy vatsaan; vatsanpuoleinen, vatsapuolinen, vatsan seudulla oleva

abduktio (n)
abduktion
  raajan tai sen osan vieminen kauemmaksi kehon tai raajan keskiviivasta

abduktori (n)
abduktor
  selkärankaisten loitontajalihas

aberdeen angus (n)
Aberdeen-Angus
  Koillis-Skotlannista lähtöisin oleva nopeakasvuinen lihakarjarotu, jonka eläimet ovat mustia ja sarvettomia; se on tärkein lihakarjarotu Uudessa-Seelannissa ja yleinen myös Yhdysvalloissa

aberraatio (n)
aberration
  muuntuma, erikoinen tai omituinen muoto; harhamuunnos; lajin muunnos, jolla ei ole esimerkiksi alalajin statusta
  linssin tai peilin ominaisuus, joka saa kohteen kuvautumaan väärään paikkaan
  tähden aseman näennäinen muutos

abessiivi (n)
abessiv
  vajantosijamuoto, joka ilmaisee puuttumista, jonkin puutetta, (harvoin, vanhentunut vajanto

abessiniankissa (n)
abessinsk katt
  Pohjois-Afrikassa elävä metsäkissan alalaji

abhaasi (n)
abchaziska
  abhaasien puhuma luoteiskaukasialainen kieli (kielitunnus: ab)

abioottinen ympäristötekijä (n)
abiotisk faktor
  eliöihin vaikuttava elottoman ympäristön, kemiallinen tai fysikaalinen tekijä

abiturientti (n)
abiturient
  lukion viimeisen vuoden opiskelija

abortti (n)
abort
  raskaudenkeskeytys

absintti (n)
absint
  eräs yrteillä maustettu viina

abskissa (n)
abskissa
  tasokoordinaatiston x-koordinaatti

absolutisti (n)
absolutist, helnykterist
  ehdottoman raittiuden, absolutismin kannattaja ja toteuttaja

absoluutio (n)
absolution
  pennalismista vapautuminen

absoluuttinen (adj)
absolut
  ehdoton, rajoittamaton, riippumaton, täysi

absoluuttinen tuotto (n)
absolut avkastning
  sellainen sijoitusrahaston taloudellinen tulos, että tuottoa saadaan kaikissa markkinatilanteissa

absoluuttisesti (adv)
absolut
  ehdottomasti, riippumatta, rajoituksetta

absorboida (v)
absorbera
  imeä itseensä, pidättää, sitoa

absorptio (n)
absorption
  fysikaalinen tai kemiallinen ilmiö, kaasun, nesteen tai jonkinlaisen energian imeytyminen toiseen aineeseen

abstrakti (adj)
abstrakt
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen; käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen

absurdi (adj)
absurd
  sellainen, joka on mieletön, järjetön; järjenvastainen

accelerando (adv)
accelerando
  (musiikki) kiihdyttäen

aceh (n)
atjehnesiska
  acehin kieli, Acehissa puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: ace)

adaptaatio (n)
adaption
  mukautuminen, sopeutuminen

adapteri (n)
adapter
  sovitinkappale, joka mahdollistaa kahden tai useamman erityyppisen komponentin, liittimen tai eri tekniikkaa käyttävän laitteen liittämisen toisiinsa tai johonkin alustaan, sovitin

adduktio (n)
adduktion
  raajan tai sen osan vieminen lähemmäksi kehon tai raajan keskiviivaa; lähentäminen, lähennys

adeniini (n)
adenin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin tymiinin (DNAssa) tai urasiilin (RNAssa) kanssa

adenohypofyysi (n)
adenohypofys
  aivolisäkkeen etulohko

adheesio (n)
adhesion
  kahden eri aineen välinen vetovoima

adjektiivi (n)
adjektiv
  nomineihin kuuluva laatusana, joka vastaa kysymykseen millainen? ja joka on pääsanana olevan substantiivin määre tai olla-verbin jälkeinen predikatiivi

adjutantti (n)
adjutant
  upseeri, joka avustaa ylempiarvoista upseeria tai muuta johtajaa

adjuvantti (n)
adjuvant
  apuaine, joka muuttaa toisen aineen kuten lääkkeen tai rokotteen vaikutusta; toimii esimerkiksi tehostamalla kehon omaa immuunivastetta rokotteelle

admittanssi (n)
admittans
  johtavuus, virran ja jännitteen suhde vaihtovirran yhteydessä (tunnus Y, yksikkö siemens (S))

adoptio (n)
adoption
  lapseksiottaminen, oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde

adoptiolapsi (n)
adoptivbarn
  adoptoitu lapsi

adrenaliini (n)
adrenalin
  (biokemia) lisämunuaisytimen erittämä katekoliamiinihormoni

adressaatti (n)
adressat
  (posti) kirjeen vastaanottaja, kirjeen saaja

adressi (n)
adress
  valtiojohdolle kansalaismielipiteen ilmauksena toimitettava kirjallinen kansalaisten allekirjoittama viesti; julkilausuma
  vedoksen kustantaja-taidekauppiaan nimimerkintä (joskus myös osoite) grafiikassa (merkitään exc., exct. tai excudit)

adsorptio (n)
adsorption
  prosessi, jossa kiinteän tai nestemäisen aineen pintaan kiinnittyy atomeja, molekyylejä tai ioneja liuoksesta tai kaasusta, jonka kanssa se on kosketuksissa

adventti (n)
advent
  kirkkovuoden ensimmäiset viikot ennen joulua

adverbi (n)
adverb
  Sanaluokkanimitys. Vajaasti taipuva tai taipumaton sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa, keinoa, tilaa tai määrää. Suomen kielessä adverbit on aiemmin luokiteltu partikkeleiksi, mutta tästä on nykykieliopeissa luovuttu ("Iso suomen kielioppi", 2004).

adyge (n)
adygeiska
  (kielitiede) adygen kieli, luoteiskaukasialaisten kielten tšerkessiläiseen kieliryhmään kuuluva kieli

adár (n)
adár
  adárkuu, adár-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi ševát- ja nisán-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin helmi-maaliskuussa. Karkausvuonna adar-kuita on kaksi: adár I ja adár II

aerodynaaminen (adj)
aerodynamisk
  ilmavirtausten kannalta sellainen, jolla on pieni ilmanvastuskerroin

aerodynamiikka (n)
aerodynamik
  hydrodynamiikan osa, joka tutkii virtaavan kaasun ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta

aerologia (n)
aerologi
  ilmakehän tutkimukseen kohdistettu tiede, meteorologian osa-alue, jolla tutkitaan ilmakehän ominaisuuksia kuten ilmavirtauksia kilometrin rajakerroksen yläpuolella

aerosoli (n)
aerosol
  mikroskooppisten nestemäisten tai kiinteiden ainehiukkasten suspensio kaasussa

afaatikko (n)
afatiker
  henkilö, jolla on afasia

afaattinen (adj)
afatisk
  sellainen, mikä liittyy afasiaan

afasia (n)
afasi
  aivojen toimintahäiriöstä johtuva kyvyttömyys ymmärtää ja/tai tuottaa puhetta; joskus mikä tahansa aivovauriosta johtuva kielellinen häiriö

afgaani (n)
afghan
  Afganistanin asukas tai sieltä peräisin oleva henkilö, afganistanilainen

afgaaninvinttikoira (n)
afghanhund, afghan
  afgaani, Afganistanista kotoisin oleva alkuaan metsästys- ja vartiokoirana käytetty koirarotu

afganistanilainen (adj)
afghansk
  Afganistanista peräisin oleva tai Afganistaniin liittyvä

afganistanilainen (n)
afghan
  pysyvästi Afganistanissa asuva henkilö

afonia (n)
afoni
  (lääketiede) äänenkato, täyskäheys, äänen soinnittomuus

aforismi (n)
aforism
  ajatuksellisesti painokas, tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu proosallinen virke tai virkkeiden kokonaisuus myös salattuun tuntoon pohjautuva sananlasku, jossa ajatus tekee pienen, mutta tiukan solmun

afrikaans (n)
afrikaans
  afrikaansin kieli, enimmäkseen Etelä-Afrikan buurien puhuma hollannista kehittynyt länsigermaaninen kieli

afrikanhanhi (n)
nilgås
  sorsien heimoon kuuluvan -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

afrikansirohaukka (n)
svalglada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanvaris (n)
svartvit kråka
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanvillikissa (n)
afrikansk vildkatt, falbkatt
  Afrikassa ja Aasiassa luonnonvaraisena elävä pieni kissaeläin , josta kesykissa polveutuu

afrikkalainen (adj)
afrikansk, afrikan
  Afrikasta peräisin oleva tai Afrikkaan liittyvä

afrikkalainen (n)
afrikan
  syntyperältään afrikkalainen

afroamerikkalainen (adj)
afroamerikansk
  afroamerikkalaiseen väestöön tai sen kulttuuriin liittyvä

afroamerikkalainen (n)
afroamerikan
  Yhdysvalloissa asuva henkilö, joka on taustaltaan mustaihoinen afrikkalainen

afta (n)
afte
  suuontelon limakalvoille syntyvä usein kivulias haavauma (Stomatitis aphthosa)

agenda (n)
agenda
  asialista, esityslista; ohjelma; tehtäväluettelo

agentti (n)
agent
  henkilö, joka edustaa jotain toista henkilöä tietyissä yhteyksissä, edustaja, asiamies
  lauseenjäsen, joka tarkoittaa verbin osoittaman toiminnan suorittajaa

aggregaatti (n)
aggregat
  yhdistelmä, kokouma, toisiinsa vain ulkoisesti liittyvien osien muodostama kokonaisuus

aggressiivinen (adj)
aggressiv
  hyökkäävä, päällekäyvä, väkivaltaisesti käyttäytyvä

aggressiivisuus (n)
aggressivitet
  vihaisuus, vihamielisyys, hyökkäävyys

aggressio (n)
aggression
  haastavana käytöksenä, vihamielisyytenä, hyökkäävyytenä, äärimmäisenä kilpailullisuutena, hyökkäysten aloittamisena tai tapana tai käytäntönä ryhtyä helposti hyökkäyksiin sekä eri muotoisena vihamielisenä tai tuhoavana käyttäytymisenä tai toimintana hyvin erilaisissa muodoissaan esiintyvä osa ihmisen käyttäytymistä

agitaattori (n)
agitator
  yllyttäjä, kiihottaja; poliittinen kiihottaja tai kansankiihottaja, yhteiskunnallista kiihkoa nostattava henkilö

agnostikko (n)
agnostiker
  henkilö, joka ei väitä tietävänsä, onko jumalaa olemassa; agnostisismin kannattaja; henkilö, joka ei väitä tietävänsä onko jumalaa olemassa tai ei, koska sen olemassaoloa ei voi todistaa, mutta ei myöskään kiellä jumalan olemassaoloa, koska sitäkään ei voida todistaa

agnostisismi (n)
agnosticism
  käsitys, jonka mukaan ei voida saada tietoa siitä, onko yliluonnollisina pidettyjä asioita, esimerkiksi jumalaa olemassa

agonisti (n)
agonist
  lihas, joka tekee varsinaisen työn muiden levätessä; esimerkiksi kyynärpäätä koukistettaessa hauis toimii agonistina
  molekyyli, joka sitoutumalla solun reseptoriin saa aikaan fysiologisen reaktion; esimerkiksi asetyylikoliini toimii kolinergisen reseptorin agonistina

agrologi (n)
agrolog
  henkilö, joka on suorittanut maatalousalan opisto- ja ammattikorkeakoulututkinnon

agronomi (n)
agronom
  maatalous- ja metsätieteiden maisteri (ylempi korkeakoulututkinto)

ahaa (interjection)
aha
  yleensä uuteen havaintoon tai asiainlaidan ymmärtämiseen liittyvä huudahdusilmaus

ahavoitunut (adj)
narig, väderbiten
  tuulen ja kuivan ilman vuoksi kuivunut ja rohtunut

ahdas (adj)
trång
  tiukka; jossa ei ole paljoa tilaa

ahdasmielinen (adj)
trångsynt
  suvaitsematon, ennakkoluuloinen, tuomitseva, ahdashenkinen, ahdaskatseinen, ahdas

ahdistus (n)
ångest, farhåga, ängslan
  tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä

ahjo (n)
ässja, härd
  pajan tulisija, jossa rauta kuumennetaan hehkuvaksi takomista varten

ahkera (adj)
flitig
  ~ 3. inf. -maan/-mään sellainen, joka tekee paljon työtä; toimelias, työteliäs, uuttera

ahkeroida (v)
flita
  työskennellä ahkerasti

ahkio (n)
ackja
  lumessa vedettävä venemäinen jalakseton pulkka

ahma (n)
järv
  Gulo gulo, näätäeläimiin kuuluva petoeläin

ahmatti (n)
storätare
  ahmija, ahnehtija, ahnas olio; suursyömäri

ahne (adj)
girig, närig
  sellainen, joka haluaa paljon ja usein kyltymättä jotakin, esimerkiksi rahaa tai ruokaa

aho (n)
glad, glänta
  nurmettunut viljelemätön pelto, joka vielä ei ole ehtinyt metsittyä

aho-orvokki (n)
hundviol
  Suomenkin luonnossa esiintyvä orvokkien sukuun kuuluva kasvi

ahomansikka (n)
skossmultron
  metsämansikka; ahoilla ja pientareilla luonnonvaraisena kasvava mansikkalaji,

ahomatara (n)
vitmåra
  Suomenkin luonnossa esiintyvä mataroiden sukuun kuuluva kasvi

ahopellava (n)
vildlin
  pellavien sukuun kuuluva kasvi

ahopukinjuuri (n)
back-anis
  pukinjuurten sukuun kuuluva kasvi

ahosuolaheinä (n)
bergsyra
  Suomenkin luonnossa esiintyvä hierakkojen sukuun kuuluva kasvi

ahtaaja (n)
stuvare
  ahtaamista tekevä henkilö, ahtaamiseen erikoistunut satamatyömies

ahtautua (v)
kyffa
  mennä ahtaaseen paikkaan

ahteri (n)
akter
  aluksen perä, peräosa

ahtojää (n)
packis
  yhteen kasautunutta ajojäätä

ahven (n)
abborre
  yleinen ahventen (Percidae) heimon petokala ()

ahvenanmaalainen (adj)
åländsk
  Ahvenanmaahan kuuluva tai siihen liittyvä

ahvenanmaalainen (n)
åländska, ålänning
  Ahvenanmaalla asuva henkilö

ahvenvita (n)
ålnate
  eräs vitakasveihin () kuuluva yleinen uposkasvilaji () tai tämän yksilö

aidata (v)
inhägna, omgärda, gärda kringgärda, stängsla
  laittaa aitoja, ympäröidä aidalla

aiemmin (adv)
förut, tidigare
  joskus aikaisemmin, ennenkin

aientaa (v)
tidigarelägga
  viedä, siirtää aiemmaksi, aikaisemmaksi, ajassa taaksepäin; aikaistaa

aiesopimus (n)
avsiktsförklaring
  jostakin hankkeesta ennen yksityiskohtaista lopullista sopimusta tehty yleisluontoinen osapuolia sitova päätös

aihetodiste (n)
indiciebevis
  todiste, joka ei liity suoraan tutkittavaan asiaan, mutta antaa kuitenkin vakavan syyn epäillä asian olevan totta

aiheuttaa (v)
orsaka
  olla tai toimia aiheuttajana; tuottaa, saada aikaan, synnyttää jokin tai joitakin seuraamuksia

aiheuttaa harmaita hiuksia (v)
ge någon gråa hår, gråa hår
  aiheuttaa stressiä, huolta

aika (adv)
ganska, tämligen
  melko, koko, joltisenkin, varsin

aika (n)
tid
  maailmankaikkeuden ominaisuus, joka etenee ja jossa kaikki tapahtuu; toistuvien luonnonilmiöiden avulla tai kellolla mitattava suure
tid, tidevarv
  erityinen kausi, jolla on ominaista jokin

aikadilataatio (n)
tidsdilatation
  suhteellisuusteorian mukainen kappaleen laajeneminen ja siihen liittyvä ajan hidastuminen kappaleen nopeuden lähestyessä valonnopeutta

aikailu (n)
maskning
  aikaileminen

aikainen (adj)
tidig
  varhainen

aikaisin (adv)
tidigt
  varhain

aikaisintaan (adv)
tidigast, inte förrän
  ei aikaisemmin kuin

aikajärjestys (n)
kronologisk ordning
  ajallinen luokitus, aikojen mukainen järjestys, kronologinen järjestys

aikakausi (n)
tidevarv
  tietty, määritelty ajanjakso

aikakauslehti (n)
magasin, tidskrift
  säännöllisesti paperille painettuna ilmestyvä julkaisu, jonka ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä

aikakirja (n)
krönika
  kronologinen katsaus lähihistorian tapahtumiin

aikakone (n)
tidsmaskin
  kuvitteellinen kone, jolla voidaan siirtyä ajassa eteen- tai taaksepäin

aikalainen (n)
samtida
  henkilö, joka on elänyt samaan aikaan

aikana (postposition)
under, inom, tid
  jonkin tapahtuessa

aikapommi (n)
tidsinställd bomb
  pommi, jonka räjäyttämiseen käytetään ajastinta, jotta se räjähtäisi haluttuun aikaan

aikasarja (n)
tidsserie
  pitkittäistutkimuksissa jotakin ilmiötä havainnoitaessa yl. tasaisin välein tehtyjen mittausten aineisto

aikataulu (n)
tidtabell
  taulukko, johon on kerätty yleisten kulkuneuvojen lähtö- ja saapumisajat

aikavyöhyke (n)
tidszon
  Maapallon alue, jolla käytetään samaa kellonaikaa. Vertailuaikana on UTC-aika, josta eri aikavyöhykkeet poikkeavat pääasiassa tasa- tai puolen tunnin verran. Aikavyöhykkeet myötäilevät 15 pituusastetta leveitä kuvitteellisia vyöhykkeitä.

aikoa (v)
ämna, tänka, skola, välja
  olla aikeissa tehdä jotakin; suunnitella tekevänsä jotain

aikomus (n)
avsikt
  ajatus jonkin asian toteuttamisesta, us. epämääräisenä ajankohtana

aikuinen (adj)
vuxen
  aikuistunut, täysikasvuinen tai täysi-ikäinen

aikuinen (n)
vuxen
  fyysisesti ja henkisesti täysikasvuinen yksilö

aikuistua (v)
vuxen
  tulla aikuiseksi tai aikuismaisemmaksi

ailurofobia (n)
ailurofobi
  (psykologia) kissojen pelko, kissakammo

aimo (adj)
duktig
  iso, runsas, tuhti (yleensä taipumaton)

aina (adv)
alltid
  ikuisesti; jatkuvasti

ainakin (adv)
åtminstone
  joka tapauksessa; vähintään, mainitun lisäksi ehkä muutakin

aine (n)
materia, ämne
  hiukkasista muodostuva maailmankaikkeuden rakennusaine, jonka ominaisuuksia ovat massa ja tilavuus
uppsats
  konkreettinen raaka-aine, tarvike tai kuvaannollinen, materia ei-henkinen arvo tai -todellisuus, esineelliset arvot, materiaali, aines

aineenopettaja (n)
ämneslärare
  tietyn oppiaineen opettaja koulussa

ainekirjoitus (n)
uppsatsskrivning
  peruskoulussa tai lukiossa äidinkielen tai opiskeltavan vieraan kielen kehittymistä edistävä ja testaava kirjallinen tehtävä ja oppiaine

aineopinnot (n)
ämnesstudier
  perusopintojen sisältötietojen sekä keskeisten käsitteiden, teorioiden ja tutkimusmenetelmien tietouden syventäminen

aines (n)
substans
  aine, materia

ainesosa (n)
beståndsdel
  (esineoikeus) oikeudellisesti epäitsenäinen esine, joka on pääesineen yksilöitävissä oleva osa ja liittyy kiinteästi pääesineeseen

ainoa (adj)
enda
  ilman muita oleva, pelkkä

ainoastaan (adv)
endast, blott, bara ensam
  vain, yksinomaan, pelkästään

ainokainen (n)
enda barnet
  vanhempiensa ainut lapsi

ainu (n)
ainu
  ainun kieli, Hokkaidon saarella Japanissa puhuma isolaattikieli (kielitunnus: ain)
  ainut Japanissa Hokkaidon saarella elävä etninen vähemmistö

ainutlaatuinen (adj)
unik, enastående
  uniikki, sellainen, jonka kaltaisia ei ole muita, ainoa laatuaan

airo (n)
åra
  pitkä, yleensä puinen hankaimeen sijoitettava väline, jolla soudetaan venettä

airut (n)
marskalk
  yleisön opastaja esimerkiksi juhlatilaisuuksissa

aisti (n)
sinne
  eliöiden ominaisuus havaita aistimillaan ympäristöstä tulevia ja elimistössä syntyviä konkreettisia vaikutuksia, joita voidaan käyttää ympäristön ja oman tilan havaitsemiseen

aistia (v)
känna av
  havaita, tuntea aisteilla

aistinsolu (n)
sinnescell
  aistinelimen solu, jonka tarkoituksena on vastaanottaa ulkoisia fysikaalisia tai kemiallisia ärsykkeitä ja muuttaa nämä hermoimpulsseiksi

aita (n)
staket, stängsel plank häck
  kahta aluetta erottava rakennelma tai kasvusto, joka hankaloittaa kulkua tai toimii suojana
häck
  estejuoksussa ylitettävä puomi: este

aitaaminen (n)
inhägnande
  jotakin ympäröivän aidan eli aitauksen rakentaminen, jonkin sulkeminen aidan sisään

aitajuoksu (n)
häcklöpning
  yleisurheilulaji, jossa kilpailijan on juostava radalla 100–400 metriä ylittäen aidat

aitalikusteri (n)
liguster
  likusterien sukuun kuuluva kasvi

aitaus (n)
inhägnad
  aidattu alue tai aluetta ympäröivä aita

aito (adj)
äkta
  sellainen, joka on alkuperältään varma, vääristelemätön, väärentämätön; oikea

aitokana (n)
fälthöns
  kanalintujen lahkon trooppisen ja subtrooppisen ilmastovyöhykkeen merkittävän lintuheimon (Phasianidae) nimikkoedustaja

aitokissanminttu (n)
kattmynta
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kissanminttujen sukuun kuuluva kasvi

aitosuomalaisuus (n)
fennoman
  se, että on aitosuomalainen

aitoviikuna (n)
fikon, fikonträd
  viikunoiden sukuun kuuluva viikunoita kantava lehtipuu ()

aitovirna (n)
häckvicker
  virnojen sukuun kuuluva kasvi

aitta (n)
bod
  maatalon tontilla sijaitseva verrattain pienikokoinen yksi- t. kaksikerroksinen rakennus, jota on käytetty historiallisesti viljan varastointiin tai muuhun varastointiin; usein nykyään kesäisin nukkumiseen; eroaa kaupunkien viljavarastoista kokonsa ja sijaintinsa osilta, vaikka tarkoitus on ollut sama

aivan (adv)
alldeles
  ihan, hyvin, kerrassaan

aivan (interjection)
precis, just så
  ilmaisee hyväksyntää ja toisen mielipiteiden vahvistusta

aivastaa (v)
nysa
  henkäistä ilmaa nopeasti ulos refleksin laukaisemana, ylähengitystien ärsyyntymisen johdosta

aivastus (n)
nysning
  nenän limakalvolla vaikuttavan ärsykkeen refleksimäisesti aiheuttama kouristuksen tapainen äkillinen uloshengitys

aivoinfarkti (n)
hjärnslag
  aivoverisuonen tukkeutuessa syntyvä vaurio aivokudoksessa

aivokalvo (n)
hjärnhinna
  jokin aivoja ympäröivistä kolmesta kalvosta

aivokalvontulehdus (n)
meningit
  bakteerin tai viruksen aiheuttama tulehdus aivoissa

aivokasvain (n)
hjärntumör
  aivoihin muodostuva kasvain

aivolisäke (n)
hypofys
  aivojen osa, joka sijaitsee isoaivojen alla kitaluun syvennyksessä

aivopesu (n)
hjärntvätt
  pakottavien tekniikoiden soveltaminen kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi

aivot (n)
hjärna
  keskushermostoa kontrolloiva elin, jonka päätehtävä on käsitellä aistien välityksellä saatua informaatiota siten, että eliön toimintakyky ympäristössään säilyy

aivotärähdys (n)
hjärnskakning
  lievä aivovamma, joka johtuu päähän kohdistuneesta iskusta

ajaa (v)
köra, åka
  kuljettaa kulkuneuvoa; (ajoneuvosta) liikkua ihmisen kuljettamana; kulkea ajoneuvon kyydissä; kuljettaa ajoneuvolla
förfölja
  saattaa pakolla johonkin olotilaan
köra
  suorittaa tietokoneohjelma
raka
  leikata (esim. hiukset, nurmikko)

ajanilmaus (n)
tidsuttryck
  sana tai ilmaus, joka ilmaisee aikaa tai ajanjaksoa

ajankohtainen (adj)
aktuell
  joka liittyy nykyisyyteen, päivän tapahtumia koskeva; parhaillaan tai tässä ajassa tapahtuva

ajankohtaisuus (n)
aktualitet
  se, että on ajankohtainen

ajankuva (n)
tidsbild
  näkyvä esitys tai kerronnalla annettu vaikutelma tietystä menneestä aikakaudesta tai nykyhetkestä

ajanlasku (n)
tideräkning
  pääasiassa taivaankappaleiden liikkeisiin perustuva tapa mitata aikaa

ajatella (v)
tänka, betänka, mena
  käsitellä mielessään

ajatollah (n)
ayatolla
  šiiamuslimien uskonnollisten johtajien arvonimi

ajaton (adj)
tidlös
  ajasta tai aikakaudesta riippumaton; aina ajankohtainen tai muodikas

ajattelija (n)
tänkare
  henkilö, joka ajattelee; erityisesti filosofi, matemaatikko tai vastaava

ajattomasti (adv)
tidlöst
  ajattomalla tavalla
  kuluttamatta aikaa

ajattomuus (n)
tidlöshet
  se, että on ajaton

ajatus (n)
tanke
  aivoissa syntynyt mielikuva, idea
  yhtenäinen aivotoiminnan kulku

ajatushautomo (n)
tankesmedja
  yksityinen tutkimuslaitos, yleensä intressiryhmien rahoittama, joka pyrkii antamaan politiikkasuosituksia ja levittämään ajatuksia

ajatusviiva (n)
tankstreck
  välimerkkinä toimiva yhdysviivaa pidempi vaakaviiva, jonka avulla voidaan mm. elävöittää kirjoitetun tekstin rakennetta. Ajatusviivaa voidaan käyttää myös esimerkiksi rajakohtamerkintänä, poisjätön merkkinä tai repliikkiviivana, joka puheessa havaitaan hetken taukona.

ajella (v)
driva, schasa
  hätistellä, karkotella
klippa
  leikata
driva, köra, åka
  liikkua ajoneuvolla vailla selkeätä suunnitelmaa, ajaa huvikseen tai huvittuakseen
trycka, åka
  painostaa (varovasti, lievästi)

ajoankkuri (n)
drivankare
  kankaasta valmistettu suppilo, jonka avulla aluksen keula pidetään kovassa myrskyssä ajelehdittaessa vasten tuulta tai sillä voidaan hidastaa aluksen kulkua

ajoittain (adv)
tidvis, då och då, ibland
  aika ajoin, silloin tällöin

ajokas (n)
körhäst, körren
  käyttöön uskottu poro tai hevonen, jota pidetään ajokkina

ajokeli (n)
väglag
  sääolot ajoneuvolla ajamisen kannalta

ajokoira (n)
stövare
  metsästykseen käytettävä koira, jolla on hajuaistinsa avulla kyky löytää ja seurata jahdin aikana pakenevaa riistaeläintä

ajokortti (n)
körkort
  ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja

ajoneuvo (n)
fordon
  maalla kulkeva ohjattava, moottoroitu tai moottoroimaton laite

ajopuu (n)
drivved
  veden mukana irrallaan ajelehtiva tai kulkeutunut puu

ajuruoho (n)
timjan
  joukko huulikukkaissuvun () tavallisesti ruohomaisia varpuja tai pensaita; Suomen luonnossa kasvaa kangasajuruoho ja nurmiajuruoho

akaatti (n)
agat
  kvartsin pienikiteinen tuliperäinen muoto

akana (n)
agn
  jyvästä puitaessa irtoava kalvomainen suomu tai muu roska

akantti (n)
akantus
  mikä tahansa akanttien suvun () kasvi
  akanthus; akantti-kasvin lehdet kuvattuna koristeaiheena esim. korinttilaisessa tai kompositakapiteelissa

akateemikko (n)
akademiker
  akatemian jäsen

akateeminen (adj)
akademisk
  yliopistoon liittyvä, yliopistotutkintoihin liittyvä

akatemia (n)
akademi
  alansa ylin oppilaitos, korkeakoulu, yliopisto
  tieteiden tai taiteiden edistämiseksi perustettu seura, joka edustaa alansa korkeimpia saavutuksia
akademien, akademi
  Platonin Akatemia, Platonin perustama filosofinen koulukunta

akileija (n)
akleja
  leinikkikasvien heimoon kuuluvan akileijojen () suvun kasvi

akillesjänne (n)
akillessena, hälsena
  kantapäässä sijaitseva vahva jänne

akkalansaame (n)
akkalasamiska
  Venäjällä puhuttu kuollut saamelaiskieli

akkumuloida (v)
ackumulera
  kerätä, kasata

akkumuloitua (v)
ackumulera
  kerääntyä, kasaantua

akkusatiivi (n)
ackusativ
  minkä tahansa sijamuodon kaltainen objektin sija

akordi (n)
ackord
  velallisen ja velkojien välinen sopimus konkurssimenettelystä luopumiseksi
  kolmen tai useamman sävelen yhteissoinnin kokonaisvaikutus, sointu

akrobaatti (n)
akrobat
  akrobatian harjoittaja, näytöksissä esiintyvä taituruusvoimistelija ja temppujen tekijä

akrobaattinen (adj)
akrobatisk
  akrobatiaan liittyvä tai kuuluva

akrobatia (n)
akrobatik
  taito tehdä poikkeuksellista notkeutta, voimaa ja rohkeutta vaativia näyttäviä voimistelu- ja tasapainoiluesityksiä; sekä näiden esittäminen

akrofobia (n)
akrofobi
  korkean paikan kammo, pelko korkeita paikkoja kohtaan

akromegalia (n)
akromegali#Ruotsi
  aivolisäkkeen liikatoiminnasta johtuva krooninen sairaus, joka ilmenee ruumiinosien, erityisesti ääreisosien, liikakasvuna

akseli (n)
axel
  eräitä yleensä pyöriviä koneenosia

aksentti (n)
accent
  ääntämisessä ilmenevät erot eri puhetyylien välillä

aksenttimerkki (n)
accent, accenttecken
  merkki, joka ilmaisee ääntämiseen liittyvän koron paikan; aksenttimerkki voi toimia myös ääntämisohjeena

aksiisi (n)
accis
  kotimaiseen tuotantoon kohdistunut nykyistä valmisteveroa vastannut vero

aksiooma (n)
axiom
  perusväittämä aksiomaattisessa päättelyssä; selviö, itsestäänselvyys

aktinium (n)
aktinium
  radioaktiivinen alkuaine, Ac

aktivoitua (v)
aktiveras
  tulla aktiiviseksi

aktivoituminen (n)
aktivering
  aktiiviseen tilaan tuleminen

aktuaari (n)
aktuarie
  virkamies, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja säilyttää viraston asiakirjoja; eräissä virastoissa tilastojen laatija

akupunktio (n)
akupunktur
  hoitomenetelmä, jossa ihoon työnnetään neuloja

akustiikka (n)
akustik
  tilan äänentoisto-ominaisuudet
  äänialueella ilmenevien värähtelyjen ja niiden erilaisissa väliaineissa etenemisen tutkimus

akuutti (adj)
akut
  äkillinen

akvaario (n)
akvarium
  lasiallas, jossa pidetään kaloja, muita vesieläimiä ja usein myös kasveja

akvaariokala (n)
akvariefisk
  vangittuna akvaariossa näytillä pidettävä, us. akvaarioon jalostettu kala

akvaariokasvi (n)
akvarieväxt
  huonekasvi, jota kasvatetaan akvaariossa

akvarelli (n)
akvarell
  vesivärimaalaus

akvaviitti (n)
akvavit
  ruotsalainen väkevä alkoholijuoma, jota on maustettu kuminalla ja aniksella

akvedukti (n)
akvedukt
  perinteisesti avonainen vesijohto (voidaan myös kattaa), jossa vesi virtaa painovoiman avulla

ala (n)
fack, fält
  toimiala

ala-arvoinen (adj)
underhaltig
  kelvoton, arvoton, huono

ala-arvoinen (n)
underkänt
  huono tai hylätty arvosana

alabasteri (n)
alabaster
  koriste-esineiden valmistukseen käytettävä hienojakoinen väritön tai lähes väritön kipsi

alaikäinen (adj)
minderårig
  iältään lain määräämän täysi-ikäisyyden rajan alapuolella oleva

alajuoksu (n)
nedre lopp
  joen loppuosa, joen järveen tai mereen laskua lähempänä oleva osa

alakerta (n)
bottenplan, nedre våning
  alin tai alempi kerros rakennuksessa

alakoulu (n)
lågstadium
  suomalaisen peruskoulun alempi aste, joka käsittää vuosiluokat 1–6; entisen ala-asteen nykyinen nimitys

alalaji (n)
underart
  taksonomiassa lajin alapuolinen taksonominen taso

alaliikki (n)
underlik
  (merenkulku) purjeen alareuna

alamäkiajo (n)
downhill
  maastopyöräilyn yksi kilpailumuoto

alaraaja (n)
nedre extremitet
  kädellisten yleinen nimitys takaraajalle, jota vastaavasti ihmisellä ja muilla ihmisapinoilla kutsutaan jalaksi

alas (adv)
ner, ned, utför
  ylhäältä alaspäin, alemmas, alaosaan, ala-asentoon; alhaalle

alasaksa (n)
lågtyska, plattyska
  nykyisin pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosassa puhuttava kieli, jolle ei ole kehitetty yleiskieltä tai vakiinnutettu yhteistä kirjoitusjärjestelmää (kielitunnus: nds)

alasorbi (n)
lågsorbiska
  toinen sorbin kielen kahdesta kielimuodosta (kielitunnus: dsb)

alaston (adj)
naken, bar
  ilman vaatteita oleva

alastonkuva (n)
nakenbild
  yhtä tai useampaa alastonta henkilöä esittävä kuva; kuva, jossa ollaan alasti

alasuoja (n)
suspensoar
  sukuelimiä suojaava suojus

alaviite (n)
fotnot
  sivun alareunassa oleva seliteteksti, joka viittaa johonkin samalla sivulla olevaan sanaan tai asiaan

albania (n)
albanska
  indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan erityisesti Albaniassa (kielitunnus: sq)

albanialainen (adj)
albansk
  Albaniasta peräisin oleva tai Albaniaan liittyvä

albanialainen (n)
alban, albanska
  Albanian kansalainen

albatrossi (n)
albatross
  joukko pitkä- ja kapeasiipisiä eteläisen pallonpuoliskon merialueiden oivallisina lentäjinä ja merimiesten onnentuojina tunnettuja lintuja ()

albinismi (n)
albinism#Ruotsi
  ihmisen tai eläimen pigmentin puuttuminen tai sen äärimmäinen niukkuus

albumi (n)
album
  kirja johon kirjoitetaan muistorunoja, kootaan nimikirjoituksia, postimerkkejä, tulitikkuetikettejä, valokuvia tms. kokoelmaksi

albumiini (n)
albumin
  yksinkertaisten valkuaisaineiden ryhmään kuuluva vesiliukoinen aine, jota esiintyy yhdisteissä mm. veriherassa ja munanvalkuaisessa

aldehydi (n)
aldehyd
  orgaaninen yhdiste, joka muodostuu alkoholin hapettuessa

ale (n)
rea#Ruotsi
  alennusmyynti

aleatorinen (adj)
aleatorisk
  sellainen, jossa sattumalla ja ennustamattomuudella on suuri merkitys; aleatoriikkaan kuuluva

aleksandriini (n)
alexandrin
  eräs ranskalainen runomitta, joka koostuu 12:ta tai 13:ta(?) jambisesta tavusta, jossa tahtilepo on aina kuudennen tavun jälkeen

alemmuuskompleksi (n)
mindervärdeskomplex
  usein tiedostamaton huonommuudentunne toisiin nähden

alennus (n)
rabatt, prissänkning
  hinnan tilapäinen lasku

alennusmyynti (n)
rea
  tilanne, jossa tuotteita myydään alennuksella, alennettuun hintaan; usein alennusmyynnit ajoittuvat alennusmyyntikaudelle

aleta (v)
sjunka, gå ner
  laskea, hinnoista tai maksuista

aleutti (n)
aleutiska
  eskimo-aleuttilainen kieli (kielitunnus: ale)
  Aleuttien saaristossa, Alaskassa ja Venäjällä elävän Amerikan alkuperäiskansan jäsen

alfahiukkanen (n)
alfapartikel
  elektroninsa menettänyt, ionisoitunut heliumydin

alfasäteily (n)
alfastrålning
  (ydinfysiikka) alfahiukkasista koostuva hajoavien ydinten lähettämä säteily

algebrallinen (adj)
algebraisk
  algebraan liittyvä

algerialainen (adj)
algerisk
  Algeriasta peräisin oleva tai Algeriaan liittyvä

algerialainen (n)
algerier
  Algerian kansalainen

algoritmi (n)
algoritm#Ruotsi, algoritm
  joukko järjestelmällisesti suoritettavia käskyjä tai ohjeita jonkin tehtävän suorittamiseksi; erityisesti matematiikassa ja tietojenkäsittelyssä tarkkaan määritelty sarja ongelman ratkaisemista varten

alhaalla (adv)
nere
  alaosassa, alimmassa paikassa, olosuhteessa tai tilanteessa, pohjalla

alhaalta (adv)
nerifrån
  usein alhaisimmasta mahdollisesta paikasta tai olosuhteesta, pohjalta

aliarvioida (v)
underskatta, undervärdera nedvärdera
  arvioida jokin joiltakin ominaisuuksiltaan vähäisemmäksi tai pienemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on

alihankkija (n)
underleverantör
  henkilö tai yhtiö, joka on sitoutunut hankkimaan tai toteuttamaan urakkasopimuksen mukaisen työn

alikäytävä (n)
underfart
  tien tai rautatien alitse johtava kulkuväylä

aliluutnantti (n)
underlöjtnant
  Suomessa merivoimien alin upseeriarvo, joka vastaa maa- ja ilmavoimien vänrikkiä; nimityksen käyttö vaihtelee maittain

alipaine (n)
lågtryck
  normaalia tai ympäristön painetta pienempi paine

alistuskonjunktio (n)
underordnande konjunktion
  konjunktioihin kuuluva eri tyyppisiä alisteisuuksia osoittava sidesana, jolla alkava sivulause ei voi esiintyä yksinään vaan se tulee sitoa päälauseeseen.

alittaa (v)
underskrida
  mennä ali(tse)

aliupseeri (n)
underofficer
  (sotavoimat) henkilö jolla on jokin sotilasarvoista, jotka sijoittuvat arvojärjestyksessä upseerin ja miehistön väliin

alivuokrasuhde (n)
underhyresförhållande
  menettely, jossa asuin- tai liikehuoneiston vuokralainen luovuttaa osan hallinnassaan olevasta tilasta toisen käytettäväksi; jos luovutus koskee koko huoneistoa, on kyseessä jälleenvuokraus

alkaa (v)
börja
  saada alkunsa, syntyä
  ryhtyä tekemään jotakin

alkaani (n)
alkan
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia

alkaen (adv)
från, med början
  jostakin lähtien

alkaminen (n)
börjande
  alusta käynnistyminen

alkeet (n)
abc, elementa, elementarkunskap, elementär kunskap, grund
  perusosaaminen

alkeishiukkanen (n)
elementarpartikel
  aineen jakamaton rakenneosa, jolla ei siis ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siten koostu muista hiukkasista; huomattavasti pienempi kuin atomi, jonka luultiin pitkään olevan aineen jakamaton rakenneosa; nykykäsityksen mukaan jakautuvat useisiin eri fermioneihin ja bosoneihin

alkemia (n)
alkemi
  oppi, jonka tarkoituksena on valmistaa kultaa muista aineista tai saavuttaa kuolemattomuus ns. viisasten kiven avulla

alkio (n)
embryo, grodd
  uuden kasvi- tai eläinyksilön varhainen kehitysmuoto; ihminen on alkio hedelmöityksen ja noin 8. raskausviikon välisenä aikana
element
  tiettyyn joukkoon kuuluva yksittäinen matemaattinen olio; tyypiltään alkio voi olla esim. luku, matriisi, vektori, funktio tai joukko

alkoholi (n)
alkohol, sprit
  mikä tahansa alkoholiryhmän (OH) eli hydroksyyliryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste

alkoholijuoma (n)
alkoholdryck
  nautittavaksi tarkoitettu etyylialkoholia sisältävä juoma, joka Suomen lainsäädännön mukaan sisältää enemmän kuin 1,2 tilavuusprosenttia ja enintään 80 % etyylialkoholia

alkoholimyrkytys (n)
alkoholförgiftning
  alkoholin tai sen palamistuotteiden aiheuttama akuutti myrkytystila

alkoholipitoinen (adj)
alkoholhaltig
  sellainen, joka sisältää alkoholia

alkoholipitoisuus (n)
alkoholhalt
  alkoholin määrä juomassa tai muussa nesteessä, mikä ilmoitetaan tavallisesti tilavuusprosentteina

alkoholipolitiikka (n)
alkoholpolitik
  julkisen vallan toimi, jolla ehkäistään alkoholista aiheutuvia sosiaalisia, terveydellisiä ja yhteiskunnallisia haittoja

alkoholismi (n)
alkoholism
  pitkäaikaisesta alkoholin liikakäytöstä johtuva riippuvuus; toisaalta pidetään sairautena, johon joillakin henkilöillä on muita suurempi alttius

alkoholisti (n)
alkoholist
  alkoholista riippuvainen henkilö; alkoholismia sairastava henkilö

alkoholiton (adj)
alkoholfri
  sellainen, jossa ei ole alkoholia
  alkoholia juomaton

alkoholitta (adv)
utan alkohol
  ilman alkoholia

alkoholivero (n)
alkoholskatt
  vero jota peritään alkoholijuomista

alkoportti (n)
automatisk nykterhetskontroll
  automaattisessa tarkastuspisteessä oleva auton kulun estävä portti, joka avautuu vain, jos kuljettajan puhalluskokeessa ei löydy viitteitä alkoholista

alku (n)
början, begynnelse
  se, mistä jokin alkaa, alkamiskohta, alkupää

alkuaine (n)
element, grundämne
  aine, jota ei voi kemiallisesti pilkkoa pienempiin osiin ja joista kaikki kemialliset yhdisteet muodostuvat; määritellään aineeksi, jonka atomin ytimessä, atomiytimessä, on tietty määrä protoneja

alkuhärkä (n)
uroxe
  naudan sukupuuttoon kuollut kantamuoto (); naudan villi esimuoto

alkukirjain (n)
begynnelsebokstav
  sanan ensimmäinen kirjain

alkukoti (n)
urhem
  jonkin asian lähtöpaikka, josta se on siirtynyt tai lähtenyt leviämään

alkuluku (n)
primtal
  yhtä suurempi kokonaisluku, joka on jaollinen vain itsellään ja yhdellä

alkuperä (n)
origo
  se, mistä joku tai jokin periytyy tai tulee

alkuperäinen (adj)
ursprunglig, elementär, genuin, primär
  sellainen, joka on ollut alun perin tai alkuaan, synnynnäinen; aito, oikea; alkuperään liittyvä

alkuperäiskieli (n)
originalspråk
  (kielitiede) jollakin seudulla alun perin, alkuperäisenä käytetty kansan kieli

alkuperämaa (n)
ursprungsland
  valtio, josta jokin tuote, asia tai esine on tuotettu tai valmistettu

alkupääoma (n)
startkapital, begynnelsekapital, grundkapital
  peruspääoma, ne varat, joita yrityksellä on, kun sen toiminta käynnistyy

alkuruoka (n)
förrätt
  ruoka ennen pääateriaa

alkusanat (n)
begynnelseord
  (kirjallisuus, ym.) kirjan tai muun kirjallisen teoksen avauspuheenvuoro; teksti, joka aloittaa teoksen; kokouksen tai muun tilaisuuden ensimmäinen eli avauspuheenvuoro

alkutalvi (n)
förvinter
  (vuodenaika) talven alkupuoli

alkutekijä (n)
primfaktor, primtalsfaktor
  kokonaisluvun jaoton, eli kokonaislukuun tasan sisältyvä, tekijä; tällainen tekijä on alkuluku

alkuteos (n)
originalverk
  käännöksen kohteena ollut vieraskielinen teos

alkutuotanto (n)
primärproduktion
  luonnonvarojen hyödyntämiseen perustuvan tuotantoketjun ensimmäinen vaihe; yhteisnimitys maa-, metsä-, kala- ja riistataloudelle sekä kalastukselle, metsästykselle, luonnontuotteiden keräilylle, kaivostoiminnalle ja kaivannaistoiminnalle

alkuvaihe (n)
begynnelsestadium
  jonkin asian alussa oleva vaihe; ensiaskeleiden ottaminen

alla (postposition)
under
  jonkin alapuolella

allas (n)
bassäng
  (maantiede) laakea, yleensä laaja maanpinnan tai merenpohjan painanne (esim. Lontoon allas ja Pariisin allas)

alle (adv)
under
  vähemmän kuin (määrään liittyen)

alle (postposition)
under
  jonkin alapuolelle

alleeli (n)
allel
  vastingeeni, tietyn geenin esiintyminen kahtena tai useampana eri muotona, jotka vaikuttavat samaan ominaisuuteen, mutta eri tavoin

allekirjoittaa (v)
skriva under, underteckna, skriva på
  laittaa nimensä esimerkiksi sopimukseen vahvistukseksi

allekirjoitus (n)
underskrift, signatur, underteckning
  asiakirjan aitoutta varmentava tai hyväksyntää asiakirjan sisällölle ilmaiseva päivättyyn asiakirjaan kirjoitettu nimikirjoitus

allergia (n)
allergi
  yliherkkyys jollekin elimistölle vieraalle aineelle

allerginen (adj)
allergisk
  sellainen, jolla on allergia; allergiaan liittyvä

allergisoida (v)
allegisera
  aiheuttaa allergiaa, altistaa allergialle

alleviivata (v)
understryka, betona
  merkitä tärkeä kohta tekstistä piirtämällä viiva sen alle

alli (n)
alfågel
  sorsien heimoon kuuluvan -lintusuvun ainoa laji – keskikokoinen musta-ruskea-valkea – tai tämän yksilö

alluviaali (n)
alluvial
  joen kuljettama hiekka yms., joka muodostaa alluviaalimaata

almanakka (n)
almanacka, almanac
  painotuote, joka esittää vuoden kierron, tärkeät yleiset merkkipäivät sekä muuta ajankohtaista ja yleishyödyllistä tietoa

aloite (n)
initiativ
  yleensä kirjallinen ehdotus jonkin toimen saamiseksi aikaan

aloittaa (v)
börja
  laittaa jokin alulle

aloittaminen (n)
påbörjande
  alkuun laittaminen

aloittelija (n)
nybörjare
  kokematon tai tottumaton henkilö; joku joka ei ole paljoa tehnyt kyseistä asiaa

alpakka (n)
alpacka
  Etelä-Amerikassa villan tuotantoon jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), joka on sukua laamalle
alpackaull
  alpakan villa, myös villaseostekokuitu

alpi (n)
lysing
  alpien suvun () yleensä keltakukkaisia esikkokasveja

alppihiihto (n)
alpin skidsport
  laskettelu ja siitä kehitetty talviurheilumuoto

alppitorvi (n)
alphorn
  erityisesti Sveitsiin vuoristoseuduilla käytettävä hyvin pitkävartinen puusta valmistettu puhallinsoitin, joka luetaan soittotekniikalaan vaskipuhaltimiin

alppitähti (n)
edelweiss
  erityisesti euroopanalppitähti eli , eurooppalainen vuoristokasvi

alruuna (n)
alruna
  rohtomandrake (), monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet

alsikeapila (n)
alsikeklöver
  Suomenkin luonnossa esiintyvä apilat sukuun kuuluva kasvi

altai (n)
altaiska
  Altain tasavallassa Venäjällä puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: alt, alv)

altis (adj)
helhjärtad
  avulias, auttavainen

altitudi (n)
altitud, höjd
  taivaankappaleen korkeuskulma, joka voidaan mitata kulmamittarilla

altruismi (n)
altruism
  toisten kunnioittaminen ja huomioon ottaminen; epäitsekkyys

alttari (n)
altare
  rakennelma, jota käytetään uskonnollisissa pyhinä pidetyissä rituaaleissa

alttariliina (n)
altarduk
  alttarin peittävä kangas

alttaritaulu (n)
altartavla
  kristillisessä kirkossa alttarin takana oleva maalaus tai muu taideteos

alttius (n)
villighet
  piirre tai ominaisuus, taipumus, joka tekee herkäksi ja auliiksi johonkin suuntautumiseen tai tapaan toimia

alttoklarinetti (n)
altklarinett
  puupuhallin, klarinettiperheen alttosoitin, es-klarinettia oktaavia alempaa soiva soitin

alttotorvi (n)
althorn
  kolmiventtiinen Es- tai F-vireinen puhallinorkestereissa käytetty vaskipuhallin

alttoviulisti (n)
violist
  alttoviulun soittaja

alttoviulu (n)
viola, altviolin
  viola, viulun kanssa rakenteeltaan samanlainen, mutta sitä suurempi ja matalaäänisempi jousisoitin

alttoviulukonsertto (n)
violakonsert
  konsertto alttoviululle ja orkesterille

alue (n)
område, nejd
  paikka; rajattu, äärellinen ala

aluehallinto (n)
regionalförvaltning
  hallintotaso, joka on yleensä valtion tai harvemmin osavaltion keskushallintoa alempi ja sille alisteinen taso mutta paikallishallintoa korkeampi taso; hallintotaso, joka käsittää provinssin, maakunnan, läänin tai jonkin muun pienemmän alueen

aluepolitiikka (n)
regionalpolitik
  valtion tukitoimet, joilla pyritään tasapainottamaan kehitystä maan eri osissa; sen tavoitteena on turvata elinkeinotoiminta, toimeentulon hankkiminen, ammattitaidon ajanmukaisuus, palvelujen saatavuus ja hyvä elinympäristö jokaisen alueen väestölle

aluksi (adv)
i början, inledningsvis, först, till att börja med, till en början
  ensimmäiseksi, ensin, alkajaisiksi; jonkin ensimmäisessä vaiheessa

alumiini (n)
aluminium
  maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain yhdisteissä; sen kemiallinen merkki on Al

alumiinivene (n)
aluminium båt, aluminiumbåt
  alumiinimetallista valmistettu pienehkö vesikulkuneuvo

alumni (n)
alumn
  oppilaitoksesta valmistunut opiskelija, kasvatti

alun perin (adv)
från första början
  aiemmassa alkuperäisessä merkityksessä; alkuaan, alkujaan

aluna (n)
alun
  kaliumin ja alumiinin kaksoissuola

alus (n)
fartyg
  vesikulkuneuvo; (laajemmin) ilma- t. avaruuskulkuneuvo

alushousut (n)
kalsong, underbyxa, trosa
  ihoa vastaan pidettävät housut, jotka ovat lähinnä sukuelimien ja takapuolen suojana

aluskiinnitys (n)
fartygsinteckning
  alusrekisteriin merkityn aluksen kiinnitys rekisteriin tehtävällä merkinnällä, josta ilmenee aluksen oleminen rahamääräisen kirjallisen sitoumuksen vakuutena

aluslevy (n)
bricka
  pultin tai ruuvin kannan tai mutterin alle laitettava reiällinen yl. pyöreä levy

alusmaa (n)
lydland
  toisen valtion hallinnassa oleva maa/valtio

aluspaita (n)
undertröja linne, linne
  ihoa vasten (toisen paidan alla) pidettävä (miesten) kaulukseton paita

alustaa (v)
blanda till deg, knåda
  vastata tai sekoittaa taikinaa
inleda
  pitää alkupuheenvuoro keskustelulle

alusvaate (n)
underkläder
  päällysvaatteiden alla käytettävä vaatekappale: esimerkiksi alushousut tai rintaliivit

alvari (n)
alvar
  luontotyyppi, jossa kalkkikiven päällä on vain ohut multakerros

amalgaami (n)
amalgam
  elohopean ja jonkin toisen metallin seos

amanuenssi (n)
amanuens
  yliopistoissa hallinto-, suunnittelu-, selvitys- ja tiedotustehtävistä vastaava henkilö

amatsoni (n)
amason
  Kreikan mytologiassa Mustanmeren rannalla asuvan sotaisan, kuningatarten hallitseman naiskansan jäsen
amazon, amazonpapegoja
  mikä tahansa amatsonien () sukuun kuuluva papukaijalaji tai sellaisen yksilö

amatööri (n)
amatör
  harrastaja, harrastelija, aloittelija

amazoniantinami (n)
bartlettinamo
  eräs ruskotinamien sukuun () kuuluva tinamilintujen laji () tai sen yksilö

ambassadi (n)
ambassad
  suurlähetystö

ambivalenttinen (adj)
ambivalent
  ambivalenssiin liittyvä; sellainen, mihin sisältyy kaksijakoisia tunteita ja vastakohtaisuuksia

ambrotypia (n)
ambrotypi
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

ameba (n)
amöba
  Amoebozoa-kuntaan kuuluva yksisoluinen aitotumallinen eliö, joka liikkuu muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja

amerikanenglanti (n)
amerikanska
  englannin kielen variantti, jota puhutaan Yhdysvalloissa

amerikanismi (n)
amerikanism
  amerikanenglannin vaikutus jossakin muussa kielessä, erityisesti englannin kielen muissa varianteissa

amerikanrauta (n)
amerikanare
  1950-luvun tyylinen pohjoisamerikkalainen auto

amerikium (n)
americium
  eräs radioaktiivinen alkuainemetalli

amerikkalainen (adj)
amerikansk
  Amerikasta peräisin oleva tai Amerikkaan liittyvä

amerikkalainen (n)
amerikan, amerikanska
  Amerikoissa asuva, yleisimmin joko pohjoisamerikkalainen tai eteläamerikkalainen

ametisti (n)
ametist
  läpikuultava, väriltään sinipunaisesta purppuraan vaihteleva kvartsi

amfiboliitti (n)
amfibolit
  paasiassa sarvivälkkeestä, plagioklaasista ja biotiitista koostuva harmaanmusta, musta tai vihertävä metamorfinen kivilaji

amhara (n)
amhariska
  pääasiassa Etiopiassa puhuttu seemiläinen kieli, kielitunnus: am

amiakala (n)
bågfena
  mikä tahansa amiakalojen lahkoon () kuuluva viuhkaeväisten laji tai sellaisen yksilö

amiakalat (n)
bågfenor
  yksi viuhkaeväisten luokkaan kuuluvista luukalojen lahkoista ()

amiat (n)
bågfenor
  yksi amiakalojen lahkoon kuuluvista viuhkaeväisten heimoista ()
  yksi edelliseen kuuluvista suvuista ()

aminohappo (n)
aminosyra
  orgaaninen yhdistelmä, missä on sekä (emäksinen) aminoryhmä että (hapan) karboksyyliryhmä. On perustana joukolle koostumukseltaan erilaisia fysiologisesti merkittäviä orgaanisia happoja, joista kaikki proteiinit koostuvat

amiraali (n)
amiral
  merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien kenraalia

amiraaliperhonen (n)
amiral
  (eläintiede) amiraali, täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen ()

ammatinharjoittaja (n)
yrkesutövare
  henkilö, joka harjoittaa jotakin ammattia ansaintatarkoituksessa toimeentulon hankkimiseksi; yksityinen elinkeinonharjoittaja

ammatti (n)
yrke, profession
  se, mitä henkilö tekee työkseen; pätevyys jonkin tietyn työn taitamiseen

ammattikieli (n)
fackspråk
  ammattislangi, johonkin tiettyyn ammattialaan liittyvä sanasto tai ilmaisu; ammattiin liittyvä kielen ilmaisutapa

ammattikorkeakoulu (n)
yrkeshögskola
  korkeakoulu, joka antaa ammatillisen valmiuden, mutta joka ei harjoita tieteellistä perustutkimusta; työelämäsuuntautunut korkeakoulu

ammattikoulu (n)
yrkesskola
  toisen asteen oppilaitos, joka tarjoaa ammatillista peruskoulutusta, antaa ammattikoulutusta; ammattioppilaitos

ammattikoululainen (n)
yrkeskolelev
  ammattikoulussa opiskeleva henkilö

ammattikoulutus (n)
fackutbildning, yrkesutbildning
  ammattiin johtava koulutus

ammattiopisto (n)
fackläroverk, yrkesläroverk
  ammattioppilaitos

ammattitaiteilija (n)
yrkeskonstnär
  taiteen tekemisellä elantonsa hankkiva ihminen

ammattitaitoinen (adj)
fackkunnig, kvalificerad, proffsig, yrkeskunnig, yrkesskicklig
  oman ammattinsa (työnsä) hyvin osaava, pätevä

ammattitauti (n)
yrkessjukdom
  sairaus, jonka pääasiallinen aiheuttaja on työpaikan fysiologinen, biologinen tai kemiallinen altiste

ammentaa (v)
hämta, ösa
  ottaa keittoa tai nestettä astiasta, kauhoa

ammoniakki (n)
ammoniak
  typen ja vedyn yhdiste, NH₃

ammua (v)
råma
  pitää lehmän ääntä

ammus (n)
projektil
  ampuma-aseen projektiili; ampumatarvike tai tuhovaikutuksen välittävä esine

ammuu (interjection)
mu
  lehmän ääntelyä jäljittelevä sana

amnesia (n)
amnesi
  muistinmenetys; ohimenevä kohtaus tai pitkäaikainen korjautuva, pysyvä tai etenevä tila

amnestia (n)
amnesti
  tiettyihin, tavallisesti poliittisiin rikoksiin syyllistyneitä koskeva yleinen armahdus tai rangaistuksen lievennys; Suomessa yleinen armahdus voidaan säätää lailla

amorinkaari (n)
amorbåg
  ihmisen ylähuulen yläreuna

ampeeri (n)
ampere
  sähkövirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus A)

ampiainen (n)
geting
  yleensä yhdyskunnassa elävä hyönteinen heimossa , jonka naarailla on myrkkypistin, jonka pistos on tuskallinen myös ihmiselle

amppeli (n)
ampel
  riippuva lamppu tai kukka-astia

ampua (v)
skjuta
  laukaista ammus tai nuoli aseella johonkin kohteeseen ilman että kohde kuolee

ampuhaukka (n)
stenfalk
  jalohaukkoihin kuuluva pieni petolintu ()

ampuma-ase (n)
skjutvapen
  ampumiseen käytetty ase, usein tuliase, myös erilaiset jouset

ampuma-aukko (n)
embrassyr
  embrasyyri; puolustusmuurissa oleva holvattu (kasematissa) tai kattamaton (rintasuojassa) aukko josta voidaan ampua joko tykillä tai kiväärillä

ampumahiihto (n)
skidskytte, biathlon
  urheilulaji, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan hiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

ampumajuoksu (n)
springskytte
  ampumahiihdon kaltainen urheilumuoto, jossa hiihto on korvattu juoksulla

ampumatarvikkeet (n)
ammunition
  ampumiseen, tarkemmin laukaukseen tarvittavan materiaalin kokonaisuus

amputoida (v)
amputera
  poistaa leikkaamalla ruumiinosa kokonaan tai osittain

amputointi (n)
amputation
  kirurginen toimenpide jossa raaja tai raajan osa poistetaan

anaaliseksi (n)
analsex
  peräaukon kautta tapahtuva yhdyntä

anagrammi (n)
anagram
  sana tai sanajono, joka on muodostettu toisen sanan tai sanajonon kirjaimista kirjainjärjestystä muuttamalla

anakronismi (n)
anakronism#Ruotsi
  virhe ajan suhteen, esineen, asian tai käsitteen sijoittaminen sille sopimattomaan aikakauteen

anakronistinen (adj)
anakronistisk
  aikaan sopimaton, virheellinen ajan suhteen; eri aikakauteen liittyvä

analoginen (adj)
analog
  yhtenevä, yhdenmukainen, verrannollinen, vastaava, samantapainen, samankaltainen, samatoiminen; muodostavat analogian
  fyysisten määrien käsittelyyn, jatkuviin suureisiin perustuva, ei-digitaalinen

analysoida (v)
analysera
  eritellä, jakaa osiin; määrittää purkamalla osiin

analyysi (n)
analys
  tutkittavana olevan asian määrittäminen purkamalla osiin

analyytikko (n)
analytiker
  henkilö, joka analysoi jotain työkseen

analyyttinen filosofia (n)
analytisk filosofi
  nykyfilosofian valtavirtaus Yhdysvalloissa, Britanniassa, Australiassa sekä Pohjoismaissa

analyyttisyys (n)
analytiskhet
  se, että on analyyttinen

ananaskala (n)
Tallkottfisk
  eräs ananaskalojen heimoon kuuluva laji () tai sen yksilö

anarkia (n)
anarki
  (poliittinen ideologia) anarkismin mukainen aate ja yhteiskunta, jossa ei ole valtiota ja jossa vallan on aina perusteltava itsensä

anarkisti (n)
anarkist
  anarkismin kannattaja

anatomia (n)
anatomi
  eliöiden rakennetta käsittelevä tiede

anatominen (adj)
anatomisk
  sellainen, joka kuuluu anatomiaan, anatomiaan liittyvä, anatomialle ominainen, anatomiaa koskeva

andamaanilainen (adj)
andamanesisk
  Andamaaneihin liittyvä

andorralainen (adj)
andorransk
  Andorraan kuuluva tai siihen liittyvä

andorralainen (n)
andorran, andorranska
  pysyvästi Andorrassa asuva henkilö

androfobia (n)
androfobi
  miehiin kohdistuva pelko

andropaussi (n)
andropaus
  miehillä menopaussia vastaava energisyyden, varsinkin seksuaalisuuden heikkeneminen keski-iässä

anella (v)
tigga
  pyytää, kerjätä

anemia (n)
anemi, blodbrist
  veritauti, jossa punasolujen sisältämän hemoglobiinin tai itse punasolujen määrä on normaalia pienempi ja tämän seurauksena veren hapenkuljetuskyky on alentunut; vähäverisyys

anemometri (n)
anemometer
  tuulen voimakkuuden mittari, tuulimittari

aneurysma (n)
aneurysm, artärbråck
  verisuonen seinämän pullistuma

anfangi (n)
anfang
  (typografia) tekstin koristeellinen alkukirjain

anglikaaninen (adj)
anglikansk
  Englannin protestanttiseen valtionkirkkoon liittyvä, sen opetuksen mukainen

anglismi (n)
anglicism
  englannin kielestä muuhun kieleen siirtynyt sana tai lauserakenne, joka on usein vastaanottavan kielen omien sääntöjen vastainen

animaatio (n)
animation
  tekniikka, jolla luodaan liikkuvaa kuva yksittäisistä kuvista vaihtamalla niitä tietyin väliajoin useita kertoja sekunnissa

anisruoho (n)
anis
  (kasvitiede) sarjakukkaiheimon ruoho (), jonka lohkohedelmiä käytetään mausteena.

anjovis (n)
ansjovis
  fileerattu ja maustettu kalasäilyke, joka Pohjoismaissa on yleensä kilohailia

ankerias (n)
ål
  erityisesti laji (), jolla on pyöreä pitkulainen takaosasta litteä ruumis. Ankeriaan kehitysvaiheita ovat muna, toukka, lasiankerias ja aikuinen yksilö. Naaraat nousevat jokia pitkin makeaan veteen, josta lähtevät sukukypsinä vaellukselle mereen kohti lisääntymisalueita.

ankka (n)
anka, and
  kotieläimenä pidettävä sinisorsan muoto (), josta on useita muunnoksia

ankkalammikko (n)
ankdamm
  lammikko, jossa ankoilla on tapana viettää aikaansa

ankkuri (n)
ankare
  ketjulla tai köydellä varustettu yleensä rautainen väline aluksen, poijun tai muun kelluvan esineen kiinnittämiseen sen ajelehtimisen estämiseksi.
  pieni tynnyri, n. 39 litraa, käytetty vetomittana

ankkuriköysi (n)
ankartåg
  erityisesti merenkulussa aluksen ja ankkurin välinen touvi (myös vaijeri, ketju tms.)

ankkurilapsi (n)
ankarbarn
  alaikäinen turvapaikanhakija, joka oleskeluluvan saatuaan saa muun perheensä maahan perheenyhdistämisen perusteella

ankkuriomistaja (n)
ankarägare
  yrityksen osakkeiden haltija, joka omistaa osakkeita huomattavan määrän eikä ole lähiaikoina myymässä niitä pois

ankkuripeli (n)
ankarspel
  ankkurin laskemiseen käytettävä laite

anniskella (v)
utskänka
  myydä, tarjoilla alkoholia myyntipaikalla nautittavaksi

anniskelu (n)
utskänkning
  alkoholijuomien myynti ja tarjoilu anniskeluliikkeessä; se, että anniskellaan

anniskeluliike (n)
utskänkningsrörelse
  anniskeluravintola tai muu liike, jossa harjoitetaan anniskelua

anniskeluravintola (n)
utskänkningsrestaurang
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten tarjoamiseen erikoistunut ravintola, jossa myydään alkoholia ko. liikkeen anniskeluoikeuden edellyttämällä tavalla

annos (n)
dos
  kerralla otettava määrä lääkettä

annostus (n)
dosering
  määrä, joka lääkettä tms. annetaan

anoa (v)
anhålla, vädja
  pyytää nöyrästi; jättää avunpyyntö, lykkäyspyyntö...

anomalia (n)
anomali
  poikkeama, poikkeavuus

anomus (n)
anhållan
  nöyrä pyyntö; virallinen pyyntö

anonyymiys (n)
anonymitet
  nimeämättömyyden tila tai eksistentti

anopinkieli (n)
svärmorstunga
  isoanopinkieli (Sansevieria trifasciata), huonekasvina käytettävä mehikasvi

anoppi (n)
svärmor
  puolison äiti

anorakki (n)
anorak
  inuiittien käyttämä hupullinen, hylkeen tai karibun nahasta tehty, yleensä tuulenpitävä takki, joka ei aukea edestä vaan se puetaan pään yli vetämällä

anoreksia (n)
anorexi
  anoreksia nervosa, syömishäiriö, jossa ihminen näkee itsensä liian lihavana riippumatta siitä, kuinka laiha hän todellisuudessa on

ansaita (v)
tjäna
  saada rahaa esim. tekemästään työstä

ansaitseminen (n)
förtjänande, förvärvande
  ansioiden kartuttaminen, erityisesti ansiotyössä

ansio (n)
ersättning, inkomst
  rahana tai luontaisetuina saatu tulo, palkka

ansioluettelo (n)
meritförteckning
  luettelo henkilön koulutuksesta, työkokemuksesta ja muista taidoista

ansiosta (adv)
tack vare, på grund av
  aiheellisesti, täydestä syystä

ansoitus (n)
försåt
  ansoittamisen toteutus

antaa (v)
ge
  luovuttaa tai suoda jotakin
vetta
  olla johonkin päin, avautua

antaa anteeksi (v)
förlåta
  ilmaista toiselle, ettei ole vihainen toisen tekemästä virheestä tai loukkauksesta

antagonisti (n)
antagonist
  päähenkilön vastustaja

antarktinen (adj)
antarktisk
  etelänapaan ja sen lähialueisiin liittyvä

anteeksi (interjection)
förlåt
  sana, jolla osoitetaan katumusta. Sillä pyydetään anteeksiantoa (”Anna anteeksi!”) tai ilmaistaan anteeksi saamista (”Saat anteeksi.”).
ursäkta
  ennen kohteliasta kysymystä tai pyyntöä sanottava sana, jolla pahoitellaan toisen häiritsemistä

anteeksipyyntö (n)
ursäkt
  sosiaalinen ele, jonka tarkoitus on osoittaa katumusta epäoikeudenmukaiseksi koetusta teostaan; toisin kuin pahoittelu, sisältää oletusarvoisesti pyrkimyksen korjata aiheuttamansa epäkohta

anteliaasti (adv)
generöst, givmilt
  runsaasti tai mielellään antaen

anteliaisuus (n)
givmildhet
  antamiselle suopea ominaispiirre tai asenne

antelias (adj)
generös, givmild, frikostig, flott
  runsaasti tai mielellään jotakin lahjaksi antava

antenni (n)
antenn
  radioaaltojen vastaanottamiseen tai lähettämiseen tarkoitettu laite; avoin värähtelypiiri, joka sovittaa vastaanotto- tai lähetyslatteissa käsiteltävän radiotaajuisen signaalin ilmassa etenevään radiotaajuiseen säteilyyn.

antependium (n)
antependium
  alttarin etuosan peittävä kirkkotekstiili, alttariliina, alttarivaate

antibiootti (n)
antibiotikum
  bakteereja tuhoava aine, esimerkiksi penisilliini

antihiukkanen (n)
antipartikel
  hiukkanen, jolla on sama massa kuin tavallisella hiukkasella, mutta jonka kvanttiluvut ovat vastakkaiset

antikisoida (v)
antikisera
  tehdä tai laatia antiikin mallin tai ihanteiden mukaiseksi

antikvaari (n)
antikvarie
  vanhojen esineiden keräilijä tai tuntija

antikvariaatti (n)
antikvariat
  vanhojen kirjojen kauppa

antilooppi (n)
antilop
  useiden solakoiden, pitkä- ja ohutraajaisten laumoissa elävien onttosarvisten märehtijöiden yhteisnimitys

antimateria (n)
antimateria
  antihiukkasista koostuva materia

antimoni (n)
antimon
  metallinen alkuaine, jolla on myös epämetallinen allotrooppimuoto. Kemiallinen merkki: Sb.

antioksidantti (n)
antioxidant
  hapettumis-reaktion estävä aine, hapettumisenestoaine; kemiallinen yhdiste, joka estää toisten yhdisteiden hapettumista

antisykloni (n)
anticyklon
  korkeapaineen keskuksesta ulospäin suuntautuva tuulijärjestelmä

antiteesi (n)
antites
  vastakohta

antiviraalinen (adj)
antiviral
  virusten lisääntymistä ehkäisevä tai niitä tuhoava

antoisa (adj)
fruktbar, givande, nyttig
  virikkeitä t. virkistystä antava

antologia (n)
antologi
  valikoima useiden kirjailijoiden tuotantoa; runo-, novelli- tai muu kirjallisuuskokoelma

antropologi (n)
antropolog
  antropologian tutkija

antropologia (n)
antropologi
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva ihmistä tutkiva tiede, laajasti ottaen kaikki ihmisen ruumiillisia ja kulttuuriominaisuuksia tutkivat tieteet kuuluvat tähän; pohjoismaisessa opetuksessa aluetta on rajattu

antropomorfismi (n)
antropomorfism
  luontokappaleiden inhimillistäminen (ihmisenkaltaisen ominaisuuksien mieltäminen luontokappaleiden ominaisuuksiksi)

antura (n)
sula
  jalkineen ulkopohja
grundplatta
  (rakennustekniikka) maapohjalle ennen rakennusta tai muuta vaativaa rakennelmaa tehtävän perustuksen alimmainen, yleensä levein osa.

aortta (n)
aorta
  sydämen vasemmasta kammiosta lähtevä ruumiin suurin valtimo, ihmiskehon päävaltimo

apassi (n)
apache
  nimitys eräille toisilleen kielellistä ja kulttuurista sukua oleville intiaaniheimoille, jotka eurooppalaisten Amerikkaan saapumisen aikoina elivät nykyisten Yhdysvaltojen etelä- ja Meksikon pohjoisosissa

apatia (n)
apati
  haluttomuuden ja välinpitämättömyyden tila ja tunne, tunteettomuus

ape (n)
sörpa
  sekoittamalla olkisilppuun tai ruumeniin jauhoja saatu hevosen tai naudan rehu; koostumukseltaan vaihteleva rehuseos

apea (adj)
förstämd, modfälld, nedslagen
  alakuloinen, ankea, murheellinen

aperitiivi (n)
aperitif#Ruotsi
  ennen ruokailua nautittava alkoholijuoma

apheli (n)
aphelium
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on kauimpana keskustähdestään

apila (n)
klöver
  -suvun hernekasvi

apina (n)
apa
  jokin kädellisten lahkon osalahkoon kuuluva nisäkäs

apinanleipäpuu (n)
apbrödsträdet, baobab#Ruotsi
  mikä tahansa apinanleipäpuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

aplodi (n)
applåd
  kättentaputus suosionosoituksena

apogeum (n)
apogeum
  Maata kiertävän kappaleen kiertoradan piste, jossa se on kauimpana Maasta

apokryfinen (adj)
apokryfisk
  Raamatun kaanoniin sisältymätön, apokryfikirjoihin liittyvä
  hämäräperäinen

apostoli (n)
apostel
  Raamatussa mainittu Jeesuksen opetuslapsi

apostolinkyyti (n)
apostlahästar
  jalan matkaaminen

apostolinmiekka (n)
apostlalilja
  Brasiliasta peräisin oleva huonekasvina kasvatettu kurjenmiekkakasvi

apostrofi (n)
apostrof
  (typografia) suora heittomerkki (')

apotti (n)
abbot, abbé
  munkkiluostarin johtaja katolisessa kirkossa

appelsiini (n)
apelsin
  sen marja, jota arkikielessä kutsutaan hedelmäksi

appelsiinimehu (n)
apelsinjuice
  appelsiinista puristettu mehu

appi (n)
svärfar
  puolison isä

apportti (n)
apport
  yritykseen sijoittaminen muuna kuin rahasijoituksena; yritykseen sijoitetaan tavaraa tai muuta omaisuutta, josta voi olla yritykselle taloudellista hyötyä

apporttiomaisuus (n)
apportegendom
  omaisuus, joka sijoitetaan yritykseen apporttina; tavaraa tai muuta omaisuutta, josta voi olla yritykselle taloudellista hyötyä

apraksia (n)
apraxi
  neuropsykologinen häiriö, joka voi johtua synnynnäisestä kehitysvammasta, ilmetä aivohalvauksen jälkeen tai liittyä vanhuusiän dementiaan

aprikoosi (n)
aprikos
  sen hedelmä

aprillipila (n)
aprilskämt
  leikkimielinen puijaus, joka tehdään aprillipäivänä

apropoo (interjection)
apropå
  sivumennen/ohimennen sanoen, muuten

apteekkari (n)
apotekare
  henkilö, jolla on vaadittava tutkinto ja oikeus (apteekkioikeus) pitää apteekkia; historiallisesti apteekin omistaja ja lääkkeiden valmistaja; sana on jäänyt vanhanaikaiseksi ja pudonnut nykyhetken käytöstä, koska apteekkiala on muuttunut ja nykyään apteekeissa työskentelevät proviisorit ja farmaseutit

apteekki (n)
apotek
  lääkkeiden myynti- ja historiallisesti myös valmistusliike

apteekkilupa (n)
apotekstillstånd
  apteekkiliikkeen harjoittamiseen vaadittava viranomaisen myöntämä lupa

apteekkituote (n)
apoteksvara
  apteekkitavaroihin luettava tai muu apteekeissa kaupan oleva valmiste tai tarvike

apteeraus (n)
aptering
  kaadetun ja karsitun puunrungon katkaisukohtien määrittäminen huomioiden lenkous

apu (n)
hjälp
  toimi tai toimitus, minkä tarkoitus on auttaa pulaan joutunutta tai vaikeassa tilanteessa olevaa; auttaminen, avustaminen

apua (interjection)
hjälp
  avunhuuto

apulainen (n)
assistent, biträde
  henkilö, joka auttaa työssä tai tehtävässä, avustaja

apusana (n)
formord, hjälpord
  lauseenmuodostuksen avuksi tarvittu sana, joka ei kuulu muihin sanaluokkiin

aputoiminimi (n)
bifirma, hjälpfirma, hjälpfirmanamn
  osakeyhtiön tai osuuskunnan jostakin toimintayksiköstään käyttämä toiminimen kaltainen erityisnimi; periaatteessa yritys voi yksilöidä jokaisen yksikkönsä omalla aputoiminimellä, johon yritys saa yksinoikeuden rekisteröimällä tai vakiinnuttamalla

apuverbi (n)
hjälpverb
  (kielitiede) verbi jonka avulla muodostetaan verbin liittomuotoja; verbi, joka antaa pääverbistä semanttista tai lauseopillista lisätietoa

apuväline (n)
hjälpmedel
  jossakin toiminnassa helpottava esine tai asia; työkalu, tarvekalu

arabia (n)
arabiska
  arabimaissa puhuttava seemiläinen kieli, jonka kirjakielenä toimii ns. klassinen arabia; eri valtioiden alueilla puhuttavat kielimuodot poikkeavat toisistaan sanastoltaan ja ääntämykseltään

arabialainen (adj)
arabisk, arab-
  arabiankielistä etnistä alkuperää oleva, arabialaisuuteen liittyvä, Arabimaihin tai arabeihin liittyvä

arabialainen (n)
arab, arabiska
  arabi, etniseltä syntyperältään arabimaista oleva

arabikumi (n)
acaciagummi, akaciagummi, gummi arabicum
  eräiden akaasialajien ilmassa kovettuva maitiaisneste, jota käytetään muun muassa hyytelöimis- ja stabilointiaineena makeisissa ja lääketableteissa, sideaineena erilaisissa voiteissa ja tahnoissa sekä liimana savukepapereissa

aragonia (n)
aragonska
  (kielitiede) aragonian kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella virallisen kielen, espanjan, ohessa

areena (n)
arena
  roomalaisen amfiteatterin hiekkapäälysteinen näyttämö, jota kerrotaan käytetyn taistelukenttänä

areiolainen (adj)
ariansk
  areiolaisuuteen liittyvä

areiolaisuus (n)
arianism
  kristinuskon suuntaus, jonka mukaan Kristus ei ole samaa olemusta kuin Jumala ja joka tuomittiin kerettiläisyydeksi Nikean kirkolliskokouksessa vuonna 325

arendaattori (n)
arrendator, arrendehavare, arrendeinnehavare, arrendetagare
  vuokraaja, arennille ottaja

arenti (n)
arrende
  maanvuokraus; sellainen oikeussuhde, joka syntyy sopimuksella, jossa toinen antaa toiselle määräajaksi tietyillä ehdoilla nautinta- ja käyttöoikeuden maahan, metsästykseen tai muuhun vastaavaan
  maanvuokra; se korvaus, joka maanvuokrasopimuksen perusteella on suoritettava

arentiaika (n)
arrendeperiod, arrendetid
  vuokra-aika

arentiehto (n)
arrendevillkor
  maanvuokraehto

arentikirja (n)
arrendekontrakt
  maanvuokrasopimus, maan vuokraamisesta tehtävä osapuolia sitova päätös

arentilainen (n)
arrendator, arrendehavare, arrendetagare
  maanvuokraaja, tilanvuokraaja, vuokramies, vuokratilallinen, vuokraviljelijä

arentimaa (n)
arrendejord
  vuokramaa, vuokralle annettu tai otettu maa-alue

arentimaksu (n)
arrendeavgift
  maanvuokramaksu, vuokranantajalle maksettava korvaus maan käyttöoikeudesta

arentimies (n)
arrendator, arrendehavare, arrendetagare
  maanvuokraaja, tilanvuokraaja, vuokramies, vuokratilallinen, vuokraviljelijä

arentimäärä (n)
arrendebelopp, arrendesumma
  maanvuokramaksu, vuokranantajalle maksettava korvaus maan käyttöoikeudesta

arentioikeus (n)
arrenderättighet
  vuokraoikeus

arentipalsta (n)
arrendejord
  vuokramaa, vuokralle annettu tai otettu maalohko

arentisopimus (n)
arrendeavtal, arrendekontrakt
  maanvuokrasopimus, maan vuokraamisesta tehtävä osapuolia sitova päätös

arentisumma (n)
arrendebelopp, arrendesumma
  maanvuokramaksu, vuokranantajalle maksettava korvaus maan käyttöoikeudesta

arentitila (n)
arrendegård, arrendehemman, arrendelägenhet
  vuokratila, vuokralle annettu tai otettu määrärajainen maa-alue

arentitulo (n)
arrendeinkomst
  maan vuokralle antaneelle henkilölle maksettava korvaus joko rahana tai viljana

areometri (n)
areometer
  nesteiden ominaispainon määrittämiseen käytettävä mittalaite

argentiinalainen (adj)
argentinsk
  Argentiinasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

argentiinalainen (n)
argentinare
  Argentiinan kansalainen

argon (n)
argon
  jalokaasuihin kuuluva väritön, hajuton ja mauton alkuaine

argumentti (n)
argument
  looginen, perusteltu todistus tai mielipide

aristokraattinen (adj)
aristokratisk
  aristokratiaan liittyvä tai siihen kuuluva

aristokratia (n)
aristokrati
  valtiomuoto, jossa valta on yläluokalla, aatelilla tms.

aritmeettinen (adj)
aritmetisk
  sellainen, joka kuuluu aritmetiikkaan tai on sen sääntöjen mukainen, laskuopillinen

aritmetiikka (n)
aritmetik
  laskuoppi, joka käsittelee numeroilla merkittyjä suureita; käytettäviä laskutoimituksia ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku

arjalainen (adj)
arisk
  arjalaisiin liittyvä

arjalainen (n)
arier
  Intiaan noin 1900–1300 eKr. saapuneen indoiranilaisen valloittajakansan jäsen
  indoiranilaista kieltä puhuvan kansan jäsen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuvien eurooppalaisten kuvitteellisen kantakansan jäsen
  kansallissosialistien rotuopissa ihannoidun pohjoiseurooppalaisen ihmistyypin edustaja

arkadi (n)
arkad
  kaarikäytävä; pylväiden kannattelema holvikaarisarja

arkeologi (n)
arkeolog
  ammattinaan arkeologiaa harjoittava henkilö

arkeologia (n)
arkeologi
  tiede ihmisen kulttuurin kehityksestä sellaisena kuin se on tutkittavissa maasta ja maaperästä löydettyjen ihmisen toiminnan aikaan saattamien erilaisten rakenteiden ja esineiden jäännöksistä

arki (n)
vardag
  tavanomaiset tai ei-erityiset päivät elämässä

arkikieli (n)
vardagsspråk
  jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa puhekieltä, mutta sisältää vähemmän vapauksia

arkinen (adj)
vardaglig
  sellainen, joka kuuluu arkeen, arjelle ominainen

arkipuku (n)
vardagsdräkt, vardagskostym
  toimistotyötä, neuvotteluja, asiakaspalvelua yms. sisältävissä töissä käytettävä yhtenäinen arkinen miehen puku

arkipäiväinen (adj)
vardaglig
  sellainen, joka kuuluu arkipäivään, arkipäiville ominainen

arkisesti (adv)
vardagligt
  arkisella tavalla

arkisin (adv)
vardag, vardagslag
  arkipäivinä, arkipäivisin, työpäivisin

arkisto (n)
arkiv
  dokumenttien säilytyspaikka

arkistoida (v)
arkivera
  viedä, tuoda, siirtää, panna tai liittää arkistoon

arkkiatri (n)
arkiater
  hallitsijan henkilääkäri

arkkihiippakunta (n)
ärkestift
  arkkipiispan johtama hallintoalue kristillisissä kirkoissa

arkkipiispa (n)
ärkebiskop
  kirkollisessa hierarkiassa tavallista tärkeämmän hiippakunnan piispan asema; sen haltija

arkkitehti (n)
arkitekt
  alan korkeakoulussa tutkinnon suorittanut rakennusten ja miljöön suunnittelija

arkkitehtoninen (adj)
arkitektonisk
  arkkitehtuurin mukainen, arkkitehtuuriin liittyvä

arkkitehtuuri (n)
arkitektur, byggnadskonst
  rakennustaide, vallitsevaan ympäristöön yhdyskuntia, rakennuksia ja rakenteita tuottava sovelletun tieteen ala, mikä ratkaisuissaan painottaa esteettisiä, taloudellisia ja sosiologisia näkökohtia

arkkiveisu (n)
skillingtryck
  irtoarkkina julkaistu runo

arkku (n)
kista
  tavaroiden säilyttämiseen tarkoitettu suuri kannellinen laatikko

arkkuhauta (n)
kistgrav
  ruumisarkussa maakuoppaan sijoitetun vainajan olinpaikka

arkkuhautaus (n)
jordbegravning, kistbegravning
  vainajan sijoittaminen ruumisarkussa maahan kaivettuun kuoppaan

armahdus (n)
benådning
  se, että armahdetaan; oikeudenkäytön käytäntö, jossa hallitsija tai ylempi oikeusaste voi vapauttaa tuomitun rikollisen rangaistuksesta tai sen osasta, tai lieventää rangaistusta

armeija (n)
armé, här
  valtion puolustuksesta vastaava organisaatio, asevoimat, puolustusvoimat tai itsepuolustusvoimat kokonaisuudessaan

armeijakunta (n)
armékår
  useasta divisioonan tai prikaatin kokoisesta yksiköstä muodostuva yhtymä

armeliaisuus (n)
barmhärtighet
  säälin, laupeuden ja anteeksiantavuuden sisin, sydämellinen myötätunto puutteenalaisia ja kärsiviä kohtaan

armenia (n)
armeniska
  armeenien etupäässä Armeniassa puhuma indoeurooppalainen kieli (kielitunnus: hy)

armenialainen (adj)
armenisk
  Armeniasta peräisin oleva tai Armeniaan liittyvä

armenialainen (n)
armenier, armeniska
  Armenian kansalainen

armoton (adj)
obarmhärtig, skoningslös
  sellainen, joka ei anna armoa, säälimätön, ankara

arohiirihaukka (n)
örnvråk
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

aromi (n)
arom
  ruuan tai juoman tuoksu; aromi mielletään hyväksi tuoksuksi

arpa (n)
lott
  arpajaisissa arvontaan osallistuva lippu tai vastaava; arvontaväline

arpajaiset (n)
lotteri
  tilaisuus, jossa arvotaan raha-, tarvara- tai muita palkintoja osallistujien kesken

arpi (n)
ärr
  haavan tai muun viottuman seurauksena kehittyvän arpikudoksen muodostama jälki iholla

arpinen (adj)
ärrig
  sellainen, jolla tai jossa on arpia

arpitaani (n)
arpitanska
  samaan ryhmään ranskan, vallonin ja picardin kanssa kuuluva galloromaaninen kieli (Kielitunnus: frp)

arpominen (n)
lottande, lottdragning, lottning, utlottning
  arvan heittäminen, nostaminen, tai vetäminen, arvonnan toteutus

arroganssi (n)
arrogans
  röyhkeys, arroganttisuus

arrogantti (adj)
arrogant
  ylimielinen, pöyhkeä, röyhkeä

arrowjuurijauho (n)
arrowmjöl
  nuolijuuren juurimukuloista valmistettava jauho, jota käytetään ruokien saostamiseen

arseeni (n)
arsenik
  vaaleanharmaa, metallikiiltoinen, hauras alkuaine, myrkyllinen typpiryhmään kuuluva puolimetalli. Luonnossa arseeni esiintyy yleensä sulfideissa. Arseenin kemiallinen merkki on As.

arsenikki (n)
arseniktrioxid
  (kemia) arseenitrioksidi

artikkeli (n)
artikel
  monissa kielissä nominin, monesti vain substantiivin, yhteydessä oleva pikku sana, josta selviää, onko nomini epämääräisessä vai määräisessä muodossa sekä nominin mahdollinen suku
  tiettyä rajattua teemaa käsittelevä, usein yhden ihmisen laatima, kirjoitus, osa julkaisua

artikla (n)
artikel
  lain, sopimuksen tai muun juridisen dokumentin (yksittäinen) osio

artikuloida (v)
artikulera
  ääntää

arvata (v)
gissa
  antaa vastaukseksi jotain muuta kuin tieto, esimerkiksi luulo tai jotain satunnaista

arvio (n)
uppskattning, värdering, beräkning, uträckning
  yleensä lähtötietoihin perustuva summittainen laskelma

arvioida (v)
approximera
  tehdä arvio(inti) jnk ominaisuuksista

arviointi (n)
värdering
  arvion teko lähdeaineistoa hyödyntäen, myös aistimusten ja tuntuman perusteella

arvioverotus (n)
beskattning enligt prövning, beskattning enligt uppskattning, skönstaxering
  verottajan käyttämä menettely verovelvollisen tulon ja varallisuuden määräämiseksi silloin, kun veroilmoitusta ei ole annettu, se on puutteellinen tai sitä ei muuten voida käyttää verotuksen perusteena

arvo (n)
värde
  se, miten tärkeä jokin on; arvokkuuden määrä, merkitys, tärkeys
pris
  se, mitä jokin maksaa, hinta

arvo-osuus (n)
värdeandel
  elektroniseen arvo-osuusjärjestelmään tehty kirjaus, joka sisältää tiedon mm. osakkeiden määrästä ja omistajasta; arvo-osuudesta tehty merkintä korvaa esimerkiksi paperisia osakkeita, joukkovelkakirjoja ja sijoitusrahasto-osuuksia

arvo-osuusjärjestelmä (n)
kontobaserat system, värdeandelssystem
  sähköisiin tiedostoihin perustuva paperittoman arvopaperikaupan rekisterijärjestelmä, jossa arvo-osuudet merkitään arvo-osuustileille

arvo-osuusrekisteri (n)
värdeandelsregister
  ajantasainen sähköinen luettelo, johon on tallennettu kunkin omistajan arvo-osuustilin tiedot

arvo-osuustili (n)
värdeandelskonto, värdepapperskonto
  kirjanpidollinen tiedosto, johon kirjataan arvopaperisijoittajan omistukset yhtiöittäin ja lajeittain sekä tilinhaltijan omistuksiin liittyvät rajoitukset kuten panttaukset

arvoasema (n)
rangplats, rangställning
  arvostuksen mukainen sijoittuminen yhteisössä

arvoinen (adj)
värd
  arvoltaan jhk verrattavissa

arvoisa (adj)
ärad, hedervärd, vördig
  kunnioitettu

arvoitus (n)
gåta
  kysymys tai tarina, jonka vastausta arvoituksen kuulija ei tiedä

arvokas (adj)
värdefull
  kallis
värdig
  arvostettu, kunnioitettu, t. oman arvonsa tunteva

arvokiinteistö (n)
värdefastighet
  kallis tai muuten merkityksellinen kiinteistö

arvonimi (n)
titel
  jostakin ansiosta myönnettävä taikka tutkintoon perustuva nimitys, titteli

arvonkorotusrahasto (n)
uppskrivningsfond, värdeförhöjningsfond
  osakeyhtiön tai osuuskunnan kirjanpitoon liittyvä erityinen pääoma, joka syntyy korotettaessa eräiden taseeseen merkittyjen omaisuuserien kirjanpitoarvoa; menettely voidaan suorittaa esimerkiksi silloin, kun käyttöomaisuuteen kuuluvan maa-alueen, rakennuksen tai arvopaperin luovutushinta on hankintamenoa olennaisesti suurempi

arvonlisävero (n)
mervärdesomsättningsskatt, mervärdesskatt, moms, meromsättningsskatt
  EU:ssa tyypillinen hyödykkeen arvonlisäystä verottava vero, joka sisällytetään hyödykkeen loppukäyttäjän maksettavaksi tulevaan myyntihintaan

arvonta (n)
lotteri
  tilaisuus tai tapahtuma, jossa arvotaan jotakin, arpajaiset

arvopaperi (n)
värdepapper, fondpapper
  arvopaperikaupan kohteena oleva varallisuusarvollinen asiakirja tai arvo-osuus, kuten osake tai joukkovelkakirja

arvopaperikauppa (n)
fondhandel, handel med värdepapper, värdepappershandel
  arvopaperien jälkimarkkinoilla tapahtuva toiminta, jossa arvopaperi vaihtaa omistajaansa tavallisesti rahaa vastaan; toiminta tapahtuu usein arvopaperinvälittäjän avustuksella eikä siihen tarvita arvopaperin liikkeeseenlaskijan myötävaikutusta

arvopaperikauppias (n)
fondhandlare, fondkommissionär, värdepappersförmedlare, värdepappershandlare
  arvopapereita omaan lukuunsa ostava ja myyvä yksityinen henkilö tai yhteisö

arvopaperimarkkinat (n)
fondmarknad, värdepappersmarknad
  vaihdantakelpoisilla arvopapereilla tapahtuva järjestäytynyt kaupankäynti, jossa yhteisöt hankkivat pääomaa sijoittajilta

arvopaperipörssi (n)
fondbörs
  yhteisö, joka ottaa arvopapereita kaupankäynnin kohteeksi; kaupankäynti pörssissä perustuu tavallisesti huutokauppamenettelyssä tehtyihin sitoviin osto- ja myyntitarjouksiin; arvopaperimarkkinan keskeinen kauppapaikka, ja pääasialliset kaupankohteena olevat arvopaperit ovat osakkeita

arvopaperisalkku (n)
värdepappersportfölj
  yhden omistajan arvopaperiomistukset tai yksittäinen arvopaperien muodostama kokonaisuus

arvopaperistuminen (n)
värdepapperisering
  rahoituksen hankinta jälkimarkkinakelpoisten arvopaperien avulla perinteisten luottomuotojen kuten pankkilainan asemesta

arvopaperisäilytys (n)
fonddepå, värdepappersdepå, värdepappersförvar, värdepappersförvaring
  palvelumuoto, jossa pankki tai muu sijoituspalveluyritys säilyttää ja hoitaa asiakkaan arvopapereita tämän lukuun ja yleensä myös valvoo arvopapereihin liittyviä asiakkaan etuja

arvopaperivälittäjä (n)
fondkommissionär, värdepappersförmedlare
  toisen lukuun arvopapereita ostava ja myyvä yksityinen henkilö tai yritys

arvopuu (n)
gagnvirke, värdeträd
  havupuu tai lehtipuu, josta saatava tukki kelpaa vähintään sahatavaran raaka-aineeksi

arvopäivä (n)
valutadag, valuteringdag
  se kalenterivuorokausi, jona maksun suorituksen tai saamisoikeuden tai velvoitteen syntymisen katsotaan tapahtuneen

arvostaa (v)
uppskatta
  pitää jotakuta tai jotain laadultaan, moraalisesti tai eettisesti ylevänä

arvostelu (n)
kritik
  kriittinen tarkastelu, arviointi, kritiikki
  tällaisen tarkastelun tulos, esim. kirjoitettuna, arviointi
bedömning
  se, kun jotain arvostellaan, arvosteleminen

arvostus (n)
uppskattning
  arvostamisen toteutus

arvoteoria (n)
värdeteori
  filosofian osa-alue, joka tutkii arvoja

arvottaa (v)
värdera
  antaa, arvioida tai määrätä jollekin jokin arvo

as (n)
ass
  alennettu a-sävel, enharmoninen sävelen gis kanssa

as-molli (n)
ass-moll
  mollisävellaji, jossa kaikki juurisävelet on alennettu, rinnakkaissävellaji Ces-duurille, korvataan usein gis-mollilla, sävelet toonikasta subtoonikaan (harmoninen molli, HUOM! 7. sävelen ylennystä ei merkitä nuottiviivaston alkuun.): as, b, ces, des, es, fes, g

asbesti (n)
asbest
  karsinogeeninen palonkestävä kuitumainen rakennus- ja seosaine, jonka käyttö on kielletty

ase (n)
vapen
  väline tai laite, jota käytetään vahingoittamaan elämää ja omaisuutta, ja uhkailuun näillä sekä puolustautumiseen. Aseita voi käyttää metsästyksessä, eläinten tappamiseen ja tainnuttamiseen ja urheilussa

aseellinen (adj)
beväpnad, väpnad
  sellainen, jossa käytetään aseita

asehuone (n)
vapenhus
  vanhojen kirkkojen eteistila

aseistaa (v)
beväpna
  varustaa jk asein; toimittaa aseita jklle,

aseistautua (v)
beväpna
  varustaa itsensä asein

asekotelo (n)
hölster
  käsiaseen (pistoolin, revolverin) kantamiseen käytettävä yleensä varustevyöhön kiinnitettävä kotelo

aseksuaalisuus (n)
asexualitet
  seksuaalisen kiinnostuksen tai halun puuttuminen

aselepo (n)
vapenvila
  sodan osapuolien kesken sovittu sotatoimet määräajaksi tai toistaiseksi keskeyttävä tauko, jonka aikana yleensä pyritään käynnistämään rauhanneuvottelut

asema (n)
station
  julkisen kulkuneuvon (junan, bussin, taksin) pääte- tai pysähdyspaikka

asemakaava (n)
bebyggelseplan, grundplan, plankarta, stadsplan
  taajaman lakisääteinen rakentamissuunnitelma

asemakomendantti (n)
stationskommendant
  aiemmin sotilas, joka sodan tai sotaharjoituksen aikana valvoi rautatieasemalla sotilasjunien kulkua, kuormaamista ja purkamista

asenne (n)
attityd
  eettisiin arvoihin tai sosiaalisesti merkitykselliseen kohteeseen perustuva myönteinen tai kielteinen suhtautumistapa, ohje, kuvaus tai neuvo, kuinka toimia tavoitteen saavuttamiseksi

asennus (n)
installation, installering, montering, uppsättning
  koneen, laitteen, kalusteen tai vastaavan sijoittaminen, kiinnittäminen ja säätö käyttöä varten

asentaa (v)
installera
  tehdä asennus

asentaja (n)
installatör, montör
  jonkin teknisen alan asentamista tekevä ammattihenkilö

asento (interjection)
giv akt
  käsky asettua valmiusasentoon seuraavaan käskynantoon valmistautumista varten

asento (n)
ställning
  positio, se avaruudellinen tila missä joku tai jokin on itseensä tai johonkin muuhun kohteeseen nähden
givakt, ställning
  valmiusasento seisten kantapäät yhdessä ja kädet nyrkissä kiinni jalkojen ulkosyrjissä

asepalvelus (n)
militärtjänst
  asevelvollisuuden suorittaminen aseellisena; varusmiespalvelus; armeija

aseptinen (adj)
aseptik
  (lääketiede) bakteeriton, tartunta-aineeton

asetaatti (n)
acetat
  etikkahapon suola tai esteri sekä asetaattisuoloissa esiintyvä anioni

asetelma (n)
stilleben
  elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus, valokuva tms.

asetelmamaalaus (n)
stillebenmålning
  liikkumattomista esineistä sommiteltu maalattu kuva

asetoni (n)
aceton
  dimetyyliketoni, orgaanisten aineiden erinomainen liuotin, jota esiintyy myös jossain määrin veressä ja virtsassa

asettaa (v)
placera, lägga
  laittaa, panna, sijoittaa paikalleen

asetus (n)
förordning
  Euroopan parlamentin ja neuvoston antama säädös, joka tulee sellaisenaan välittömästi voimaan

asetyleeni (n)
acetylen
  alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, normaalilämpötilassa kaasumainen hiilivety, jonka kemiallinen kaava on C₂H₂

asevarustelu (n)
rustning, upprustning
  aseistus, aseistautuminen

asevelvollinen (n)
värnpliktig
  henkilö, joka on asevelvollisuuden alainen

asevelvollisuus (n)
värnplikt
  osa lakisääteistä maanpuolustusvelvollisuutta; edellyttää osallistumista aselliseen, aseettomaan tai siviilipalvelukseen, ellei maan laki mahdollista myös totaalikieltäytymistä

asevoimat (n)
vapenmakt
  valtion tai valtioliiton puolustusvoimat, sotavoimat tai armeija

asia (n)
sak
  abstrakti seikka; käsiteltävä tapaus, juttu; aihe
mål, ärende
  juttu, oikeusjuttu; samaan tapaukseen liittyvien osasten kokonaisuus, joka on siirretty tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen käsittelyyn ja ratkaistavaksi
ärende
  hoidettava tehtävä, toimi; asiointi
fakta, sanning
  viestinnän uskottava tai merkittävä informaatiosisältö; substanssi; tosiasia, fakta, sisältö

asiakas (n)
kund
  jonkin tuotteen ostaja tai jonkin palvelun tilaaja, kaupanteossa myyjän vastapuoli, se jota myyjä palvelee

asiakasomistaja (n)
ägarkund
  osuuskunnan osuuden omistaja, joka on myös liikkeen asiakas, esim. osuuskaupoissa

asiakaspalvelu (n)
kundservice, kundbetjäning
  yrityksen asiakkaalle antama palvelu

asiakirja (n)
aktstycke, akt
  julkinen tai yksityinen kirjallinen todiste, joka osoittaa viranomaisen päätöksen, määräyksen tai muun toimenpiteen taikka yksityisen henkilön oikeudellisesti merkittävän tahdonilmauksen

asiakirjahallinto (n)
dokumentförvaltning
  hallinnon osa-alue, joka vastaa asiakirjojen hallintaprosessien ohjauksesta ja valvonnasta asiakirjoja tuottavassa organisaatiossa

asianajaja (n)
advokat
  Suomessa asianajajaluetteloon merkitty ammattimaisesti asianajotoimintaa harjoittava lakimies

asianmukainen (adj)
vederbörlig
  asiaan soveltuva, tarkoituksenmukainen

asianomainen (adj)
vederbörlig
  asian edellyttämä, asiaan kuuluva; sellainen mitä jokin koskee

asianomainen (n)
vederbörande
  se jota käsiteltävä asia koskee

asianomistaja (n)
målsägande
  rikoksen kohteeksi joutunut

asioida (v)
uträtta ärend
  hoitaa asioita

askaislainen (n)
villnäsbo
  Pysyvästi Askaisissa asuva henkilö.

askare (n)
syssla
  pieni, mutta tarpeellinen tehtävä

askarrella (v)
pyssla, syssla
  puuhata askareissaan, toimittaa
knåpa, pyssla, pynja
  valmistaa harrastusluonteisesti käsityönä, yleensä jotakin kevyttä ja/tai heikkorakenteista

askeettinen (adj)
asketisk
  askeesiin liittyvä

askel (n)
steg
  juoksu-, kävely- tai tanssiliike, jossa toinen jalka siirretään toisen eteen, ja sille kohdistetaan kehon paino
  välivaihe tai toimi pyrittäessä asteittain johonkin päämääräään; toimenpide

askelkuvio (n)
figur
  (tanssi) perättäisten askelten muodostama kuvio

askelma (n)
steg, avsats
  portaiden tai tikkaiden kävellen kulkemiseen suunniteltu pieni vaakasuora taso tai puola

askelmerkki (n)
anloppsmärke, satsmärke, stegmärke
  yleisurheilussa muiden muassa pituushyppääjien ja kolmiloikkaajien käyttämät radan pintaan tehdyt merkinnät, joiden avulla askeleet sovitetaan ponnistukseen sopiviksi

aspiriini (n)
aspirin
  asetyylisalisyylihappoa lääkeaineena sisältävä tulehduskipulääke; mikä tahansa asetyylisalisyylihappoa vaikuttavana aineosana sisältävä lääkevalmiste

astatiini (n)
astat
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki At

aste (n)
grad
  tasokulman mittayksikkö eli kulman suuruuden mittayksikkö, tunnus °
  lämpötilan mittayksikkö
stadium
  kehitysaste, kehittymisen aste, kertoo kuinka kehittynyt jokin on

astelevy (n)
gradskiva
  levy, jossa on asteikko kulmien mittaamiseen

asterikasvit (n)
korgblommiga växter
  lajimäärältään maailman suurin siemenkasviheimo, ()

asteriski (n)
asterisk
  tähtimerkki *, jota käytetään mm. alaviitteen merkkinä, ja tietotekniikassa kertomerkin asemesta sekä jokerimerkkinä

asteroidivyöhyke (n)
asteroidbälte
  Marsin ja Jupiterin välissä sijaitseva lukuisista asteroideista ja Cereksestä koostuva vyöhyke

astevaihtelu (n)
stadieväxling
  kielellinen ilmiö, jossa kaksoiskonsonantillista eli vahva-asteista sanaa taivutettaessa toinen konsonantti katoaa ja sanasta tulee heikkoasteinen. Suomessa vaihtelu koskee soinnittomia klusiileita. Toisessa tapauksessa vaihtelu (laatuvaihtelu) esiintyy tilanteessa, jossa klusiili vaihtuu toiseksi äänteeksi.

astiakaappi (n)
skänk
  kaappi, jossa säilytetään astioita

astianpesukone (n)
diskmaskin
  astiat koneellisesti pesevä laite tai kodinkone

astiasto (n)
servis
  kokonaisuus, joka sisältää ruoan tarjoilemiseen ja/tai syömiseen tarvittavat astiat

astrofyysikko (n)
astrofysiker
  astrofysiikkaan erikoistunut tutkija

astrologi (n)
astrolog
  astrologiaa harjoittava henkilö, tähdistäennustaja

astrologia (n)
astrologi
  oppi, jonka mukaan tähtien ja planeettojen asemat ilmaisevat ihmisen luonnetta, elämän tapahtumia yms. ja joukko keinoja, joiden avulla pyritään saamaan ymmärrystä näistä tähtien ja planeettojen asemia tutkimalla

astrologinen (adj)
astrologisk
  astrologiaan liittyvä, astrologiaan perustuva

astronautti (n)
astronaut
  avaruuslentäjä

astronominen yksikkö (n)
astronomisk enhet
  etäisyyden ja matkan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 149 597 870 700 metriä (tunnus au, aiemmin AU)

astua (v)
träda
  (laista, asetuksesta, määräyksestä) ~ voimaan, par. tulla voimaan; olla jostakin hetkestä lähtien jotakin määräävä tai säätelevä; täyttää jokin tehtävä t. toimi niin kuin on virallisesti määrätty
avla
  (koiraspuolisesta kotieläimestä) siittää

asu (n)
dräkt
  vaatetus, vaatteista ja asusteista muodostuva kokonaisuus

asua (v)
bo
  elää ja pitää majaa jossakin

asuinalue (n)
bostadsområde
  kaupungin tai kuntakeskuksen tiheään asuttu osa

asuinrakennus (n)
boningshus, bostadshus
  rakennus, joka on suunniteltu käytettäväksi asuntona ja/tai jota käytetään asuntona

asukas (n)
invånare
  henkilö, joka asuu jossakin paikassa

asukasluku (n)
folkmängd
  se, paljonko tietyllä alueella on asukkaita

asumaton (adj)
obefolkad
  jossa ei ole asukkaita, autio

asumus (n)
boning, bostad, gård, härbärge
  vaatimaton rakennelma, jota käytetään asumiseen

asumusero (n)
boskillnad, hemskillnad
  avioliitossa eläneiden ihmisten muuttaminen asumaan erilleen toisistaan

asunto (n)
lägenhet, bostad, boende
  paikka, jossa asutaan

asunto-osakeyhtiö (n)
bostadsaktiebolag
  asumiseen tarkoitetun kiinteistön omistava, erikseen omistettaviin asunto-osakkeisiin jakautuva osakeyhtiön erityistyyppi, jota johtaa isännöitsijä

asuntola (n)
studenthem, elevhem, internat
  (yleensä jonkin yhdistyksen ylläpitämä) joukko asuntoja, joissa asuvilla henkilöillä on niihin tietyin perustein myönnettävä asumisoikeus (esim. opiskelija-asuntolassa voivat asua vain opiskelijat)

asustaa (v)
bo, leva
  asua, oleilla, majailla; asustella
accessoera
  täydentää ja viimeistellä asu asusteilla

asuste (n)
accessoar
  vaatetukseen kuuluva, varsinaisesta puvusta erillinen asun täydentävä pukine tai viimestelevä koriste

asuttaminen (n)
kolonisering
  suunnitelmallista asuntojen ja asukkaiden sijoittamista alueelle, jossa ei entuudestaan ole merkittää asutusta

asutus (n)
bebyggelse
  paikka tai alue, jolla asutaan pysyvästi

asutustila (n)
kolonat, kolonisationslägenhet
  valtion maattomalle väestölle järjestämä tila, josta asukkaat voivat saada elantonsa

atavistinen (adj)
atavistisk
  (kehitysoppi) atavismiin liittyvä tai perustuva

ateisti (n)
ateist
  henkilö, joka ei usko jumalien olemassaoloon

ateistinen (adj)
ateistisk
  ateismiin liittyvä, jumaliin uskomaton

ateljee (n)
ateljé
  taiteilijan työtila, työhuone, työpaja

ateria (n)
måltid
  yhdellä kerralla nautittava ruokakokonaisuus; ruoka, ruoka-annos
  ruokailu, ruokahetki

aterioida (v)
spisa
  ruokailla, einehtiä, murkinoida

atlanttinen (adj)
atlantisk
  Atlanttiin liittyvä

atleettinen (adj)
atletisk
  ruumiinrakenteeltaan atleetin kaltainen; urheilullinen, lihaksikas

atomi (n)
atom
  aineen perusosa, joka koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista; alkuaineen kemiallisesti pienin osa

atomiabsorptiospektrofotometri (n)
atomabsorptionsspektrofotometer
  atomiabsorptiospektrometri

atomiabsorptiospektrometri (n)
atomabsorptionsspektrometer
  atomiabsorptiospektroskopiassa käytettävä mittalaite, jolla tutkitaan eri alkuaineiden pitoisuuksia liuoksissa sen perusteella, että tiedetään, kuinka paljon valon eri aallonpituuksia kunkin alkuaineen atomeista absorboituu

atomiabsorptiospektroskooppi (n)
atomabsorptionsspektroskop
  atomiabsorptiospektrometri

atomifysiikka (n)
atomfysik
  laajassa merkityksessä aineen atomirakennetta ja ominaisuuksia tutkivaa fysiikkaa, tavallisesti kuitenkin atomien elektroniverhoa ja siihen liittyviä ilmiöitä tutkiva fysiikan osa

atomikello (n)
atomur
  kello, joka käyttää atomien resonanssitaajuuksia ajan mittaamiseen

atomiluku (n)
atomnummer
  luku, joka ilmaisee alkuaineen atomin ytimessä olevien protonien määrän

atomimassa (n)
atommassa
  alkuaineen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien keskimääräinen massa

atomimassayksikkö (n)
atommassenhet
  massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6605402·10-27 kg. Tunnus u.

atomipommi (n)
atombomb
  pommi, jota käytetään ydinaseena

atomiteoria (n)
atomteori
  tieteellinen teoria, jonka mukaan kaikki aine koostuu diskreeteistä eli epäjatkuvista yksiköistä eli atomeista, jotka ovat kemiallisesti jakamattomia; kuvataan atomimallien avulla

atomiydin (n)
atomkärna
  atomin nukleoneista, eli protoneista ja lähes poikkeuksetta neutroneista, koostuva keskus, jota ympäröivät elektronit; atomiytimellä on positiivinen sähkövaraus ja se muodostaa valtaosan atomin massasta

atooppinen (adj)
atopisk
  atopian luonteinen, yliherkkä

atopia (n)
atopi
  henkilön periytyvä taipumus herkistyä esim. siitepölylle, yliherkkyys

atsidi (n)
azid
  typpiatomin anioni, jonka kaava on N3¯ myös atsidi-ionin sisältävä ioniyhdiste tai molekyyliyhdiste

atsimuutti (n)
azimut
  taivaankappaleen ja havaintopisteen etelämeridiaanien välinen kulmaetäisyys horisontissa

attentaatti (n)
attentat
  poliittinen murha (yritys), pommi-isku, isku

attribuutti (n)
attribut
  määrite, ominaisuus

audionomi (n)
audionom
  terveydenhuollon erityisasiantuntija, joka tutkii, kuntouttaa ja ennaltaehkäisee kuulo- ja tasapainoaistiin liittyviä vammoja

auer (n)
solrök
  (ilmatiede) aurinkousva, näkyvyyttä haittaava, usein sinisenharmaa savumainen verho, joka on seurausta pitkän poutajakson aikana mm. maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä ilmaan kohonneiden hienonhienojen hiukkasten muodostamien pölypilvien aiheuttama ilman sameus.

aueta (v)
öppnas
  mennä auki, avautua

aukile (n)
fontanell
  nuoren yksilön kallon vielä luutumaton kohta

aukio (n)
plats, plan
  avoin paikka maastossa; taajamassa torimainen avoin paikka, avokortteli tai vastaava

aukko (n)
hål
  reikä, läpi, avauma
  heikko kohta puolustuslinjassa tms.

auksiini (n)
auxin
  eräitä kasvihormoneja

aunuksenkarjala (n)
olonetsiska, onega-karelska
  livvi

aura (n)
plog
  maanviljelyssä maanmuokkaukseen käytettävä kone, kyntöaura
aura
  joissain uskonnoissa tai uskomuksissa ihmistä tai muuta elävää olentoa ympäröivä energiakenttä

aura-auto (n)
plogbil
  auto, joka on varustettu lumen poistamiseen tieltä

aurata (v)
ploga, plöja
  ajaa tai siirtää lunta pois lumiauralla, kyntää auralla
skränka
  (tekniikka) olla aurauksessa

auringonkukka (n)
solros
  pitkävartinen ja kookaskukkainen öljykasvi (), jonka siemeniä käytetään ravinnoksi

auringonkukkaöljy (n)
solrosolja
  auringonkukan siemenistä puristamalla tai uuttamalla valmistettu öljy

auringonlasku (n)
solnedgång
  luonnonilmiö, jossa Aurinko laskee Maan horisontin taakse

auringonnousu (n)
soluppgång
  ajankohta aamulla, jolloin auringon yläreuna nousee horisontin yläpuolelle tasaiselta maastolta mitattuna

auringonpaiste (n)
solsken
  auringosta saatavat infrapuna-, ultravioletti- ja näkyvän valon säteily

auringonpilkku (n)
solfläck
  auringon pinnassa näkyvä normaalia viileämpi ja tummempi alue

auringonpistos (n)
solsting
  päähän kohdistuva liiallinen lämpösäteily, jonka seurauksena on hermostollisia oireita

auringonvalo (n)
solljus
  auringosta tuleva luonnon valo

aurinko (n)
sol
  tähti, etenkin merkityksessä aurinkokunnan keskus

aurinkoenergia (n)
solenergi
  auringon säteilyenergian hyödyntäminen suorana energianlähteenä

aurinkohattu (n)
solhatt
  ihoa auringon säteilyltä suojaava päähine

aurinkoinen (adj)
solig, lycklig, glad
  auringonpaisteinen, jossa aurinko paistaa
glad, lycklig
  hyväntuulinen

aurinkokansi (n)
soldäck
  laivan kannen osa, jolla voidaan ottaa aurinkoa

aurinkokello (n)
solur#Ruotsi, solur
  ajan näyttämiseen käytettävä laite, jossa erityisen osoittimen, gnomonin, langettama varjo kertoo ajan

aurinkokunta (n)
solsystem
  aurinkokeskinen järjestelmä, jossa joukko taivaankappaleita kiertää keskuksena olevan tähden ympäri ja pysyy sen vetovoiman vaikutuspiirissä

aurinkolasit (n)
solglasögon
  silmiä auringolta suojaavat sävytetyt, usein vahvuudettomat silmälasit

aurinkopaneeli (n)
solpanel
  vähittäismyynti- ja asennuskelpoinen moduuli, joka on kokoonpantu useista tukirakenteeseen kiinnitetyistä aurinkokennoista; tuottaa auringonvaloon asetettuna hyödynnettävää sähköenergiaa ja siten toimii sähköntuotannon välineenä

aurinkosähkö (n)
solel
  Auringon säteilyenergiasta aurinkopaneeleilla tuotettu sähkö

aurinkotuoli (n)
vilstol
  auringonottoon tarkoitettu lepotuoli

aurinkotuuli (n)
solvind
  Auringon lähettämä hiukkassäteily, ei liity tavalliseen käsitykseen tuulesta

aurinkovoide (n)
solkräm
  voide, joka iholle levitettynä suojaa jossain määrin UV-säteilyltä

aurinkovoimala (n)
solkraftverk
  auringon energiaa keräävä laitteisto

aurto (n)
örtug
  keskiajalla arvokkain lyöty raha, joka jakaantui kahdeksaan penninkiin; aurtua

australianpaimenkoira (n)
australian shepherd
  erilaisista paimenkoirista, lähinnä maatiaistaustaisista brittiläisistä yksilöistä, Yhdysvalloissa jalostettu koirarotu tai sen yksilö

autioittaa (v)
ödelägga
  saada autioitumaan; saada tyhjenemään ihmisistä/asukkaista

autiosaari (n)
obebodd ö, öde ö
  asumaton saari

autiotalo (n)
ödehus
  asumaton talo, hylätty asuinrakennus tai joskus julkinen tms. rakennus

autismi (n)
autism
  neurobiologinen kehityshäiriö, jossa kommunikaatio muiden ihmisten kanssa on häiriintynyt

auto (n)
bil, automobil
  eräs pyörillä kulkeva henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu moottorikäyttöinen ajoneuvotyyppi eli henkilöauto

autodidakti (n)
autodidakt
  itseoppinut; itseoppinut henkilö

autoilu (n)
bilism
  yksityisen henkilöauton käyttäminen kulkuvälineenä tai vapaa-ajan käyttöön; se, että autoillaan

autoimmunisaatio (n)
autoimmunisering
  (mikrobiologia, lääketiede) vasta-aineiden syntyminen elimistön omaa kudosta vastaan

autokansi (n)
bildäck
  autolautan kansi, jolle mukaan otettavat autot ajetaan matkan ajaksi

autokanta (n)
bilbestånd, bilpark
  tietyn alueen autojen kokonaisuus

autokatos (n)
biltak
  melko avoseinäinen katettu säilytystila yhdelle tai useammalle ajoneuvolle

autokefaalinen (adj)
autokefal
  itsehallinnollinen, joka ei kuulu patriarkaatin alaisuuteen (ortodoksisesta kirkkokunnasta)

autokoulu (n)
bilskola, trafikskola
  paikka, jossa opetetaan ajamaan auton lisäksi myös muilla moottoriajoneuvoilla

autokratia (n)
autokrati
  hallintomuoto, jossa yhdellä henkilöllä on rajaton valta, yksinvalta, yksinvaltius

autolasi (n)
bilglas
  autojen ja muiden ajoneuvojen ikkunoissa käytettävä lasi, joka tyypillisesti on tavallista ikkunalasia kestävämpää ja yleisesti myös karkaisemalla käsiteltyä

autolautta (n)
färja
  yhdellä tai useammalla autokannella varustettu moottorialus, joka on erityisesti valmistettu ajoneuvojen kuljetukseen veden yli

automaattinen (adj)
automatisk
  sellainen, joka toimii ennakkoon suunnitellulla tavalla itsestään, itsetoiminen

automaattisesti (adv)
automatiskt
  tavalla joka on automaattinen

automerkki (n)
bilmärke
  brändi jolla autoja valmistava yritys myy autojaan

autonomia (n)
autonomi
  itsehallinto

autonrengas (n)
bildäck
  auton tietynlainen rengas, joita on tyypillisesti autossa neljä kappaletta

autopaikkavaatimus (n)
parkeringsbestämmelse, parkeringsnorm
  rakentamisen edellytyksenä asetettu vaatimus kiinteistön autojen pysäköintipaikkojen vähimmäismäärästä

autoritaarinen (adj)
auktoritär
  vallan keskittämiseen perustuva

autosuoja (n)
bilgarage
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu melko avoin tai lähes umpinainen suojainen säilytystila

autotalli (n)
garage, bilskjul, bilstall
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu lähes umpinainen säilytystila

autoteollisuus (n)
bilindustri
  teollisuudenala, jossa valmistetaan autoja

autourheilu (n)
bilsport
  autot käsittävä moottoriurheilu

auttaa (v)
hjälpa
  antaa apua tai tukea jollekin

auttava (adj)
hjälpsam
  sellainen, joka auttaa, antaa apua

avaari (n)
avar
  Venäjällä, Georgiassa ja Azerbaidžanissa puhuttu kieli (kielitunnus: ava)

avaimenreikä (n)
nyckelhål
  lukossa lukituksen käsittelyä varten tavallisesti mekaaniselle avaimelle oleva sijoituspaikka, kolo tai syvennys.

avain (n)
nyckel
  lukon avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu esine

avainlaji (n)
nyckelart
  laji, jonka olemassaolo on koko ekosysteemin ja sen eliöiden kannalta tärkeä

avainlukulista (n)
nyckeltalslista
  verkkopankkiin kirjautuessa tarvittavia numerosarjoja sisältävä kortti, jossa on joukko pankin tunnuksia ja niitä vastaavat asiakkaan tunnukset

avainministeri (n)
nyckelminister
  vaikutusvaltainen, tärkeässä asemassa oleva hallituksen jäsen

avainnippu (n)
nyckelknippa
  renkaaseen kiinnitetyt avaimet kokonaisuutena

avainromaani (n)
nyckelroman
  romaani, jonka henkilöt ovat todellisesta elämästä, mutta joiden nimet ovat keksittyjä

avainviulu (n)
nyckelharpa
  Ruotsissa keskiajalla kehittynyt, yleensä 16-kielinen jousisoitin

avajaiset (n)
öppning
  tilaisuus, jossa jokin tapahtuma t. liikeyritys avataan yleisölle

avanto (n)
vak
  vesialueen jäähän tehty (tai syntynyt) aukko

avaruus (n)
rymd, världsrymd
  miltei tyhjä osa maailmankaikkeutta planeettojen kaasukehien ulkopuolella
  joukko, jolla on jokin määritelty rakenne

avaruusalus (n)
rymdfarkost, rymdskepp
  alus, joka on rakennettu avaruudessa liikkumista varten

avaruuslentäjä (n)
astronaut, kosmonaut
  henkilö, joka lentää tai on lentänyt avaruudessa

avaruusoikeus (n)
rymdrätt
  ulkoavaruudessa tapahtuvaa ihmisen toimintaa koskeva oikeustieteen haara

avaruusolento (n)
utomjording, rymdvarelse
  avaruudesta Maahan tullut eliö tai avaruudessa Maan ulkopuolella sijaitseva eliö

avaruuspuku (n)
rymddräkt
  ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä

avaruusromu (n)
rymdskrot
  Maata avaruudessa kiertävää ihmisen aikaansaamaa romua, joka on miehitettyjen avaruusalusten päästämiä roskia ja jätteitä, astronauteilta kadonneita työkaluja, maalinhitusia ynnä muita pieniä ja vähän suurempiakin kappaleita kuten rikkinäisiä satelliitteja ja kantorakettien vaiheita, jotka aikaansaavat törmäysvaaran satelliiteille ja miehitetyille avaruusaluksille

avata (v)
öppna
  aukaista, kiertää, laittaa, leikata, työntää, vetää auki korkki tai kansi; levittää tai kääntää auki laskostettu, taitettu suljettu kappale; kääntää auki ovi, luukku tai muu este, tai jonkinlainen kiinnitys

aventaminen (n)
brotschning
  se, että avennetaan

aventuriini (n)
aventurin
  kvartsin vihreää tai ruskeaa kiillesuomujen täplittämää lajia

avioehto (n)
äktenskapsförord
  aviopuolisoiden sopimus omaisuuden jaosta erotilanteessa

avioero (n)
skilsmässa, äktenskapsskillnad
  avioliiton lakkaaminen

avioitua (v)
ingå äktenskap
  solmia avioliitto

avioliitto (n)
äktenskap
  kirkon tai valtion virallistama parisuhde, yhteiskunnan hyväksymä miehen ja naisen yksiavioisen yhteiselämän muoto, jossa vallitsevat lait ja normit tuottavat oikeuksia ja velvollisuuksia aviopuolisoille, joidenkin kirkkokuntien sakramentti; uskonnon hyväksymä naisten ja miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen pysyvässä suhteessa ja pysyväksi tarkoitettu instituutio lasten hankkimiseksi ja kasvattamiseksi

aviomies (n)
man, make
  mies, joka on avioliitossa vaimonsa kanssa

aviopari (n)
gift par, äkta par
  pariskunta, joka on vihitty avioliittoon

aviovaimo (n)
fru
  nainen, joka on avioliitossa miehensä kanssa

avoauto (n)
öppen bil
  henkilöauto, jossa ei ole kiinteää kattoa

avohoito (n)
öppenvård
  ohjattua terveyden- tai sairaanhoitoa, jossa potilas asuu omassa kodissaan, eikä vietä pitkiä aikoja laitoksessa tai sairaalan vuodeosastolla

avoimuus (n)
öppenhet
  se, että on avoin

avoin (adj)
öppen
  auki oleva, avattu
ledig
  esillä oleva, näkyvä, peittelemätön
öppen, öppenhjärtig
  avomielinen, suora, rehellinen, teeskentelemätön

avoin lähdekoodi (n)
öppen källkod
  (ohjelmointi) lähdekoodi, jonka pääsee näkemään ja jota voi käyttää ja muokata lisenssiehtojen mukaisesti; vastakohta suljetulle lähdekoodille

avoin yhtiö (n)
handelsbolag
  yhtiömuoto, jossa kaikki yhtiömiehet vastaavat henkilökohtaisesti yhtiön veloista ja muista velvoitteista sekä omasta että muiden yhtiömiesten puolesta

avoin yliopisto (n)
öppna universitet
  yliopisto tai opintojärjestelmä, jossa tarjotaan avointa, yliopistotasoista opetusta pohjakoulutuksesta, iästä ja tavoitteista riippumatta ilman sisäänpääsyvaatimuksia tai hyvin vähäisillä sellaisilla

avoin äänestys (n)
öppen omröstning
  äänestys, jossa tiedetään miten kukin äänesti

avokado (n)
avokado
  sen päärynänmuotoinen hedelmä, jossa on tyypillisesti tummanvihreä kuori

avokätinen (adj)
frikostig, givmild, runhänt
  antelias, runsas

avoliitto (n)
samboende, samvetsäktenskap
  se, että pariskunta asuu avioliittoa solmimatta vakituisesti yhdessä

avotuli (n)
öppen eld
  ulkoilmassa sytytetty tuli, nuotio, kokko, rovio

avovesi (n)
öppet vatten
  vesi tai vesistö jossa ei ole jääpeitettä

avustaa (v)
bidra
  auttaa

avustaja (n)
assistent, medhjälpare, biträde
  henkilö, jonka tehtävänä on auttaa jotakuta toista; henkilö, joka avustaa

avustajakunta (n)
medarbetarstab, statistkår
  tietyn henkilön tai tiettyjen henkilöiden apuna olevien ihmisten muodostama ryhmä

avuton (adj)
hjälplös
  joka ei tule omin voimin toimeen

azawakh (n)
azawakh
  malilainen vinttikoira

b (n)
b, bess
  alenettu h-sävel, enharmoninen sävelen ais kanssa

baari (n)
bar
  ravintolan yhteydessä oleva tila alkoholijuomien tiskiltä myyntiin, drinkkibaari

baarimestari (n)
bartender, barmästare
  baarityöhön erikoistunut ravintolatyöntekijä

baarimikko (n)
bartender
  baarityöhön erikoistunut ravintolatyöntekijä

bagatelli (n)
bagatell
  vähämerkityksinen tai epäoleellinen asia
  lyhyt, yleensä klassinen kirjallisuus- tai musiikkiteos, joka on tyypillisesti luonteeltaan kepeä tai leikkisä

bagatellisoida (v)
bagatellisera
  arkistaa, vähätellä

baijeri (n)
bayerska
  (kielitiede) baijerin kieli (tunnus: bar); Baijerin ja Itävallan alueella puhuttava germaaninen kieli

bakeliitti (n)
bakelit
  (kemia, tekniikka) kertamuovi, jota valmistetaan kuumentamalla alkalien kanssa formaldehydiä ja fenolia.

bakteeri (n)
bakterie
  mikroskooppisen pieni yksisoluinen, tumaton eliö. Jotkin bakteerit aiheuttavat sairauksia, osa taas on kantajalleen hyödyllisiä.

bakteriofagi (n)
bakteriofag
  virus, joka loisii bakteerissa ja tuhoaa niitä

bakteriologia (n)
bakteriologi
  bakteerioppi, bakteereita tutkiva tieteenala

baletti (n)
balett
  musiikin säestyksellä näyttämöllä esitettävä tanssimuoto, mitä esitetään itsenäisenä teoksena tai osana oopperaa

baliisi (n)
balis
  kiskojen välissä oleva junan automaattisen kulunvalvonnan elektroninen komponentti

balladi (n)
ballad
  lyhyt lyyrinen, tanssin säestyksenä laulettu lemmenruno, myöhemmin tunnelmallinen kertova laulu

ballistiikka (n)
ballistik
  lentävien kappaleiden, etenkin luotien ja ammusten liikeratoja tutkiva dynamiikan sovellettu tiede

ballistinen (adj)
ballistisk
  ballistiikkaan liittyvä, ballistiikan mukainen

ballistinen ohjus (n)
ballistisk robot
  ohjus, joka laukaistaan rakettimoottorin voimalla avaruuteen ja palaa Maahan ballistiikan lakien mukaisesti osuakseen kohteeseensa

bambu (n)
bambu
  mikä hyvänsä -tribukseen kuuluva heinäkasvi
  bambukasvista valmistettu kuitu tai kangas

bambuesirippu (n)
bamburidån
  kylmän sodan aikainen Aasian sosialististen ja kapitalististen maiden välinen raja

banaali (adj)
banal
  lattea, kulunut, arkipäiväinen, tavanomainen, liian tavallinen

banaani (n)
banan
  (kasvitiede, yleisesti) muu banaanien suvun () trooppinen ruohokasvi. Luonnon lajikkeita on noin 40. Viljelyyn kasvit lisätään yleensä suvuttomasti.
  näiden kasvien hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja

banaanijauho (n)
bananmjöl
  raaoista kuorituista ja kuivatuista banaaneista jauhettu gluteeniton jauho

banaanikasvi (n)
bananväxt
  mikä tahansa banaanikasvien heimoon () kuuluva kasvilaji tai sellaisen yksilö

banaanikärpänen (n)
bananfluga
  eräs mahlakärpästen heimoon kuuluva kärpäslaji () tai sen yksilö

banaaninärhi (n)
svartbröstad skrika
  eräs loistonärhien sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

banaanivaltio (n)
bananrepublik
  nimitys pienestä poliittisesti epästabiilista korruptoituneen klikin hallitsemasta valtiosta, jolla on yleensä suuri riippuvuus yhdestä vientituotteesta, erityisesti Väli-Amerikassa

banderolli (n)
banderoll
  julistekangas, iso lakana, jossa tekstiä tai kuvaa

banja (n)
banja
  venäläinen saunaa vastaava kylpylaitos

baptisterio (n)
baptisterium
  kastekirkko, pyöreä tai monikulmainen yleensä tuomiokirkon yhteydessä oleva erillinen kirkollinen rakennus, jonka keskellä on kasteallas, jossa piispat aiemmin kastoivat kristinuskoon kääntyneitä

barabaikit (n)
barabaig, barabaik
  yksi datooga-kansan heimoista

barabaikki (n)
barabaig, barabaik
  barabaikkien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

barbituraatti (n)
barbiturat
  uni- ja rauhoittavissa lääkkeissä käytetty barbituurihaposta johdettu lääkeaine, jonka käyttöä on merkittävästi rajoitettu yliannostuksen aiheuttamien kuolemantapausten sekä korkean riippuvuuspotentiaalin vuoksi

bardi (n)
bard
  runoilija ja laulaja, etenkin kelttiläinen ammattirunonlaulaja keskiajalla

barium (n)
barium
  maa-alkaleihin kuuluva pehmeä, valkoinen metalli, tunnus Ba

barokki (n)
barock
  Eräs arkkitehtuurin ja taiteen tyylisuunta.

barokkimusiikki (n)
barockmusik
  barokin aikakaudella sävelletty musiikki

barreli (n)
fat
  raakaöljyn tilavuuden yksikkö, 159 litraa

barrikadi (n)
barrikad
  tiesulku, erityisesti armeijaa varten rakennettu

barré-sointu (n)
barréackord
  kitaransoitossa sointu, joka soitetaan ottamalla barré-ote

baryoni (n)
baryon
  kolmesta kvarkista koostuva hiukkanen; fermioni, jonka spin on puoliluku

basaari (n)
basar
  persialaisperäinen sana kauppakadulle tai -paikalle

basilika (n)
basilika
  antiikin Rooman arkkitehtuurille tyypillinen suorakaiteen muotoinen kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi; rakenteeltaan tällainen kirkko

basiliski (n)
basilisk
  liskomainen tarueläin, jolla on pitkä häntä, linnun jalat, kotkan nokka, lohikäärmeen kieli ja suuret lepakonsiivet

basilli (n)
bacill
  Basillus-sukuun kuuluva, itiöitä tuottava aerobinen, sauvamainen ja grampositiivinen bakteeri

basisti (n)
basist
  muusikko, joka soittaa sähköistä bassoa eli bassokitaraa tai akustista bassoa eli kontrabassoa

baskeri (n)
basker
  alun perin baskien kansallispukuun kuulunut asuste: villasta tehty pyöreä, litteä lipaton ja lieritön päähine, jossa on keskellä huopanypykkä

baski (n)
baskiska
  baskin kieli, baskien puhuma isolaattikieli
bask
  erään Biskajanlahden rannalla asuvan kansan jäsen

bassokitara (n)
bas, basgitarr, elbas
  1950-luvulla kehitetty, useimmiten sähköinen kielisoitin, jota käytetään enimmäkseen populaarimusiikissa

bassoklarinetti (n)
basklarinett
  klarinettia suurempi ja matalaäänisempi puupuhallin, klarinettiperheen basso, b-klarinettia oktaavia matalammalta soiva b-vireinen klarinetti

bastioni (n)
bastion
  vallinsarvi; bastionilinnoituksen muurin ulkoneva puolustusrakenne

bataatti (n)
sötpotatis, batat
  eräs elämänlankojen sukuun kuuluva makea ja suurimukulainen viljelyskasvilaji () tai sen yksilö tai tämän mukula, perunan etäinen sukulainen

batiikki (n)
batik
  Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka; näin värjätty kangas tai muu tekstiili

baškiiri (n)
basjkiriska
  Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella puhuttu turkkilainen kieli (kielitunnus: ba)

becquerel (n)
becquerel
  säteilyn aktiivisuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Bq)

beetasäteily (n)
betasönderfall
  radioaktiivisen hajoamisen seurauksena syntyvää hiukkassäteilyä, jossa atomin ytimestä poistuu eli emittoituu beetahiukkanen

begiini (n)
begin
  begiinit 1200-luvun Euroopassa olleita uskonnollisia naisjärjestöjä

belgialainen (n)
belgare, belgiska
  Belgian kansalainen

belladonna (n)
belladonna
  erityisesti , erittäin myrkyllinen eteläeurooppalainen lääkkeenä käytetty kasvi

benediktiini (n)
benediktin
  benediktiiniläinen munkki

benediktiiniläinen (adj)
benediktinsk
  benediktiiniläisyyteen kuuluva

bengali (n)
bengali, bengaliska
  bengalin kieli (kielitunnus: bn), indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Bangladeshissa ja Intiassa. Yksi maailman puhutuimmista kielistä.

bensiini (n)
bensin
  raakaöljystä jalostettu polttoaine, jota käytetään ottomoottoreissa, joissa polttoaineseos sytytetään sähkökipinällä, moottoribensiini

bensiinimoottori (n)
bensinmotor
  polttomoottori, joka käyttää bensiiniä polttoaineena, ottomoottori

bentoniitti (n)
bentonit
  luonnossa esiintyvä savityyppi, jossa oleellisena osana on montmorilloniitti, ja joka kykenee absorboimalla suuria määriä vettä suotuisissa oloissa laajenemaan tilavuudeltaan jopa kymmenkertaiseksi

berberi (n)
berber
  Pohjois-Afrikan afroaasialaiseen kieliryhmään kuuluva kantaväestöä edustava henkilö

bergamotti (n)
bergamott
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu () ja sen hedelmä

berkelium (n)
berkelium
  eräs alkuaine (tunnus Bk)

berliiniläinen (adj)
berlinsk
  Berliinistä peräisin oleva tai Berliiniin liittyvä

berliiniläinen (n)
berlinare
  pysyvästi Berliinissä asuva henkilö

berylli (n)
beryll
  silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali (Al₂Be₃(Si₆O18)

beryllium (n)
beryllium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

besserwisser (n)
besserwisser
  viisastelija, näsäviisas

bestis (n)
bästis
  paras ystävä

betoni (n)
betong
  veteen sekoitetusta sementistä ja kiviaineksesta valmistettu rakentamiseen käytettävä massa, ja sen kovettuessa syntyvä aine

betonimylly (n)
cementblandare, betongblandare
  laite jolla sekoitetaan valmistettavaa betonia

bidee (n)
bidé
  alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku on tarkoitettu alapään pesemiseen

biisi (n)
låt
  musiikkikappale

bijektiivinen (adj)
bijektiv
  sellainen, joka on injektiivinen ja surjektiivinen

bikinit (n)
bikini
  kaksiosainen naisten uima-asu, joka peittää lähinnä rinnat ja intiimialueen pikkuhousujen tapaan

bilehile (n)
festprisse
  henkilö, joka tykkää bilettämisestä, juhlimisesta

biljardi (n)
biljard
  pallopeli, jota pelataan erityisellä veralla päällystetyllä pöydällä

biljardikeppi (n)
kö, biljardkö
  biljardipelien peliväline, pallojen lyömiseen käytettävä pitkä kapeneva sauva

biljardipallo (n)
biljardboll
  biljardissa pelivälineenä käytettävä jostakin soveliaasta massasta valmistettu pallo

biljardipöytä (n)
biljardbord
  vihreällä veralla päällystetty erityinen pöytä, jolla pelataan biljardia

biljoona (numeral)
biljon
  miljoona miljoonaa eli tuhat miljardia; vastaava numeroin ilmaistuna 1 000 000 000 000

binomi (n)
binom
  kaksiterminen polynomi

biodiversiteetti (n)
biodiversitet
  käsite, jolla laajimman määritelmän mukaan tarkoitetaan kaikkea elollisen luonnon monipuolisuutta

biogeneesi (n)
biogenes
  elämän kehittyminen toisista olemassa olevista eliöistä

bioinformatiikka (n)
bioinformatik
  monitieteellinen tutkimusala, joka kehittää ja käyttää erilaisia matematiikan, tietojenkäsittelytieteen sekä tilastotieteen menetelmiä biologisten ongelmien ratkaisuun

biojäte (n)
bioavfall
  eloperäinen jäte, josta sen hajotessa syntyy multaa

biokemia (n)
biokemi
  elävien olioiden kemiallista koostumusta ja elävien solujen kemiallisia muutoksia ja niihin liittyviä ilmiöitä tutkiva kemian haara

biologi (n)
biolog
  biologiaa ammattinaan harjoittava henkilö; elollisen luonnon tutkija

biologia (n)
biologi
  elollista luontoa ja elämää tutkiva tiede

biologinen (adj)
biologisk
  biologian alaan kuuluva

biologinen lääke (n)
biologiskt läkemedel
  lääkevalmiste, jonka vaikuttava aine tuotetaan elävissä soluissa

biomuovi (n)
bioplast
  kasvi- tai eläinperäisistä raaka-aineista valmistettu materiaali

biopolttoaine (n)
biobränsle
  biomassasta eli eloperäisestä aineesta tuotettu polttoaine

biopsia (n)
biopsi
  koepalan tai solunäytteen ottaminen elävästä kudoksesta ja otetun näytteen tutkiminen

biopuhdistus (n)
biologisk rening
  ympäristön puhdistus pieneliöitä apuna käyttäen

biosfääri (n)
biosfär
  elonkehä; maapallon pinnan osa, jolla elämä on mahdollista; ekosysteemien muodostama kokonaisuus

biosimilaari (n)
biosimilar
  biologinen kaltaislääke; alkuperäislääkettä halvempi biologinen lääke, jolla on samankaltaiset vaikutukset potilaan hoidossa kuin alkuperäisellä lääkevalmisteella

bipolaarinen (adj)
bipolär
  kaksinapainen

birgittalainen (adj)
birgittinsk
  birgittalaisiin liittyvä

birgittalainen (n)
birgittasyster, birgittiner
  Pyhän Birgitan (1303–73) perustaman luostarijärjestön jäsen

biseksuaali (n)
bisexuell
  henkilö, joka tuntee seksuaalista vetoa kumpaankin sukupuoleen

biseksuaalinen (adj)
bisexuell
  molempiin sukupuoliin vetoa tunteva

biseksuaalisuus (n)
bisexualitet
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen sekä miehiin että naisiin

blogata (v)
blogga
  kirjoittaa tai pitää blogia

bloggaaja (n)
bloggare
  blogin pitäjä

blogi (n)
blogg
  julkinen, verkossa pidettävä päiväkirja

blokata (v)
blockera
  estää pääsy; estää toiminta; (sos.mediassa) evätä lukuoikeus ja estää vuorovaikutus toiselta käyttäjältä

blondi (n)
blondin
  vaaleaverikkö; vaaleahiuksinen (käytetään useammin naisista)

boa (n)
boa, boaorm
  eteläamerikkalaisia jättiläiskäärmeitä (Boinea), boakäärme

boheemi (adj)
bohem
  epäsovinnainen; yhteiskunnan marginaaliin kuuluva; köyhyyttä romantisoiva

boheemi (n)
bohemisk
  boheemi henkilö

boikotti (n)
bojkott
  painostusmuoto, joka perustuu taloudellisten suhteiden katkaisemiseen, esim. jättämällä tietyn valmistajan tuotteet ostamatta

boksarikapina (n)
boxarupproret
  Kiinassa vuosina 1899–1901 tapahtunut länsimaalaisvastainen kansannousu

bokseri (n)
boxer
  eräs saksalainen koirarotu

bokserimoottori (n)
boxermotor, boxer
  polttomoottori, jossa sylinterit on sijoitettu vastakkain toisiinsa nähden, vastaiskumoottori

bokserit (n)
boxer, boxershorts
  lyhytlahkeiset miesten alushousut

bolivialainen (adj)
boliviansk
  Boliviasta peräisin oleva tai Boliviaan liittyvä

bolivialainen (n)
bolivian, bolivianska, bolivianare
  Bolivian kansalainen

bolševikki (n)
bolsjevik
  bolševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen radikaali siipi, josta sittemmin tuli oma puolueensa; toista siipeä kutsuttiin menševikeiksi

bolševismi (n)
bolsjevism
  bolševikkien ajama asia (vastakohtana menševikkien asialle)
  bolševikkien ajama sosialismin muoto

boniteetti (n)
bonitet
  kasvupaikan kyky tuottaa puuta

booli (n)
bål
  juhliin tehty, isosta maljasta tarjottava helmeilevä, yleensä alkoholipitoinen, juoma

boori (n)
bor
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine

boorihappo (n)
borsyra
  eräs heikko happo: boorin yhdiste, jota käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin (H₃BO₃)

bordelli (n)
bordell, glädjehus horhus skökohus
  rakennus tai huoneisto, jossa prostituoidut ottavat vastaan asiakkaita

bosnia (n)
bosniska
  bosnian kieli (kielitunnus: bs), Bosnia ja Hertsegovinassa puhuttava slaavilainen kieli

bosniankielinen (adj)
bosnisk
  bosnian kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

botti (n)
bot
  tietokoneohjelma, joka toimii määriteltyjen ohjeiden mukaan ainakin osittain itsenäisesti ilman ihmisen myötävaikutusta

boysenmarja (n)
boysenbär
  eri vatukkalajeista syntynyt risteymä ( × ), jota viljellään marjojensa takia

bradykardia (n)
bradykardi
  sydämen harvalyöntisyys

brasilialainen (adj)
brasiliansk
  Brasiliasta peräisin oleva tai Brasiliaan liittyvä

brasilialainen (n)
brasilian, brasilianare, brasilianska
  Brasilian pääkaupungin Brasilian asukas

brasilianterrieri (n)
terrier brasileiro
  pieniä portugalinpodengoja muistuttava Brasiliaan aikanaan Euroopasta tuotuihin koiriin pohjautuva terriereihin kuuluva koirarotu

bravuuri (n)
bravur
  sellainen teko, jossa henkilö on erityisen loistelias

bretoni (n)
bretonska
  Bretagnessa asuvan kansan edustaja

brexitööri (n)
brexitör
  (neologismi) Britannian eroa Euroopan unionista vaativa henkilö, Britannian EU-eroa kannattava kansalainen

briljantti (n)
briljant
  timantin 56-sivuinen hiontamuoto

britanninen kieli (n)
brittisk språk
  mikä tahansa kelttiläisten saarikielten britannisten kielten ryhmään kuuluva kieli

brodeeraus (n)
broderi, brodering
  kirjonta, koruompelu, koristeompelu

broileri (n)
broiler, kyckling
  lihantuotantoon jalostettu nopeakasvuinen kana, joka teurastetaan nuorena

bromi (n)
brom
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki Br

bronkia (n)
bronk
  keuhkoputki

brošši (n)
brosch
  (vanhahtava) rintaneula

bruselloosi (n)
brucellos
  tarttuva -bakteerin auheuttama tauti, joka johtaa naudalla sikiön syntymiseen ennenaikaisesti

brutaali (adj)
brutal
  raaka, piittaamaton

brysselinkaali (n)
brysselkål, rosenkål
  ruusukaali

brändi (n)
bränd
  pääasiassa tuotteen, yrityksen tai palvelun muista vastaavista erottava tietynlaisten aineettomien attribuuttien joukko

budjetti (n)
budget
  talousarvio

bulgaria (n)
bulgariska
  Bulgariassa puhuttava eteläslaavilainen kieli (kielitunnus: bg). Bulgarian kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

bulgarialainen (adj)
bulgarisk
  Bulgariasta peräisin oleva tai Bulgariaan liittyvä

bulgarialainen (n)
bulgariska, bulgar
  pysyvästi Bulgariassa asuva henkilö

bulgur (n)
bulgur
  Lähi-idän tapaan valmistettu vehnäsuurimo

bulldoggi (n)
bulldogg
  eräs koirarotu

bulvaani (n)
bulvan
  henkilö, joka näennäisesti toimii itsenäisesti, mutta on toisen kätyri; välikäsi, valeostaja

bumerangi (n)
bumerang
  australialaislähtöinen puinen metsästysväline ja taisteluase. Metsästysvälineenä se oli käytännöllinen siksi, koska se palaa lähtöpaikkaansa jos ei osu kohteeseen.

bungalow (n)
bungalow
  yksi- tai puolitoistakerroksinen pientalo, jossa on yksi tai useampi katettu veranta

bunkkeri (n)
bunker
  ihmisten tai tärkeän omaisuuden sotatoimilta suojaamiseen tarkoitettu, tavallisesti betonirakenteinen varustus
  laivan polttoaine- tai muu säiliö

burnuusi (n)
burnus
  berberien ja Pohjois-Afrikan arabien perinteinen paksu hupullinen viitta

bussikatos (n)
busskur, väderskydd
  linja-auton pysäkillä tai laiturilla oleva säältä suojaava katos odottajille

bussilinja (n)
busslinje
  linja-autoilla liikennöitävä julkisen liikenteen reitti ja sillä harjoitettava säännönmukainen liikennöinti

bussipysäkki (n)
busshållplats
  linja-autopysäkki

busuki (n)
bouzouki
  kreikkalaista alkuperää oleva kielisoitin, jonka erästä varianttia käytetään myös irlantilaisessa kansanmusiikissa

buuata (v)
bua
  osoittaa eriävää mielipidettä tai tyytymättömyyttä jonkin suhteen käyttämällä sanaa ”buu”
bua ut, utbua
  osoittaa epäsuosiota jollekulle tai jollekin käyttämällä sanaa ”buu”

buuri (n)
boer
  Alankomaista lähtöisin olevan valkoisen hollanninkielisen (> afrikaansinkielisen) väestön jäsen nykyisessä Etelä-Afrikassa tai Namibiassa

bušmanni (n)
buschman
  erään eteläisen Afrikan vanhimpana pidetyn kansan jäsen

byrokraatti (n)
byråkrat
  byrokratiaa harjoittava ja ylläpitävä tai sen piirissä toimiva henkilö

byrokratia (n)
byråkrati
  organisaation toimintaa pyörittävä rakenne ja määräykset; hallintokoneisto

bysanttilainen (adj)
bysantinsk
  Bysantin valtakunnasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

bändi (n)
band
  yhtye joka esittää (rock-, jazz- tai pop-) musiikkia

c (n)
c
  C-duuriasteikon ensimmäinen sävel

caddie (n)
caddie
  mailapoika (golfissa)

cella (n)
cella
  muinaiskreikkalaisen temppelin sisin osa, jossa sijaitsi jumalan, jolle temppeli oli omistettu, patsas

celsiusaste (n)
grad Celsius
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö

cembalo (n)
cembalo
  1400-luvulla kehitetty kosketinsoitin, joka kuuluu pianon edeltäjiin

cerium (n)
cerium
  eräs alkuaine, tunnus: Ce

cesium (n)
cesium
  eräs alkuaine

chaconne (n)
chaconne
  1600-luvun soitinmusiikissa käyttöön tullut espanjalaissyntyinen sävellyslaji

cocktail (n)
cocktail
  usein alkoholipitoinen juomasekoitus

costaricalainen (adj)
costaricansk
  Costa Ricasta peräisin oleva tai Costa Ricaan liittyvä

coulombi (n)
coulomb
  sähköisen varauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, ampeerisekunti. Tunnus: C

curling (n)
curling
  jäällä pelattava joukkuepeli, jossa liu’utetaan jäätä pitkin kahvallisia muodoltaan tasapohjaisia ja pyöreitä graniittikiviä yrittäen saada ne siirretyksi sääntöjen mukaisesti kohteena olevan kehän keskelle

curling-pelaaja (n)
curlingspelare
  henkilö, joka pelaa curlingia

d (n)
d
  C-duuriasteikon 2. sävel

daami (n)
dam
  (hieno) nainen; miehen naispuolinen seuralainen

damasti (n)
damast
  kangas, johon kuvio syntyy jakarditekniikalla satiinisidoksen loimi- ja kudevaltaisuuden vaihtelulla

darwininkettu (n)
darwinräv
  eräs eteläamerikankettujen sukuun kuuluva koiraeläinten laji () tai sen yksilö

datatalous (n)
data ekonomi
  sähköisessä muodossa olevan tiedon hyödyntäminen kaupallisena toimintana

dateerata (v)
datera
  päivätä

datiivi (n)
dativ
  sijamuoto, joka merkitsee epäsuoraa osaobjektia, vastaa yleensä kysymykseen ”kenelle?”; esiintyy laajalti indoeurooppalaisissa kielissä

de la Chapellen oireyhtymä (n)
manlig pseudohermafroditism
  genotyyppisenä feminiinisyytenä, mutta fenotyyppisenä maskuliinisuutena ilmenevä mutaatio, joka aiheutuu SRY-geenin vaihtumisesta meioosissa normaalista sijainnistaan Y-kromosomista X-kromosomiin

debentuuri (n)
debentur
  yrityksen liikkeeseen laskema joukkovelkakirja, jota vastaan yritys ottaa lainaa

debytantti (n)
debutant
  taiteilija, kirjailija tms. joka esiintyy ensimmäistä kertaa julkisuudessa, ensiesiintyjä

debytoida (v)
debutera
  tehdä ensiesiintyminen eli debyytti taiteilijana, esim. teatterissa tai oopperassa

debyytti (n)
debut
  taiteilijan, kirjailijan tms. ensimmäinen julkinen esiintyminen, ensiesiintyminen

degeneratiivinen (adj)
degenerativ
  rappeutumiseen liittyvä

deismi (n)
deism
  oppi, jonka mukaan jumala on vastuussa kaikkeuden järjestelmällisistä piirteistä, mutta jumala ei kuitenkaan vaikuta kaikkeuden tapahtumien kulkuun luomisen jälkeen.

dekadenssi (n)
dekadans
  (moraalinen tai kulttuurinen) rappio, turmeltuneisuus

dekametri (n)
dekameter
  kymmenen metriä, lyh. dam tai Dm (1 Dm = 10 m)

dekanaatti (n)
dekanat#Ruotsi
  dekaanin arvo tai virka, dekaanius

deklinaatio (n)
deklination
  nominien taivutus eli sijamuotojen muodostaminen tai taivutusluokka
  taivaankappaleen kulmaetäisyys taivaanpallon ekvaattorista

delegaatio (n)
delegation
  valtuuskunta, lähetystö

delfiini (n)
delfin
  vedessä elävä nisäkkäisiin kuuluva valaslaji, joka muistuttaa hyvin paljon kalaa

delfinaario (n)
delfinarium
  vesiallas delfiineille

delta (n)
delta
  Κreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain, kreikan kielen iso aakkonen: Δ, pieni: δ. Matematiikassa eroavaisuutta ilmaiseva symboli.

demagogia (n)
demagogi
  kansankiihotus

demarkaatiolinja (n)
demarkationslinje
  tilapäinen raja

deminutiivi (n)
diminutiv
  pienennysmuoto, nominin johdannainen, joka on merkitykseltään kyseisen nominin perusmuodon merkitystä pienempi; käytetään monilla nomineilla hellittelymuotona

demografia (n)
demografi
  väestötiede

demografinen (adj)
demografisk
  demografiaan liittyvä, väestötieteellinen

demokratia (n)
demokrati
  hallintomuoto, jossa kansalaiset voivat valita poliittiset johtajansa vaaleilla; politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille; erityisesti liberaali demokratia, muita malleja pidetään vajavaisina ja ei tunnusteta demokraattisiksi

demoni (n)
demon
  henkiolento, joka kristinuskon dualismissa luetaan pahaksi; riivaaja, paha henki

demonstratiivinen (adj)
demonstrativ
  osoittava; selittävä, selventävä

demonstratiivipronomini (n)
demonstrativt pronomen
  pronominien alaryhmä, demonstratiivipronomini viittaa puhujan lähellä tai kauempana olevaan asiaan tai esineeseen

dendrologi (n)
dendrolog
  dendrologian harjoittaja, puulajitutkija

deodorantti (n)
deodorant
  aine, jota levitetään iholle, erityisesti kainaloihin, ehkäisemään hien hajua

deonttinen (adj)
deontisk
  pakollisuuteen tai luvallisuuteen liittyvä

deponentti (n)
deponent
  tallettaja
deponens
  deponenttiverbi

deponenttiverbi (n)
deponens
  verbi, joka on muodoltaan passiivinen, mutta merkitykseltään aktiivinen

depositio (n)
deposition
  initaatiomenot, joilla yliopiston opiskelija otettiin vanhempien joukkoon, historialliset fuksiaiset

deregulaatio (n)
avreglering
  säätelyn purkaminen, markkinoiden vapauttaminen; elinkeinotoiminnan valtiollisen sääntelyn uudelleenarviointi ja mahdollinen purkaminen voi koskea esimerkiksi elinkeinon luvanvaraisuutta tai tarveharkintaa

derivoida (v)
derivera
  muodostaa derivaatta

dervissi (n)
dervisch
  suufilaisuuden tariqah-opin seuraaja, islamilainen kerjäläismunkki

desifroida (v)
dechiffrera
  purkaa salakirjoitus tai vastaava

desilitra (n)
deciliter
  tilavuusmitta: litran kymmenesosa

desimaaliluku (n)
decimaltal
  luku, joka on esitetty kymmenjärjestelmässä

desimaalinen (adj)
decimal
  kymmeneeen perustuva; kymmenjärjestelmän kuuluva

desinfioida (v)
desinfektera, desinficera
  puhdistaa taudinaiheuttajista

desinfiointiaine (n)
desinfektionsmedel
  aine jota käytetään taudinaiheuttajista puhdistamiseen

desorboida (v)
desorbera
  poistaa aine pinnalta, jolle se oli adsorboitunut tai jonka läpi se oli absorboitunut
  vastustaa tai kyetä vastustamaan adsorptiota

despootti (n)
despot
  hirmuvaltias, itsevaltias

determinantti (n)
determinant
  lineaaristen yhtälöryhmien analysoinnissa ja ratkaisussa käytettävä lauseke

determinatiivipronomini (n)
determinativa pronomen
  "määrityspronomini", määrittävä pronomini; pronomini, joka voi olla determinatiivinen, esimerkiksi demonstratiivipronomini

deuterium (n)
deuterium
  vety, jonka ytimen muodostaa deutroni eli protoni ja neutroni, ²H, raskas vety

diaari (n)
diarium
  luettelo, johon merkitään aikajärjestyksessä virastoon tai laitokseen saapuneet tai sieltä lähteneet asiakirjat

diabaattinen (adj)
diabatisk#Ruotsi
  sellainen, johon liittyy tai josta seuraa lämmön tai aineen siirtymistä termodynaamisen järjestelmän ja sen ympäristön välillä

diabeettinen (adj)
diabetisk#Ruotsi
  diabetekseen, varsinkin diabetes mellitukseen eli sokeritautiin, liittyvä tai siitä johtuva
  diabetesta sairastava, sokeritautinen

diabetes (n)
sockersjuka
  insuliinin tuotantohäiriöstä (tyyppi I) tai elimistön kyvyttömyydestä käyttää tuotettua insuliinia (tyyppi II) seuraava sokeriaineenvaihdunnan häiriö, jolle tyypillistä on hyperglykemia eli korkea verensokeri ja sokerin poistuminen kehosta virtsan mukana

diadeemi (n)
diadem
  metallinen otsaripa t. us. kankainen otsavanne

diagonaalikangas (n)
diagonaltyg
  diagonaali, yleinen miesten päällysvaatekangas

diagonaalinen (adj)
diagonal
  (geometria) vino, vinottainen, lävistäjän suuntainen
  (täysin) vastakkainen

diagrammi (n)
diagram
  määrällisiä muutoksia havainnollistava graafinen esitys

diakonaalinen (adj)
diakonal
  diakoniaan liittyvä

diakonissa (n)
#Ruotsi
  eräissä kirkkokunnissa alun perin naispuolinen , nykyään myös miespuolinen, diakoniatyöntekijä, joka on suorittanut sekä sairaanhoitajan että kirkollisen kelpoisuuden antavan tutkinnon ja vihitty diakonian virkaan

diakriittinen (adj)
diakritisk
  sellainen, joka helpottaa lukemista; ääntämistä opastava

diakriittinen merkki (n)
diakritiskt tecken
  tarke, diakriitti ääntämisen tai kirjoitusasun eroja täsmentävä merkki

didaktiikka (n)
didaktik
  opetusoppi, kasvatustieteen osa

didgeridoo (n)
didgeridoo, didjeridu
  Australian alkuperäisväestön kulttuurista lähtöisin oleva idiofoninen puhallinsoitin; nykyään tavallisesti puusta, joskus myös muista materiaaleista, mutta alun perin ilmeisesti bambusta valmistettu

dieselöljy (n)
diesel
  joidenkin autojen polttoaineena käytettävä öljytuote; dieselmoottorin polttoaineena käytettävä maaöljyn tisle

dietyylieetteri (n)
dietyleter
  (orgaaninen kemia) Eettereiden aineryhmään kuuluva helposti haihtuva, voimakashajuinen, herkästi syttyvä neste, jota käytetään mm. liuottimena ja uuttoon

differentiaalilaskenta (n)
differentialkalkyl, differentialräkning
  korkeampaan matematiikkaan kuuluva derivaatan käsitteeseen perustuva matematiikan osa, joka on kiinteästi sidoksissa integraalilaskennan kanssa

diffuusio (n)
diffusion
  (taloustiede) yhtiön jakaminen tai jakautuminen kahdeksi tai useammaksi osakeyhtiöksi; sen vastakohta on fuusio eli sulautuminen

diftongi (n)
diftong
  kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono

digata (v)
digga
  pitää jotakin hyvänä

digitaalikamera (n)
digitalkamera
  kamera, jossa kuva tallennetaan digitaalisessa muodossa

digitalisointi (n)
digitalisering
  digitaalisen elektroniikan laajamittainen käyttöönotto, tietokoneistuminen, digitalisaatio

diktaattori (n)
diktator
  valtionpäämies, jolla on rajoittamaton valta

diktatuuri (n)
diktatur
  yhden henkilön rajattomaan vallankäyttöön perustuva hallitusmuoto, valtio, jota johtaa diktaattori

dinka (n)
dinka
  edellisten kieli: niloottisiin kieliin kuuluva murrejatkumo (yhteinen kielitunnus: din)

diodi (n)
diod
  kaksielektrodinen, puolijohdeaineinen tasasuuntaava elektroniikan ja sähkövoimatekniikan komponentti (tai nykyään harvinainen tasasuuntaava tyhjiöputki)

dipata (v)
dippa
  kastaa kevyesti johonkin kastikkeeseen, erityisesti sitä varten tehtyyn dippikastikkeeseen

diplomaatti (n)
diplomat
  valtion virallinen edustaja ulkomailla

diplomaattinen (adj)
diplomatisk
  diplomatian mukainen, siihen liittyvä

diplomi-insinööri (n)
civilingenjör, diplomingenjör
  tekniikan alan ylempi korkeakoulututkinto, diplomi-insinöörin tutkinto; henkilö jolla on ko. tutkinto

dippi (n)
dippsås, dipp
  mausteinen kastike, johon ruoka-aine ruokailun yhteydessä upotetaan suupala kerrallaan; dippikastike; upotuskastike

direktiivi (n)
direktiv
  Euroopan unionin neuvoston ja parlamentin unionin jäsenvaltioille antama säädös, jonka sisältö on saatettava osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä

dirkki (n)
dirk
  purjeveneessä köysi, joka kulkee kannelta maston huippuun ja sieltä alas puomin päähän kannatellen sitä silloin, kun isopurje ei ole ylhäällä

disinformaatio (n)
desinformation
  tarkoituksella levitetty väärä ja harhauttava tieto

diskata (v)
diska, diskvalificera
  hylätä, diskvalifioida urheilija kilpailusta vilpin taikka jonkin muun sopimattoman asian/teon vuoksi

disko (n)
diskotek
  yökerho, jossa soitetaan tanssimusiikkia

diskreetti (adj)
diskret
  hienotunteinen, tahdikas; hillitty, huomiota herättämätön
  erillinen, epäjatkuva
  epäjatkuva

dispensääri (n)
dispensär
  huoltotoimisto, avohoitoyksikkö (etenkin tuberkuloosin ennalta ehkäisyyn ja hoitoon), tuberkuloositoimisto

disponibiliteetti (n)
disponibilitet
  virkamiehen vapauttaminen virkatehtävänsä hoidosta siten, että hän säilyttää palkkaetunsa ja on velvollinen olla käytettävissä

dissonanssi (n)
dissonans
  riitasointinen intervalli tai sointu, riitasointuisuus

dissosiaatio (n)
dissociation
  molekyylin hajoaminen kahdeksi tai useammaksi molekyyliksi tai atomiksi

divaani (n)
divan
  sohvan tapainen huonekalu, jossa oleskellaan makuuasennossa

divergenssi (n)
divergens
  vektorilaskentaan liittyvä differentiaalioperaattori

dogmaattinen (adj)
dogmatisk
  dogmin mukainen

dogmi (n)
dogm
  opinkappale, oppilause tai uskonkappale, sellainen uskomus, joka kuuluu jonkin uskonnon tai järjestelmän keskeisiin oppeihin

doksata (v)
doxa
  julkaista luvatta jonkun henkilötietoja internetissä, etenkin uhkailu- tai vahingoittamistarkoituksessa

doksaus (n)
doxning
  jonkun henkilötietojen luvaton julkaiseminen internetissä etenkin uhkailu- tai vahingoittamistarkoituksessa

dokumenttiteatteri (n)
dokumentarisk teater
  tosiasioiden pohjalta luotu näyttämötaide, joka voi sisältää myös kuvitteellista ainesta

dollari (n)
dollar
  joissakin maissa käytetyn valuutan nimitys; vastaava symboli $

dollarisaatio (n)
dollarisering
  se, että jossakin valtiossa siirrytään virallisesti tai epävirallisesti Yhdysvaltain dollarin käyttöön maan oman valuutan rinnalla tai sijasta; (laajemmin) minkä tahansa vieraan valuutan laajamittainen käyttäminen olosuhteessa, jossa paikallinen kansantalous ei talousyksikkönä siihen liittyvine omaan valuuttaan tavallisesti heikentävästi tai vahventavasti vaikuttavine suureineen onnistu vaikuttamaan valuutan vaihtokurssiin

dominoefekti (n)
dominoeffekt
  ketjureaktio (tapahtumien sarja)

dopamiini (n)
dopamin
  mielihyvää tuottava keskushermoston välittäjäaine

doping (n)
dopning, #Ruotsi
  suorituskykyä parantavien kiellettyjen aineiden tai menetelmien käyttö

dopplertutka (n)
dopplerradar
  doppler-ilmiöön perustuva tutka

dosentti (n)
docent
  täysivaltaista opetustehtävää yliopistossa hoitava henkilö: tavallisesti tohtori, jolla ei ole professuuria

douglaskuusi (n)
douglasgran, douglastall
  erityisesti lännendouglaskuusi, eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva douglaskuusien sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

draama (n)
drama
  teatterissa esitettäväksi tarkoitettu kirjallisuuden laji, jonka alalajeja ovat komedia ja tragedia

dragomaani (n)
dragoman
  tulkki (erityisesti arabialaisten tai turkkilaisten kielten)

dramaattinen (adj)
dramatisk
  kohtalokas, vaikuttava, teatraalinen

drastinen (adj)
drastisk
  voimallinen, voimakkaasti vaikuttava, iskevä, repäisevä, raju

dreeni (n)
drän
  laskuputki: sellainen katetri, joka on tarkoitettu johtamaan eritteitä tai lihasnestettä pois elimistöstä

dreeveri (n)
drever
  lyhytkarvainen, ruotsalainen bassetti-tyyppinen ajokoira

dreija (n)
drejskiva
  keramiikan valmistamisessa käytettävä pyörivä alusta jolla valetaan savea

dreijata (n)
dreja
  muotoilla savea dreijalla keramiikkaesineen valmistamiseksi

dromedaari (n)
dromedar
  kamelieläinsuvun yksikyttyräinen korkeampijalkainen ja sileämpikarvainen, vaalea eläin () verrattuna suvun toiseen lajiin kaksikyttyräiseen kameliin. Molemmille kookkaille lajeille on ominaista kyky selviytyä useita vuorokausia syömättä ja juomatta kyttyröihin varastoidun rasvan avulla.

drontti (n)
dront
  dodo, sukupuuttoon kuollut lentokyvytön kookas kyyhkylintuihin kuulunut lintu ()

drooni (n)
drönare
  sotilaskäyttöön tarkoitettu miehittämätön ilma-alus
  hyötytarkoituksiin käytettävä miehittämätön lentolaite

drotsi (n)
drots
  Ruotsissa keskiajalta vuoteen 1809 käytössä ollut arvonimi ja korkea virka, jonka haltija oli yksi valtaneuvoksista ja jonka vastuulla oli muun muassa valtakunnan lainkäytön ylin johtaminen

drumliini (n)
drumlin
  jääkauden muodostama pitkänomainen moreeniselänne

duaalikappale (n)
dual polyeder
  monitahokas, joka muodostuu yhdistämällä janoilla annetun toisen monitahokkaan vierekkäisten tahkojen keskipisteet niin, että uuden monitahokkaan kärjet vastaavat alkuperäisen monitahokkaan tahkoja ja särmät alkuperäisen särmiä

duetto (n)
duett
  kahta esittäjää varten sävelletty teos

durumvehnä (n)
durumvete, hårdvete
  vehnien sukuun kuuluva viljalaji, jota käytetään lähinnä pastan, semolinan ja kuskussuurimoiden valmistamiseen

duuri (n)
dur
  eräitä diatonisia musiikillisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-1-½-1-1-1-½, esim. C-D-E-F-G-A-H

dynamiitti (n)
dynamit
  räjähdysaine, joka koostuu massaan imeytetystä nitroglyserolista tai nitroglykolista

dysfagia (n)
dysfagi
  nielemishäiriö

dysforia (n)
dysfori
  epämiellyttävä olo, huonovointisuus

dysprosium (n)
dysprosium
  eräs alkuaine, tunnus Dy

dyyni (n)
dyn
  hiekkadyyni, tuulen muodostama lentohiekan kasauma

džonkki (n)
djonk
  perinteinen kiinalainen kaksi- tai kolmimastoinen purjealus

e (n)
e
  C-duuriasteikon kolmas, a-molliasteikon viides sävel

e-pilleri (n)
p-piller
  ehkäisypilleri

eboniitti (n)
ebonit
  kovakumi, aine, jota on käytetty aikaisemmin runsaasti sähkötarvikkeiden valmistukseen

edam (n)
edamerost
  edamjuusto

edelleen (adv)
vidare
  vielä eteenkin päin jostain paikasta
fortfarande, fortsatt
  (ajasta) vielä, yhä, kuten aiemminkin

edellyttää (v)
förutsätta, presumera
  vaatia ehtona joltakulta tai joltakin jotakin; pitää tarpeellisena

edellytys (n)
förutsättning
  ehto jonkin tapahtumiselle
  sopimuksessa tai muussa oikeustoimessa ilmenevä asia tai seikka, jota ilman toinen asia ei voi toteutua, vaikka tällaista ehtoa ei ole sisällytetty oikeustoimeen; edellytys on itsenäinen oikeudellinen tosiseikka, joka ilmenee oikeustoimen sisällön lisänä

edellytysoppi (n)
förutsättningsläran
  (velvoiteoikeus) edellytysoppi ei ole oppirakennelma, vaan apuneuvo, jonka avulla pyritään ratkaisemaan, mikä merkitys sopimussuhteen sopijapuolten edellytyksille annetaan ja millaisia perusteita käytetään

edellä (postposition)
framför
  edessäpäin, menosuunnan puolella

edes (adv)
minst, åtminstone ens
  ainakin, vähintään
ens
  kielteisissä yhteyksissä korostaa puuttumista, toteutumattomuutta

edessä (postposition)
framför, fram
  jonkin tällä puolella katsojasta nähden

edestä (postposition)
för
  puolesta, vuoksi

edistynyt (adj)
avancerad
  perustoimintoa monipuolisempi

edistyä (v)
utveckla
  tulla paremmaksi, kehittyä, tulla valmiimmaksi, lähestyä tavoitetta, päämäärää

edullinen (adj)
fördelaktig, förmånlig, gagnelig, gynnsam, lönande
  ei kallis, halpa

eduskunta (n)
riksdagen
  Suomen kansanedustuslaitos, parlamentti, joka säätää lait

eduskuntaryhmä (n)
riksdagsgrupp
  kansanedustajien muodostama yhteistyöelin eduskunnassa, jonka muodostavat yleensä samalta listalta valitut edustajat jotka edustavat samaa puoluetta

eduskuntavaalit (n)
riksdagsval
  vaalit joissa valitaan kansanedustajat eduskuntaan

edustaja (n)
agent
  jotakin henkilöä tai ryhmää edustava ihminen

edustajaeläke (n)
ledamotspension
  kansanedustajalle edustajantoimen päätyttyä maksettava eläke

edustajantoimi (n)
riksdagsmannauppdrag
  kansanedustajan tehtävässään olo

edustajisto (n)
fullmäktige, representantskap
  Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymän ylin hallintoelin, johon yhtymään kuuluvien seurakuntien kirkkovaltuusto valitsee edustajansa joka neljäs vuosi

edustus (n)
representation
  (oikeustiede) henkilön omatahtoinen toiminta toisen henkilön tai oikeushenkilön nimissä tämän lukuun lain, valtuutuksen tai tuomioistuimen päätöksen nojalla; kun edustaja tekee oikeustoimen päämiehensä puolesta tarvittavan kelpuutuksen eli edustusvallan nojalla, oikeustoimen vaikutukset koskevat edustettua (päämiestä) välittömästi edustajan jäädessä vaikutusten ulkopuolelle; sopijapuolet yhteen saattava välittäjä ei ole edustaja, mutta hänet voidaan erikseen valtuuttaa toimimaan myös edustajana

eepos (n)
epos
  laaja runomuotoinen kertomus

eetteri (n)
eter
  sama kuin dietyylieetteri (CH₃-CH₂-O-CH₂-CH₃), helposti haihtuva neste, jota käytetään liuottimena ja aiemmin nukutusaineena

ego (n)
ego
  yksi persoonallisuuden osa psykoanalyysin persoonallisuusnäkemyksessä: minä

egoismi (n)
egoism
  itsekkyys, oman edun tavoittelu

egoisti (n)
egoist
  vain itseään ajatteleva ja omaa hyötyään tavoitteleva itsekäs ihminen

egyptiläinen (adj)
egyptisk
  Egyptistä peräisin oleva tai Egyptiin liittyvä

egyptiläinen (n)
egyptier
  Egyptin kansalainen

egyptologia (n)
egyptologi
  muinaista Egyptiä, sen historiaa, kulttuuria yms. tutkiva tiede

egyptologinen (adj)
egyptologisk
  egyptologiaan liittyvä tai sen mukainen

ehdokas (n)
kandidat
  henkilö, joka on ehdolla esim. vaaleissa tai kilpailussa yms.

ehdokkuus (n)
kandidatyr
  se, että on ehdokkaana, ehdolla oleminen

ehdollinen (adj)
villkorlig
  ehdon sisältävä; sellainen, joka toteutuu vain jos ehto täyttyy

ehdoton (adj)
absolut, oavvislig
  absoluuttinen, rajoittamaton, täydellinen

ehdottaa (v)
föreslå
  tehdä ehdotus, esittää (jokin toivomus)

ehdotus (n)
förslag, proposition
  mielipide, suositus tai luonnos jonkin asian tekemiseksi

ehkä (adv)
kanske
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

ehkäistä (v)
förebygga
  estää etukäteen jonkin tapahtuminen

ehkäisykapseli (n)
p-stav
  raskauden ehkäisyyn tarkoitettu hormonikapseli, joka asennetaan olkavarteen ihon alle

ehostaa (v)
göra makeup
  meikata, tehdä ehostus

ehtiä (v)
hinna, komma tid
  saapua ajoissa; saapua määräaikaan mennessä

ehtoollinen (n)
nattvard, eukaristi
  kristillinen sakramentti, jossa nautitaan leipää ja viiniä Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

ehtymätön (adj)
aldrig sinande
  tyrehtymätön, lakkaamaton

ehtyä (v)
sina
  tyrehtyä, lakata

ei (interjection)
nej
  kielteinen vastaus kysymykseen

ei (v)
ej, inte
  yksikön 3. persoonan muoto kieltoverbistä

ei-puoli (n)
nej-sidan
  (eritoten journalistisessa kielenkäytössä) poliittisessa debatissa tai äänestyksessä esitystä vastustava puoli

ei-tappava ase (n)
icke-dödlig vapen
  ase, joka on suunniteltu sellaiseksi, että se lamauttaa kohteensa tappamatta tätä

eilen (adv)
i går, igår
  puhumishetkeä edeltävänä päivänä

eilinen (adj)
gårdagen
  eilispäiväinen, eilispäivän

eilispäivä (n)
gårdag
  eilinen

eines (n)
handeksköksrätt, industriköksmat
  sellaisenaan tai lämmitettynä nautittavaksi tarkoitettuna myytävä teollisesti valmistettu valmisruoka, myös puolivalmis kypsentämistä vaativa ruoka

eineskeittiö (n)
handelskök
  keittiö, jossa valmistetaan eineksiä tai ruoka-annoksia mukaan otettavaksi tai paikalla nautittavaksi

ekipaasi (n)
ekipage
  laivan miehistö, merivoimien osasto
  kahden hevosen vetämät, kaksipyöräiset ja katetut vaunut hevosineen

ekipeerata (v)
ekipera
  varustaa laiva matkakuntoon
  pukea, varustaa

ekliptika (n)
ekliptika
  Auringon vuotuinen reitti taivaankannella

ekologia (n)
ekologi
  eliöiden, eliölajien ja ympäröivän elottoman luonnon vuorovaikutussuhteita ja niiden seurauksia tutkiva tiede

ekologinen (adj)
ekologisk
  ekologialle ominainen, ekologiaan liittyvä

ekonometria (n)
ekonometri
  tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen

ekonomi (n)
ekonom
  kauppatieteiden maisterin tutkinnon suorittaneen ammattinimike ja arvonimi; liiketalouden yliopistollisen koulutuksen saanut henkilö

eksakti (adj)
exakt
  tarkka, täsmällinen

ekseema (n)
eksem
  ihottuma, rohtuma, rokahtuma

eksentrinen (adj)
excentrisk
  epäkeskinen, erikeskinen

ekshibitionismi (n)
exhibitionism
  tarkoitetaan seksuaalista paljastamishäiriötä, jolle on ominaista se, että saadaan mielihyvää paljastamalla sukupuolielimet, tietyt ruumiinmuodot tai seksuaalinen toiminta toisille ihmisille

eksistentialismi (n)
existentialism
  yksilön kokemuksen ainutlaatuisuudesta koostuva mannermaisen filosofian ja kirjallisuuden suuntaus

ekskommunikaatio (n)
exkommunikation
  rangaistuksena käytetty ehtoollisyhteydestä erottaminen ja kielto osallistua pyhiin toimituksiin

eksponentti (n)
exponent
  potenssiin korotettaessa luku, joka määrittelee, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään

ekstensio (n)
förlängning
  raajan ojentaminen

eksymä (n)
magnetisk deviation
  aluksen rungon magneettikentän ja muiden ympärillä olevien magneettikenttien vaikutuksesta kompassin näyttämään aiheutuva virhe eli osoittimen poikkeama todellisesta maan magneettisesta pohjoissuunnasta

eksä (n)
ex
  entinen puoliso tai muu parisuhdekumppani

ektoplasma (n)
ektoplasma
  aine, jota meedion väitetään kehittävän ympärilleen ja joka mahdollistaa henkimaailman materialisoitumisen

ekumeeninen (adj)
ekumenisk
  yleiskristillinen, kaikkia kristillisiä kirkkoja koskeva, niiden välistä yhteistyötä korostava

elastiini (n)
elastin
  (biologia) eläinten kimmoisien kudosten perusaine, jota esiintyy sidekudoksissa ja jänteissä sekä kalojen uimarakoissa

elatiivi (n)
elativ#Ruotsi
  sisäeronto, sisäpaikallissija, joka ilmaisee eroamista tai poistumista jostakin

elatusapu (n)
underhållsbidrag
  puolisolle tai lapselle maksettava raha-avustus

ele (n)
gest, åtbörd
  sanattomaan kommunikaatioon liittyvä ruumiinkieli, vartalon ja raajojen liike erityisesti tehostamassa puhetta

elegantti (adj)
elegant
  aistikas, tyylikäs, hieno

elegia (n)
elegi
  elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä koostuva surumielinen runo tai runoelma

elektrodi (n)
elektrod
  virtapiirin tai komponentin rakenteellinen sähköä johtava osa, josta sähkö siirtyy välittävään tilaan (tyhjö) tai väliaineeseen ja tavallisesti edelleen toiselle elektodille

elektrokardiogrammi (n)
elektrokardiogram
  sähköimpulssien avulla muodostettu sydämen toimintaa kuvaava graafinen käyrä

elektroni (n)
elektron
  negatiivisesti varautunut alkeishiukkanen; yksi leptoneista

elektroniikka (n)
elektronik
  tekniikan ala, joka sisältää sähköisten laitteiden suunnittelua, rakentelua, käyttöä ja tutkimista

elektroniikkakomponentti (n)
elektronisk komponent
  elektroniikan passiivinen tai aktiivinen rakenneosa

elektronimikroskooppi (n)
elektronmikroskop
  mikroskooppi, jossa käytetään näkyvän valon sijasta elektronisuihkua

elektronipilvi (n)
elektronhölje, elektronmoln
  atomiydintä ympäröivä suhteellisesti kaukana sijaitseva atomin ulko-osa, joka sisältää elektroneita ja neutralisoi atomiydintä; liittyy Bohrin atomimallin korvautumiseen kvanttimekaanisella atomimallilla, jossa elektronien liike ei noudata Bohrin mallin mukaisia ratoja, elektronikehiä, vaan elektronit voivat sijaita ja liikkua vapaammin

elektronivoltti (n)
elektronvolt
  Energian ja alkeishiukkasfysiikassa myös massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6021773·10-19 J. Tunnus eV. Elektronivoltti on energia, jonka elektroni saa kulkiessaan yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse.

eli (conjunction)
så, eller
  elikkä, alias, toisin sanoen

eliaksentillandsia (n)
blå tillandsia
  yksi tillandsioiden sukuun kuuluvista ananaskasvien lajeista () tai sen yksilö

elimellinen (adj)
organisk
  elimeen liittyvä, elintä koskeva

elimäkeläinen (n)
elimäbo
  Pysyvästi Elimäellä asuva henkilö.

elin (n)
organ
  useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin

elinikä (n)
livstid
  ikä, jonka henkilö saavuttaa elämänsä aikana

elinikäinen oppiminen (n)
livslångt lärande
  käsite, jonka mukaan ihmisen täytyy jatkuvasti kehittää osaamistaan pysyäkseen ajantasalla, kun käytettävät tai yleiset teknologiat ja työvälineet kehittyvät; mikäli henkilö ei oppilaitoksesta valmistumisen jälkeen näin tee, hänen osaamisensa jää vanhentuneeksi; pohjimmiltaan maailman muuttumiseen vastaamista

elinkeino (n)
näring, hantering
  ihmisten toimeentulon lähteenä toimiva ammatti- tai tuotantoala

elinkeinomahdollisuus (n)
försörjningmöjlighet
  mahdollisuus elinkeinoon ja sen harjoittamiseen

elinkeinonharjoittaja (n)
näringsidkare
  luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka harjoittaa elinkeinoa

elinkeinovapaus (n)
näringsfrihet
  oikeus hankkia toimeentulonsa valitsemallaan työllä, ammatilla tai elinkeinolla

elintarvike (n)
livsmedel
  mikä tahansa aine tai tuote, myös jalostettuna, osittain jalostettuna tai jalostamaton tuote, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi

elintaso (n)
levnadsstandard
  yksityisen ihmisen, yhteiskuntaluokan tai kansan tarpeiden tyydyttämisen taso, jota arvioitaessa vaihtelevien määritelmien mukaisesti otetaan huomioon erilaisia kulutuksen muotoja, kuten asuminen, ravinto ja vaatetus sekä nautinnot

elinvoima (n)
vitalitet, livskraft
  vireyttä ja toiminnallisuutta synnyttävät ja ylläpitävät tekijät, vitaliteetti

elisio (n)
elision, elidering
  äänteen jääminen sanasta pois; peräkkäisten sanojen ääntäminen yhteen niin, että sanan viimeinen vokaali tai tavu jää pois seuraavan sanan, usein vokaalialkuisen, edeltä; tauon puute

eliö (n)
organism
  yhdestä tai useammasta elävästä solusta koostuva elollinen kokonaisuus; kaikki erilaiset eläimet, kasvit, levät, sienet, alkueliöt ja bakteerit; elottomista kappaleista poiketen reagoi ärsykkeisiin, hyödyntää ympäristön energiaa kasvamiseen, lisääntymiseen ja itsensä ylläpitoon

eliölaji (n)
organismart
  yksi eliökunnan taksonomisista tasoista

eliöyhteisö (n)
livssamhälle
  samassa ekosysteemissä elävien lajien populaatiot

ellei (conjunction)
om...inte
  jos ei, mikäli ei

ellipsi (n)
ellips
  geometrinen tasokäyrä, joka määritellään niiden pisteiden urana, joista kahteen kiinteään pisteeseen (polttopisteet) mitattujen etäisyyksien summa on vakio, erikoistapaus soikiosta
  yhden tai useamman sanan tai yhdyssanan osan taikka kieliopin vaatiman lauseenjäsenen pois jättäminen lauseesta niin, että asia selviää asiayhteydestä

ellipsoidi (n)
ellipsoid
  kappale, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi

elliptinen (adj)
elliptisk
  geometrista ellipsiä muistuttava

elohopea (n)
kvicksilver
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Hg

elohopealämpömittari (n)
kvicksilvertermometer
  lämpömittari jonka toiminta perustuu lämmössä laajenevaan elohopeapatsaaseen

eloisa (adj)
livlig
  eläväinen, täynnä elämää, energinen, ponnekas

elokuu (n)
augusti
  vuoden kahdeksas kuukausi, kuukausi heinäkuun ja syyskuun välissä

elokuva (n)
film
  yleensä tunnin, parin mittainen elokuvakameralla kuvattu ja filmille tai muuten tallennettu teos, joka voidaan esittää elokuvateatterissa tai televisiossa.

elokuvakamera (n)
filmkamera
  kameratyyppi, joka tallentaa kuvia nopeassa tahdissa filmille tai videolle

elokuvalippu (n)
biobiljett
  yhden elokuvanäytöksen katsomiseen oikeuttava lippu

elokuvaohjaaja (n)
filmregissör
  henkilö, joka ohjaa elokuvaa tai elokuvia

elokuvataide (n)
filmkonst
  huvitollisuuden sivutuotteena alkanut, ilmaisussaan äänellisten efektien tukemaan kuvaan ja sen vaihteluun perustuva taidelaji

elokuvateatteri (n)
biograf, bio
  elokuvien esittämiseen tarkoitettu sali tai muu suurelle ihmisjoukolle tarkoitettu tila, jossa on elokuvan esitykseen tarvittava laitteisto

elokuvateollisuus (n)
filmindustri
  teollisuuden haara, jonka toiminta keskittyy elokuva-alan tavoitteita toteuttavaan teolliseen toimintaan

elokuvatähti (n)
filmstjärna
  tunnettu ja menestynyt elokuvanäyttelijä

elokuvayleisö (n)
biografpublik
  elokuvien katsojat, elokuvan kuluttajat

eloton (adj)
död
  sellainen, mikä ei liity eliöihin; jolla ei ole elämää

elvytys (n)
återupplivning
  elvyttäminen; se, että elvytetään
  elottomaksi menneen henkilön elintoimintojen palauttamiseksi ja ylläpitämiseksi tehdyt toimenpiteet
stimulans
  se, että tuetaan taantumaan tai lamaan ajautunutta kansantaloutta talouspolitiikalla; suhdannevaihtelujen tasoittaminen, talouden piristäminen ja työttömyyden torjunta valtion toimin kysyntää lisäämällä tai keskuspankin toimin ohjauskorkoa alentamalla

eläimellinen (adj)
animal, djurisk
  eläimille ominainen, eläimille kuuluva; eläimen kaltainen, eläintä muistuttava; villi

eläimiin sekaantuminen (n)
tidelag
  seksuaalinen kanssakäyminen eläimen kanssa, esim. koiran tai hevosen

eläin (n)
djur, best
  eläinkuntaan kuuluva monisoluinen aitotumainen eliö

eläinkunta (n)
djurrike
  laaja monisoluisista aitotumallisista eliöistä muodostuva taksonominen kunta,

eläinlaji (n)
djurart
  eläimeksi luokiteltava eliölaji

eläinlääketiede (n)
veterinärmedicin
  lääketieteen haara, jonka alaan kuuluvat eläinten, erityisesti tuotanto- ja seuraeläinten, sairauksien hoito ja ehkäisy sekä eläinkunnasta saatavien elintarvikkeiden valvonta

eläinlääkäri (n)
veterinär, djurläkare
  eläinlääkärintutkinnon hyväksytysti suorittanut henkilö, joka työkseen hoitaa sairastuneita eläimiä tai on erikoistunut muulle eläinlääketieteen alalle

eläinperäinen (adj)
animalisk
  eläimistä saatu, eläinkunnasta peräisin oleva

eläinrata (n)
djurkrets
  se alue taivaankantta, jonka alueella Aurinko, Kuu ja aurinkokunnan planeetat näennäisesti liikkuvat Maasta katsottuna

eläinratavalo (n)
zodiakalljus
  zodiakkivalo, eläinradassa nähtävä heikohko vaalea valokeila

eläinsairaala (n)
djursjukhus
  sairaala, jossa hoidetaan sairaita eläimiä

eläinsuoja (n)
djurstall
  eläintenpitoa ja hoitoa palveleva rakennus tai ulkotarhan säänsuojana toimiva rakennelma

eläintauti (n)
kreaturssjukdom
  eläimillä esiintyvä sairaus

eläintiede (n)
zoologi
  zoologia; biologian haara, joka tutkii eläinten elämää ja rakennetta

eläintieteellinen puutarha (n)
zoologisk trädgård
  puutarha, jonka kasvistoa tutkitaan eläintieteellisiin tarkoituksiin

eläintieteilijä (n)
zoolog
  eläintieteen parissa toimiva tutkija

eläkekatto (n)
maximal, pension
  julkiseen eläkejärjestelmään liittyvä enimmäisraja, jota suurempia eläkkeitä ei voisi saada

eläkeläinen (n)
pensionär
  eläkkeellä oleva henkilö

elämä (n)
liv
  ajanjakso yksilön syntymän ja kuoleman välillä

elämäkerta (n)
biografi, levnadsteckning
  kirjoitus, jossa kerrotaan jonkun henkilön elämästä

elämän synty (n)
abiogenes
  elämän alkuperäinen maapallolle ilmaantuminen, josta on laadittu lukuisia teorioita; sellainen syntyminen joka ei ole tapahtunut suvullisesti eikä suvuttomasti edellisen sukupolven vaikutuksesta

elämäntapa (n)
leverne, livsföring
  yksilölle tai yhteisölle tunnusomainen tapa elää tai toimia

elättää (v)
försörja, livnära, underhålla
  hankkia toiselle toimeentulo hänen/sen puolesta

elävä (adj)
levande
  elossa oleva

elävä ruumis (n)
levande lik
  ylettömän laihasta henkilöstä, jossa näyttää olevan vain luuta ja nahkaa

elävöittää (v)
liva upp
  saada aikaan eläväinen tunnelma, piristää ilmapiiriä

eläytyä (v)
leva
  kuvitella itsensä esim. johonkin tilanteeseen

elää (v)
leva
  olla syntymän ja kuoleman välisellä ajalla; olla biologisesti elossa
bo
  asua, oleskella, elellä

elúl (n)
elúl
  elúlkuu, elúl-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi ab- ja tišrí-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin elo-syyskuussa

embleemi (n)
emblem
  kuvasymboli

embolia (n)
emboli
  veritulppien esiintyminen

embrassyyri (n)
embrassyr
  ampuma-aukko

emi (n)
pistill
  kasvin naaraspuolinen lisääntymiselin

emiö (n)
pistillerna
  (kasvitiede) kukkakasvin emisiitoslehtien muodostama kokonaisuus

emolevy (n)
moderkort
  tietokoneen sisällä oleva keskeinen piirilevy, johon kiinnitetään kaikki tietokoneen sisäiset osat, jotka kommunikoivat keskenään emolevyn väyliä hyväksi käyttäen

empagliflotsiini (n)
empagliflotsin
  tyypin 2 diabeteksen hoitoon käytettävä lääkeaine

empiirinen (adj)
empirisk
  empiriaan liittyvä, havainnointiin tai mittaamiseen perustuva, kokemusperäinen

empiirisyys (n)
empiriskhet
  se, että on empiirinen

empire (n)
empir
  uusklassisen arkkitehtuurin toinen vaihe; keisarityyli, ranskalainen Napoleon I:n aikana kehittynyt arkkitehtuurin, sisustuksen ja pukeutumisen tyylisuunta

empirismi (n)
empirism
  tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen; kokemusajattelu

emu (n)
emu
  Australiassa elävä lentokyvytön strutsilintu ()

emulsio (n)
emulsion
  kahden tai useamman luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos

emäkallio (n)
moderklyft
  se kallioperän kohta, josta tietty irtolohkare on peräisin

emäksinen (adj)
alkalisk, basisk
  (kemia) emäksisesti reagoiva, alkalinen

emäksisyys (n)
alkalinitet
  se, että on emäksinen

emäs (n)
bas
  hapon vastakohta

emäsika (n)
sugga, so
  porsinut naarassika; tuki- ja rekisteröintiasioissa yli 8 kuukauden ikäinen porsaiden tuotantotarkoituksessa pidetty sika

emäspari (n)
baspar
  kaksoisjuosteisen nukleiinihapon vastakkaisten emästen muodostama pari

emätin (n)
slida, vagina
  vagina; naaraspuolisten nisäkkäiden sukupuolielinten osa, joka yhdistää ulkosynnyttimet ja kohdun

endemia (n)
endemi
  jollakin alueella jatkuvasti esiintyvä, seudulle ominainen tauti

endogeeninen (adj)
endogenisk
  sisäisten syiden aiheuttama, sisäsyntyinen

endoterminen (adj)
endoterm, endotermisk
  sellainen, joka sitoo tai kuluttaa lämpöä

enemmistö (n)
majoritet
  enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, yli puolet

enemmän (adv)
mer, flera
  ; suuremmassa määrin kuin...

energia (n)
energi
  kappaleeseen eri tavoin varastoitunut kyky tehdä työtä

energiajäte (n)
energiavfall
  lajiteltua jätettä, jota polttamalla saadaan lämpöä ja sähköä

energialähde (n)
energikälla
  käyttövoiman lähde

energiapaju (n)
energivide
  polttoaineena käytettäväksi viljeltävä nopeakasvuinen pajulaji

energiapuu (n)
energiträd
  polttoaineeksi tarkoitettu puu

energiaton (adj)
energilös
  täysin tai riittävää energiaa vailla oleva

energinen (adj)
energisk
  (henkilöstä) sellainen, jolla on energiaa; joka tekee paljon

engelmanninkuusi (n)
engelmannsgran
  eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kuusten sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

englanniksi (adv)
på engelska
  englannin kielellä, englannin kielelle

englanninraiheinä (n)
renrepe
  raiheinien sukuun kuuluva kasvi

englanninsetteri (n)
engelsk setter
  eräs seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

englannintorvi (n)
engelskt horn
  oboeta muistuttava, sitä suurempikokoinen kaksoisruokolehdykkäinen puhallinsoitin

englanti (n)
engelska
  englannin kieli (kielitunnus: en), Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa ja laajasti maailmalla puhuttava germaaninen kieli

englantilainen (adj)
engelsk, engelska
  Englannista peräisin oleva tai Englantiin liittyvä. Usein tarkoitetaan koko Isoa-Britanniaa

englantilainen (n)
engelsman, engelska
  Englannin kansalainen

enintään (adv)
högst
  ilmaisee ylärajaa; ei enempää kuin

enkefalotrigeminaalinen (adj)
enkefalotrigeminal
  aivoihin ja kolmoishermoon kuuluva tai liittyvä

enkeli (n)
ängel
  kristinuskossa, juutalaisuudessa ja islamissa esiintyvä Jumalan tahdon ilmoittajana toimiva henkiolento
  historiallinen englantilainen kultaraha, johon oli leimattu arkkienkeli Mikaelin kuva

enkeliska (n)
engelska
  (tanssi) angleesi, englantilainen kansantanssi.

ennakko (n)
förskott
  etukäteen suoritettava maksu

ennakkoluulo (n)
fördom
  jostakin tuomitseva käsitys, kuvitelma, uskomus, jolle yleensä ei ole järkevää perustetta

ennakkoluuloinen (adj)
fördomsfull
  epäluuloinen, varauksellinen; ahdasmielinen, suvaitsematon, tuomitseva

ennakkomaksu (n)
förskott, förskottslikvid, förskottspremie
  etukäteen suoritettava maksu

ennakkopäätös (n)
prejudikat
  tuomioistuimen julkaisema ratkaisu, jolla on tarkoitus ohjata oikeuskäytäntöä vastaavissa tapauksissa

ennakkoäänestys (n)
förtidsröstning
  äänestys ennen varsinaista vaalipäivää

ennemmin tai myöhemmin (adv)
förr eller senare
  jonakin ajankohtana: jos ei pian, niin joskus myöhemmin

ennen (preposition)
förr, förut
  (ajasta) aikaisemmin (ajallisesti tai paikallisesti)

ennen kaikkea (adv)
framför allt
  ensi sijassa, ennen muuta, etenkin, varsinkin

ennen kuin (conjunction)
förrän innan
  ilmaisee sivulauseen asian tapahtuvan ennen päälauseen asiaa

ennenaikaiset eduskuntavaalit (n)
extra val, förtida riksdagsval, upplösningsval
  eduskunnan hajottamisen jälkeen järjestettävät eduskuntavaalit

ennustaa (v)
spå
  kertoa mitä tulee todennäköisesti tapahtumaan ennalta

ennuste (n)
prognos
  prognoosi, ennustamisen lopputulos, arvio jonkin asian tulevasta tilasta

ennustus (n)
förutsägelse, spådom
  laaditun ennusteen tuloksena saatu odote

ennätysmäinen (adj)
rekordartad
  ennätystä muistuttava; ennätykselle ominainen

ennätysmäärä (n)
rekordartat stor mängd, rekordstor mängt
  aiempaa suurempi lukumäärä

eno (n)
morbror
  äidin veli

enontekiöläinen (n)
enontekisbo
  pysyvästi Enontekiöllä asuva henkilö

ensi (adj)
nästa
  seuraava, tuleva

ensiapu (n)
första hjälp
  hoitoa, jota annetaan esimerkiksi onnettomuuteen joutuneelle tai sairaskohtauksen saaneelle henkilölle välittömästi, ennen kuin potilas siirretään saamaan jatkohoitoa lääkäriltä; antajana useimmiten maallikko, jolla ei ole lääketieteellistä koulutusta

ensihoitaja (n)
akutvårdare
  akuutin hoidon ja ensihoidon asiantuntija

ensimmäinen (adj)
första, förste
  muita edeltävä, ensin tuleva, vielä voittamaton

ensimmäinen (numeral)
första, förste
  järjestyksessä ykkönen. Nollannen jälkeen ja ennen toista.

ensin (adv)
först
  ennen jotakin (tai mitään) muuta

ensisijainen (adj)
huvudsaklig
  pää-, tärkein, ensi sijassa tehtävä

ensisijaisesti (adv)
i främsta rummet, i första hand
  ensi sijassa

enteraalinen (adj)
enteral
  suolensisäisesti annettava

entinen (adj)
forn
  sellainen, joka on ollut tai toiminut aikaisemmin; aikaisempi, aiempi

entiteetti (n)
entitet
  yhdestä tai useammasta osasta muodostuva yhteen kuuluva itsenäinen kokonaisuus

entropia (n)
entropi
  termodynamiikan perussuure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrää systeemissä; symboli on S

entsyymi (n)
enzym
  solujen tuottamaa ainetta, joka toimii katalysaattorina biokemiallisissa reaktioissa

enää (adv)
mer, vidare
  ilmaisee jonkin loppumista, lopettamista, lakkaamista olemasta

epidemia (n)
epidemi
  lyhyen ajan kuluessa poikkeuksellisen suurta osaa alueen väestöstä tartuttava tartuntatauti

epilepsia (n)
epilepsi
  krooninen sairaus, joka aiheuttaa ennalta arvaamattomia kouristuskohtauksia ja tajunnan hämärtymistä

epileptikko (n)
epileptiker
  epilepsiaa sairastava henkilö

epileptinen (adj)
epileptisk
  epilepsiaan liittyvä tai siitä aiheutuva

epinefriini (n)
epinefrin
  adrenaliini

episentri (n)
epicentrum​
  episentrumi, maanjäristyksen keskus maan pinnalla

episkooppi (n)
episkop
  laite, jonka avulla heijastetaan esineen kuva suurennettuna kankaalle

epiteeli (n)
epitel
  ruumiin sisäpintoja ja elimiä peittävä kudos

epoolainen (n)
ebbobo
  pysyvästi Epoossa asuva henkilö.

epäaito (adj)
falsk, oäkta
  (svetisistinen) asia, jota ei ole todettu aidoksi tai aitoa jäljittelevä asia

epäedullinen (adj)
ofördelaktig, oförmånlig, ogynnsam
  negatiivinen; haittoja aiheuttava

epäedullisuus (n)
ofördelaktighet, oförmånlighet, ogynnsamhet
  se, että on epäedullinen

epähedelmä (n)
skenfrukt, falsk frukt
  kasvin hedelmältä näyttävä muu muodostelma kuin hedelmä, yleisesti turvonnut kukkapohjus. Monia epähedelmiä nimitetään arkikielessä hedelmiksi.

epäilevä (adj)
misstrogen, misstänksam
  sellainen, joka epäilee tai on taipuvainen epäilemiseen

epäillä (v)
tvivla, betvivla
  olla epävarma jstak, kyseenalaistaa jnk todenmukaisuus, olla luottamatta
misstänka tro
  luulla, uskoa tai ajatella jnk (yl. kielteisen) olevan totta
misstänka, anta
  luulla, uskoa tai ajatella jkn olevan tai olleen vastuussa jstk yl. kielteisestä

epäilty (n)
misstänkt
  henkilö, jota epäillään jonkin teon tekijäksi, etenkin henkilö, jota rikostutkintaa johtava viranomainen epäilee rikoksen tekijäksi

epäinhimillinen (adj)
omänsklig inhuman barbarisk grym, omänsklig
  ei ihmiselle soveltuva, ei ihmisarvoinen

epäitsekäs (adj)
osjälvisk
  ei vain itsensä vaan toiset huomioon ottava, muidenkin kuin itsensä hyväksi toimiva

epäkeskisyys (n)
excentricitet
  pyöreän kuvion tai esineen sijainti siten, että sen keskipiste on syrjässä olinpaikan keskustasta tai kiinityskohdasta

epäkesko (n)
excenter
  pyörivään akseliin kiinnitetty epäkeskinen osa, joka muuttaa pyörimisliikkeen edestakaiseksi liikkeeksi

epäkohteliaasti (adv)
oartigt, ohövligt
  epäkohteliaalla tavalla

epäkohtelias (adj)
oartig, ohövlig
  epäystävällinen, töykeä

epäkäytännöllinen (adj)
opraktisk
  (esineestä) sellainen, joka ei ole käyttökelpoinen

epälooginen (adj)
ologisk
  sellainen, joka ei ole looginen; ei johdonmukainen

epäluotettava (adj)
opålitlig
  sellainen, johon ei voi luottaa

epäluottamuslause (n)
misstroendeförklaring
  parlamentaarisessa järjestelmässä parlamentin päätös, jonka mukaan hallituksella ei ole parlamentin enemmistön tukea, joka johtaa hallituksen kaatumiseen; voi koskea myös vain yhtä ministeriä, jolloin hän joutuu eroamaan

epäluulo (n)
misstro, misstänksamhet
  huono, epäedullinen luulo, arvelu tai otaksuma

epämetalli (n)
icke-metall
  alkuaine, jolla ei ole metallisia ominaisuuksia; johtaa huonosti lämpöä tai sähköä

epämiellyttävä (adj)
oangenäm, obehaglig
  joka ei miellytä, ikävä

epämääräinen artikkeli (n)
obestämd artikel
  sanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo kieliopillisesti pääsanansa olevan kuulijalle ennestään tuntematon tai yleinen joukkonsa edustaja

epäoikeudenmukainen (adj)
orättfärdig, orättvis
  sellainen, joka ei ole oikeudenmukainen

epäoikeudenmukaisuus (n)
orättvisa, oförrätt, orättfärdighet, orättmätighet
  yleisen oikeuskäsityksen vastainen teko tai toimi

epäonni (n)
olycka, otur, hemsökelse
  huono onni, vastoinkäyminen

epäonnistuminen (n)
misslyckande
  se, että epäonnistuu jossakin; se ettei jokin onnistu odotusten mukaisesti

epäpyhä allianssi (n)
ohelig allians
  Ruotsin politiikassa vuonna 2020 yhtynyt oppositio, jossa vasemmistopuolue Vänsterpartiet on irtaantunut yhteistyöstä sosiaalidemokraattisen puolueen kanssa ja on mahdollistamassa vuoden 2022 vaaleissa ruotsidemokraateista, porvaripuolueesta ja kristillisdemokraateista koostuvan hallituksen neljäntenä puolueena

epärehellisyys (n)
oärlighet
  luonteenomaisuus valheisiin tai vilppiin

epäröidä (v)
tveka
  olla epävarma jostakin

epäröinti (n)
tvekan
  epäröiminen

epäröivä (adj)
tveksam
  sellainen, joka epäröi, epävarma jostakin

epäselvä (adj)
luddig, oklar, svävande
  sellainen, jota on vaikea tajuta, vaikeaselkoinen; sumea, hämärä, sekava

epäsopu (n)
bråk, gräl, larm
  eripuraisuus

epäsuorasti (adv)
indirekt
  epäsuoralla tavalla

epäsymmetria (n)
asymmetri
  se, että jokin on epäsymmetrinen

epäsymmetrinen (adj)
asymmetrisk, osymmetrisk
  sellainen, jonka puoliskot ovat erilaisia, eivät toistensa peilikuvia

epäsäännöllinen (adj)
oregelbunden
  muodoltaan säännötön, epätasainen, epämääräinen
  taivutussääntöjä noudattamaton
oregelbunden, ojämn
  rytmiltään vaihteleva, epätasaisin väliajoin tapahtuva

epätasapaino (n)
obalans
  se, että ei ole tasapainossa

epätavallinen (adj)
sällsynt
  tavallisesta poikkeava; harvinainen

epäterveellinen (adj)
ohälsosam
  terveydelle haitallinen

epätietoinen (adj)
oviss
  sellanen, joka ei tiedä jostakin

epätodennäköinen (adj)
osannolik
  joka ei todennäköisesti tapahdu

epätoivoinen (adj)
desperat, förtvivlad
  sellainen, mitä luonnehtii epätoivo tai mikä johtuu epätoivosta; sellainen, joka ei todennäköisesti tule onnistumaan, toivoton

epätäydellinen (adj)
ofullständig
  täydellisen vastakohta; vaillinainen, vajaa, osittainen, puutteita sisältävä

epävarma (adj)
svävande
  arka, pelokas, epäileväinen

epävirallisesti (adv)
inofficiellt
  epävirallisella tavalla

epäyhtälö (n)
olikhet
  kaksi lauseketta, jotka on merkitty erisuuriksi jollakin suuruusjärjestystä osoittavista merkeistä

erakko (n)
enstöring
  muiden seuraa välttelevä ihminen
eremit
  uskonnollisista syistä yksinäisyyteen vetäytynyt ihminen.

eranto (n)
missvisning
  magneettinen deklinaatio, tarkoittaa kulmaa maantieteellisen pohjoissuunnan ja magneettisen pohjoissuunnan välillä

erbium (n)
erbium
  eräs alkuaine (tunnus Er)

erektio (n)
erektion
  siittimen jäykistyminen

ergonomia (n)
ergonomi
  tieteenala joka tutkii ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutusta

erikoinen (adj)
speciell
  erikoislaatuinen, poikkeuksellinen, erityinen

erikoisrahasto (n)
specialfond, specialplaceringsfond
  sijoitusrahasto, jonka sijoitustoiminnan riskien hajauttamisessa on mahdollista poiketa sijoitusrahastolain määräyksistä

erikoissijoitusrahasto (n)
specialfond, specialplaceringsfond
  sijoitusrahasto, jonka sijoitustoiminnan riskien hajauttamisessa on mahdollista poiketa sijoitusrahastolain määräyksistä

erikoistua (v)
specialisera
  tulla erityisen osaavaksi jossakin

erilainen (adj)
olik, olikartad
  sellainen, joka poikkeaa muista; toisista eroava, erikoinen

erilaisuus (n)
olikhet
  yhteismitallisessa vertailussa havaittava ero, usein eroavuuksien summa

erinomainen (adj)
utmärkt
  erittäin hyvä, tavallista parempi

eriseura (n)
tvedräkt
  uskonnollinen ryhmittymä tai suuntaus, joka ilman asiallista perustetta pyrkii pitämään kannattajansa erillään muista

erisnimi (n)
egennamn
  propri; sellainen substantiivi, joka kertoo asian, esineen, henkilön tai muun sellaisen erityisen nimen

eriste (n)
isolering, isolator
  yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta tai ainekerros

erite (n)
sekret
  kehon erittämä aines

erittäin (adv)
synnerligen, utomordent
  (vahvistava adverbi) erityisen, erinomaisen, todella

erittää (v)
utsöndra
  (rauhasesta tms.) tuottaa ulkopuolelleen

erityisesine (n)
speciesgods
  esine, joka ei ole korvattavissa toisella, esimerkiksi jokin tietty taulu

erityisesti (adv)
särskilt, i synnerhet
  kyseinen asia painokkaammin huomioon ottaen

erivapaus (n)
dispens
  poikkeuksen myöntäminen yleisestä oikeussäännöstä yksittäisessä tapauksessa

ero (n)
skillnad
  se, miten jokin poikkeaa toisesta

eroaminen (n)
avgående, separation
  eri suuntiin lähteminen

eroavaisuus (n)
skiljaktighet
  jokin vertailussa havaittavissa olevista eroista, eroavuus

eroavuus (n)
differens, skiljaktighet
  havaittavissa oleva ero kahden tai useamman vertauskohteen tai vertausaineiston välillä

erodeerata (v)
erodera
  aiheuttaa eroosiota, kuluttaa

erokirja (n)
avskedsbrev, skiljebrev
  viranomaisen antama asiakirja, jolla viran tai toimen haltijalle myönnetään ero virasta tai toimesta

eronnut (n)
frånskild
  Avioliiton purkanut henkilö.

erotella (v)
sortera, diskriminera, segarera, åtskilja
  jakaa erilleen toisistaan

erotiikka (n)
erotik
  sukupuoliviettiin perustuva rakkauselämä henkisesti ja eettisesti painottuneena

erottamaton (adj)
oskiljaktig
  sellainen, jota ei voida erottaa

erottelu (n)
sortering
  joskus erotus, uittoon, erityisesti yhteisuittoon liittyvä työvaihe, jossa puutavara lajitellaan

erottelupaikka (n)
sorteringsplats
  puutavaran uitossa paikka, jossa puutavara lajitellaan eri luokkiin laadun ja omistajan mukaan

erottua (v)
fällas ut, skilja sig, utfällas
  tulla tai mennä eroon jostakin; tulla esille, ajautua erilleen jostakin; erota, saostua
framträda, förnimmas, skönjas, urskiljas
  olla esillä niin, että sen voi havaita asteilla; näkyä, kuulua
avvika
  olla erilainen, poiketa normaaliarvosta, erottautua

erotuomari (n)
domare
  eräiden urheilulajien sääntöjä kentällä valvova toimitsija, joka ratkaisee esiintyvät erimielisyydet

erotus (n)
skillnad, differens
  vähennyslaskun tulos, ero kahden olion välillä

erä (n)
parti
  yhtenäinen rajallinen us. yhdellä kertaa käsiteltävä osuus jostain (sovitusta) määrästä

erämaa (n)
ödemark
  asumaton seutu, varsinkin aiemmin metsästysmaa

erämies (n)
fångstman, jägare
  eränkävijä, metsästäjä

eränkävijä (n)
fångstman, jägare
  metsästäjä, erämies

eräs (pronoun)
någon
  asia, ihminen tai muu olento, jota kuulija ei aina ennestään tiedä; puhuja sen sijaan on siitä tietoinen, mutta ei (heti) paljasta sitä

eräänlainen (adj)
ett slags, viss
  johonkin joukkoon kuuluva, mutta laadultaan tarkemmin määrittelemätön

erääntynyt (adj)
förfallen
  (laskusta) jonka eräpäivä on koittanut

erääntyä (v)
förfalla
  (liiketoiminta) saavuttaa asetettu maksuaika, joutua maksettavaksi, langeta.

es (n)
ess
  alennettu e-sävel (E♭), enharmoninen sävelen dis kanssa

esanssi (n)
essens
  keinotekoisesti valmistettu hajua tai makua antava aine

esi-isä (n)
förfader, anfader
  miespuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

esihyönteinen (n)
trevfoting
  esihyönteisten lahkon () kuusijalkaisia hyönteisten lähisukulaisia

esiin (adv)
fram
  näkyviin, näkyville, ulos

esiintymä (n)
förekomst
  jonkin asian, esineen, aineen tai olion esiintyminen jossakin; jossakin esiintyvä asia, esine, aine tai olio

esiintyä (v)
uppträda
  esittää yleisön edessä jotakin tyypillisesti taitoa vaativaa
  väittää olevansa joku
förekomma
  ilmetä, ilmaantua

esikaupunki (n)
förstad, förort
  lähiö tms. keskustasta etäällä sijaitseva kaupunginosa

esikko (n)
viva
  esikkokasvien heimoon kuuluvia kasveja (-suku)

esikoinen (n)
förstfödd
  perheen ensimmäinen lapsi

esikoulu (n)
förskola
  peruskoulun ensimmäistä vuosiluokkaa edeltävä päiväkodin viimeinen vuosi

esikunta (n)
stab
  suurten sotilasyksikköjen komentajan henkilökunta

esileikki (n)
förspel
  yhdyntää edeltävä hyväily yms.

esille (adv)
fram
  esiin, näkyviin, näkyville, ulos

esimerkiksi (adv)
till exempel, exempelvis
  käytetään ilmaisemaan yhtä mallitapausta samankaltaisten sarjasta

esimerkillisyys (n)
exemplariskhet
  se, että on esimerkillinen

esimerkki (n)
exempel
  joukosta valittu yksi edustamaan muitakin; lyhenne esim.
  edeltä esitetty malli

esimies (n)
prefekt
  työyhteisön organisaatiossa se, joka on alaisiaan ylempänä; tavallisesti johtaja tai päällikkö

esinahka (n)
förhud
  siittimen ihopoimu, joka suojaa terskaa

esine (n)
föremål, objekt
  ihmisen valmistama, käsin kosketeltava asia; tavara, valmiste

esineoikeus (n)
sakrätt
  irtaimia ja kiinteitä esineitä koskevien varallisuussuhteiden sääntelyä koskeva oikeustieteen haara

esipiha (n)
förgård
  linnan, luostarin tai temppelin edessä oleva kulttimenoihin tai kirkollisiin seremonioihin käytetty kattamaton, usein pylväskäytävän tai muurin ympäröimä tila

esirippu (n)
ridå
  näyttämöä katsomosta erottava verho

esittää (v)
framställa
  näyttää, panna näytteille
förevisa, uppföra
  esiintyä, tulkita, näytellä
framföra föreslå
  ehdottaa, tehdä esitys
föra fram
  ilmaista "fakta", tuoda esiin mielipiteensä

esitutkinta (n)
förundersökning
  ensimmäinen rikoksen tutkimus, jonka jälkeen juttu voi mennä syyteharkintaan

esitys (n)
uppvisning
  näytös esim. teatterissa

esityslista (n)
dagordning, agenda, föredragningslista
  ehdotus kokouksen tai muun toimielimen työjärjestykseksi, asialista

esivalta (n)
överhet
  valtiovalta, julkista valtaa käyttävät viranomaiset

eskaloitua (n)
eskalera
  (selkkauksesta, sotatoimista jms.) kärjistyä, pahentua, yltyä, kiihtyä, paisua, laajentua

eskapismi (n)
eskapism
  todellisuuspakoisuus

eskarppi (n)
eskarp
  eskarppimuuri, vallihaudan sisempi seinämä tai pystysuora kallioleikkaus bastionirintaman muurien perustana

eskimo (n)
eskimå, inuit
  pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella asuvan eskimokieltä puhuvan kansan jäsen
eskimåiska, inuit
  eskimokieli

espanja (n)
spanska
  erityisesti Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa puhuttu kieli (kielitunnus: es)

espanjaksi (adv)
spanska
  espanjan kielellä, espanjan kielelle

espanjalainen (adj)
spansk
  Espanjasta peräisin oleva tai Espanjaan liittyvä

espanjalainen (n)
spanjorska, spanjor
  pysyvästi Espanjassa asuva henkilö

espanjantauti (n)
spanska sjukan
  vuosina 1918–1919 riehunut maailmanlaajuinen influenssa, johon kuoli paljon ihmisiä

espoolainen (n)
esbobo
  Pysyvästi Espoossa asuva henkilö.

essiivi (n)
essiv
  on jonakin olemista ilmaiseva sijamuoto; (harv. olento)

esteettinen (adj)
estetisk
  kauneusarvoihin liittyvä, ulkonäöltään kaunis

estejuoksu (n)
hinderlöpning
  yleisurheilulaji, jossa kilpailijan on juostava radalla 3000 metriä ylittäen aidat

esteri (n)
ester
  orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalisessa ryhmässä on happisillan välityksellä liittynyt yhteen kaksi hiiltä, joista toiseen on lisäksi sitoutunut kaksoissidoksella happi

estää (v)
förebygga
  tehdä mahdottomaksi

etana (n)
snigel, snäcka
  ryhmä keuhkokotiloiden (Stylommatophora) joukkoon kuuluvia maanilviäisiä. Etanat ovat pehmeäruumiisia kuorettomia tai kuorellisia eläimiä. Liikkumista varten etanalla on limaa erittävä anturajalka. Etanalla on kaksi paria tuntosarvia. Silmät sijaitsevat pidempien tuntosarvien päissä.

etanoli (n)
etanol
  (kemia) lyhytketjuinen alkoholi CH₃CH₂OH eli etyylialkoholi, väritön polttavan makuinen neste, jota käytetään polttoaineena ja lähinnä liuottimina kemian teollisuuden prosesseissa

etappi (n)
etapp
  taival, reittiin kuuluva matkaosuus nimettyjen paikkojen välillä

eteenpäin (interjection)
framåt
  kehotus tai määräys siirtyä edelleen, pidemmälle, jatkamaan

eteinen (n)
hall, tambur
  rakennuksen ulko-oven ja sisätilojen välissä oleva tila

eteisvahtimestari (n)
garderobiär, garderobjé
  henkilö, joka valvoo työkseen teatterin tai ravintolan vaatesäilöä ja sisäänkäyntiä

etelä (n)
söder, syd
  pääilmansuunta idän ja lännen välissä, idästä 90 astetta myötäpäivään

eteläaasialainen (adj)
sydasiatisk
  Etelä-Aasiasta peräisin oleva, Etelä-Aasiaan liittyvä

eteläamerikkalainen (adj)
sydamerikansk
  Etelä-Amerikasta peräisin oleva tai Etelä-Amerikkaan liittyvä

eteläamerikkalainen (n)
sydamerikan
  syntyperältään eteläamerikkalainen

eteläeurooppalainen (adj)
sydeuropeisk
  Etelä-Euroopasta peräisin oleva tai Etelä-Eurooppaan liittyvä.

eteläinen (adj)
sydlig, södra
  etelässä sijaitseva, etelänpuoleinen

eteläkorealainen (adj)
sydkoreansk
  Korean tasavallasta eli Etelä-Koreasta peräisin oleva

eteläkorealainen (n)
sydkorean, sydkoreanska
  Korean tasavallan eli Etelä-Korean asukas tai kansalainen

etelänapa (n)
sydpol
  Maan ja muiden taivaankappaleiden eteläisen pallonpuoliskon napa eli eteläisin kohta

etelänarnikki (n)
hästfibbla, slåttergubbe
  monivuotinen ruohovartinen kasvi, ()

eteläsaame (n)
sydsamiska
  Pohjois-Ruotsissa puhuttava saamelaiskieli (kielitunnus: sma)

etenkin (adv)
i synnerhet
  jokin tietty asia painokkaammin huomioon ottaen

etiketti (n)
etikett
  seuraelämän sääntöjen kokonaisuus; vallitsevat tavat, käytöskaavat ja -muodot
  nimilappu tai muu esineeseen t. tuotteeseen kiinnitettävä näkyvä tunniste, jossa on tuotetietoja yms.

etikka (n)
ättika, vinäger
  lähes väritön mauste ja säilöntäaine, jota voidaan valmistaa alkoholipitoisista aineista etikkahappokäymistä hyödyntäen tai yleensä synteettisestä etikkahaposta vedellä laimentamalla

etikkahappo (n)
etansyra, ättiksyra
  karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä; rakennekaava on CH₃COOH ja kemiallinen kaava C₂H₄O₂

etiologia (n)
etiologi
  syyoppi; syy-seuraus-tutkimus

etiopialainen (adj)
etiopisk
  Etiopiasta peräisin oleva tai Etiopiaan liittyvä

etiopialainen (n)
etiopier, etiopisk
  Etiopian kansalainen

etninen (adj)
etnisk
  kansallinen, myös kansatieteellinen, kansaa, heimoa tai rotua koskeva

etnisyys (n)
etnicitet
  sosiaalinen ryhmä, jonka jäsenet jakavat keskenään yhteisen kulttuurin, kielen ja ryhmäidentiteetin

etnosentrinen (adj)
etnocentrisk
  omaan kansaan tai muuhun etniseen ryhmään keskittyvä ja sen oloja ja näkemyksiä mittapuuna pitävä

etruski (n)
etrusk, etrusker, etruskiska
  mon. Italiassa Etruriaksi kutsutulla alueella 700–100 eaa elänyt kansa; sen jäsen
etruskiska
  sen kieli

etsaus (n)
etsning
  viivasyövytys; taidegrafiikan syväpainomenetelmä

etsin (n)
sökare
  kameran kuva-alan rajaava aukko, josta tähystetään ennen kameran laukaisua

etsiä (v)
söka, leta
  yrittää löytää jotakin, hakea

että (conjunction)
att
  viittaa johonkin selityksenä olevaan asiaan

etu (n)
fördel
  hyvä ja myönteinen ominaisuus; hyöty, hyötynäkökohta
intresse
  jonkin osapuolen intressi; geopoliittinen intressi
förmån
  jollekulle myönnetty suosiva asia toisiin verrattuna; hyödyttävä asia, etuus, etuisuus

etuajo-oikeus (n)
förkörsrätt
  liikennesäännön suoma lupa ajaa ajoneuvojen kohtaamistilanteessa ensin

etukäteen (adv)
i förväg, på förhand
  aikaisemmin, ennalta, edeltäpäin; ennen jotakin tapahtumaa tai odotettavissa olevaa

etumainen (adj)
främre
  ensimmäinen, eniten edessä oleva

etumatka (n)
förspång
  matka, joka kilpailijalla on perässätulijaan

etunimi (n)
förnamn
  henkilön virallinen, rekisteröity puhuttelunimi, ristimänimi

etuosa (n)
framdel
  jonkin konkreettisen sisä- tai ulkopuolelta tarkasteltavissa olevan edessä, usein etisimpänä, oleva taho tai puoli, jota usein voidaan tarkastella myös ylä- tai alapuolelta
fördel
  ennen vuotta 1930 solmittuja avioliittoja koskeva käsite, joka tarkoitti lesken oikeutta ottaa irtainta tavaraa jakamattomasta pesästä puolison kuoleman jälkeen (Wikipedia)

etupiiri (n)
intressesfär
  maantieteellinen alue, jolla jokin valtio pyrkii valvomaan etujaan ja käyttämään määräysvaltaansa

etupyörä (n)
framhjul
  auton tai muun kulkuneuvon etuakselin pyörä

eturauhanen (n)
blåshalskörtel, prostata
  virtsarakon alapuolella sijaitseva miehen tai nisäkäskoiraan sukupuolielimistöön kuuluva lisäsukupuolirauhanen, jonka surkastuma on myös naisella

eturistiriita (n)
intressekonflikt, intressetvist
  tilanne, jossa henkilön tai organisaation etu mahdollisesti korruptoi tämän motiivin

eturuoka (n)
förrätt
  arkiaterian pääruokalaji

eturyhmä (n)
interessegrupp
  omia näkökantojaan taloudellisiin ja moraalisiin asioihin esiintuova järjestö tai muu järjestäytynyt joukko
förtrupp, tätgrupp, tätklunga
  joukon kärjessä oleva ryhmä

etusormi (n)
pekfinger
  sormi ihmisen kädessä peukalon ja keskisormen välissä

etydi (n)
etyd
  lyhyehkö musiikkikappale, jonka tarkoituksena on perehdyttää johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon

etymologi (n)
etymolog
  etymologian tutkija

etymologia (n)
etymologi
  sanojen alkuperää ja merkityksen muutoksia tutkiva kielitieteen haara

etäopetus (n)
distansundervisning
  opetus, joka tapahtuu etänä, eri tilassa muiden oppilaiden ja opettaj(i)en kanssa, esimerkiksi tietokoneen välityksellä; kauko-opetus

etäpesäke (n)
metastas
  syöpään sairastuneen solukon, elimen tms. ulkopuolelle muodostunut syöpäsolujen pesäke

etätyö (n)
distansarbete
  työ, joka tehdään jossakin muualla kuin varsinaisessa työntekopaikassa, esimerkiksi kotona internetin välityksellä

euklidinen (adj)
euklidisk
  Eukleideen matematiikan mukainen, erityisesti paralleeliaksiooman toteuttavan geometrian oppien mukainen

eurajokelainen (n)
euraåminnebo
  Pysyvästi Eurajoella asuva henkilö.

euriborkorko (n)
euriborränta
  Euroopan keskuspankin määrittämä euroalueen viitekorko

euro (n)
euro
  Euroopan unionin rahayksikkö, sata senttiä, valuuttatunnus EUR ja symboli

euroalue (n)
euroområdet
  Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 17 valtion muodostama yhteisvaluutta-alue

eurokriisi (n)
eurokrisen
  yhteisvaluutta euroa käyttävien maiden kärjistynyt taloustilanne 2010-luvulla

euroopanmajava (n)
bäver
  toinen kahdesta majavalajista ()

euroopanmerikaali (n)
strandkål
  merikaalien sukuun kuuluva kasvi

eurooppalainen (adj)
europé, europeisk
  Euroopasta peräisin oleva tai Eurooppaan liittyvä

europium (n)
europium
  lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 63 ja tunnus Eu

euroskeptisyys (n)
euroskepticism
  Euroopan unioniin, Euroopan yhdentymiseen (integraatioon) ja eurovaluuttaan epäileväisesti suhtautuminen, EU-kriittisyys

euroviisu (n)
Eurovisionslåt
  Eurovision laulukilpailussa kilpaillut kappale

eutanasia (n)
dödshjälp, eutanasi
  parantumattomasti sairaan kuoleman jouduttaminen

evakko (n)
evakuerad
  sodan alta evakuoitu henkilö

evakuoida (v)
evakuera
  siirtää ihmiset pois vaaran uhkaamalta alueelta

evakuointi (n)
evakuering
  viranomaisten johdolla tapahtuva evakuoimisen toteuttaminen

evankelista (n)
evangelist
  Raamatun evankeliumin kirjoittaja

eversti (n)
överste
  monissa maissa käytössä oleva sotilasarvo; Suomen armeijassa vastaa maa- ja ilmavoimissa merivoimien kommodoria

everstiluutnantti (n)
överstelöjtnant
  everstiä alempi ja majuria korkeampi sotilasarvo

evoluutio (n)
evolution#Ruotsi, evolution
  sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset eliöpopulaatioiden geneettisessä koostumuksessa

evä (n)
fena
  (anatomia) ruumiinosa, jonka avulla kala työntää itseään eteenpäin tai pitää asentonsa vakaana
  vedessä tai ilmassa kulkevan aluksen rungosta lähtevä uloke, joka tuottaa nostetta tai lisää vakautta

evätä (v)
avslå, avböja, avvisa
  estää, kieltää

f (n)
f
  C-duuriasteikon 4. sävel

faagiterapia (n)
fagterapi
  mikrobiologinen hoitomuoto, jossa bakteerin aiheuttama sairaus pyritään parantamaan päästämällä elimistöön kyseiselle bakteerille spesifejä bakteriofageja eli faageja

faarao (n)
farao
  Egyptissä dynastisen kauden aikana hallinnut kuningas

fagotisti (n)
fagottist
  fagotin soittaja

fagotti (n)
fagott
  perinteisen sinfoniaorkesterin matalaäänisin puhallinsoitin

fagottikonsertto (n)
fagottkonsert
  konsertto fagotille ja orkesterille

fajanssi (n)
fajans, flintporslin
  läpikuultamattomalla lasitteella päällystetty posliinia muistuttava, mutta huokoisempi keraaminen materiaali

fakiiri (n)
fakir
  uskonnollisista syistä köyhää ja askeettista elämää viettävä henkilö

faksi (n)
fax, telefax
  telekopio, faksilaitteen tulostama kopio
  telekopiolaite, telekopiokone

faksinumero (n)
faxnummer
  faksiliittymän yksilöivä numero, jonka avulla faksiin voi ottaa yhteyttä

faktatiivi (n)
faktativ
  verbijohdos, joka tarkoittaa kantasanan ilmaiseman asian mukaiseksi tekemistä

fallinen (adj)
fallisk
  fallosta muistuttava, fallokseen liittyvä

fallos (n)
fallos
  siitin, erityisesti erektiossa

faluninmakkara (n)
falukorv
  lihasta, rasvasta ja perunajauhosta valmistettu sipulilla, suolalla ja muilla mausteilla höystetty ruotsalainen ruokamakkara

fantasmagoria (n)
fantasmagori
  1700-luvulla Ranskassa kehitetty taikalyhtyjä käyttävä valonäytös

fantasmagorisesti (adv)
fantasmagoriskt#Adverbi
  fantasmagorian mukaisesti tai kaltaisesti

faradi (n)
farad
  kapasitanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus F)

fariinisokeri (n)
farinsocker
  tumma sokerilaatu, joka tehdään puhdistetusta valkoisesta sokerista lisäämällä siihen siirappia

fariseus (n)
farisé
  Jeesuksen ajan juutalaisten keskuudessa vaikuttaneen fariseusten oppisuunnan jäsen

farkkutakki (n)
jeansjacka
  denimistä tehty takki

farkut (n)
jeans, farmaren
  farmarihousut, denim-kankaasta tehdyt useimmiten siniseksi värjätyt housut

farmakologia (n)
farmakologi, läkemedelslära
  lääkeaineoppi, lääkkeiden vaikutusta tutkiva tiede

farmaseutti (n)
farmaceut
  farmasia-alan yliopistollisen tutkinnon suorittanut henkilö

farssi (n)
fars
  komedia, jonka hauskuus perustuu väärinkäsityksiin; ilveily

fasaani (n)
fasan
  alkuperältään aasialainen peltokanalintu, jota on istutettu moniin maihin riistalajiksi () tai sen yksilö

fasismi (n)
fascism
  Italiasta lähtöisin oleva 1900-luvun alussa reaktiona sosialismin kasvavaan kannatukseen syntynyt poliittiseen äärioikeistoon sijoittuva autoritaarinen, korporativistinen ja individualismin hylkäävä kansallismielinen poliittinen ideologia, jossa korostetaan järjestystä ja lainmukaisuutta ja taloudellisessa toimeliaisuudessa kansallista etua riittävänä vastakohtana sosialismin sisältämälle omaisuuden sosialisoimiselle; yleensä pyrkii myös demokratian lakkauttamiseen, jotta sosialistit eivät saisi kannatusta demokraattisin keinoin

fasistoidinen (adj)
fascistartad
  fasismin piirteitä omaava, fasismia muistuttava, fasismin kaltainen

faskia (n)
fascia
  peitinkalvo

faskiitti (n)
fasciit
  faskian tulehdus

fatalisti (n)
fatalist
  fatalismiin uskova henkilö

federaalinen (adj)
federal
  liittoa koskeva

feminatsi (n)
feminazist
  feministi, joka pyrkii naisten ylivaltaan

feminiini (n)
femininum
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa naisiin; feminiinisukuun kuuluva sana

feminismi (n)
feminism
  aate, joka näkee länsimaisen yhteiskunnan patriarkaalisena eli miesten miehiä hyödyttäväksi rakentamana ja naisia sortavana ja joka pyrkii saavuttamaan sukupuolten tasa-arvon murskaamalla tämän patriarkaatin mm. edistämällä näkökantaa, ettei naisiin suhtauduttaisi vain rakastajina, vaimoina tai potentiaalisina vaimoina tai lasten äiteinä

fenkoli (n)
fänkål
  ulkonäöltään tilliä muistuttava sarjakukkainen kasvi (), jonka vartta käytetään vihanneksena, lehtiä ja hedelmiä mausteena
  sen mausteena käytettävä siemen

fennomaani (n)
fennoman
  suomenkiihkoinen, suomenmielinen

fenomenologinen (adj)
fenomenologisk
  fenomenologian mukainen

fermaatti (n)
fermat
  pidennysmerkki, joka pidentää nuotin kestoa vaistonvaraisesti tulkittavan ajan; vastaavasti tulkittu nuotti

feromoni (n)
feromon
  eläimen erittämä kemiallinen aine, joka vaikuttaa muiden saman lajin jäsenten käyttäytymiseen

ferriitti (n)
ferrit
  tilakeskeinen kuutiollinen raudan kiderakenne tai faasi

ferrotypia (n)
ferrotypi
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

fes (n)
fess
  alenettu f-sävel, enharmoninen sävelen e kanssa

festivaali (n)
festival
  säännöllisesti järjestettävä viihdetapahtuma

fetajuusto (n)
fetaost
  feta; kreikkalainen, valkoinen juusto, joka valmistetaan lampaan- ja vuohenmaidosta

fetsi (n)
fez
  aiemmin Turkissa suosittu lieriömäinen tasakattoinen, väriltään yleensä punainen ja mustatupsuinen päähine

fidži (n)
fijianska, fiji
  fidžin kieli, Fidžillä puhuttu kieli (kielitunnus: fj)

fidžinhindi (n)
fijiansk hindi
  Fidžissä käytettävä hindin kielen variantti (kielitunnus:hif)

fiktiivinen (adj)
fiktiv
  fiktioon perustuva, kuvitteellinen

filatelisti (n)
filatelist
  filatelian harrastaja

filee (n)
filé
  teuraseläimen pitkänomaiseksi leikattu selkälihakappale

filiaali (n)
filial
  haaraosasto, sivuosasto, haarakonttori

filippiinienvuorimedestäjä (n)
smaragdvingad solfågel
  eräs punamedestäjien sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

filmi (n)
film
  valoherkkä nauha, jolle voidaan kuvata valokuvia tai elokuvaa

filmitähti (n)
filmstjärna
  kuuluisuutta saavuttanut elokuvanäyttelijä

filologia (n)
filologi
  (kielitiede) kieltä tai kieliryhmän tekstejä ja niiden rakenteita sekä niihin liittyviä kulttuureja tutkiva humanististen tieteiden haara

filologinen (adj)
filologisk
  filologian mukainen tai siihen liittyvä

filosofi (n)
filosof
  filosofian harjoittaja

filosofia (n)
filosofi
  asioiden olemuksen ja alkuperusteiden tutkimus, viisauden etsiminen eli teoreettinen filosofia; yksittäisen ihmisen toiminnan lähtökohta, arvot ja päämäärä eli käytännöllinen filosofia

filosofinen (adj)
filosofisk
  filosofialle ominainen, filosofian olemukseen kuuluva; ajatteluun pohjautuva

finaali (n)
final
  loppukilpailu
  moniosaisen sävellyksen viimeinen osa
finalkasus
  eräs sijamuoto, joka kertoo definitiivisen syyn

finanssi- (n)
finans-
  yhdyssanan alkuosana finansseihin liittyvä, rahatalouteen kuuluva

finanssioikeus (n)
finansrätt
  julkista taloutta käsittelevä julkisoikeuden haara

finanssipolitiikka (n)
finanspolitik
  valtion harjoittama talouspolitiikka julkisen talouden keräämien verojen, julkisen talouden kulutuksen ja investointien ja niiden rahoituksen osalta; usein keynesiläistä elvyttävää ja valtiojohtoista talouskasvua sekä työllisyyttä tavoittelevaa talouspolitiikkaa

finessi (n)
finess
  hienous, hienon hieno vivahde

finiittimuoto (n)
finit form
  lauseen predikaatin eli taipuneen verbin verbimuoto mihin sisältyy persoona, aika, luku sekä tapa- ja pääluokka

finni (n)
finne
  märkänäppylä, joka muodostuu talirauhasen voimakkaasta erityksestä seuraavan talitulpan tukkiessa ihoon avautuvan rauhasen tiehyen

firma (n)
företag
  (liike)yritys

fis (n)
fiss
  ylennetty f-sävel, enharmoninen sävelen ges kanssa

fissio (n)
fission, kärnklyvning
  atomiytimen hajoaminen osiin

flaami (n)
flamländska
  lähinnä Belgian pohjoisosassa, Flanderissa puhuttava hollannin kielen murre, joka on aikaisemmin luokiteltu erilliseksi kieleksi

flamingo (n)
flamingo
  pitkäjalkainen ja pitkäkaulainen suurissa parvissa elävä kookas lintu, jonka siipien peitinhöyhenet ja jalat ovat punaiset. Heimoon (Phoenicopteridae) kuuluu kuusi lajia.

flegmaatikko (n)
flegmatiker
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen ihmistyyppi

flegmaattinen (adj)
flegmatisk
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen

flegmaattisuus (n)
flegma
  välinpitämättömyytenä, aikaansaamattomuutena ja hidasluonteisuutena ilmenevä luonteenpiirre

floora (n)
flora
  kasvisto, alueen kasvikunta

fluidi (n)
fluid
  yleisnimitys väliaineille, joissa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen ja jotka noudattavat Bernoullin lakia

fluori (n)
fluor
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, myrkyllinen, kalpean kellanvihreä, pistävänhajuinen, kaasumainen halogeeni

flyygeli (n)
flygel
  suurikokoinen piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa

fobia (n)
fobi
  sairaalloinen kammo jotakin tiettyä asiaa kohtaan

fokka (n)
fock
  (merenkulku) veneen etumainen purje eli keulapurje, sen eteen saatetaan laittaa tuulenhalkaisija

fokkamasto (n)
fockmast
  isomaston edessä oleva masto, yleensä keulamasto

fokstrotti (n)
foxtrot
  eräs amerikkalainen seuratanssi

folklore (n)
folklore
  kansanperinne

folkloristinen (adj)
folkloristik
  kansanperinteeseen liittyvä, kansanperinne-

folkmusiikki (n)
folk, folkmusik
  eurooppalaisiin ja pohjoisamerikkalaisiin kansanmusiikkiperinteisiin pohjautuva populaarimusiikin suuntaus

fondyy (n)
fondue, fondy
  ateria, joka valmistellaan keittiössä ja jonka jokainen ruokailija valmistaa itse pöydässä juuri ennen syöntiä; koostuu pienessä keskelle pöytää asetetussa padassa liekillä tai sähköllä kuumennetusta fonduekastikkeesta ja siihen haarukoiden nokassa kastettavasta ruokapalasta

foneemi (n)
fonem
  pienin merkityksiä erottava äänneyksikkö, joka on yhden kielen kannalta yksikäsitteinen

foneetikko (n)
fonetiker
  fonetiikan tutkija.

foneettinen (adj)
fonetisk
  fonetiikalle ominainen; fonetiikkaa, ääntämistä ja ääntöä koskeva

fonemaattinen (adj)
fonematisk, fonemisk
  foneemeihin liittyvä

fonetiikka (n)
fonetik, ljudlära
  ihmisääntä, ääntämystä ja äänteitä tutkiva tieteenala, ääntöoppi

fonologia (n)
fonetik, ljudlära
  äänneoppi, kielitieteen haara, joka tutkii foneemeja

foorumi (n)
forum
  tapaamispaikka ja kokousten järjestyspaikka muinaisen Rooman kaupungeissa, tori tai aukio, Roomassa Forum Romanum

forelli (n)
forell
  joskus purotaimenesta käytetty nimitys

formaali kieli (n)
formellt språk
  äärellisen pituisten merkkijonojen joukko, jotka on muodostettu jostakin äärellisestä aakkostosta

formaatio (n)
formation
  muodostuma

formalisoida (v)
formalisera
  tehdä formaaliksi, formaalistaa

fosfeeni (n)
fosfen
  aistimus, jossa koetaan näkyvän valoa tilanteessa, jossa valosäteilyä ei todellisuudessa ole läsnä; voi olla esimerkiksi aistinhermoston epätasapainoisesta kuormituksesta johtuva illuusio taikka psykoosista tai huumeista aiheutunut hallusinaatio

fosfori (n)
fosfor
  epämetallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain fosforihapon suoloina

fossiili (n)
fossil
  kivettynyt eläin tai kasvi

fotoni (n)
foton
  valon eli sähkömagneettisen säteilyn kvantittunut aaltopaketti; yksi bosoneista (samalla mittabosoni)

fraasiverbi (n)
frasverb
  (englannin) idiomaattinen yhdisteverbi, joka muodostuu verbistä ja verbipartikkelista tai prepositiosta tai näistä molemmista

frakki (n)
frack
  miesten musta iltajuhlissa pidettävä puku, johon kuuluu hännystakki

frakkivyö (n)
maggördel
  frakin kanssa toisinaan liivien asemesta käytettävä kankainen vyöte

fraktuura (n)
fraktur
  eräs goottilainen kirjasinlaji

frankium (n)
francium
  radioaktiivisin luonnossa esiintyvä alkuaine

fraseologia (n)
fraseologi
  kielen vakiintuneiden rakenteiden tutkimus

fregatti (n)
fregatt, fullriggare
  kolmi- tai useampimastoinen purjealus, jossa on raakapuut kaikissa mastoissa

frenologia (n)
frenologi
  nykyään epätieteellisenä pidetty oppi, jonka mukaan ihmisen luonteenpiirteet voidaan lukea hänen kallonmuodoistaan

frikadelli (n)
frikadell
  keiton joukossa kypsentämällä tai kastikkeessa hauduttamalla valmistettava lihapyörykkä, joskus myös kalapyörykkä

friteerata (v)
fritera
  päällystää taikinalla ja uppopaistaa

fritsu (n)
sugmärke
  imemisestä aiheutuva mustelma

frontaalitaso (n)
dorsalplan, frontalplan
  jokin kuvitteellisista kehon etu- ja takaosaan jakavista tasoista

froteekangas (n)
frotté, frottétyg
  kaksiloiminen puuvillainen kangas, jonka toinen loimi on kudottaessa löysällä ja jää silmuksiksi kankaan molemmin puolin

frustroitua (v)
frustrera
  turhautua

fuksi (n)
recentior, gulnäbb
  ensimmäisen vuoden opiskelija yliopistossa

fumaroli (n)
fumarol
  kaasuja päästävä maankuoren aukko

fungiibeli (adj)
fungibel
  toisten samaa lajia olevien kaltainen

funktio (n)
funktion
  toiminto, toiminta; tarkoitus, tehtävä
  sääntö, joka kuvaa suureen riippuvuutta toisesta suureesta tai muuttujasta. Matemaattisesti määriteltynä funktio on relaation alatyyppi, jossa jokaiseen lähtöjoukon alkioon liitetään korkeintaan yksi maalijoukon alkio

funktionaali (n)
funktional
  funktiojoukon kuvaus toiseen funktiojoukkoon; funktio, joka kuvaa funktion funktioksi

funktionaalinen (adj)
funktionell
  toiminnallinen

funktionalismi (n)
funktionalism
  arkkitehtuurin suuntaus, jossa korostetaan rakennusten tarkoituksenmukaisuutta ja suositaan pelkistettyjä linjoja

funtti (n)
funt
  vihkivesimalja; kastemalja

futurismi (n)
futurism
  1900-luvun alussa Italiassa syntynyt taidesuuntaus

futuuri (n)
futurum
  tuleva aika, aikamuoto, joka kuvaa yleistä tulevaa tekemistä; suomen kielessä ei ole erillistä futuuritempusta, vaan tulevaa tekemistä kuvataan preesensillä

fuuga (n)
fuga
  sävellys jonka aiheet kertautuvat eri äänissä

fynbos (n)
fynbos
  Etelä-Afrikassa Kapkaupungin ympäristössä sijaitseva kasvillisuusvyöhyke

fysiikka (n)
fysik
  edellistä käsittelevä oppiaine koulussa ja yliopistossa
  ihmisen fyysinen olemus: ruumiillinen kunto, ruumiinrakenne

fysikaalinen (adj)
fysikalisk
  fysiikkaan kuuluva tai liittyvä
  kaikkien ihmisten objektiivisesti havaittavaan todellisuuteen kuuluva

fysikaalinen kemia (n)
fysikalisk kemi
  kemiaan liittyviä fysikaalisia ilmiöitä ja kemian yleisiä perusteita lainalaisuuksineen, soveltaen fysiikan menetelmiä, tutkiva tieteenhaara

fysiologi (n)
fysiolog
  fysiologian tutkija

fysiologia (n)
fysiologi
  elävän elimistön toimintaa ja siihen liittyviä fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä tutkiva tiede

fysiologinen (adj)
fysiologisk
  sellainen, joka kuuluu fysiologiaan tai sen käsittelemiin, mm. elimistön toimintaan liittyviin, ilmiöihin

fysioterapeutti (n)
fysioterapeut, sjukgymnast
  fysioterapiaa antava siihen koulutuksen saanut henkilö, lääkintävoimistelija

fyysikko (n)
fysiker
  fysiikkaa ammattinaan harjoittava henkilö

färsaarelainen (adj)
färöisk
  Färsaarilta peräisin oleva, Färsaariin liittyvä

fääri (n)
färöiska
  Färsaarilla puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: fo)

föönata (v)
föna
  kuivata hiuksiaan hiustenkuivaajalla

g (n)
g
  C-duuriasteikon 5. sävel

gaalakonsertti (n)
galakonsert
  yleisölle suunnattu ei-näyttämöllinen tilaisuus, jossa orkesterin kanssa esiintyy vuorotellen useita solisteja, lähinnä laulajia

gabardiini (n)
gabardin
  erityinen toimikassidoksisen kankaan kudos, jossa kuteet ovat kaksi kertaa tiheämmässä kuin loimet

gaboninkyy (n)
gabonhuggorm
  Afrikan sademetsissä elävä myrkkykäärme

gadolinium (n)
gadolinium
  eräs alkuaine (tunnus Gd)

galaksi (n)
galax
  tähtien, tähtienvälisen aineen sekä kaasu- ja pölypilvien muodostama suuri järjestelmä, jonka keskustassa sijaitsee usein tai mahdollisesti aina supermassiivinen musta aukko

galaksienvälinen (adj)
intergalaktisk
  galaksien välissä sijaitseva; galaksien välillä tapahtuva

galleria (n)
galleri
  näyttelytila, jossa esitellään taidetta; taidemuseo, taidekokoelma

gallialainen (n)
galler
  syntyperältään gallialainen

gallup (n)
gallup
  kyselytutkimus, haastattelututkimus, mielipidetiedustelu

gallupkysely (n)
gallup, gallupundersökning
  mielipidetiedustelu

gallura (n)
galluriska
  Sardinian pohjoisosassa, Galluran alueella puhuttava korsikan kielen murre, jota pidetään korsikan ja sardin kielten välisenä siirtymämurteena (kielitunnus: sdn)

galvanoida (v)
galvanisera
  sinkitä; päällystää teräs- tai rautakappale sinkillä korroosiolta suojaamiseksi (erityisesti)

gambiitti (n)
gambit
  (šakki) avaus, jossa pelaaja tarjoaa nappulan, yleensä sotilaan, uhrausta saadakseen kehitysedun, aloitteen, tai jonkin muun uhrausta kompensoivan edun

gammasäteily (n)
gammastrålning
  ionisoiva sähkömagneettinen säteily

gammayökkönen (n)
gammafly
  eräs metalliyökkösten alaheimoon kuuluva yökkösten laji () tai sen yksilö

gangsteri (n)
gangster
  järjestäytyneen rikollisorganisaation jäsen

garderobi (n)
garderob
  vaatekomero, vaatehuone, vaatesäilö

gastronomia (n)
gastronomi
  ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta

gastronominen (adj)
gastronomisk
  gastronomiaan liittyvä

gauri (n)
gaur
  eräs nautojen sukuun kuuluva nautaeläinten laji () tai sen yksilö

gaviaali (n)
gavial
  , krokotiilieläin, jolla on pitkä ja kapea kuono. Suuresta koostaan huolimatta (jopa 6—7 metriä pitkä) se on arka ihmisiä välttelevä kalansyöjä, joka elää Intian suurissa joissa.

geeni (n)
gen
  nukleiinihappoihin tallentunut biologisen informaation yksikkö, joka koodaa yksittäistä proteiinia

geenimutaatio (n)
genmutation
  DNA:n yhden tai useamman nukleotidin muutos; voi olla niin sanotusti geenivirhe

geenivirta (n)
genflöde
  geenien siirtyminen populaatioiden välillä, esim. migraation seurauksena

gemmologi (n)
gemmolog
  (mineralogia) jalokivien asiantuntija; gemmologian alan ammattinimike

gemmologia (n)
gemmologi
  tieteenala, joka tutkii jalokiviä, sekä ei-mineralogisia helmiä, koralleja ja meripihkaa. Myös synteettisten korukivien tuntemus kuuluu alaan.

gemssi (n)
gems
  vuoristoseuduilla lumirajan tuntumassa elävä, lammasta kookkaampi taitavana kiipeilijänä ja hyppijänä tunnettu, onttosarvinen märehtijä (). Gemssin, josta erotetaan kymmenkunta alalajia, esiintymisalueita ovat Alpit, Abruzzit, Balkan, Karpaatit, Kaukasus ja Taurusvuoristo.

geneettinen (n)
genetisk
  perinnöllinen, geeneihin liittyvä

generaattorikaasu (n)
gengas
  kiinteästä polttoaineesta kaasugeneraattoreissa valmistettu kaasu

genetiivi (n)
genitiv
  omanto, omistamista tai omistusta ilmaiseva sijamuoto

genomi (n)
genom
  organismin koko perintöaines, joka on koodattu geeneihin

geodeetti (n)
fältmätare, geodet
  geodesian tutkija tai harjoittaja

geodeettinen (adj)
geodetisk
  geodesiaan liittyvä

geodeettisesti (adv)
geodetiskt
  geodesian mukaisesti, geodesian näkökulmasta, geodesian suhteen

geodesia (n)
geodesi
  maapallon muodon ja koon määrittämistä, pinnan mittausta ja kuvaamista käsittelevä tiede

geofysiikka (n)
geofysik
  geotieteisiin kuuluva maapalloa ja ilmakehää tutkiva fysikaalinen tiede

geofyysikko (n)
geofysiker
  henkilö, joka harjoittaa geofysiikkaa ammatikseen; geofysiikan tutkija ja asiantuntija

geologia (n)
geologi
  maapallon koostumusta, alkuperää, rakennetta ja historiaa tutkiva tiede

geologinen (adj)
geologisk
  geologiaa koskeva ja siihen kuuluva

geometria (n)
geometri
  matematiikan osa-alue, joka tutkii kuvioita ja kappaleita sekä niiden ominaisuuksia

geometrisuus (n)
geometriskhet
  se, että on geometrinen

geomorfologia (n)
geomorfologi
  maanpinnan muotoja ja maaperän rakennetta selvittävä maantieteen osa-alue

geopolitiikka (n)
geopolitik
  eri tieteiden välinen tutkimusala, jossa tarkastellaan maantieteen vaikutusta politiikkaan ja valtion asemaan

georgia (n)
georgiska
  Georgiassa puhuttava kaukasialainen kieli (kielilyhenne: ka)

geosentrinen (adj)
geocentrisk
  maakeskinen

geostatistiikka (n)
geostatik
  tilastotieteeseen kuuluva pitkälle kehittynyt tilastollinen analysointimenetelmä, jolla mahdollistetaan avaruudellisesti (myös aika-avaruus) levittäytyneen otoksen hyödyntämistä tilastollisessa analyysissä

geoterminen energia (n)
geotermisk energi
  maapallon sisäinen lämpöenergia, joka on jäännettä maapallon syntymisestä ja syntyy jatkuvasti mineraalien radioaktiivisesta hajoamisesta

gepardi (n)
gepard
  väritykseltään leopardia muistuttava pitkäraajainen ja siro kissapeto ()

germaani (n)
german
  germaanisen heimon jäsen

geysir (n)
gejser
  kuuma lähde, josta purkautuu säännöllisin väliajoin kuumaa höyryä tai vettä ryöppynä

giganttisuus (n)
gigantiskhet
  se, että on giganttinen

gigawattitunti (n)
gigawattimme
  eräs energian yksikkö, miljardi wattituntia

gini (n)
gin
  viljasta käytetty ja tislattu katajanmarjalla maustettu viina

gis (n)
giss
  ylenetty g-sävel, enharmoninen sävelen as kanssa

glasiaalinen (adj)
glacial
  (jääkauden aikaisiin) jäätikköihin ja niiden tutkimukseen liittyvä

glaukooma (n)
glaukom, grön starr
  näköhermosairaus, joka aiheuttaa usein näkökenttään puutoksia ja silmänpaineen suurenemista

gletseri (n)
glaciär
  vuoristojäätikkö, jäävirta

globaali (adj)
global
  yleismaailmallinen, maailmanlaajuinen; koko maapalloa koskeva

gloksinia (n)
gloxinia
  mikä tahansa gloksinioiden suvun () kasvi

gluteenijauho (n)
glutenmjöl
  paljon gluteenia sisältävä täysjyvävehnäjauho, jossa ei ole mukana tärkkelystä

gluteeniton (adj)
glutenfri
  sellainen, jossa ei ole gluteenia, ilman gluteenia oleva

glykoli (n)
glykol, etandiol
  etyleeniglykoli, yksinkertainen kahdenarvoinen alkoholi

glykyrritsiini (n)
glykyrritsin, glykyrritsinsyra
  eräs saponiineihin kuuluva happo, jolla on ihmiseen sekä lääkkeellisiä että runsaasti käytettynä varsin haitallisia vaikutuksia

glyptoteekki (n)
glyptotek
  veistoskokoelma tai -museo

glögi (n)
glögg
  kuumana nautittava maustettu ja usein alkoholipitoinen juoma

gnostisismi (n)
gnosticism
  eräs kristillinen ja juutalainen uskonnollinen suuntaus

gnuu (n)
gnu
  afrikkalaisia antilooppeja (), joihin kuuluu kaksi lajia

gobeliini (n)
bonad, gobeläng
  kudottu, kuvallinen seinävaate

golf (n)
golf
  peli, jossa palloa ja mailaa pelivälineinä käyttäen pyritään lyömään pallo mahdollisimman vähin lyönnein pelikentän reikiin

golfaaja (n)
golfspelare, golfare
  golfin pelaaja

golfata (v)
golfa
  golffata, pelata golfia

golfkenttä (n)
golfbana
  golfin pelaamiseen tarkoitettu pelialue, jolla on 1—18 väylää

golfmaila (n)
golfklubba
  golfpelin pelivälineenä käytettävä maila, jolla lyödään golfpalloa

golfpallo (n)
golfboll
  golfin pelivälineenä käytettävä tavallisesti väriltään valkoinen kuopikas n. 42 mm:n läpimittainen kova pallo, jonka enimmäispaino on rajoitettu.

gongi (n)
gonggong
  eräs metallinen viritetty lyömäsoitin

googlata (v)
googla
  etsiä (Googlen) hakukoneella Internetistä

gootti (n)
got
  goottien jäsen

goottilainen (adj)
gotisk
  gootteihin liittyvä

gordoninsetteri (n)
gordonsetter
  eräs seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

gotiikka (n)
gotik
  eräs 1100-luvulla syntynyt arkkitehtuurinen suuntaus, jolle on ominaista mm. suippokaariset holvikaaret; goottilainen tyyli

gotlanti (n)
gutniska, gotländska, gutamål
  Gotlannissa puhuttu germaaninen kieli

gotlantilainen (adj)
gotländsk
  Gotlannista peräisin oleva

gotlantilainen (n)
gotlänning
  Gotlannin asukas
gute
  Gotlannin alkuperäiskansan jäsen

graafikko (n)
grafiker
  (kuvataide, taideteollisuus) grafiikan harjoittaja

graafinen (adj)
grafisk
  sellainen, joka on piirroksen tai kuvion avulla havainnollistettu; piirroksellinen

graafinen käyttöliittymä (n)
grafiskt användargränssnitt
  graafisista elementeistä koostuva tietokoneohjelman käyttöliittymä

graafinen suunnittelu (n)
grafisk design
  kuvallinen viestintä, joka antaa ulkoasun viestille

graavata (v)
grava
  suolata kalaa kevysti lyhytaikaista säilytystä varten ja graavina tarjoiltavaksi

graavilohi (n)
gravlax, lax
  kevyesti suolattu, graavattu lohi, jota ei ole kypsennetty muulla menetelmällä

gradientti (n)
gradient
  differentiaalioperaattori, joka operoi skalaarifunktioihin

grafeemi (n)
grafem
  kirjoituksen yksikkö; kirjainmerkki

grafiikka (n)
grafik
  kuvataiteen laji, jossa tehdään taidetta käyttämällä erilaisia painotekniikoita; tällä menetelmällä tehdyt kuvat tai piirrokset

grafiitti (n)
grafit
  metallinkiiltoinen läpinäkymätön hiilen allotrooppinen muoto

grafologia (n)
grafologi
  menetelmä, jolla pyritään henkilön käsialaa tutkimalla analysoimaan hänen luonnettaan

grafologinen (adj)
grafologisk
  grafologiaan liittyvä

grahamjauho (n)
grahamsmjöl
  kuorineen jauhetuista eli lesemättömistä vehnänjyvistä valmistettu jauho

grahamleipä (n)
grahambröd
  kuorineen jauhetuista vehnänjyvistä ja tavallisista vehnäjauhoista leivottu leipä

gramma (n)
gram
  massan (puhekielellä painon) SI-järjestelmän mukaisen yksikön kerrannaisyksikkö, 1/1000 kilogrammaa; tunnus g

granaattiomena (n)
granatäpple
  rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu (), jonka hedelmät ovat syötäviä
  sen hedelmä

graniitti (n)
granit
  Suomen yleisin syväkivilaji

granulointi (n)
granulation
  aineen muovaaminen jyväsiksi tai rakeiksi
  kultasepän työmenetelmä, jossa pieniä metallirakeita juotetaan kiinni metallipintaan

gratiini (n)
gratäng
  vuoassa uunissa valmistettu paistos, jossa on rapeahko pinta (joko juuston ja/tai korppujauhojen ansiosta)

gravidi (adj)
gravid
  raskaana oleva, kantava

gravitaatio (n)
gravitation
  gravitaatiovuorovaikutus; yksi luonnon neljästä perusvuorovaikutuksesta, helposti havaittava luonnonilmiö, joka vaikuttaa massallisten kappaleiden välillä, vetää kaikkia massallisia kappaleita toisiaan kohti, mutta tieteen heikoimmin perusvuorovaikutuksista ymmärtämä

gravitoni (n)
graviton
  kvanttigravitaatioteorioissa gravitaatiota välittävä hypoteettinen alkeishiukkanen, joka kuuluisi bosoneihin

grillata (v)
grilla
  paahtaa grillissä

grilli (n)
grill
  paahdin, myös parila, jossa korkea lämpö kypsentää ruoan
grillkiosk, grillrestaurang
  grillikioski, grilliravintola

grillipihvi (n)
grillad biff, grillbiff
  ritilällä kypsennetty lihaviipale

grilliravintola (n)
grillrestaurang
  grillissä valmistettuihin ruokiin erikoistunut ravintola

grisoni (n)
grison
  mon. eräs eteläamerikkalainen näätäeläinten suku , johon kuuluu kaksi lajia ja

grogilasi (n)
grogglas
  grogin tarjoamiseen käytettävä matala juomalasi

grönlanti (n)
grönländska
  eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmän kieli (kielitunnus: kl), jota puhutaan Grönlannissa

grönlantilainen (adj)
grönlänsk
  Grönlannista peräisin oleva tai Grönlantiin liittyvä

guaniini (n)
guanin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin sytosiinin kanssa

guaraniini (n)
guaranin
  guaranan luonnostaan sisältämä kofeiini

gulassi (n)
gulasch
  tyypillinen unkarilainen lihapata, höystö

gundi (n)
gundi, kamfingerråtta
  mikä hyvänsä gundien eli kampavarvasrottien heimoon () kuuluva jyrsijä
gundi, nordafrikansk kamfingerråtta
  eräs gundien heimoon kuuluva jyrsijälaji () tai tämän yksilö

gutturaalinen (adj)
guttural
  kurkkuun tai nieluun liittyvä tai kuuluva
  kurkussa ääntyvä

gynekologi (n)
gynekolog
  naistentautilääkäri; naistentautiopin harjoittaja

göteborgilainen (n)
göteborgare
  Pysyvästi Göteborgissa asuva henkilö.

göötti (n)
göt
  götalainen (muinaisen heimon edustaja)

h (n)
b
  C-duuriasteikon 7. sävel

haahka (n)
ejder
  edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

haalarikamera (n)
kroppskamera
  poliisin ja vartijan virkapukuun kiinnitetty pienikokoinen kamera, joka tallentaa liikkuvaa kuvaa

haamu (n)
gast, spöke
  aave, kummitus

haapa (n)
asp
  metsähaapa (Populus tremula), pajukasvien heimon lehtipuulaji, joka uudentuu helposti juuriversoista

haapametsä (n)
aspskog
  metsä, jonka pääasiallisena puulajina on haapa

haapana (n)
bläsand
  Suomessakin yleinen sorsalintu,

haaparousku (n)
skogsriska
  yleinen syksyllä kasvava sienilaji, , ruokasieni ja kauppasieni

haara (n)
gren
  päärungosta haarautuva puun osa; (laajemmin) mikä tahansa vastaavanlainen
förgrening
  puun hanka; kohta, jossa jokin haarautuu toisistaan erilleen ulottuviin osiin

haarahietalilja (n)
sandlilja
  hietaliljojen sukuun kuuluva kasvi

haarapääsky (n)
ladusvala
  varpuslintuihin kuuluva pääskylintu (), joka pesii Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Haarapääsky on muiden pääskylintujen tavoin lähes aina ilmassa oleva hyönteissyöjä, jonka selkein tuntomerkki on syvään halkinen pyrstö

haarautua (v)
förgrenas
  erkaantua, jakaantua

haarautuminen (n)
förgrening
  jakautuminen kahdeksi tahi useammaksi haaraksi tai erkaantuminen kahteen tahi useampaan haaraan

haarniska (n)
rustning, harnesk
  (historia) entisaikaan ritareita taistelussa suojannut nahkainen, metallivahvisteinen tai täysmetallinen varustus

haaroittua (v)
förgrenas
  jakautua kahteen tai useampaan haaraan

haarukka (n)
gaffel
  ruokailuväline, jonka varren päässä on samansuuntaisia piikkejä, tavallisesti kaksi, kolme tai neljä piikkiä
  kaksipyöräisten kulkuvälineiden kaksihaarainen tukirakenne, jonka haarojen väliin pyörä kiinnitetään; etuhaarukka, takahaarukka; myös kaksihaarainen rakenne, jota käytetään etenkin yhdyssanoissa kuten haarukkaliitin
  tilanne, jossa nappula uhkaa kahta tai useampaa vastustajan nappulaa samanaikaisesti

haarukkavaunu (n)
handtruck
  kuormalavojen siirtämiseen tarkoitettu käsivoimin käytettävä vaunu

haaska (n)
as, kadaver, åtel
  kuolleen eläimen raato, erityisesti kun sitä käytetään houkuttimena metsästyksessä

haaskalintu (n)
asfågel
  raadonsyöjälintu, kuolleita eläimiä ravintonaan käyttävä lintu

haastatella (v)
intervjua
  tehdä haastattelu

haaste (n)
stämning
  vastaajalle annettu kehotus vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon

haava (n)
sår
  loukkaantumisesta tms. johtuva ihon vaurio, joka tavallisesti vuotaa verta

haavanpunikkitatti (n)
aspsopp
  (sieni) haavan seuralaisena viihtyvä kauppa- ja ruokasieni

haavauma (n)
sår
  sairaudesta johtuva ihon tai limakalvon kudostuho

haaveellisuus (n)
fantasifullhet
  se, että on haaveellinen

haavi (n)
håv
  kalojen, perhosten tms. pyydystämiseen käytettävä väline, jossa pitkän varren päässä on verkosta, sideharsosta tms. tehty pussi

haavita (v)
håva
  (kalastus, ym.) nostaa tai pyydystää haavilla

haavoittuvuus (n)
sårbarhet
  se, että on haavoittuva, että on vaarassa jostain syystä
  tietoturva-aukko

haffi (n)
haff
  Itämeren etelärannikolle tyypillinen laguunimainen merenlahti

hafnium (n)
hafnium
  kiiltävä hopeanharmaa siirtymäalkuaine, tunnus Hf

hahtuva (n)
sliver
  karstatusta kuidusta muodostunut tukkomainen esivalmiste kehräystä varten

hai (n)
haj
  rustokaloihin kuuluvia, valtamerillä eläviä suuria petokaloja (Selachimorpha)

haihtua (v)
avdunsta, evaporera
  tavallisesti nestemäisistä aineista: hävitä muuttumalla höyryksi ja siirtymällä ympäröivään ilmaan

haikara (n)
stork
  jokin haikaralintujen lahkoon () kuuluva lintu

haikaralinnut (n)
storkfåglar
  lintujen lahko, (Ciconiiformes)

haikarat (n)
hägrar
  (), yksi haikaralintujen lahkon heimoista

haikea (adj)
vemodig
  surumielinen

haiku (n)
haiku
  alkuperältään japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa tavut on jaettu säkeisiin suhteessa 5-7-5

hailuotolainen (n)
karlöbo
  Pysyvästi Hailuodossa asuva henkilö.

haima (n)
bukspottkörtel, pankreas
  ruoansulatusrauhanen, jossa on hormoneja erittäviä soluryhmiä

haimatulehdus (n)
bukspottkörtelinflammation, pankreatit
  haiman tulehdus, joka johtuu usein liiallisesta alkoholin käytöstä

haineväkeitto (n)
hajfenssoppa
  kiinalainen keitto, johon kuuluu hain selkäevä paloiteltuna

haista (v)
stinka
  tuottaa tai erittää jonkinlaista, yleensä epämiellyttävää, hajua
fisa, möka
  pierrä

haistaa (v)
lukta på, märka
  aistia hajua

haistella (v)
snosa
  haistaa (toistuvasti)

haisukurjenpolvi (n)
stinknäva
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kurjenpolvien sukuun kuuluva kasvi

haisunäätä (n)
skunk, stinkdjur
  mon. eräs petoeläimiin (Carnivora) kuuluva heimo (Mephitidae)
skunk
  siihen kuuluva pahanhajuista nestettä uhattuna ollessaan erittävä nisäkäs ()

haitallinen (adj)
skadlig
  sellainen, joka aiheuttaa haittaa tai, josta on haittaa

haitata (v)
hindra, besvära, förhindra, skada
  olla haitaksi; vaikeuttaa; olla tiellä tai edessä

haiti (n)
haitisk kreol, haitiska
  haitin kieli, Haitilla puhuttava, ranskaan pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: ht, hat)

haitilainen (adj)
haitisk
  Haitista peräisin oleva tai Haitiin liittyvä

haitilainen (n)
haitier
  Haitin kansalainen

haitta (n)
nackdel
  asian negatiivinen puoli

haittaohjelma (n)
sabotageprogram, malware, skadeprogram
  joukko erityyppisiä tietokoneiden toiminnalle ei-haluttuja toimintoja ja yleensä vakavaa haittaa aiheuttavia tietokoneohjelmia

haituva (n)
fjun
  ohut karva, erityisesti kasvissa tai kasvinosassa

hajaantua (v)
nedbryta, sprida sig
  ajautua erilleen (erityisesti ihmisjoukosta)

hajaantuminen (n)
nedbrytning
  osiin jakautuminen

hajakylvö (n)
bredsådd
  maataloudessa ja metsätaloudessa käytettävä siementen maahansirottelutapa, jossa siemenet sijoittuvat satunnaisesti eivätkä riveihin

hajautus (n)
decentralisering, desentralisation, spridning, utlokalisering
  hajauttaminen; se, että hajautetaan
diversifiering, spridning
  varojen sijoittaminen useaan sijoituskohteeseen tai useassa erässä riskien pienentämiseksi

hajota (v)
gå sönder
  mennä rikki, mennä epäkuntoon

hajota ja hallitse (n)
söndra och härska
  poliittinen, taloudellinen tai sotilaallinen strategia tai näiden yhdistelmä, jossa ihmiset tai muut valtakeskittymät saatetaan keskenään erimielisiksi ja jakautuneiksi, mikä vähentää niiden suhteellista valtaa ja voimaa ja estää niitä toimimasta strategiaa käyttävää tahoa vastaan

haju (n)
lukt
  (fysiologia) hajuaistin ärsyke, joka todetaan nenän kautta. Haju voidaan mieltää miellyttäväksi tai epämiellyttäväksi, kansanomaisesti hyväksi tai pahaksi

hajuaisti (n)
luktsinne
  eläinten aisti hajun havaitsemiseksi

hajuton (adj)
luktfri
  jossa ei ole hajua

hajuvesi (n)
parfym
  usein alkoholipohjainen hyvältä tuoksuva neste, jota käytetään viehätysvoiman lisäämiseen

haka (n)
hake, hasp
  metallinen tai puinen koukku, jolla salvataan ovi, ikkuna, laatikko tai muu sellainen; säppi
hage
  aidattu laidun

hakaneula (n)
säkerhetsnål
  neula, jonka voi lukita niin, että se pitää yhdessä esim. eri vaatekappaleita

hakaristi (n)
svastika, hakkors
  ikivanha symboli, joka muodostuu rististä ja sen kärkien päistä myötä- tai vastapäivään lähtevistä viivoista

hake (n)
flis
  puuhake, joka valmistetaan puusta hakettamalla. Haketta käytetään ensisijaisesti selluloosan sekä kuitulevyjen ja lastulevyjen tuotannon raaka-aineena, myös polttohakkeena tai puutarhojen tms. kateviljelyssä kateaineena

hakea (v)
söka, leta
  yrittää löytää jotain, etsiä
hämta
  käydä jossain ja tuoda jotain mukanaan, noutaa

hakemisto (n)
förteckning
  tiedonhakua helpottava, jotakin logiikkaa (esim. aakkosjärjestystä) noudattaen laadittu lista tai teos

hakemus (n)
ansökan
  viranomaiselle tai muulle julkiselle taholle tehty pyyntö; myös pyynnön sisältävä asiakirja, hakemuspaperi

hakkapeliitta (n)
hakkapelit
  Ruotsin armeijassa kolmikymmenvuotisen sodan aikana palvellut suomalainen ratsumies, jonka varusteina oli miekka ja kaksi ratsupistoolia, lisävarusteina kypärä ja nahkahaarniska

hakkelus (n)
hackelse
  (keittiö) ruoanvalmistukseen käytettävää veitsellä tai hakkurilla hienoksi pienennettyä lihaa, lihahakkelus, tai silputtuja juureksia, vihanneksia yms.

hakkeroida (v)
hacka
  ohjelmoida tietokoneetta
  murtautua tietojärjestelmään

hakku (n)
hacka
  työkalu kivisen maan kaivamiseen

hakkuu (n)
skogsfällning
  puiden kaato käyttöä varten metsänhoidollisia tavoitteita noudattaen

hakkuutähde (n)
avverkningsrester
  puunkorjuussa yli jäänyt tarvepuuksi kelpaamaton osa, kuten latvukset

hakulaite (n)
personsökare
  matkapuhelimia edeltänyt tyypillisesti vyöhön kiinnitetty laite (vastaanotin), johon voitiin lähettää radioteitse lyhyitä viestejä

hakusana (n)
uppslagsord
  yksi sanakirjan kohta tai tietosanakirjan artikkeli

hakuteos (n)
uppslagsverk
  yleensä kirjanmuotoinen jotakin erityistä alaa tai useita aloja käsittelevä keskeistä tietoa sisältävä teos, joka on laadittu niin, että haettava tieto on siitä helposti löydettävissä

hakutulos (n)
sökresultat
  yksittäinen haun tuottama tietue, joka voidaan valita käsiteltäväksi

halata (v)
krama, omfamna
  osoittaa lohdutusta tai kiintymystä kietomalla käsi tai kädet toisen ympärille

halaus (n)
kram
  lohduttava tai ystävällinen ele, jossa kädet puristetaan toisen ihmisen ympäri

halava (n)
jolster
  eräs pajuihin kuuluva puulaji ()

halkaisija (n)
diameter
  jonkin pyörähdyskappaleen leikkauskuvion rajaama jana ko. kuvion keskipisteen kautta kulkevasta suorasta
klyvare
  tuulenhalkaisija, purjealuksen keulimmaisin pitkittäispurje joka yleensä jalustetaan keulapuuhun ja litsataan keulaharukseen

halko (n)
vedträ
  tavallisesti metriseksi katkaistu ja yleensä halkaistu puu, josta tehdään pilkkeitä eli klapeja polttopuuksi

halleluja (interjection)
halleluja
  kehoitus ylistämään tai kiittämään Jumalaa

hallinnointipalkkio (n)
förvaltningsarvode, förvaltningsavgift, förvaltningsprovision
  rahastoyhtiön saama suuruudeltaan vaihteleva korvaus sijoitusrahaston hoitamisesta

hallinnollinen korko (n)
administrativ ränta
  viranomaisen määräämä viitekorko

hallinnollinen pidätys (n)
administrativt förvar
  pidätys ilman syytteen nostamista ja oikeudenkäynnin aloittamista hallinnollisella päätöksellä toisen hallinnollisen toimen, kuten karkotuksen, toimeenpanemiseksi

hallinta-aika (n)
besittningstid
  aika, jonka haudan käyttöoikeus pysyy saman suvun hallussa

hallintaoikeus (n)
besittningsrätt
  oikeus hallita ja käyttää esinettä omistajan tavoin, mutta esinettä ei saa myydä

hallintapantti (n)
besittningspant
  (liiketalous) panttiesine, jonka luotonantaja saa hallintaansa

hallinto (n)
administration, förvaltning
  henkilö tai yhteisö, joka hallitsee tai pitää valtaa jossain

hallinto-oikeus (n)
förvaltningsrätt
  tuomioistuin, josta haetaan muutosta viranomaisen ratkaisuun

hallintoelin (n)
förvaltningsorgan
  hallinnollinen elin

hallintokokeilu (n)
förvaltningsförsök
  valtion tai kunnan toiminnan ja toimintaa varten luodun virkakoneiston järjestämisen tutkiminen ja käytännön toimien väliaikainen suorittaminen uudella tavalla

hallintoviranomainen (n)
förvaltningsmyndighet
  hallintoa hoitava viranomainen

hallita (v)
regera, härska
  olla hallitsijana; vastata hallinnosta

hallituksen kokous (n)
styrelsemöte
  järjestön tai yrityksen hallituksen järjestämä ja hallitukselle tarkoitettu kokous

hallituksen puheenjohtaja (n)
ordförande styrelsen
  osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja

hallitus (n)
regering
  valtion toimeenpanovaltaan kuuluva pääministerin ja muiden ministerien muodostama hallinnon osa; ministerineuvosto, kabinetti tai valtioneuvosto

hallituskriisi (n)
regeringskris
  kärjistynyt tilanne valtioneuvoston jäsenten kesken

hallitusmuoto (n)
regeringsform
  valtion merkttävin valtiomuotoa, ylimpiä valtioelimiä sekä kansalaisten perusoikeuksia koskeva perustuslaki

hallitusohjelma (n)
regeringsprogram
  hallitukseen osallistuvien puolueiden laatima toimintasuunnitelma, jossa määritellään ne tavoitteet ja suuntaviivat, joita hallitus aikoo noudattaa

hallituspohja (n)
regeringsbas
  se mistä puolueista poliittiseen päätöksentekoon liittyvä hallitus koostuu

hallituspuolue (n)
regeringsparti
  puolue joka on hallitusvastuussa; puolue, jonka ministereitä on hallituksessa

hallitusvastuu (n)
regeringsansvar
  hallitukseen osallistumisesta johtuvat poliittiset seuraukset

halloween (n)
halloween
  pyhäinpäivän aatto, kelttiläisperäinen anglosaksisissa maissa lokakuun viimeisenä päivänä vietettävä aaveiden ja noitien juhlapäivä, joka tunnetaan Suomessa lähinnä yhdysvaltalaisessa muodossaan

hallusinaatio (n)
hallucination
  aivojen tuottama aidolta tuntuva kokemus, johon ei liity ulkoista aistiärsykettä; aistiharha

hallusinogeeni (n)
hallucinogen
  hallusinaatioita aiheuttava aine

halo (n)
halo
  valonlähteen ympärillä näkyvä kirkas heijastus

halogeeni (n)
halogen
  jokin jaksollisen järjestelmän 7. pääryhmän vahvasti epämetallisista keskenään samankaltaisista aineista: astatiini, bromi, fluori, jodi ja kloori

halpahalli (n)
lågprisvaruhus
  market-tyyppinen tai muutoin laajahko halpahintamyymälä

halpahintamyymälä (n)
lågprisbutik
  myymälä, jossa kulut pyritään minimoimaan sellaisiksi, että tuotteet voidaan myydä mahdollisimman halpaan hintaan

halpakauppa (n)
lådbutik, lågbrisbutik, lågprisvaruhus
  halpamyymälä

halpamyymälä (n)
lådbutik, lågbrisbutik, lågprisvaruhus
  yleistä markkinahinta halvemmalla hinnalla kilpaileva myymälä

halstrata (v)
halstra
  kypsentää hiilloksen tai tulen loisteessa halsterissa

halsualainen (n)
halsobo
  Pysyvästi Halsualla asuva henkilö.

halu (n)
lust, åtrå
  tajunnalle selkeä sisäinen pyrkimys jnk. tarpeen tyydyttämiseen, jnk. toiveen toteuttamiseen

halukas (adj)
villig
  sellainen, jolla on halu johonkin; joka tekee mielellään jotakin.

haluta (v)
vilja
  olla kiinnostunut tekemään jotain tai olla halukas omistamaan jotakin; tehdä mieli

halva (n)
helva
  jokin useista erilaisista makeisista ja makeista leivonnaisista, jotka ovat alkuperältään Balkanin, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Keski-Aasian seuduilta

halveksia (v)
förakta, missakta
  pitää itseään jotakuta toista tai joitakuita parempana

hame (n)
kjol
  lantiolta polvia kohti laskeutuva vaatekappale, jota länsimaisessa kulttuurissa (joitakin perinneasuja lukuun ottamatta) käyttävät tavallisesti naiset

haminalainen (n)
fredrikshamnbo
  Pysyvästi Haminassa asuva henkilö.

hammas (n)
tand, kugge
  selkärankaisten eläinten suussa oleva puremiseen tarkoitettu elin, jossa on erilaisia ​​kudoksia ja hermo ja verisuonet. Ei ole luutuma.

hammasharja (n)
tandborste
  hampaiden puhdistamiseen käytettävä harja

hammashoitaja (n)
tandskötare, tandsköterska
  lähihoitaja, jonka työtehtäviin kuuluu hammaslääkärin avustaminen

hammaskiille (n)
tandemalj
  hampaan pinnalla oleva kerros kovaa apatiittimineraalia

hammaskirurginen (adj)
tandkirurgisk
  hammaskirurgiaan liittyvä

hammaskivi (n)
tandsten
  plakin kivettymisestä muodostunut kerrostuma hampaan pinnalla, mikä ei irtoa hammasharjalla, heikentää hampaiden harjauksen tehoa ja edistää kariesta antamalla sitä aiheuttaville bakteereille elinympäristön

hammaskuoppa (n)
tandalveol, tandhåla
  hammasvallin kuoppia, joihin hampaiden juuret ovat kiinnittyneet

hammaslanka (n)
tandtråd
  hammasvälien puhdistamiseen käytettävä lanka

hammaslääketiede (n)
odontologi
  hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa ja fysiologiaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden ehkäisyä ja hoitoa tutkiva lääketieteellinen tieteenala

hammaslääkäri (n)
tandläkare
  suun, erityisesti hampaiden, terveyttä ja sairauksia hoitava akateemisesti koulutettu terveysammattilainen

hammasraudat (n)
tandställning
  hampaisiin asennettava metallinen laite, jolla hampaita pyritään suoristamaan

hammassärky (n)
tandvärk
  hampaaseen kohdistuva kiputila

hammastahna (n)
tandkräm
  hampaiden harjauksessa käytettävä seos

hammastahnatuubi (n)
tandkrämstub
  tuubi, joka sisältää hammastahnaa; hammastahnan yleinen vähittäismyyntipakkaus

hammasvalli (n)
tandvall
  leukaluun uloke, johon hampaat kiinnittyvät

hampaallinen (adj)
tandad, tandbeväpnad
  sellainen, jossa tai jolla on hammas tai hampaita

hampaanjuuri (n)
tandrot
  ikenen sisällä oleva osa hammasta, jolla hammas kiinnittyy sitä ympäröivän sidekudoskalvon sitomana leukaan

hampaaton (adj)
tandlös
  sellainen, jolla ei ole hampaita
  sellainen, joka ei saavuta kohdettaan; ponneton

hamppari (n)
skurk
  vetelehtivä, yleensä epäsiisti mieshenkilö, heittiö, renttu

hamppu (n)
hampa
  hamppukasveihin kuuluva yksivuotinen öljy-, kuitu- ja lääkekasvi, jota kasvatetaan myös päihteeksi ()
  hampun varresta saatava hamppukuitu

hamppukuitu (n)
hampfiber
  hampusta saatava kuitu, josta voidaan valmistaa myös kestäviä kankaita, selluloosaa paperin raaka-aineeksi sekä teollista raaka-ainetta käytettäväksi eristeenä, levyinä tai huonekalujen materiaalina

hamppuöljy (n)
hampolja
  hampun siemenistä puristettu öljy

hampurilainen (adj)
hamburgsk
  Hampuriin kuuluva tai liittyvä, Hampurista kotoisin oleva

hampurilainen (n)
hamburgare, hamburgerbo
  pysyvästi Hampurissa asuva henkilö; syntyperältään hampurilainen
hamburgare
  ruokalaji, jossa on pihvi sämpylän puolikkaiden väliin laitettuna

hampurilaisravintola (n)
hamburgerrestaurang
  ruokapaikka, jossa tarjotaan pääasiassa hampurilaisia

hampuusi (n)
hamnbuse
  satamajätkä

hamsteri (n)
hamster
  jyrsijä , joka tunnetaan siitä että se kuljettaa keräämäänsä ruokaa poskipusseissaan

hana (n)
kran
  tynnyriin tms. vesisäiliöön laitettava venttiili, jolla voi laskea nestettä astiasta
  baareissa laitteisto jolla lasketaan olutta tai muuta juomaa laseihin
hane
  ampuma-aseen osa, joka lyö lukon iskuriin, joka sytyttää patruunan nallin

hangaari (n)
hangar
  halli, jossa säilytetään ilma-aluksia

hanhi (n)
gås
  jokin sorsalintujen lahkon -alaheimon varsinaisiin hanhiin () kuuluva edustaja

hanhikki (n)
fingerört
  hanhikkien () suvun kasvi

hankain (n)
årtull, klyka
  airon tuki veneen partaassa

hankala (adj)
svår, jobbig, obekväm
  vaikea, työläs, vaativa

hanke (n)
projekt
  etukäteen suunniteltu jonkin asian tekeminen, projekti

hanki (n)
driva, snö
  maassa oleva kerros lunta
skare
  lumen kovettunut pinta

hankikanto (n)
skare, skarsnö
  tilanne, jossa lumihanki kestää kulkemista upottamatta, kantaa kulkijaa

hankinta (n)
anskaffning, inköp
  teko, jolla hankitaan jotakin

hankkia (v)
skaffa, få
  saada yritystensä ansiosta, ottaa; ostaa

hankolainen (n)
hangöbo
  Pysyvästi Hangossa asuva henkilö.

hansa (n)
Hansan
  hansaliitto, pohjoissaksalaisten kauppiaiden ja kauppakaupunkien liitto, joka hallitsi Itämeren kauppaa 1200–1400-luvuilla

hansakaupunki (n)
hansestad
  hansaliittoon kuulunut kaupunki

hansikas (n)
handske, vante
  usein nahkasta, joskus säämiskästä, valmistettu käsine, jossa on joka sormelle oma tila

hansikaslokero (n)
handskfack
  autossa etumatkustajan edessä sijaitseva usein kannellinen ja lukittava säilytystila

hanska (n)
handske
  erityisesti työssä käytettävä suojakäsine

hanumaani (n)
hulman
  -suvun Aasiassa elävä lehtiapina

hapan (adj)
syr, sur
  sellainen, jonka happamuusastetta ilmaiseva pH on alle 7
sur
  happamalta maistuva

hapankaali (n)
surkål
  yl. valkokaalista maitohappokäymisen avulla valmistettu elintarvike

hapankirsikka (n)
surkörsbär
  , ruusukasvien heimoon kuuluva kirsikkapuu, josta on jalostettu useita lajikkeita

hapanleipä (n)
surbröd
  leivinhiivan tai taikinajuuren avulla hapatetusta taikinasta leivottu ruisleipä

hapansilakka (n)
surströmming
  kannellisessa sangossa hapatettu silakka

hapero (n)
kremla, krämla
  mikä tahansa haperosukuun () kuuluva sieni

hapettuminen (n)
oxidation, oxidering
  kemiallinen reaktio, jossa aineen hapetusluku kasvaa aineen yhtyessä happeen

haploidinen (adj)
haploid
  jolla on yksinkertainen kromosomisto, eli kromosomeille ei ole vastinkromosomeja

happi (n)
syre, oxygen
  epämetalleihin kuuluva alkuaine

happifluoridi (n)
syrefluorid
  mikä tahansa hapen ja fluorin muodostama kemiallinen yhdiste; ainoat tunnetut yhdisteet, joiden molekyyleissä happiatomi on elektropositiivisena osapuolena

happihappo (n)
oxosyra
  mikä tahansa happo, jonka molekyylissä on vähintään yksi atomi happea

happo (n)
syra
  kemiallinen yhdiste, joka kykenee luovuttamaan vetyionin, syövyttää aine, jonka vesiliuoksen pH on alle 7

hapro (n)
fjällsyra
  (erityisesti) haprojen sukuun kuuluva

hapsivita (n)
borstnate
  Suomenkin luonnossa esiintyvä vitojen sukuun kuuluva kasvi

harajuuri (n)
korallrot
  (erityisesti) harajuurien sukuun kuuluva

harakiri (n)
harakiri
  japanilainen rituaalinen itsemurha, jossa vatsa leikataan auki miekalla tai veitsellä

harakka (n)
skata
  mustavalkoinen variksiin kuuluva lintu () jolla on yksivärisen vihreähohtoinen, 20–30 cm pitkä pyrstö

haravoida (v)
kratta, räfsa, kamma, finkamma
  käyttää haravaa; koota heiniä haravalla; puhdistaa maata roskista tai lehdistä haravaa apuna käyttäen

harhaanjohtava (adj)
vilseledande
  sellainen, joka johtaa harhaan; harhauttava; pettävä

harhaluulo (n)
vanföreställning
  perusteeton voimakas uskomus, josta henkilö pitää kiinni itsepintaisesti, vaikka esitettäisiin sen kumoavia perusteluita tai todisteita; voivat olla mahdottomia (eriskummallisia, bisarreja) tai sellaisia, jotka ovat mahdollisia, mutta epätodennäköisiä

harhaoppi (n)
kätteri
  oppi, joka poikkeaa oikeasta, apostolisesta ja Jumalan sanan mukaisesta opista

harhauttaa (v)
vilseleda, vilseföra
  johtaa harhaan; hämätä, eksyttää

harittaa (v)
skränka
  laittaa haritukseen, vääntää sopivasti haralleen, pois linjasta
spärra
  olla harallaan

harja (n)
borste
  harjaamiseen, hankaamiseen tai vastaavaan tarkoitettu esine, jossa on harjakset
sopborste
  varrellinen lakaisutyökalu, jossa varren päässä on harjakset
man
  eläimen pitkähkö karvoitus päässä ja kaulalla
kam tuppkam, kam
  kanalinnun päälaen heltta: kukonharja
krön
  korkein kohta, huippu, laki, harjanne
nock, krön, takkrön, ås
  harjakaton korkein kohta; rakennustöiden vaihe jolloin rakennus on lopullisessa korkeudessaan vesikatto asennettuna

harjalintu (n)
härfågel
  Manner-Euroopassa esiintyvä lintulaji ()

harjanne (n)
ås, kam
  pitkänomainen, koverarinteinen, kapea- tai suippolakinen maastonkohta

harjannostajaiset (n)
taklagsfest
  juhlatilaisuus, jota vietetään rakennettavan rakennuksen saavutettua harjakorkeuden tyypillisesti vesikattotöiden valmistuttua

harjasusi (n)
manvarg
  Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin ()

harjata (v)
borsta
  käyttää harjaa; puhdistaa, suoristaa, kiillottaa tai hangata harjalla

harjoittaa (v)
träna
  edistää, kehittää

harjoittelija (n)
praktikant
  henkilö, joka opettelee ohjattuna käytännön taitoja ja valmentautuu tulevaan ammattiin

harjoitus (n)
övning
  yleensä taidon kehittämiseksi suoritettava tehtävä, josta ei välttämättä saada muuta konkreettista hyötyä, harjoittelu

harjus (n)
harr
  harri, Itä- ja Pohjois-Suomen joissa ja jossain määrin Perämeren ja Selkämeren rantojen jokisuissa tavattava pienehköksi jäävä lohikala, jolla on voimakkaasti kehittynyt selkäevä ()

harjusikojuuri (n)
kornfibla
  sikojuurten sukuun kuuluva kasvi

harkita (v)
överväga, uttänka
  miettiä ehdotukseen ratkaisua tai eri vaihtoehtoja

harkko (n)
tacka
  metallista valettu suorakulmainen raakakappale

harkkosakset (n)
sicksacksax, taggsax
  kankaan rispaantumista estävää siksak-kuviota leikkaavat sakset

harlekiini (n)
harlekin
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa, jolla on tyypillisesti vinoneliökuvioinen asu

harmaa (adj)
grå
  joka on väriltään harmaa

harmaa (n)
grått
  puolustusvoimien villainen harmaa palveluspuku 1990-luvulle asti

harmaahaikara (n)
gråhäger, häger
  Toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

harmaahylje (n)
gråsäl
  Suomessa ulkosaaristossa elävä hylkeiden -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

harmaakaihi (n)
grå starr
  ihmisen ikään liittyvä silmän mykiön samentuminen; voidaan yleensä poistaa tekemällä kaihileikkaus

harmaakuvemyyrä (n)
gråsiding
  () selästä ja päästä punaruskea ja kyljiltään harmaa, Suomessa maan pohjoisosissa elävä myyrä

harmaaniskahemppo (n)
grånackad siska
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaantua (v)
gråna
  muuttua harmaaksi

harmaapäätikka (n)
gråspett
  harmaapäinen Euraasiaan levinnyt tikkalintu

harmaasara (n)
gråstarr
  Suomenkin luonnossa esiintyvä sarojen sukuun kuuluva kasvi

harmakka (n)
gråskål
  Suomessakin tavattava kotelosieni

harmio (n)
sandvita
  (erityisesti) harmioiden sukuun kuuluva ; Suomeen laji lienee saapunut 1800-luvun puolivälissä

harmoni (n)
harmonium, tramporgel
  urkuharmoni, koskettimistolla varustettu paineilmakäyttöinen vapaalehdykkäsoitin

harmonia (n)
harmoni
  sävelten sopeutuvuus, sointu

harmonikka (n)
dragspel, harmonika
  kannettava, palkeessa muodostetun paineilman avulla toimiva vapaalehdykkäinen kosketinsoitin

harmoninen (adj)
harmonisk
  harmoniaan liittyvä, harmoniassa oleva

harottaa (v)
sticka
  törröttää sekaisena, sojottaa sinne tänne

harppi (n)
passare
  ympyränkaaren piirtämisen ja mittaamisen apuväline

harppu (n)
harpa
  sinfoniaorkesteriin 1800-luvulta lähtien kuulunut kielisoitin

harppuuna (n)
harpun
  keihäsmäinen väline, jota käytetään kalastuksessa tai muiden vesieläinten kuten valaiden pyynnissä

harras (adj)
andaktsfull, andäktig
  uskonnollisen tai hengellisen hartauden harjoittamiseen liittyvä

harrastaa (v)
ha som hobby, idka
  tehdä, tavallisesti vapaa-aikana, toistuvasti tai säännöllisesti sellaista, mistä on kiinnostunut
bruka
  olla tapana tehdä, noudattaa tietynlaista käytäntöä

harrastaja (n)
hobbyist
  henkilö, joka harjoittaa jotakin toimintaa yl. vapaa-ajan vietteenä

harrasteauto (n)
hobbybil
  henkilön vapaa-aikanaan kunnossapitämä ja ajama auto

harrastetaiteilija (n)
amatörkonstnär
  vapaa-aikanaan taidetta tekevä ihminen, joka hankkii elantonsa muusta työstä

harrastus (n)
hobby
  säännöllisesti harjoitettua vapaa-ajan toimintaa, jota tehdään ajan kuluksi, huvin vuoksi, työn vastapainoksi

harsia (v)
tråckla
  ommella harvoin pistoin tavallisesti väliaikaisesti

hartiaviitta (n)
pelerin
  hartioiden peitteenä käytettävä lyhyt, hihaton viitta

harus (n)
stag
  rikin osa; mastoa aluksen pituussuunnassa tukeva köysi, vaijeri tms.

harustaminen (n)
stagning
  haruksella tai haruksin tukeminen, niillä varustaminen

harva (adj)
gles
  sellainen, joka ei ole tiheä, taaja t. tuuhea
  (ihmisistä) harvalukuinen, vähälukuinen; ei moni, eivät monet

harva (pronoun)
få
  ei moni, muutama, jokunen

harva se päivä (adv)
nästan varje dag
  miltei joka päivä

harvinainen (adj)
rar, sällsynt
  sellainen, jota ei esiinny paljoa tai tapahdu usein, harvoin tavattava tai tapahtuva; erikoinen

harvoin (adv)
sällan
  vain joskus, hyvin harvakseltaan

haspelikela (n)
haspelrulle
  kiinteäpuolainen avokela

hasselpähkinä (n)
hasselnöt
  sen hedelmä eli pähkinä

hattara (n)
molntapp
  pilven ilmava muoto tai ilmava pilvimäinen muoto
sockervadd, spunnet socker
  sokerista tehty pilvimäisen ilmavan massan muodostava makeinen

hattu (n)
hatt, mössa
  huovasta tai muusta jäykästä materiaalista valmistettu, tavallisesti vuorilla varustettu muodollisemman asun päähine (ei kuitenkaan univormun)
hake
  kirjaimen päälle lisättävä ylöspäin aukeavan kulman muotoinen tarke [ˇ]
hattarna
  hattupuolueen jäsen tai kannattaja

hattupuolue (n)
hattarna, hattpartiet
  1700-luvulla Ruotsissa ja Suomessa toiminut poliittinen puolue, joka tunnettiin tiukasta asenteestaan Venäjää kohtaan

hattutemppu (n)
hattrick
  joukkuepalloiluissa kolme maalia samassa ottelussa saman pelaajan tekeminä

hatullinen (n)
en hatt full
  hattuun mahtuva määrä, hatuntäysi

haudata (v)
begrava
  laskea kuollut hautaan

hauduttaa (v)
bräsera
  kypsentää ruokaa vähässä nestemäärässä suljetussa astiassa, tarkoituksena höyryttää ruoka kypsäksi ja rikastaa irtoavat makuaineet liemeen
sjuda, småkoka
  kypsentää ruokaa tai liottaa mausteita nesteessä, jonka lämpötila on hieman kiehumispisteen alapuolella
låta dra
  valmistaa juomaa liottamalla aromiaineita kuumaan veteen

hauenleuka (n)
krokodilklämma
  jousin puristetuin leueoin kiinnittyvä sähköliitin

hauis (n)
biceps brachii
  kaksipäinen olkalihas, kyynärniveltä koukistava lihas kädessä

hauki (n)
gädda
  pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvä, Suomessa koko maan sisävesissä ja rannikkoalueilla elävä petokalalaji

haukka (n)
falk, hök
  keskikokoinen tai pieni päiväpetolintu (). Heimossa on sukuja: Buteo, Circus, Accipiter ja Pernis.

haukkua (v)
skälla
  pitää koiralle, ketulle tai naalille ominaista katkonaista ääntelyä
okväda, skälla
  nimitellä loukkaavasti tai halventavasti, ilmaista usein patoutunut tyytymättömyytensä toiseen tai tämän aikaansaannoksiin, purkaa kiukkunsa tai muu kielteinen mieliala jollekin; herjata, sättiä, moittia, parjata

haukotus (n)
gäsp, gäspning
  väsymykseen tai kyllästymiseen yhdistetty refleksi, joka pakottaa syvään hengitykseen suun kautta

haupitsi (n)
haubits
  kenttätykistössä käytettävä tykki, putkeltaan lyhyempi ja suurempiin korotuksiin kykenevä kuin kanuuna

hauras (adj)
skör
  helposti mureneva t. murtuva

haurasloikko (n)
stenbräken
  Suomenkin luonnossa esiintyvä loikkojen sukuun kuuluva kasvi

hauska (adj)
rolig
  miellyttävä, mukava, kiva

hauskuttaa (v)
roa
  tuottaa huvia ja iloa, saattaa iloiselle mielelle

hauta (n)
grav
  paikka, johon kuolleen ruumis sijoitetaan, viimeinen leposija

hautajaiset (n)
jordfästning, begravning
  muistoseremonia, jossa kuolleen ihmisen muistoksi pidetään yleensä puheita, ja jossa kuollut lasketaan hautaan

hautajaiskulkue (n)
begravningsfölje
  hautausmenojen osa, jossa osallistujat kulkevat arkun jäljessä järjestyneenä suurena joukkona

hautajaispuhe (n)
griftetal, begravningstal
  surun ilmaiseminen hautajaisissa puhumalla

hautajaisraha (n)
begravningsmynt
  hallitsijan kuoleman johdosta valmistettu metallirahan kaltainen muistoesine, joita hautajaisissa jaettiin kansalle heittorahana ja joskus jalommasta metallista tehtyinä muunnoksina arvohenkilöille

hautajaissaatto (n)
begravningsfölje, likprocession
  hautausmenojen osa, jossa osallistujat kulkevat arkun jäljessä järjestyneenä joukkona

hautajaissaattue (n)
begravningsfölje, likprocession
  hautausmenojen osa, jossa osallistujat kulkevat arkun jäljessä järjestyneenä joukkona

hautajaistilaisuus (n)
begravning, begravningsakt
  vainajan hautaan saattamiseen liittyvä tapahtuma

hautakappeli (n)
gravkapell
  kirkossa tai sen välittömässä läheisyydessä oleva huoneen kaltainen hautamuistomerkki

hautakivi (n)
gravsten
  haudalle pystytettävä muistomerkki, johon kaiverretaan esimerkiksi vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika

hautakuori (n)
gravkor
  kirkon yhteydessä oleva hautakappeli

hautakynttilä (n)
gravljus
  hautapaikalla poltettavaksi tarkoitettu tuulisuojuksella varustettu kynttilä

hautapaasi (n)
gravhäll, gravsten, gravvård
  haudan päällä oleva iso kivi

hautapaikka (n)
gravplats
  hautausmaalta varattu paikka vainajan hautaamista varten

hautarauha (n)
griftefrid, griftero
  vainajalle ja haudalle taattu lakisääteinen suoja, joka perustuu yhteiskunnassa vallitsevaan kunnioitukseen näitä kohtaan

hautaristi (n)
gravkors
  haudalle asetetusta pystytangosta ja sitä kohtisuoraan leikkaavasta vaakatangosta koostuva esine

hautaseppele (n)
gravkrans
  hautajaisia varten kukista ja lehvistä punottu rengas

hautausmaa (n)
kyrkogård, begravningsplats
  paikka jonne vainajat haudataan maahan kaivettuun kuoppaan tai tuhkattujen ruumiiden tuhkat sirotellaan

hautausmenot (n)
begravningsceremoni, begravningsceremonier, begravningsritual
  vainajan hautaamiseen liittyvät menettelytavat

hautauurna (n)
gravurna
  polttohaudatun vainajan tuhkan säilytysastia

hautavaakuna (n)
begravningsvapen
  aatelismiehen hautajaisissa sukuvaakunan ohella kannettu vaakunakilpi, joka edusti henkilön sukujuuria

hautaveistos (n)
gravskulptur
  vainajan haudalla tai uurnalehdossa sijaitseva kuvanveistäjän suunnittelema ja mahdollisesti valmistava taiteellinen tuotos

hauva (n)
vovve
  koira

havaiji (n)
hawaiiska
  Havaijilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: haw)

havaijinalbatrossi (n)
laysanalbatross
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

havainnoida (v)
observera
  tehdä havaintoja

havainto (n)
iakttagelse
  havaitsemisen tulos, ympäristön tilasta tehty mittaus tai aistinvarainen tulkinta

havaita (v)
iakttaga
  tulla tietoiseksi jostain seikasta, huomata, panna merkille, tehdä näköhavainto

havaittava maailmankaikkeus (n)
observerbara universum
  kaikki galaksit ja muut kohteet, jotka ovat havainnoitavissa niistä lähtevän sähkömagneettisen säteilyn ehdittyä tarkasteluhetkeen mennessä saavuttaa tarkastelupaikan

haveri (n)
haveri, sjöskada
  vesiliikenteessä tapahtunut onnettomuus

havumetsä (n)
barrskog
  havupuiden muodostama metsä, havupuumetsä

havumetsävyöhyke (n)
barrskogsregion
  yhtenäinen havupuiden muodostama metsävyöhyke pohjoisella pallonpuoliskolla tundra-alueen eteläpuolella

havupuu (n)
barrträd
  puukasvi, jonka lehdet ovat pieniä ohuita neulanmuotoisia neulasia

he (pronoun)
de
  monikon kolmas persoona; tarkoittaa henkilöitä, joista puhuja puhuu, mutta joihin puhuja eikä kuulija kuulu eikä puhuja puhuttele

hede (n)
ståndare
  hedelehti, siitepölyä kehittävä kukan siitoslehti; kasvin urospuolinen lisääntymiselin

hedelmä (n)
frukt
  kasvin tulevien siementen suojaksi hedelmöityksen jälkeen sikiäimestä kasvava muodostuma. Hedelmien tarkoituksena on myös siementen leviämisen edistäminen
  tulos tai tuotos

hedelmällinen (adj)
fertil
  joka tuottaa hyvin satoa

hedelmämehu (n)
fruktsaft, fruktjuice
  hedelmän makuinen tai hedelmästä valmistettu mehu

hedelmäpuu (n)
fruktträd
  puu, joka tuottaa hedelmiä ihmisten ja eläinten syötäväksi

hedelmäsalaatti (n)
fruktsallad
  salaatti, joka koostuu erilaisista hedelmistä

hedelmätarha (n)
fruktträdgård
  hedelmänviljelyyn tarkoitettu puutarha tai puutarhan osa

hedelmäviini (n)
fruktvin
  käymisteitse valmistettu alkoholijuoma, jota tehdään hedelmistä tai marjoista mutta ei viinirypäleistä

hedelmöittää (v)
befrukta
  saada aikaan hedelmöitys

hedonismi (n)
hedonism
  oppi, jonka mukaan mielihyvä ja/tai onnellisuus on korkein elämässä saavutettava hyvä

hehkua (v)
glöda
  säteillä valoa ja lämpöä

hehkulamppu (n)
glödlampa
  sähkölamppu, jonka valaisevana osana on sähkövirralla hehkuvaksi kuumentuva hehkulanka

hehtaari (n)
hektar
  pinta-alan mitta, 100×100 metrin ala tai 10000 m²

hei (interjection)
hej, tjänare
  tuttavallinen tervehdys

heikenne (n)
försvagare
  kemikaali, jolla heikennetään kehityksen jälkeen liian tiheää filmiä muuttamalla sen metallinen hopea helppoliukoisiksi yhdisteiksi

heikentää (v)
försvaga
  tehdä tai saattaa heikoksi tai entistään heikommaksi

heikko (adj)
svag, vek, klen, kraftlös, lam
  joka ei jaksa, voimaton; voimaltaan tai teholtaan matala

heikkous (n)
svaghet
  heikkokuntoisuus, heikkovoimaisuus

heikompi astia (n)
det svagare kärlet
  nainen, vaimo

heikosti (adv)
dåligt, svagt
  heikolla tavalla

heilahdus (n)
svengning
  massan yksittäinen yhdensuuntainen liike tai liikahdus osana jaksottaista heilahtelua tai erillisenä tasapainoaseman poikkeamana

heiluri (n)
pendel
  akselin tai pisteen ympäri vapaasti kiertymään pääsevä, painovoiman vaikutuksesta heilahteleva kappale

heimo (n)
stam
  ihmisyhteisö, jolla on löyhä yhteinen identiteetti, mutta ei poliittista hierarkiaa tai keskitettyä valtajärjestelmää. Jäsenyys syntyy sukulaissuhteiden mukaan, eikä periytyvää johtajuutta ole.
familj
  eliölajien luokittelun yksikkö (familia, familiae)

heinä (n)
hö
  jokin yksisirkkaisten heimoon Poaceae kuuluva heinäkasvi
  niitetty ja kuivattu heinäkasvien ja joidenkin muiden ruohovartisten kasvien kasvismassa

heinähanko (n)
högaffel, hötjuga
  maataloustöissä heinien käsittelyyn käytettävä kaksi- tai kolmipiikkinen varrellinen työväline

heinäkasvit (n)
gräs
  eräs yksisirkkaisten luokkaan kuuluva siemenkasvien heimo ()

heinäkuu (n)
juli
  vuoden seitsemäs kuukausi, kuukausi kesäkuun ja elokuun välissä

heinänuha (n)
pollenallergi
  heinäkasvien siitepölyn aiheuttama allergianuha

heinäratamo (n)
spetsgroblad
  ratamoiden sukuun kuuluva kasvi

heinäsirkka (n)
gräshoppa
  suorasiipinen hyönteinen (Caelifera). Heinäsirkalla on kapeat etusiivet, jotka lepoasennossa peittävät kokoon taipuneet lenninsiivet, ja suuret hyppyjaloiksi erikoistuneet takajalat. Suomessa heinäsirkkoja on tavattu liki 30 lajia.

heinätähtimö (n)
grässtjärnblomma
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tähtimöiden sukuun kuuluva kasvi

heitteillejättö (n)
smitning
  henkilön jättäminen avuttomaan tilaan, vaikka tekijä olisi ollut velvollinen huolehtimaan hänestä

heittiö (n)
skurk, usling
  kunniaton tai moraaliton henkilö

heitto (n)
kast
  heittämisen teko

heittoistuin (n)
katapultstol
  lentokoneissa tai muissa ilma-aluksissa oleva lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan ulos koneesta

heittomerkki (n)
apostrof
  symboli ', taikka sitten ’, jolla korvataan sanoista pois jätettyjä eli heitettyjä kirjaimia tai sitä käytetään kieliopillisena erottimena

heittoraha (n)
kastmynt, kastpenning
  kuninkaallisina juhlapäivinä tai hallitsijan hautajaisten yhteydessä kansan keskuuteen heitetty käypä raha tai rahana kelpaamaton rahan kaltainen mitali

heittäytyä (v)
kasta sig
  heittää itsensä pitkälleen; laskeutua johonkin; paiskautua, viskautua, syöksyä

heittää (v)
kasta
  antaa kättä heilauttamalla vauhtia siinä olevalle kappaleelle, ja laskea se vapaaseen liikkeeseen ilman halki, singota; pitää jtk heiton tai heitetyn esineen kohteena

heittää menemään (v)
kasta bort
  heittää pois, hävittää, luopua omistusoikeudesta

heittää pois (v)
kasta bort
  hävittää, luopua omistusoikeudesta

hektinen (adj)
hektiskt
  kiireinen, kiihkeä, nopeatahtinen, kuumeinen, rauhaton, maaninen, levoton

hela (n)
beslag
  puuesineeseen kiinnitetty metallivahvike tai -koriste

helatorstai (n)
helgetorsdag, Kristi himmelsfärds dag, helithorsdag
  kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseenastumisen muistoksi

heliborkorko (n)
heliborränta
  Suomen Pankin määrittämä viitekorko, joka korvattiin euriborkorolla vuoden 1999 alussa

helikopteri (n)
helikopter
  ilma-alus, joka lentää yhden tai useamman pitkistä lavoista koostuvan roottorin kannattamana; lennon vakauttamiseksi peräpäässä on pienempi roottori

helikopteriraha (n)
helikopterpengar
  kansalaisille jaettava keskuspankin uusi raha, jolla voidaan elvyttää taloutta tai luoda tarvittavaa inflaatiota

heliotrooppi (n)
heliotrop
  -suvun lemmikkikasvi
  vihreä ja punapilkkuinen kvartsin laji

helium (n)
helium
  kevyin jalokaasuihin kuuluva alkuaine

hella (n)
häll
  liesi

helle (n)
hetta
  Kuuma sää. Suomessa hellerajana on 25 celsiusastetta.

helleaalto (n)
värmebölja
  hyvin lämpimän ilmamassan siirtyminen maantieteelliselle alueelle, jolloin helleraja ylittyy useana vuorokautena

helleeni (n)
hellen
  antiikin kreikkalainen

hellehattu (n)
solhatt
  ihoa auringon valolta suojaava päähine

hellekypärä (n)
tropikhjälm, solhjälm
  ihoa auringon valolta suojaava kova päähine

helluntai (n)
pingst
  Kristillinen juhlapäivä, seitsemäs sunnuntai pääsiäisen jälkeen. Suomessa juhlapyhä ja kirkollinen juhlapäivä.

helma (n)
sköte
  paidan, hameen tms. vaatekappaleen tai muun alaosa

helmasynti (n)
skötesynd
  virhe tai heikkous, joka on erityisen tavallinen jollekulle

helmi (n)
pärla
  helmisimpukan muodostama helmiäispallo, aito helmi
  varsinaisen helmen kaltainen, lasista tai muusta aineesta valmistettu pampula tai helmen jäljitelmä
  erityisen kallisarvoinen tai ihastuttava yksilö

helmikana (n)
pärlhöna
  ulkonäkönsä perusteella nimensä saanut kanalintulaji ()

helmikkä (n)
slok
  erääntyyppinen ruohovartinen kasvilaji helmiköiden () suvusta

helmikuu (n)
februari, göjemånad
  vuoden toinen kuukausi, kuukausi tammikuun ja maaliskuun välissä

helminauha (n)
pärlband, pärlhalsband
  lankaan pujotetuista rei’itetyistä helmistä valmistettu, tavallisesti kaulassa pidettävä koru

helmipöllö (n)
pärluggla
  puunkoloissa tai pöntöissä pesivä, Suomen yleisin pöllölaji ()

helmiryyni (n)
pärlgryn
  kuorittu ja päistään pyöristetty viljan jyvä

helmisimpukka (n)
pärlmussla
  lämpimissä merissä eläviä aitojen tai viljeltyjen helmien tuottajina toimivia simpukoita ()

helmitaulu (n)
abakus
  laskemisen apuväline, jossa rei’itettyjä helmiä voidaan liu’uttaa tankoja pitkin

helmitikkanen (n)
paljettdvärgspett
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

helposti (adv)
lätt
  helpolla tavalla, ilman suurta vaivaa tai ponnistusta, vähällä vaivalla

helpottunut (adj)
lättad
  jostakin vaivanneesta vapautunut, huojentunut

helpotus (n)
lättnad
  helpottuminen; jokin helpottava asia

helppo (adj)
lätt
  joka ei tuota vaikeuksia, yksinkertainen ymmärtää, ei työläs, ei vaikea

helppoheikki (n)
marknadsmånglare
  supliikki ja äänekäs torikauppias

helsinkiläinen (n)
helsingforsare, helsingforsbo, helsingforsiska
  pysyvästi Helsingissä asuva henkilö

helvetillinen (adj)
helvetisk
  sietämätön

helvetti (n)
helvete
  tuonela, manala, kadotus; useiden eri uskontojen mukaan paikka, jossa maanpäällisessä elämässään pahaa tehneet kärsivät kuolemansa jälkeen

hemlokki (n)
hemlock, hemlocksgran
  jokin hemlokkien () sukuun kuuluva havupuu(laji)

hemmoteltu (adj)
bortskämd
  jota hemmotellaan tai on hemmoteltu; yksilö joka on saanut aina tahtonsa läpi, kasvanut liiallisessa materian paljoudessa

hempeys (n)
gullighet, näpenhet
  se, että on hempeä

hemppo (n)
hämpling
  , Suomessakin pesivä siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu

hempukka (n)
slampa, slarva
  nuori, hiukan yksinkertainen nainen

hengellinen (adj)
andlig
  sellainen (tavallisesti aineeton), joka liittyy uskontoon tai henkimaailmaan

hengenheimolainen (n)
meningsfrände, själsfrände
  henkilö, joka on henkisesti samankaltainen; samoin ajatteleva henkilö

hengenpelastaja (n)
livräddare
  uimavalvoja, rantavahti, uinninvalvoja

hengenvaara (n)
livsfara
  se, että menehtyminen on mahdollista tai todennäköistä (kylteissä, varoitustekstinä)

hengenvaarallinen (adj)
livsfarlig
  sellainen, joka saattaa aiheuttaa kuoleman

hengittää (v)
andas
  ottaa toistuvasti ilmaa sisään keuhkoihin ja puhaltaa ilma ulos, tarkoituksena hapen talteen ottaminen ilmasta hengittävälle eliölle

hengitys (n)
andning, respiration
  hengitämisen toteutus, kasveissa ja eläinten ruumiissa tapahtuva hapenotto ilmasta tai vedestä ja elimistössä palamisen tuloksena syntyneen hiilidioksidin poisto

henkilö (n)
person
  joku tietty tai tuntematon ihminen

henkilöauto (n)
personbil
  pienehkö auto, joka on tarkoitettu ihmisten kuljettamiseen ja johon yleensä mahtuu 4-6 henkilöä

henkilökemia (n)
personkemi
  ihmisten yhteensopivuus

henkilökortti (n)
identitetskort, id-kort, legitimationshandling
  henkilötodistus, poliisin antama todistus henkilöllisyydestä

henkilökultti (n)
personkult
  poliittisen tai uskonnollisen johtajan tai julkisuuden esiinnostaman henkilön ihannointi ja kohottaminen sankarin asemaan

henkilöllisyystodistus (n)
identitetsbevis
  viranomaisen myöntämä henkilön tunnistamiseen tarvittava asiakirja

henkilötieto (n)
personuppgift
  luonnollista henkilöä, hänen ominaisuuksiaan tai elinolosuhteitaan kuvaava merkintä, joka voidaan tunnistaa häntä, hänen perhettään tai hänen kanssaan yhteisessä taloudessa elävää koskevaksi

henkilötodistus (n)
identitetsbevis
  viranomaisen antama virallinen todistus henkilöllisyydestä

henkilötunnus (n)
personbeteckning
  valtion antama, ihmisen yksilöivä tunniste

henkinen hyvinvointi (n)
mentalhygien
  henkinen tasapaino ja hyvä elämä

henkirakuuna (n)
livdragon
  henkivartiokaartiin kuuluva rakuuna

henkitorvi (n)
luftstrupe
  kaulassa oleva putkimainen elin, joka yhdistää kurkunpään ja keuhkot

henkivakuutus (n)
livförsäkring, livförsäkra
  vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan

henkivartija (n)
livvakt
  henkilö, joka työkseen suojelee jonkun muun henkeä

hentokiurunkannus (n)
nunneört
  kiurunkannusten sukuun kuuluva kasvi

hentosavikka (n)
fiskmålla
  savikkojen sukuun kuuluva kasvi , joka on Suomessa muinaistulokas

hentosuolake (n)
kärrsälting
  suolakkeiden sukuun kuuluva kasvi

hepatiitti (n)
hepatit, leverinflammation
  maksatulehdus

hepokatti (n)
vårtbitare
  Suorasiipisiin kuuluva hyppivä hyönteinen (). Hepokatin tuntosarvet ovat yleensä vartaloa pidemmät, mikä auttaa erottamaan sen muuten hyvin samankaltaisesta heinäsirkasta.

heppa (n)
pålle häst
  hevonen

heppu (n)
kille
  (yleensä miespuolinen) henkilö

heprea (n)
hebreiska
  pääasiassa Israelissa puhuttava seemiläinen kieli (kielitunnus: he)
gallimatias
  (puhekieltä) käsittämätön kieli

heprealainen (adj)
hebreisk
  Heprean kielestä peräisin oleva tai siihen liittyvä.

heprealainen (n)
hebré, israelit
  Aabrahamista, Iisakista ja Jaakobista polveutuvan seemiläisen kansan jäsen tai jälkeläinen

hera (n)
vassla
  maitohera, maidosta rasvan ja juustoaineen erottamisen jälkeen jäävä neste

herajuusto (n)
mesost
  maidon herasta valmistettava kiinteähkö juusto

heraldiikka (n)
heraldik
  oppi vaakunoista ja lipuista, vaakunaoppi

heraldinen (adj)
heraldisk
  heraldiikkaan liittyvä

herastuomari (n)
häradsdomare
  käräjäoikeuden lautamiehen arvonimi

herbaario (n)
herbarium
  kasvikokoelma; tyypillisesti litteiksi kuivattuja kasveja paperiarkeille kiinnitettyinä

herhiläinen (n)
bålgeting
  herhiläisten sukuun kuuluva -laji tai sen yksilö
  mikä tahansa herhiläisten -sukuun kuuluva yhteiskunta-ampiaisten laji tai sellaisen yksilö

herjakirjoitus (n)
nidskrift, smädeskrift
  tekstin välityksellä tapahtuva jonkun henkilön tai asian pahantahtoinen parjaaminen

herkkusieni (n)
champinjon
  viljelyherkkusieni, helttasieniin kuuluva ravinnoksi viljelty sieni (). Tämä maailman suosituin herkkusienilaji löytyi eteläeurooppalaisesta luonnosta ja sitä alettiin tuottaa hallituissa oloissa 1700-luvulla. Muitakin herkkusienilajikkeita viljellään. Viljeltyjen herkkusienten lisäksi Suomessa tunnetaan parikymmentä luonnossa kasvavaa lajia.

herkkusienimunakas (n)
champinjonomelett
  (keittiö) munakas, jonka täyttenä on herkkusientä, herkkusienitäytteinen munakas.

herkkusuu (n)
läckergom
  herkuista pitävä henkilö

herkkutatti (n)
stensopp, karljohan, karljohans­svamp
  , tatteihin kuuluva sieni, arvokas ruokasieni, Suomessa kauppasieni, tieteellisesti katsoen lajiryhmä

herkkähipiäinen (adj)
lättretad, lättstött
  helposti loukkaantuva, herkästi pahastuva, herkästi mielensä pahoittava

herkullinen (adj)
läcker
  hyvältä maistuva, maukas

hermafrodiitti (n)
hermafrodit
  kaksisukupuolinen eliö

hermo (n)
nerv
  hermoimpulssien kulkuväylänä toimiva lankamainen elin

hermomyrkky (n)
nervgift
  hermostoon vaikuttava myrkky; hermostomyrkky

hermosolu (n)
nervcell
  hermokudoksen solu, joka välittää hermoimpulsseja

hermosto (n)
nervsystem
  monisoluisen eliön hermosoluihin perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä

hermostua (v)
bli nervös, jaga upp
  huolestua jonkun puolesta

hermostunut (adj)
nervös, spänd, byxis, rastlös
  jännittynyt, levoton, huolestunut

herne (n)
ärt, ärta
  palkoja kasvattava viljelykasvi papujen ohella ()
ärta, ärt
  yksittäinen herneen syötävä siemen palon sisällä

hernekasvit (n)
ärtväxter, baljväxter
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

hernekeitto (n)
ärtsoppa
  herneistä keitetty keitto

heroiini (n)
heroin
  opioideihin kuuluva päihde, voimakas ja addiktoiva jauhemainen huume

herra (n)
herre, herr
  Kohtelias puhuttelu miehelle, käytetään sukunimen edellä. Lyhenne hra.
herre
  hallitsija, isäntä

herrainhuone (n)
herrehus
  Preussin maapäivien ensimmäinen kamari 1854–1918
  Itävallan valtakunnanneuvoston ensimmäinen kamari vuoteen 1918
herrum
  miehille varattu huone

herranjestas (interjection)
herregud
  lievä voimistava, ihmetystä osoittava huudahdus

herraskartano (n)
herresäte, herrgård
  aatelin jäsenen tai varakkaan virkamiehen omistama suuri maatila
herrgårdsbyggnad
  suuren maatilan päärakennus

herrasmies (n)
gentleman
  hieno, hyväkäytöksinen ja usein myös hyvin pukeutunut mies

hertsi (n)
hertz
  taajuuden SI-yksikkö (tunnus Hz)

hertta (n)
hjärter
  tavallisen korttipakan maa, symboli punainen sydän, ♥

herttaisuus (n)
älsklighet
  se, että on herttainen

herttakaksikko (n)
spindelblomster
  kaksikoiden sukuun kuuluva kasvi

herttamainen (adj)
hjärtlik
  (lehdestä) sydämen muotoinen

herttuakunta (n)
hertigdöme
  herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta

herttuatar (n)
hertiginna
  herttuan puoliso; nainen, jolla on herttuan aatelisarvo

herukka (n)
vinbär
  -sukuun kuuluvia kasveja, jotka tunnetaan marjapensaina; mustaherukka, punaherukka, valkoherukka

heräteostos (n)
impulsköp
  suunnittelematta tehty ostos

herätyskello (n)
väckarklocka
  kello, jonka on tarkoitus soida ja herättää tiettynä ajankohtana

hetero (n)
hetero
  heteroseksuaali

heteroseksuaali (n)
heterosexuell
  henkilö, joka tuntee seksuaalista vetoa vastakkaiseen sukupuoleen

heteroseksuaalisuus (n)
heterosexualitet
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen vastakkaiseen sukupuoleen

heti (adv)
genast
  (ajasta) välittömästi, viipymättä, viivyttelemättä

hetiö (n)
befruktningsdelarna
  (kasvitiede) kukkakasvin hedesiitoslehtien muodostama kokonaisuus.

hetki (n)
stund, ögonblick
  lyhyt mitattavissa oleva aika

hetkinen (interjection)
ett ögonblick
  odota hetkinen; tässä kestää hetkinen; nyt keksin jotain, älä vaihda puheenaihetta

hetmanni (n)
hetman#Ruotsi
  toiseksi korkein sotilaskomentaja Puolassa ja Liettuassa 1400–1700-luvuilla

heuristinen (adj)
heuristisk
  päättelyyn tai arviointiin perustuva, ilman täsmällistä algoritmia

hevonen (n)
häst, springare
  ratsastukseen ja vetojuhdaksi kesytetty nisäkäs (Equus caballus), luonnossa laumoissa elävä kavioeläin, joka on kasvissyöjä
bock, häst
  yksi telinevoimistelussa käytettävistä voimistelutelineistä

hevonkuusi (n)
I världens ände, Området där vargen finns, bortom all ära och redlighet, i mitten av ingenstans, i tassemarken, långt ute i bushen
  paikka joka on "missä lie", illatiivissa merkitsee pois

hevoseläimet (n)
hästdjur
  (eläintiede) kavioeläimiin kuuluva, hevosen kaltaisten eläinten heimo (), jonka nykyiset lajit kuuluvat sukuun

hevosenkengittäjä (n)
hovslagare
  kengitysseppä

hevosenkenkä (n)
hästsko
  hevosen kavioon naulattava metallinen suojus, joka suojaa kaviota kulumiselta

hevosenkenkänaula (n)
söm
  hevosenkenkien kiinnittämiseen käytettävä naula

hevosenliha (n)
hästkött
  teurastetun hevosen liha

hevoshullu (n)
hästfrälst
  henkilö, joka pitää paljon hevosista ja harrastaa jotain hevosiin liittyvää kuten ratsastusta

hevoskastanja (n)
hästkastanj
  mikä hyvänsä hevoskastanjoiden () sukuun kuuluva puu
  balkaninhevoskastanja ()

hevosmies (n)
hästkarl
  hevosten ajaja, työhevosia hoitava henkilö

hevosraitiovaunu (n)
hästspårvagn
  raitiovaunu, joka toimii sähkömoottorin sijasta hevosten vetämänä

hevostalli (n)
häststall
  rakennus, jossa pidetään hevosia

hevosvetoinen (adj)
hästanspänd, hästdragen
  sellainen, mitä vedetään hevosella; hevosella vedettäväksi tarkoitettu

hevosvoima (n)
hästkraft
  vanha tehon mittayksikkö, jota on käytetty etenkin ajoneuvoista puhuttaessa. Yksi hevosvoima on teho, jolla pystyy nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella 1 metriä sekunnissa. Hevosvoima on 0,736 kilowattia (kW). Hevosvoiman suomenkielinen lyhenne on hv.

hešván (n)
heshván
  hešvánkuu, hešván-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi tišrí- ja kislév-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin loka-marraskuussa

hidas (adj)
långsam, trög
  pienellä vauhdilla liikkuva tai tapahtuva

hieho (n)
kviga
  sukukypsä lehmä, joka ei ole vielä kertaakaan poikinut

hiekka (n)
sand
  hienojakoinen, kivien rapautuessa muodostuva maalaji

hiekkaeste (n)
bunker
  golfissa kuoppamainen este, jonka pohjalla on hiekkaa

hiekkainen (adj)
sandig
  jokin alue, esine tai asia, jossa on paljon hiekkaa

hiekkakivi (n)
sandsten
  hiekasta kovettumalla muodostunut huokoinen kivilaji

hiekkakylpy (n)
sandbad
  monien lintulajien tapa puhdistautua loisista rypypaikassa

hiekkalaatikko (n)
sandlåda
  hiekalla täytetty lasten leikkipaikka
  ohjelmalle eristetty ympäristö, jossa sen suoritus ei voi vaikuttaa isäntäkoneen muun ohjelmiston toimintaan

hiekkapaperi (n)
sandpapper
  vahva paperi, jonka pintaan on liimattu karkeaa jauhetta hiomista varten, hiomapaperi

hiekkaranta (n)
sandstrand
  irtohiekan peittämä ranta, hiekka-alue meren tai järven lähellä

hiekoittaa (v)
sanda
  levittää hiekkaa tai soraa liukkauden torjumiseksi

hieman (adv)
lite, liten
  vähän, pikkuisen

hieno (adj)
fin, tunn, flott, stilig
  ohut, hienorakenteinen, pienirakeinen; ei karkea
fin, flott, stilig
  hienostunut; (laajemmin) korkeatasoinen, tyylikäs

hienopuuseppä (n)
ebenist, finsnickare
  edellisiin liittyvä koulutus, oppiarvo ja ammattinimike

hieraattinen (adj)
hieratisk
  pappeihin liittyvä, papillinen

hierarkia (n)
hierarki
  moniasteinen arvojärjestelmän asteikko, joka suppenee huippua kohti

hierarkkinen (adj)
hierarkisk
  sellainen, joka kuuluu hierarkiaan, hierarkiaan kuuluva; hierarkialle ominainen

hieroa (v)
massera
  hangata raajoilla painaen

hieroglyfi (n)
hieroglyf
  muinaisegyptiläinen kuvakirjoitusmerkki

hieroja (n)
massör
  henkilö, joka hieroo ihmisten lihaksia

hieskoivu (n)
glasbjörk
  metsähieskoivu ()

hietalaukka (n)
sandlök
  laukkojen sukuun kuuluva kasvi

hietamato (n)
sandmask
  eräs nivelmatojen laji () tai sen yksilö

hietaolkikukka (n)
hedblomster
  olkikukkien sukuun kuuluva kasvi

hietatokko (n)
sandstubb
  , kala

hietikkosara (n)
sandstarr
  merenrantahietikoilla ja nummilla kasvava monivuotinen sarakasvi ()

hiha (n)
ärm
  vaatteen osa, joka peittää käsivarren osittain tai kokonaan

hihittää (v)
fnissa, fnittra
  nauraa hillitysti, pidättyväisesti

hihna (n)
rem
  tasalevyinen, tyyppillisesti nahasta tai kumista valmistettu, nauha

hiidenkirnu (n)
jättegryta
  jääkauden jäätikköjen sulamisveden kallioon kaivertama lieriönmuotoinen kuoppa

hiihto (n)
skidåkning
  yleisnimitys erilaisille lumella suksilla tapahtuville etenemis- ja urheilumuodoille

hiihtohissi (n)
skidhiss, skidlift
  laite, jolla laskettelijat kuljetetaan ylös mäkeä

hiihtosauva (n)
skidstav
  suksisauva; hiihtolajeissa käsissä pidettävä apuväline, jota käytetään vauhdin lisäämiseen ja tasapainon ylläpitoon

hiihtäjä (n)
skidåkare
  henkilö, joka hiihtää

hiihtää (v)
skida, åka skidor
  kulkea suksilla

hiili (n)
kol
  palavan aineen, varsinkin puun vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on C; hiilellä on useita allotrooppisia muotoja perusmuodon ohessa: timantti, fullereeni, grafeeni, grafiitti, nanoputki ja lisää on odotettavissa
  suuren määrän hiiltä sisältävät polttoaineet, kivihiili tai puuhiili
teckningskol
  piirustusvälineenä käytettävä hiili

hiiliajoitus (n)
koldatering
  hiilen isotooppien runsaussuhteisiin perustuva eloperäisten jäänteiden iän määrittämismenetelmä

hiilidioksidi (n)
koldioxid
  hiilihapon anhydridi, ilmaa raskaampi kaasu, jota muodostuu palamisen yhteydessä, CO₂

hiilihanko (n)
eldgaffel, brandstake
  kaksi- tai kolmihaarainen, joskus kädensijallinen, hanko jolla kohennetaan tulta tai hiillosta

hiilihappo (n)
kolsyra
  H₂CO₃, heikko happo, melko pysymätön hiilidioksidin ja veden yhdiste

hiilihydraatti (n)
kolhydrat
  hiilestä, vedystä ja hapesta koostuva orgaaninen yhdiste

hiilikaivos (n)
kolgruva
  kaivos tai louhos, jonka pääasiallinen tuote on kivihiili

hiilimonoksidi (n)
kolmonoxid
  häkä, CO

hiilinielu (n)
kolsänka
  jokin varasto johon sitoutumalla ilmakehästä poistuu kasvihuoneilmiötä aiheuttavaa hiilidioksidia

hiilivety (n)
kolväte
  hiilestä ja vedystä koostuva orgaaninen yhdiste, joka palaa hyvin ja vapauttaa runsaasti energiaa, minkä vuoksi käytetään laajasti polttoaineena

hiillos (n)
kolbädd
  hehkuvat hiilet tulisijassa, nuotiossa tms.

hiillostaa (v)
halstra
  painostaa kysymyksillä

hiiltyä (v)
förkolna
  muuttua hiileksi

hiippakunta (n)
stift
  piispan johtama hallintoalue kirkossa

hiippaläppä (n)
mitralisklaffen
  yksi veren virtausta ohjaavista sydämen läpistä

hiippaläpän notkahdus (n)
mitralisprolaps
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

hiirenhäntä (n)
mustippa
  (erityisesti) hiirenhäntien sukuun kuuluva

hiirenhäntänata (n)
råttsvingel
  häntänatojen sukuun kuuluva kasvi , jota esiintyy Suomessa harvinaisena etenkin nurmikkosiemenen mukana tulleena

hiirenloukku (n)
musfälla
  hiirien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

hiirenporras (n)
majbräken
  eräs Suomessakin yleinen saniainen (Athyrium filix-femina)

hiirenvirna (n)
kråkvicker
  hernekasveihin kuuluva, Euroopassa ja Aasiassa yleinen monivuotinen kasvi ()

hiiri (n)
mus, datormus
  moni varsinaisten rottien ja hiirien alaheimoon () kuuluvista rottaeläinten lajeista tai sellaisen yksilö
mus, råtta
  kämmenen alla pöydällä liikuteltava tietokoneen osoitinlaite

hiirihaukka (n)
ormvråk
  keskikokoinen päiväpetolintu,

hiirimatto (n)
musmatta
  tietokoneen hiiren alla käytettävä levymäinen alusta

hiisi (n)
vätte
  fantasiakirjallisuudessa esiintyvä menninkäismäinen olento

hiiva (n)
jäst
  yleisnimi runsaalle joukolle erilaisia hiivasieniä
  leivinhiiva (), taikinaan lisättävä kohotusaine joka käyttää ravintonaan taikinan hiilihydraatteja ja tuottaa kaasua joka saa aikaan taikinan kohoamisen ja muuttumisen kuohkeaksi. Voidaan käyttää myös alkoholijuomien käyttämiseen.

hiivaleipäjauho (n)
jästbrödsmjöl
  vehnänjyvistä jauhettu tummahko jauhatustuote, joka sisältää jyvien kuorikerroksia lähinnä olevia ytimien osia

hiivasienet (n)
jästsvampar
  laaja joukko yksisoluisia mikroskooppisen pieniä sieniä, jotka eivät muodosta rihmastoja eikä itiöemiä

hiki (n)
svett
  pienten hikirauhasten erite, neste jota kuumuudessa leviää ihon pintaan

hikirauhanen (n)
svettkörtel
  hikeä tai ihon ja ihonalaisen rasvakerroksen väliin muodostuvaa eritettä ihon pinnalle erittävä avoeritysrauhanen (glandula sudorifera)

hikkori (n)
hickory
  mikä tahansa hikkorien suvun () kasvi

hila (n)
galler, gitter
  elektroniputken tai kanavatransistorin ohjauselektrodi

hiljaa (adv)
tyst
  ääntä pitämättä tai vähäisellä äänellä; (mahdollisimman) äänettömästi
tiga, tyst
  vaiti
sakta
  hitaasti, rauhallisesti, verkkaisesti; vähitellen, hissukseen

hiljainen (adj)
låg
  sellainen, joka ei aiheuta paljoa hälyä, jonka aiheuttama ääni on tasoltaan matala; vähä-ääninen, hiiskumaton, äänetön

hiljalleen (adv)
småningom
  Vähän kerrallaan.

hilla (n)
hjortron
  suomuurain. Suokasvi, joka kukkii alkukesällä ja jonka marjat kypsyvät rämeillä heinäkuun lopulla ja korvissa elokuun puolella.

hilleri (n)
iller
  eräs eurooppalainen näätäeläin ()

hillo (n)
sylt, marmelad
  marjoista tai hedelmistä ja sokerista keitetty makeanmakuinen seos, jota käytetään esimerkiksi leivonnaisissa

hillopurkki (n)
syltburk
  tavallisesti lasinen purkki, jossa säilytetään hilloa; purkillinen hilloa

hilpari (n)
hillebard, spjutyxa
  kahden käden ase, jossa sauvan päässä on terävä kärki sekä kirves ja sen toisella puolella piikki tai koukku

hilpi (n)
ryssgräs
  lapinhilpien () suvun kasvi
snögräs
  tunturihilpien () suvun kasvi
källgräs
  vesihilpien () suvun kasvi

hilse (n)
mjäll
  ihosta, erityisesti päänahasta irtoavat kuolleet ihosolut

himankalainen (n)
himangobo
  Pysyvästi Himangalla asuva henkilö.

himmetä (v)
anlöpa
  himmentyä, tulla himmeä(mmä)ksi

hinaaja (n)
bogserbåt
  alus, joka hinaa toisia laivoja

hinaaminen (n)
bogserande, bogsering
  perässä vetäminen

hinaava (adj)
bogserande
  sellainen, joka hinaa, hinauksen vetävänä osapuolena toimiva

hinaus (n)
bogsering
  hinaamisen toteutus tai tapahtuma

hinausauto (n)
bogserbil, bärgningsbil
  onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneiden sekä väärin pysäköityjen autojen tai muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto

hindinkielinen (adj)
hindisk
  hindin kielellä kirjoitettu t. puhuttu

hinkalo (n)
binge, lår
  (maatalous) suuremmasta säilytystilasta seinämillä rajattu viljan säilytystila; kellarista rajattu osa.

hinnasto (n)
prislista, prisförteckning, priskurant
  luettelo tai lista hinnoista

hinnoitella (v)
prissätta
  määrittää tuotteelle tai palvelulle hinta

hinta (n)
pris
  se, mitä joku on valmis maksamaan, hyödykkeen arvo markkinoilla

hintaero (n)
prisskillnad
  kahden vertailtavan hinnan välinen ero

hintakilpailu (n)
priskonkurrens
  toimialan yritysten välinen matalilla hinnoilla kilpailu, erityisesti kun se on kiihtynyttä

hintakilpailukyky (n)
priskonkurrensförmåga, priskonkurrenskraft
  yrityksen kyky kilpailla hinnalla; kilpailukyky, joka käsittää hinnan

hintalappu (n)
prislapp
  myytävään tuotteeseen kiinnitetty hinnan kertova lappunen

hintasulku (n)
prisstopp
  määräajan tai toistaiseksi voimassa oleva hintojen korottamisen kieltäminen

hintatietoinen (adj)
prismedveten
  sellainen, jolla on mielessä se mitä jokin maksaa

hintelä (adj)
tanig
  lihakseton, laiha, hyvin hoikka

hintti (n)
bög, fjolla, böckling, fikus
  homoseksuaalinen mies

hipiä (n)
hy
  iho

hippaleikki (n)
tafatt
  lasten leikki, jossa hippana oleva leikkijä yrittää saada muita leikkijöitä kiinni; kiinni jääneestä tulee vuorostaan hippa

hirmuinen (adj)
förskräcklig, fruktansvärd, förfärlig
  hirveä, kauhea, kauhistuttava

hirnua (v)
gnägga
  pitää hevosen ääntä

hirsi (n)
stock, timmer
  kaadetun puun jykevähkö runko rakennusmateriaalina, luokiteltu puutavaralaji
galge
  hirsipuu
bjälke
  kilven keskellä horisontaalisesti kulkeva airutkuvio jonka leveys on korkeintaan kolmannes kilven leveydestä

hirsiaitta (n)
timrad bod
  hirsistä salvettu aitta

hirsipuu (n)
galge
  rakennelma, joka on tehty ihmisten hirttämistä varten
hänggubbe
  seurapeli, jossa pyritään arvaamaan sanan kirjaimia

hirsisauna (n)
timmerbastu
  jykevistä puun rungoista tai vastaavasta puutavarasta rakennettu sauna

hirsiseinä (n)
timmervägg
  veistetyistä hirsistä tai höylähirsistä, useista hirsikerroista ladottu rakennelma, yleensä rakennuksen ulko- tai sisäseinä

hirssisara (n)
hirsstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

hirsutismi (n)
hirsutism
  liikakarvoitus; naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä

hirtehishumoristinen (adj)
galghumoristisk
  hirtehishuumorille tyypillinen; sellainen, jossa on hirtehishuumoria

hirtehishuumori (n)
galghumor
  karkea huumori toivottomassa asiaintilassa

hirttouurre (n)
hängningsfåra, snörfåra
  hirttoköyden aikaansaama hankauma ja painanne ihmisen kaulan ihossa

hirvas (n)
rentjur
  yli kolmevuotias täysikasvuinen kuohitsematon urospuolinen poro tai peura

hirveä (adj)
förskräcklig
  kauhea, kauhistuttava, pelottava

hirvi (n)
älg
  pohjoisella pallonpuoliskolla elävä märehtijöihin lukeutuva maapallon suurin hirvieläin ()

hirvieläimet (n)
hjortdjur
  eräs sorkkaeläinten lahkoon kuuluva nisäkkäiden heimo ()

hirvieläin (n)
hjortdjur
  mikä tahansa hirvieläinten heimoon () kuuluva sorkkaeläinten laji tai semmoisen yksilö

hirviö (n)
monster, odjur, best
  taruolento, jota pidetään pelottavana ja vaarallisena

hissi (n)
hiss
  laite, joka nostaa tai laskee henkilön tai tavaran tasosta toiseen

histologia (n)
histologi
  kudoksia tutkiva tieteenala

histoni (n)
histon
  kromatiinissa esiintyvä proteiini, jonka ympärille DNA kiertyy muodostaen nukleosomeja

historia (n)
historia
  menneisyys, menneisyyttä kokonaisuudessaan koskeva ilmaisu

historiallinen (adj)
historisk
  historiaan liittyvä

historioitsija (n)
historiker
  historian tapahtumista kirjoittava henkilö, historiankirjoittaja

hitaasti (adv)
långsamt
  vähäisellä nopeudella

hitaus (n)
långsamhet
  hidas toiminta ominaisuutena

hitsaaja (n)
svetsare
  henkilö, joka hitsaa ammatikseen

hitsata (v)
svetsa
  liittää metallikappaleita yhteen saattamalla liitoskohta esim. sulamislämpötilaan

hitti (n)
hit, hitlåt
  suosittu musiikkikappale, joka usein saavuttaa nopeasti suosion

hiukan (adv)
litet, smått
  vähässämäärin, vähän, hieman

hiukka (n)
gnutta, smula
  hyvin pieni määrä; hitunen, rahtunen, hiukkanen

hiukkanen (n)
partikel
  aineosanen, esim. atomi, elektroni tai neutroni

hius (n)
hår, luv
  ihmisen päälaella kasvava yksittäinen karva, yksi tukan muodostavien hiusten joukossa; yhdysosana myös kuvaannollisessa merkityksessä

hiuslakka (n)
hårsprej
  kampaukseen aerosolipullosta lisättävä hiuskiinne

hiuslisäke (n)
postisch
  hiusten täydennys, osaperuukki

hiusneula (n)
hårnål
  väline, jolla hiukset kiinnitetään siten, että ne pysyvät tietyllä tavalla

hiustenkuivaaja (n)
hårtork, fön, hårfön
  laite, joka puhaltaa ilmaa joko sellaisenaan tai kuumennettuna ja jolla kuivataan hiuksia

hiustähti (n)
hårstjärna
  mikä tahansa hiustähtien lahkoon () kuuluva merililjojen laji tai sellaisen yksilö

hiusvesi (n)
hårvatten
  hiusten ja hiuspohjan hoitoon ja hiusmuotoiluun tarkoitettu kosmeettinen neste

hiusväri (n)
hårfärgningsmedel, hårfärg
  hiusten värjäämiseen käytettävä aine

hoatsin (n)
hoatzin, zigenarfågel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hohtimet (n)
hovtång
  kirvesmiehen käyttämät erikoispihdit, joilla irrotetaan nauloja

hohto (n)
glans, skimmer
  hohtamisen ilmentymä

hohtodiodi (n)
lysdiod
  valoa tuottava puolijohdekomponentti, ledi

hoikistua (v)
bli slankare
  muuttua hoik(emm)aksi

hoikka (adj)
slank
  vartaloltaan sopusuhtainen tai laiha; keskimääräistä kapeampi

hoikkatyvinen (n)
midjestekel
  mikä tahansa hoikkatyvisten alalahkoon () kuuluva pistiäinen

hoikkatyviset (n)
gaddsteklar
  pistiäisten lahkoon () kuuluva hyönteisten () alalahko ()

hoitaja (n)
sjuksköterska, skötare
  eräs terveydenhoitoalan työntekijä, sairaanhoitaja, terveydenhoitaja

hoitajatar (n)
sköterska
  naispuolinen hoitaja

hoito (n)
omvårdnad
  terveydentilan ylläpitäminen

hoitokoti (n)
vårdhem
  asuntolamainen hoitolaitos pitkäaikaissairaille, vanhuksille tai vammaisille

hoivakoti (n)
vårdhem
  jatkuvaa hoitoa tai valvontaa tarvitsevien vanhusten tai vammaisten kodinomainen hoitolaitos

hoivata (v)
vårda
  pitää huolta, huolehtia, vaalia jotakin; helliä; hoitaa

hollanti (n)
nederländska, hollänska, holländska
  (kielitiede) hollannin kieli (kielitunnus: nl), Alankomaiden virallinen kieli

hollantilainen (adj)
holländsk
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

hollantilainen (n)
holländare, holländska, nederländska
  Alankomaiden kansalainen

holmium (n)
holmium
  eräs alkuaine (tunnus Ho)

holokausti (n)
förintelsen
  juutalaisten massasurma toisen maailmansodan aikaan

holtiton (adj)
oaktsam oförsiktig, vårdslös
  varomaton, piittaamaton, huolimaton
okontrollerbar
  hallitsematon
lös
  pidoton, väljä, löysä

holvi (n)
valv
  (arkkitehtuuri) kahden muurin ylle ja varaan kiilamaisista kivistä, tiilistä, ja laastista rakennettu tai betonista valettu kaareva kattorakenne

home (n)
mögel, skimmel
  mikä tahansa erilaisista sienistä, joiden rihmasto muodostaa kuohkeaa massaa

homeopatia (n)
homeopati
  eräs vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia, tunnettu erityisesti runsaasti laimennetuista lääkkeistään, joissa ei ole molekyyliäkään lääkeainetta jäljellä

homeostaasi (n)
homeostas
  elimistön sisäinen tasapaino

homeostaattinen (adj)
homeostatisk
  homeostaasin mukainen tai sitä noudattava, itseään tasapainottava

hominidi (n)
människoapa, hominid
  -heimon kädellinen. Heimon nykyisin eläviä lajeja ovat ihminen, simpanssi, bonobo, gorilla ja oranki; myös sukupuuttoon kuolleet saman heimon ihmisen eri kehitysmuodot

homo (n)
homo, bög
  miespuolinen homoseksuaali
gay, homo
  homoseksuaali yleisesti, mies tai nainen

homo- (prefix)
gay-
  homoseksuaalisuuteen liittyvä

homoavioliitto (n)
homoäktenskap
  avioliitto kahden miehen tai naisen välillä

homoeroottinen (adj)
homoerotisk
  homoseksuaalisesti eroottinen

homogeeninen (adj)
homogen
  koostumukseltaan yhtenäinen, aineksiltaan tasakoosteinen, tasa-aineinen

homonymia (n)
homonymi
  sanojen rakenteellinen monitulkintaisuus; se että sanat ovat muodoltaan samat mutta tarkoittavat aivan eri asioita

homonyymi (n)
homonym
  sana, joka on muodoltaan sama kuin jokin toinen, erimerkityksinen ja eri alkuperää oleva sana

homoseksuaali (n)
homosexuell, homofil
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva henkilö

homoseksuaalinen (adj)
homosexuell
  samaa sukupuolta olevaan henkilöön, miesten keskeistä tai naisten keskeistä, seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva

homoseksuaalisuus (n)
homosexualitet
  seksuaalisen ja tunnepohjaisen mielenkiinnon kohdistuminen samaa sukupuolta olevaan

homotutka (n)
bögradar
  homoseksuaalin stereotyyppiin perustuva vaistomainen kyky aavistaa kuka on homoseksuaali

homous (n)
bögeri
  miesten homoseksuaalisuus, vrt. lesbous

honka (n)
fura
  isokokoinen suorarunkoinen mänty, yleensä metsän keskellä kasvava

honkametsä (n)
furuskog
  pääasiassa kookkaita mäntyjä kasvava metsä

hontelo (adj)
tanig
  lihakseton, laiha, hyvin hoikka

hoosianna (interjection)
hosianna
  hepreankielinen huudahdus, jota käytetään kuninkaille ja Jumalalle sekä erityisesti odotetulle Messiaalle osoitettuna riemu- ja ylistyshuutona

hopea (n)
silver
  metallinen aine, pehmeä valkoinen jalometalli. Hopean kemiallinen merkki on Ag.

hopeahanhikki (n)
femfingerört
  tienpinnarten pieni keltakukkainen kasvi ()

hopeahäät (n)
silverbröllop
  häiden kahdeskymmenesviides vuosipäivä

hopeakuusi (n)
silvergran
  okakuusen () vaaleansinertävistä muodoista käytetty nimitys

hopealanka (n)
silvertråd
  hopeinen lanka, joka on vedetty hopeasta

hopeamitali (n)
silvermedalj
  urheilu- ym. kilpailuissa toiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

hopeamitalisti (n)
silvermedaljör
  kilpailussa hopeamitalilla palkittu, toiseksi parhaasti sijoittunut

hopearaha (n)
silvermynt
  hopeasta lyöty raha

hopeaturska (n)
silverkummel
  kummeliturskiin kuuluva kala . Myös nimeä hopeakummeli on käytetty.

hopeinen (adj)
silver
  hopeasta valmistettu

hopliitti (n)
hoplit
  keihäällä aseistettu raskaan jalkaväen sotilas antiikin Kreikassa

horisontaalitaso (n)
horisontalplan, transversalplan
  jokin kuvitteellisista kehon pystysuunnassa ylä- ja alaosaan jakavista tasoista

horisontti (n)
horisont
  näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa

hormonaalinen (adj)
hormonell
  hormoneihin liittyvä, niistä johtuva

horologia (n)
horologi
  ajanmittaamisen tiede

horoskooppi (n)
horoskop
  astrologinen piirros, joka kuvaa taivaankappaleiden asentoja tietyllä hetkellä

horsma (n)
dunört
  horsmien () sukuun kuuluva kasvi
mjölke, mjölkört, rallarros
  maitohorsma ()

hotelli (n)
hotell
  majapaikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta, tavallisesti yöpymistä huoneessa

hotelliaamiainen (n)
hotellfrukost
  hotellin asiakkaille tarjoiltava aamiainen

hotellihuone (n)
hotellrum
  hotellissa sijaitseva asiakkaille tarkoitettu huone, johon voi majoittua

hottentotti (n)
hottentott
  khoi, eteläisessä Afrikassa elävän khoikhoi-kansan jäsen

houkutus (n)
lock, lockelse
  usein voimakasta mielenkiintoa aiheuttava, attrahoiva tekijä tai ilmentymä

houlu (n)
hölja
  vesisyvänne, järvessä tai joessa oleva vajoama tai muu syvä kohta.

housebändi (n)
husband
  muusikkoryhmä, joka soittaa vakinaisesti livenä tietyssä klubissa tai muussa kiinnityksessä kuten TV-ohjelmassa

housunkannatin (n)
hängsle
  (yleensä monikossa) housuihin vyötärölle kiinnitetettävä olan yli kulkeva joustava kannatin

housut (n)
byxa, byxor
  jalat ja alavartalon peittävä, kaksilahkeinen vaatekappale

houtskarilainen (n)
houtskärbo
  Pysyvästi Houtskarilla asuva henkilö.

hovi (n)
hov
  hallitsijan asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta, hoviväki

hovimarsalkka (n)
hovmarskalk
  hallitsijan hovin taloudesta vastaava virkamies, joka samalla toimii hovikunnan esimiehenä

hovimestari (n)
hovmästare
  päätarjoilija

hovinarri (n)
hovnarr
  hoviin kuuluva henkilö, joka huvittaa isäntäväkeä

hovioikeus (n)
hovrätt
  Suomen ja Ruotsin yleisten tuomioistuinten hierarkiassa toinen oikeusaste, johon asianosainen voi valittaa käräjäoikeuden ratkaisuista

hruštšovka (n)
chrusjtjovka
  neuvostoliittolainen 3–5-kerroksinen hissitön kerrostalo, joiden rakentaminen aloitettiin Nikita Hruštšovin johtokaudella

huhtahanhikki (n)
finsk fingerört
  hanhikkien sukuun kuuluva kasvi , joka on syntynyt Keski-Venäjällä hopeahanhikin ja peltohanhikin risteytymisestä; Suomessa ilmeisesti muinaistulokas

huhtasieni (n)
murkla, toppmurkla
  korvasientä muistuttava kevätsieni,

huhtikuu (n)
april
  vuoden neljäs kuukausi, maaliskuun ja toukokuun välissä

huijata (v)
fuska
  pettää, olla epärehellinen

huilisti (n)
flöjtist
  huilun soittaja

huilu (n)
flöjt
  nokkahuilu, poikkihuilu tai muu niiden kaltainen puupuhallin

huimaus (n)
svindel
  tasapainon menettämisen tunne esimerkiksi korkealta alas katsottaessa tai noustessa seisomaan äkillisesti

huippu (n)
topp, spets
  korkein kohta

huippukokous (n)
toppmöte, toppkonferens
  valtioiden tai hallitusten päämiesten välinen kokous

huippumies (n)
kanon, toppman
  urheilussa tai muilla aloilla huipulla oleva mieshenkilö

huiska (n)
majvippa
  höyhenistä, suikaleista tms. sidottu kimppu t. puuhka eri tarkoituksissa huiskimiseen

huittislainen (n)
vittisbo
  Pysyvästi Huittisissa asuva henkilö.

hukkakaura (n)
flyghavre
  , nopeasti leviävä kauran sukuinen rikkakasvi, jota tavataan Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa

hukkapuu (n)
spillträ, spillvirke
  puun korjuussa ja jalostuksessa hyödyntämättä jäävä puu

hukkua (v)
drunkna
  kuolla tukehtumalla hengitettyään nestettä

hukkuminen (n)
drunkning
  kuoleminen tukehtumalla nesteeseen

huligaani (n)
huligan
  ilkitöiden tekijä

huliganismi (n)
huliganism
  ilkivaltainen hulinoiva käyttäytyminen, väkivallan muoto

hullu (adj)
galen
  mielisairas

hullukaali (n)
bolmört
  kylähullukaali, eräs hullukaalien sukuun kuuluva myrkyllinen koisokasvi ()

hulluruoho (n)
spikklubba
  koisokasveihin kuuluva kaikkiin maanosiin levinnyt hyvin myrkyllinen rikkakasvi (), jota tavataan toisinaan Etelä-Suomessa

hulluttelija (n)
toker
  henkilö, joka hulluttelee; leikkimielisten älyttömyyksien keksijä ja esittäjä

humaani (adj)
human
  inhimillinen, ihmisystävällinen, suvaitsevainen

humala (n)
humle
  hamppukasvien heimon monivuotinen köynnöskasvi (), yleinen oluen mauste, jona käytetään humalan emikukinnoista saatavaa humalajauhoa, (yleisesti) mikä tahansa humalien () suvun kasvi

humalainen (adj)
berusad, drucken
  sellainen, joka on humalassa, alkoholin vaikutuksen alainen

humalanvieras (n)
nässelsnärja
  myös nokkosvieraana tunnettu täysin isäntäkasvistaan riippuva lehtivihreätön loiskasvi (Cuscuta europaea ssp. europaea)

humalasalko (n)
humlestör
  humalan kasvatuksessa käytetty tukikeppi

humalatila (n)
alkoholrus
  juodun alkoholin aiheuttama päihtymys

humaltua (v)
bli full
  tulla humalaan, tulla alkoholin vaikutuksen alaiseksi

humanismi (n)
humanism
  ihmisyyteen perustuva elämänkatsomus

humanistinen (adj)
humanistisk
  humanismiin kuuluva, humanistisiin l. henkitieteisiin kuuluva

humidori (n)
humidor
  tiivis laatikko, kaappi tai huone, jossa säilytetään sikareja sopivassa lämpötilassa ja kosteustasossa

hummeli (n)
hummel
  sitran tapainen ruotsalainen perinnesoitin

hummeri (n)
hummer
  euroopanhummeri (), Atlantissa esiintyvä suurikokoinen äyriäinen

humoreski (n)
humoresk
  lyhyt leikillinen kertomus tai sävellys

humoristinen (adj)
humoristisk
  huumoria viljelevä, huumoripitoinen, lystikäs

humus (n)
humus
  tumma, eloperäinen maa-aines, jossa on runsaasti humushappoja

hunaja (n)
honung
  makea ja tahmea neste, jota mesipistiäiset ja erityisesti mehiläiset tuottavat kukkien medestä ja kasvien tai kirvojen erittämästä mesikasteesta ravinnokseen. Ihminen on hyödyntänyt mehiläisten keräämää hunajaa aluksi luonnonpesistä ottamalla ja nykyisin tarhaamalla mehiläisiä.

hunajasiirappi (n)
honungssirap
  seos, jossa on hunajaa ja vettä yhtä paljon

hunni (n)
hunn
  300-luvulla Eurooppaan hyökänneen paimentolaiskansan jäsen

hunsvotti (n)
hundsvott
  heittiö, lurjus, roikale

huntti (n)
hundring
  satanen (rahaa)

huolestua (v)
bli bekymrad
  alkaa pelätä jonkun/jonkin puolesta

huolestus (n)
bekymmer
  huolestumisen tila; huolestuneisuus

huolestuttava (adj)
oroväckande
  huolestusta, huolestumista aiheuttava tai herättävä

huoleton (adj)
bekymmerslös
  joka ei kanna huolta

huolimatta (adv)
obekymrat, på trots av, utan avseende på
  jostakin asiasta piittaamatta; silti, vaikka

huolinta (n)
spedition
  tuontiin ja vientiin liittyvä palvelu toisen omistamien tavaroiden vastaanotosta, lähetyksestä, kuljetuksesta, tullauksesta, varastoinnista, vakuuttamisesta, tuonti- ja vientiselvitysten tekemisestä yms. toimeksiantajan laskuun

huoltaja (n)
målsman, försörjare
  lapsen edun valvoja; henkilö joka vastaa virallisesti alaikäisestä henkilöstä

huoltoasema (n)
bensinstation
  liike josta saa autoihin varaosia ja huoltopalveluja sekä polttoainetta

huoltoviranomainen (n)
vårdmyndighet
  sosiaaliviranomainen

huomata (v)
märka
  havaita, kiinnittää huomionsa, panna merkille

huomattava (adj)
märkbar
  tärkeä, erityisesti merkille pantava

huomauttaa (v)
invända
  muistuttaa

huomenna (adv)
i morgon, imorgon
  kuluvan päivän jälkeisenä päivänä

huomenta (interjection)
god morgon
  aamulla esitettävä tervehdys, hyvän huomenen toivotus

huominen (n)
morgondag
  seuraava päivä

huomio (interjection)
observera
  kehotus kiinnittää huomio johonkin

huomio (n)
attention, avseende
  tarkkaavaisuus, varteenotto

huomioida (v)
observera
  havainnoida, tehdä huomioita

huomiovalot (n)
varselljus
  päiväajovalot; autoissa valoisana aikana käytettäviksi hyväksyttävät valaisimet, jotka vaativat vähemmän tehoa kuin varsinaiset valaisemiseen tarkoitetut ajovalot

huone (n)
rum
  rakennuksen muista osista yleensä seinillä erotettu tila

huoneisto (n)
våning, lägenhet
  asuin- tai liiketilana käytettävä, yhdestä tai useammasta huoneesta koostuva kokonaisuus kerrostalossa, rivitalossa tai liikerakennuksessa

huonekalu (n)
möbel
  tilassa tai huoneessa oleva käyttöesine

huonekasvi (n)
krukväxt, inomhusväxt
  sisätiloissa kasvatettava koristekasvi

huonekunta (n)
hushåll
  ruokakunta

huono (adj)
dålig
  laadultaan puutteellinen, kehno, heikkolaatuinen

huono lähetti (n)
dålig löpare
  lähettiä, jonka liikkuvuutta omat sotilaat haittaavat sanotaan huonoksi lähetiksi

huonokuuloinen (adj)
lomhörd
  henkilö, joka kuulee huonosti, tai ei ollenkaan

huonontaa (v)
försämra
  tehdä laadultaan huonommaksi

huonosti (adv)
dåligt, illa
  huonolla tavalla

huopa (n)
filt
  villasta, karvoista ym. huovuttamalla eli vanuttamalla valmistettu kangasmainen tuote

huopatossu (n)
filtstövel
  huovikas, huovuttamalla villasta valmistettu jäykkä, varrellinen kylmän sään jalkine, huopasaapas

huora (n)
hora
  prostituoitu

huoratalo (n)
horhus
  bordelli, huorala, ilotalo

huorinteko (n)
hor
  aviorikos

huotra (n)
balja, slida
  pääosin nahkainen miekan säilytyssuoja, miekan tuppi

hupaisa (adj)
underhållande
  jokin, joka huvittaa

hupakko (adj)
fjantig, fjollig
  hassahtava, hupsu

hupakko (n)
fjant
  ajattelematon, hupsu ihminen

huppari (n)
huvtröja, munkjacka
  hupullinen pusero

hups (interjection)
hoppsan
  hupsis, hupsista, ilmaus virheeseen tai tahattomaan ongelmaan; anteeksipyynnön ”korvike”

hurling (n)
#Ruotsi
  Irlannissa pelattava, ainakin 400-luvulta saakka tunnettu kelttiläistä alkuperää oleva pallopeli

hurma (n)
extas
  hurmio, hurmos

hurraa (interjection)
hurra
  riemua tai arvostusta ilmaiseva huudahdus

hurrata (v)
hurra
  osoittaa arvostusta tai suosiota (varsinkin käyttämällä sanaa ”hurraa”)

hurri (n)
hurrit
  muinaisessa Mesopotamiassa eläneen kansan jäsen
hurritiska
  heidän kielensä

hus (interjection)
schas, sjas, iväg
  hätistely; huudahdus, joka sanotaan henkilölle tai eläimelle, jonka halutaan lähtevän. Usein epäkohtelias

husaari (n)
husar
  alun perin unkarilainen kevyen ratsuväen sotilas

hutsu (n)
hora, luder
  huora, lutka

huuhkaja (n)
berguv, uv
  kookas, ruskeankeltainen, mustankirjava pöllöjen heimoon kuuluvan huuhkajien lintusuvun laji ()

huuhteluaine (n)
sköljmedel
  pyykinpesun yhteydessä käytettävä pyykin pehmeämmäksi tekevä, sähköisyyttä poistava ja miellyttävältä tuoksuva aine

huuhtoa (v)
vaska
  erottaa hieno aine karkeammista tai raskas aine keveämmistä osista veden liikkeiden avulla

huuli (n)
läpp
  ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö; yleensä monikossa, jolloin tarkoitetaan ylähuulta ja alahuulta

huuliharppu (n)
munspel, gipa
  soitettaessa huulia vasten asetettava soitin, jonka liuskamaiset viritetyt kielet soivat läpivirtaavan ilman vaikutuksesta. Sävelasteikko löytyy huulia vasten asetettavan sivun pituudelta. Eri sävel löytyy vastaavalta kohdalta puhallettaessa ja imettäessä ilmaa.

huulikukkaiskasvi (n)
kransblommig växt, plisterväxt
  mikä tahansa ( eli ) -sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji tai sellaisen yksilö

huulikukkaiskasvit (n)
kransblommiga växter, plisterväxter
  eräs -lahkoon kuuluva kaksisirkkaisten kasvien heimo ( eli )

huulipuna (n)
läppstift
  huulten värjäykseen käytettävä, perinteisesti punasävyinen kosmetiikkatuote

huulirasva (n)
cerat
  huulten rohtumista vähentävä huuliin levitettävä voide

huuliveikko (n)
lustigkurre, skämtare
  (miehestä) jutunkertoja, leikinlaskija

huuliöljy (n)
läppolja
  sävytetty tai sävyttämätön nestemäinen rasva huulten ihon kosteuttamiseen ja kaunistamiseen

huumata (v)
bedöva, göra yr
  aiheuttaa päihtymystila

huume (n)
narkotika, knark
  huumausaine, laiton päihde

huumori (n)
humor, skämtlynne
  leikinlasku; hyväntahtoinen suhtautuminen koomisiin ilmiöihin

huutokauppa (n)
auktion
  kaupaksi tarjoaminen läsnä oleville ostajille suullisten ja julkisten ostotarjousten tekemistä varten

huutomerkki (n)
utropstecken
  välimerkki !, jolla päätetään painollinen lause tai huudahdusrepliikki

huvi (n)
nöje
  edelliseen liittyvä nautinnon tai hauskuuden kokemus

huvila (n)
villa
  alkuaan pienehkö omakotitalo tai vapaa-ajan asunto, nyk. suurehko vapaa-ajan asunto

huvimaja (n)
lusthus
  erillinen pienehkö pohjaratkaisultaan monitahoinen suippokattoinen piharakennus, josta avautuu ikkunanäkymä kaikkiin ilmansuuntiin; joskus myös avoseinäinen oleskelukatos

huvipuisto (n)
nöjespark, lustgård
  huvitteluun tarkoitettu paikka, jossa on erilaisia laitteita: karuselleja, vuoristoratoja tai vastaavia

huvitella (v)
förlusta sig, förströ sig
  tehdä jtk. huvikseen, hauskuttaa itseään

huvittaa (v)
roa
  aiheuttaa huvitusta, olla huvittava

hyasintti (n)
hyacint
  tuoksuhyasintti, koristekasviksi kasvatettava sipulikasvi

hyasinttiara (n)
blåara
  (yleisesti) mikä tahansa hyasinttiarojen sukuun () kuuluva papukaijojen heimon lintulaji tai sellaisen yksilö
hyacintara
  (erityisesti) edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

hybridiauto (n)
hybridbil
  kahden eri voimanlähteen yhdistelmää käyttävä auto; tavallisesti bensiiniauto, jossa on sähkömoottori; (lyhyesti ilmaisten) hybridi

hydra (n)
hydra
  kreikkalaisessa muinaistarustossa hirvittävä olento, jolla oli käärmeen vartalo ja yhdeksän päätä

hydraatti (n)
hydrat
  veden muodostama molekyyliyhdiste, jossa . Esim. veteen liuennut yhdiste tai kidevedellinen ioniyhdiste

hydrofiilinen (adj)
hydrofil
  vesihakuinen

hydroksidi (n)
hydroxidjon
  vedyn ja hapen muodostama negatiivinen ioni (OH−)

hydrologia (n)
hydrologi
  vesitiede, geofysiikan osa-alue, joka tutkii veden esiintymistä, ominaisuuksia ja kiertokulkua maapallolla

hydrolyysi (n)
hydrolys
  veden vaikutuksesta energiaa vapauttava ja aineen kemiallista koostumusta muuttava reaktio

hyeena (n)
hyena
  joukko lähinnä Afrikassa eläviä vahvaleukaisia kissoille ja näätäeläimille sukua olevia petoja ja raadonsyöjiä

hygieenikko (n)
hygieniker
  terveysopin tutkija, terveydenhoidon asiantuntija

hygieeninen (adj)
hygienisk
  hygienian mukainen, joka ei sisällä taudinaiheuttajia, puhdas

hygieenisyys (n)
hygieniskhet
  se, että on hygieeninen

hygienia (n)
hygien
  yksilöiden ja yhteisöjen terveydenhoitoa tutkiva tiede, osa ehkäisevää lääketiedettä, mihin kuuluu mm. tarttuvien tautien torjunta

hygieniapassi (n)
hygienkompetensintyg, hygienpass
  todistus kurssin suorittamisesta elintarvikehygienian osaamisessa

hylje (n)
säl
  jokin eväjalkaisista vedessä viihtyvistä -heimon nisäkkäistä. Suomessa säännöllisesti tavattavia lajeja ovat harmaahylje eli halli ja norppa.

hylky (n)
vrak
  laivahylky, uponnut tai haaksirikkoutunut ja luonnon armoille hylätty laiva tai muu alus

hylkytavara (n)
vrakgoda
  laivan tai muun aluksen hylystä peräisin oleva tavara

hylly (n)
hylla
  kahden tuen välissä lepäävä vaakasuora taso, jolla pidetään tavaroita; hyllykön taso

hyllymetri (n)
hyllmeter
  mittayksikkönä käytetty yhden metrin levyinen hyllytila

hyllyttää (v)
dra in, stoppa
  panna sivuun, jättää esittämättä, jättää toteuttamatta

hylsyavain (n)
hylsnyckel
  työkalu, jolla kiristetään tai avataan pultteja ja muttereita käyttäen irrotettavia ja vaihdettavia millimetri- tai tuumamittaisia hylsyjä

hylätty (adj)
utslagen
  sellainen, jota ei ole kelpuutettu, joka on jätetty heitteille, hyljätty; viskattu pois

hylätä (v)
överge
  jättää heitteille, hoidotta; jättää pois käytöstä
avslå, avböja
  olla hyväksymättä, tehdä kielteinen päätös

hymy (n)
leende
  kasvoilla, erityisesti huulilla ja suupielissä, myös silmissä ja silmien seudulla näkyvä iloista suhtautumista, joskus myös ironiaa tai halveksuntaa, viestivä ilme

hymyillä (v)
le, småle
  laittaa kasvonsa hymyyn vetämällä suutaan tai suupieliään; pitää hymyä kasvoillaan; olla hymyssäsuin, hymyssä huulin, hymyssä silmin; olla hymyn virneessä

hyperbeli (n)
hyperbel
  käyrä, jonka kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotuksen itseisarvo on vakio

hyperbolinen (adj)
hyperbolisk
  eksponenttifunktion kautta määritelty

hyperkalvinismi (n)
hyperkalvinism
  kalvinismista 1700-luvulla opillisesti irtautunut liike ja suuntaus

hyperlinkki (n)
hyperlänk
  hypertekstissä oleva viite toiseen dokumenttiin tai resurssiin

hyperplasia (n)
hyperplasi
  solumäärän kasvua jonkin ärsykkeen vasteena; liikakasvu; lihassolujen määrän kasvu

hypistellä (v)
fingra
  kosketella hyppysillä

hypnoosi (n)
hypnos
  transsin kaltainen tila, jossa henkilö on altis suggestiolle

hypokalemia (n)
hypokalemi
  liian vähäinen veren kaliumpitoisuus

hypokondrinen (adj)
hypokondrisk
  hypokondriaan liittyvä, siitä kärsivä; luulosairas

hypotenuusa (n)
hypotenusa
  suorakulmaisen kolmion suoran kulman vastainen sivu

hypotermia (n)
hypotermi
  vajaalämpöisyys

hyppiä (v)
hoppa, skytta, strutta
  (frekventatiivinen) hypätä (energisesti ja jatkuvasti, toistuvasti tai edeten)

hyppy (n)
hopp
  hyppäämisen teko tai tapahtuma

hyppyhäntäinen (n)
hoppstjärt
  -lahkon kuusijalkainen hyönteinen

hyppynaru (n)
hopprep
  naru, jota pyöritetään tavallisesti kahdella kädellä itsensä ympäri niin, että narulenkki lentää pään yli ja hypätessä se menee jalkojen alta. Narun yli hypitään muillakin tavoin. Kuntoiluväline, jota voi käyttää myös pareittain. Pitkää narua voi käyttää useampikin narunhyppääjä samanaikaisesti, kun narun molemmissa päissä on pyörittäjä.

hyppynen (n)
nypa
  sormenpäiden, peukalon ja etusormen, väli

hyppysellinen (n)
nypa
  ripaus; peukalon ja vastakkaisten sormien väliin jäävä määrä

hyppytunti (n)
håltimme
  yhden tai useamman oppitunnin pituinen keskellä koulupäivää oleva aikaväli, jolloin ei ole opetusta

hypätä (v)
hoppa
  ponnistaa irti maasta jaloillaan yhden kerran; tehdä yksi hyppy

hyrrä (n)
snurra
  lelu, joka koostuu kiekosta ja sen läpi kulkevasta akselista, jonka päälle sen voi laittaa pyörimään

hysteerinen (adj)
hysterisk
  hysterian mukainen; hallitsemattoman ja kohtuuttoman tunteellinen
  sellainen joka kärsii hysteriasta

hysteria (n)
hysteri
  liiallinen hallitsematon emotionaalisuus kuten pelko tai paniikki

hytti (n)
hytt, kabin
  laivassa tai junassa oleva erillinen huone, jossa matkustajat ja miehistön jäsenet voivat nukkua ja viettää aikaansa. Hytti voi olla tarkoitettu yhdelle tai useammalle henkilölle.

hyttynen (n)
mygga
  jokin heimon Culicidae-hyönteinen, joista osa imee verta ravinnokseen

hyttysverkko (n)
myggnät
  hyttysiltä suojaava verkko

hyve (n)
dygd
  myönteisiä moraaliarvoja tukeva ja kielteisiä vastustava sisäistetty toimintamalli tavoiteltavaksi

hyvesignalointi (n)
dygdsignalering, godhetssignalering
  sanominen tai tekeminen, jossa sanoja pönkittää sosiaalista statustaan omassa viiteryhmässään julistamalla kannattavansa hyviä asioita näkemättä kuitenkaan vaivaa asioiden edistämiseen

hyvin (adv)
bra, väl
  hyvällä tavalla; niin, että tulos on hyvä
mycket, särdeles
  adjektiivia vahvistava määrite; oikein, erittäin, kovin, sangen

hyvinkääläinen (n)
hyvingebo
  Pysyvästi Hyvinkäällä asuva henkilö.

hyvinvointi (n)
välbefinnande, välstånd, vällevnad, välmåga
  erityisesti yksilön kokema olotila, jossa hän tuntee itsensä ainakin kohtuullisen terveeksi ja kokee olevansa sosiaalisesti ja taloudellisesti riittävän turvatussa asemassa

hyvinvointialue (n)
välfärdsområde
  jokin Marinin hallituksen soteuudistuksessa syntyneistä kunnista ja valtioista erillään olevista julkisoikeudellisista yksiköistä, joilla on itsehallinto alueellaan

hyvinvointivaltio (n)
välfärdsstat
  valtio, joka merkittävissä määrin tarjoaa kaikille kansalaisille sosiaaliturvaa, erilaisia julkisia palveluita ja joka jakaa kansalaisten varallisuuseroja uusiksi tulonsiirtoina tarvitseville ottamalla niiltä, joilla on enemmän vaurautta; erityisesti sosiaalidemokratian mukainen valtion rooli yhteiskunnassa; valtio, jonka huono-osaiset kansalaiset pärjäävät taloudellisesti tulonsiirtojen avulla ja jossa verotetaan maksukyvyn mukaan; sosiaalivaltio

hyvittää (v)
gottgöra
  korvata rahallisesti; sovittaa

hyvä (adj)
god, bra
  sellainen, joka tai mikä on eettisesti ja muutoinkin positiivinen

hyväksyttävä (adj)
godtagbar
  sellainen, joka voidaan hyväksyä, vaatimuksen täyttävä

hyväksyttävästi (adv)
gudtagbart
  hyväksyttävällä tavalla

hyväksyä (v)
acceptera, anta
  päättää jonkin olevan hyvä tai sopiva, kelpuuttaa, suostua

hyvänlaatuinen (adj)
benign, godartad
  sellainen, joka ei voi levitä muualle kehoon (kasvaimesta)

hyvänlaatuinen asentohuimaus (n)
lägesyrsel
  päätä kallistettaessa esiintyvä huimaus, joka johtuu tasapainoelimen kaarikäytäviin otoliittielimistä karanneista kalsiumkarbonaattikiteistä muodostuneen sakan aiheuttamasta virheaistimuksesta

hyväntekeväisyys (n)
välgörenhet
  hyvän tekeminen sitä tarvitseville, esimerkiksi antamalla rahaa, tavaroita tai palvelemalla muuten

hyvästi (interjection)
adjö, farväl
  fraasi, jota käyttää erottaessa yhden tai useamman henkilön seurasta; käytetään erityisesti, jos on todennäköistä, että henkilöitä ei enää tavata uudelleen

hyvästi (n)
farväl
  jäähyväiset

hyväuskoinen (adj)
godtrogen, lättrogen, lättlurad
  joka uskoo helposti hänelle kerrotut asiat eikä epäile vilppiä

hyvää huomenta (interjection)
god morgon
  aamulla tavattaessa esitettävä tervehdys, hyvän huomenen toivotus

hyvää iltaa (interjection)
god kväll, god afton
  illalla esitettävä tervehdys, hyvän illan toivotus

hyvää iltapäivää (interjection)
god eftermiddag
  iltapäivällä esitettävä tervehdys, hyvän iltapäivän toivotus

hyyfi (n)
hyf
  sienen peräkkäisistä soluista muodostunut rihma

hyytelö (n)
gelé
  (keittiö) pehmeä, joustava massa, joka muodostuu mehun, kala-, kasvis- tai lihaliemen jäähtyessä niissä luonnostaan olevan tai lisätyn hyytelöimisaineen vaikutuksesta

hyytyä (v)
koagulera, stelna
  kovettua, jähmettyä, jämähtää

hyödyke (n)
förnödenhet, nyttighet
  vastikkeellinen tai ilmainen kuluttajan tarpeita tyydyttävä tavara tai palvelu

hyödyllinen (adj)
användbar, nyttig, fördelaktig
  sellainen, josta on hyötyä

hyödyllinen idiootti (n)
nyttig idiot
  herkkäuskoinen henkilö, joka myötäilee poliittista tahoa tai linjaa, joka on hänelle itselleen haitaksi

hyödyntää (v)
utnyttja
  käyttää hyödyksi

hyödyttää (v)
gagna
  olla hyödyksi, tulla hyödyksi

hyökkääjä (n)
anfallare
  se, joka hyökkää
  lähellä vastustajan päätyä sijaitsevan pelipaikan urheilija, joka pyrkii etenemään kohti vastustajan maalia

hyökkäämättömyyssopimus (n)
nonaggressionspakt
  itsenäisten valtioiden välinen kirjallinen lupaus olla hyökkäämättä toistensa kimppuun

hyökätä (v)
anfalla, angripa
  käydä tietyn henkilön tai asian kimppuun fyysisesti tai sanallisesti

hyönteinen (n)
insekt
  jokin Insecta-luokkaan kuuluvista niveljalkaisista eläimistä

hyönteismyrkky (n)
insekticid
  (torjunta-aine) Tuhohyönteisten torjuntaan käytetty myrkky

hyöty (n)
nytta, gagn
  jokin asia, joka edesauttaa jotain toista asiaa

hyötyeläin (n)
nyttodjur
  ihmisen eri käyttötarkoituksiin hyödyntämä eläin

hyötykasvi (n)
gagnväxt
  Kasvi, jota ihminen on oppinut käyttämään hyväkseen. Monet hyötykasvit on valikoitu tai muuten jalostettu luonnon kasveista.

hyötyä (v)
tjäna på
  saada jostakin jotakin hyötyä tai etua

hyötää (v)
driva
  säädellä kasvien viljelyä kasvuoloja muuttamalla siten, että ne saadaan kukkimaan ja antamaan satoa haluttuna kasville epätyypillisenä aikana

häikäilemätön (adj)
skrupelfri
  häpeämättömän röyhkeä, keinoista piittaamaton

häiritä (v)
störa
  vaikuttaa hidastavasti tai sekoittavasti jonkun työskentelyyn, olla häiriöksi; estää jonkin toimintaa

häiriö (n)
störning
  jokin tilapäinen haitta, keskeytys, epäjärjestys, virheellisyys tms.

häkki (n)
bur, gitter
  tila, jossa pidetään eläimiä verkon tai kalterien takana

hälinä (n)
bråk, gräl, larm
  äänekäs toiminta

hälvetä (v)
avtaga, skingras, utplånas
  haihtua, hävitä vähitellen, muuttua harvemmaksi tai väljemmäksi

häly (n)
bullerljud
  ääntöväylän supistuma­kohdan pyörteisen ilmavirtauksen vaikutuksesta seuraava monille konsonanteille ominainen äänteen piirre

hälytin (n)
larm
  laite, joka hälyttää antureiden havaitessa mitattavaa asiaa

hämeenkyröläinen (n)
tavastkyrobo
  Pysyvästi Hämeenkyrössä asuva henkilö.

hämeenlinnalainen (n)
tavastehusbo
  Pysyvästi Hämeenlinnassa asuva henkilö.

hämmennyttää (v)
förvirra
  aiheuttaa tai tuottaa hämmennystä

hämmentyä (v)
bli förvirrad
  joutua hämilleen

hämmentää (v)
förvirra
  sekoittaa ajatukset, saattaa hämilleen, aiheuttaa hämmennystä

hämmästyttää (v)
förvåna
  saattaa hämmästyneeksi, tehdä hämmästyneeksi

hämähäkinverkko (n)
spindelnät
  hämähäkin ravinnon pyyntiä varten seitistä kutoma pyyntiverkko

hämähäkki (n)
spindel
  jokin lahkon Araneae niveljalkainen hämähäkkieläin

hämähäkkieläimet (n)
spindeldjur
  niveljalkaisiin kuuluva luokka ()

hämähäkkieläin (n)
spindeldjur
  hämähäkkieläinten luokkaan () kuuluva laji tai yksilö

hämäryys (n)
dunkel
  se, että on hämärä

hän (pronoun)
han, hon
  sana, jolla puhuja viittaa johonkuhun keskustelun ulkopuoliseen henkilöön, jota ei puhutella

hänen (pronoun)
hans, hennes
  genetiivimuoto sanasta hän, genetiiviä vaativan yksipersoonaisen verbin epätäydellinen subjekti

häntä (n)
svans
  selkärankaisilla maaeläimillä selkärangan jatkona peräaukon yläpuolella sijaitseva ruumiinosa

häntäluu (n)
svansben
  selkärangan alimmat 3–5 nikamaa, jotka (ihmisellä) ovat jäänne hännästä ()

häntänikama (n)
svanskota
  eläinten hännän nikama

häpeä (n)
skam
  paheksuttavasta teosta tai riittämättömyyden tai huonommuuden kokemuksesta johtuva negatiivinen tunne

häpeällinen (adj)
skamlig
  häpeäksi oleva

häpeämätön (adj)
skamlös
  (henkilöstä) sellainen, jota ei hävetä
  hävytön, julkea

häpy (n)
vulva, blygd
  (anatomia) naisen ulkosynnyttimet

häpyhuulet (n)
blygdläppar
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, isot tai pienet häpyhuulet

häpyhuuli (n)
blygdläpp
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, toinen isoista tai pienistä häpyhuulista

häpykannus (n)
balsamin
  sukuun Impatiens kuuluvia kasveja

häpykieli (n)
klitoris, kittlare
  naisen sukupuolielinten herkin osa

häpyliitos (n)
blygdbensfog
  häpyluiden välinen rustoinen liitos

häpyluu (n)
blygdben
  ihmisen lantioon kuuluva parillinen luu

härkki (n)
arv
  mikä tahansa härkkien sukuun () kuuluva kohokkikasvien laji tai sellaisen yksilö

härkä (n)
oxe
  kuohittu urospuolinen nautaeläin tai poro

härkäpapu (n)
bondböna
  virnojen sukuun kuuluva hernekasvien laji () tai sen yksilö

härkäsimppu (n)
hornsimpa
  eräs kala ()

härkätaistelu (n)
tjurfäktning
  kansanhuvi, jossa pikadorit ja banderillot auttavat matadoria surmaamaan härän

härski (adj)
härsken
  eltaantunut, härskiintymällä pilaantunut

härskiintyminen (n)
härskning
  rasvan reagoiminen hapen kanssa

härskiintyä (v)
härskna
  tulla härskiksi, eltaantua

häränkieli (n)
oxtungssvamp
  kookas sienilaji

hätä-seis-painike (n)
nödurkopplare
  hätäkatkaisin

hätäjarru (n)
nödbroms
  laite, jolla matkustajat voivat hätätilanteessa pysäyttää junan

hätäkaste (n)
nöddop
  heikon ja mahdollisesti hengenvaarassa oleva vastasyntyneen kaste, jonka myös maallikko voi antaa

hätäkokous (n)
krismöte
  hätätilanteen vuoksi järjestettävä ylimääräinen kokous

hävetä (v)
blygas, genera, skämma
  tuntea häpeää jstk

hävittäjä (n)
jaktflygplan, jaktplan
  sotilaskäytössä oleva lentokone, jonka päätehtävänä on taistella muita lentokoneita vastaan; taisteluhävittäjä
jagare
  toisia aluksia suojaamaan kehitetty sota-alustyyppi, jotka yleensä käsitetään 4000-10000 tonnin massaisiksi

hävitä (v)
försvinna
  mennä pois näkyvistä, kadota

häämatka (n)
bröllopsresa
  hääparin häiden jälkeen tekemä lomamatka

hääriä (v)
flänga, stöka
  häärätä, hyöriä, touhuta

häät (n)
bröllop, vigsel
  vihkimiseen, jossa kaksi ihmistä vihitään keskenään avioliittoon, liittyvä juhlatilaisuus

hölkätä (v)
jogga
  juosta rauhallisesti

hölynpöly (n)
nonsens
  joutava tai paikkaansa pitämätön puhe tai väite

hömötiainen (n)
talltita
  eräs Suomessakin pesivä pienikokoinen varpuslintu ()

höperö (adj)
svagsint
  sellainen, jolla on ymmärryksessään, muistissaan tai itseluottamuksessaan heikkoutta; heikkomielinen

höskä (n)
skräp, klabb, rask, rubb, skrot
  romu, roju, roska; melkein mikä tahansa epämääräinen, huono tai vaikeakäyttöinen esine, järjestelmä tai rakenne

höyhen (n)
fjäder
  linnun orvaskeden sarveismuodostuma

höyhentää (v)
plocka
  poistaa höyhenet kuolleesta linnusta
avbasa
  retuuttaa jotakuta

höylä (n)
hyvel
  työkalu, jolla puun tai muun materiaalin pinnasta irrotetaan ohuita kerroksia

höylätä (v)
hyvla
  käyttää höylää kappaleen tasoittamiseksi, ohentamiseksi tai lyhentämiseksi

höyry (n)
ånga
  kaasu, joka on lähellä nesteytymistä, vesihöyry

höyryjuna (n)
ångtåg
  höyryveturin vetämä juna

höyrykattila (n)
ångpanna
  lämmönvaihdin, jolla tuotetaan paineistettua höyryä yl. vedestä

höyrylaiva (n)
ångbåt, ångfartyg, ångare
  laiva, jonka pääkone toimii höyryvoimalla

höyryturbiini (n)
ångturbin
  lämpövoimakone, jolla korkeapaineisen vesihöyryn kokonaisentalpia muunnetaan mekaaniseksi energiaksi, akselin pyörimisenergiaksi

höyryveturi (n)
ånglok, ånglokomotiv
  veturi, jonka voimanlähde on höyrykone

höystää (v)
krydda, späcka
  (ruoasta) lisätä höysteeksi, tarjota jonkin kanssa
späcka
  tarjota jonkin kanssa

höystö (n)
ragu
  lihasta tai lihankaltaisista raakaineista, perunasta, juureksista yms, tehty muhennos

ibuprofeeni (n)
ibuprofen#Ruotsi
  laajasti käytössä oleva tulehduskipulääke, jonka vaikutusmekanismina on syklo-oksygenaasientsyymin toiminnan estäminen ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin inhibointi

idea (n)
idé
  ajatus, oivallus, keksintö, pulman ratkaisu

idealisti (n)
idealist
  idealismin kannattaja

ideografinen (adj)
ideografisk
  kuvakirjoituksen kaltainen, ideogafiaan kuuluva

ideologi (n)
ideolog
  ideologian kehittäjä

ideologia (n)
ideologi
  ideoiden kanonisoitunut kokoelma, poliittinen näkökulma todellisuuteen tai rutiininomaiseksi muuttunut poliittinen käytäntö, joka heijastaa tietyn yksilön, ryhmän, luokan tai kulttuurin tarpeita ja pyrkimyksiä

idiomi (n)
idiom
  sanontatapa tai ilmaisu, jota ei voi ymmärtää pelkästään sen sisältämien sanojen merkitysten perusteella

idiootti (n)
idiot
  tyhmänä pidetty henkilö

ido (n)
ido
  esperantoon perustuva kansainvälinen keinotekoinen kieli (kielitunnus: io)

idyllinen (adj)
arkadisk
  rauhallinen, pastoraalinen

idänkauppa (n)
handeln med öststaterna
  vanhastaan Suomen ja Venäjän tai Neuvostoliiton välinen kaupankäynti

idänturturikyyhky (n)
större turturduva
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

idänukonputki (n)
sibirisk björnfloka
  alun perin Itä-Euroopasta ja Lounais-Siperiasta peräisin oleva ukonputkien sukuun kuuluva kasvi , jolla on kellanvihreät kukat

idänuunilintu (n)
lundsångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ien (n)
tandkött
  hampaan juurta peittävä pehmytkudos

ies (n)
ok
  härkien valjastuksessa käytettävä vetopuu; niskan taakse laitettava veto- tai kantolaite

ignoroida (v)
ignorera
  sivuttaa jokin tai joku, jättää huomiotta jokin tai joku, olla välittämättä jostakin tai jostakusta, olla huomaamatta jokin tai joku

ihana (adj)
underbar, härlig, ljuvlig, skön
  erittäin hyvä, äärimmäisen miellyttävä, ihastuttava; poikkeuksellisen kaunis, haluttava tai herkullinen

ihannepaino (n)
idealvikt
  ruumiin paino joka on henkilölle ihanteellinen

ihastua (v)
bli förtjust, bli hänförd, förgapa, glädja
  alkaa pitää jostakin

ihme (n)
mirakel, under
  tapahtumien kulku luonnonlakien vastaisella tavalla
under, mirakel
  ihmetystä tai hämmästystä herättävä asia

ihmekukka (n)
underblomma
  trooppisesta Amerikasta peräisin oleva ihmekukkakasvien heimon ruohokasvi ()

ihmeparantaja (n)
helbräggdagörare
  ihmeillä parantava henkilö

ihminen (n)
människa, mänska
  nykyihminen, kahdella jalalla kulkeva nisäkäs (), joka kuuluu kädellisten lahkoon muiden ihmisapinoiden kanssa

ihmisapina (n)
människoapa
  jokin heimon Hominidae, johon kuuluvat ihmiset, simpanssit, gorillat ja orangit, edustajista

ihmisjoukko (n)
folksamling
  joukko mitä tahansa ihmisiä

ihmiskauppa (n)
människohandel, trafficking
  ihmisen hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa värväystä, kuljettamista, kätkemistä ja/tai vastaanottamista, johon liittyy uhkaamista, pakottamista, orjuuttamista tai harhaanjohtamista; pääasiassa naisten ostaminen ja myyminen prostituoiduiksi

ihmiskunta (n)
mänsklighet
  maailman kaikkien ihmisten muodostama kokonaisuus

ihmislapsi (n)
människobarn
  ihminen, joka on lapsi

ihmisoikeudet (n)
mänskliga rättigheter
  inhimillisyyden toteuttamiseen tähtääviä yhteiskunnallisesti velvoittavia moraalisia periaatteita, joiden noudattamista pyritään valvomaan kansainvälisillä sopimuksilla ja julistuksilla

ihmisoikeus (n)
mänsklig rättighet
  ihmisarvoiseen elämään kuuluvia oikeuksia

ihmispaljous (n)
folkmassa, massa
  suuri väkijoukko, mahdoton määrä ihmisiä

ihmisravinto (n)
människoföda
  ihmiselle ravinnoksi soveltuva ravintoaine tai valmiste

ihmissusi (n)
varulv
  ihminen, joka muuttuu vasten tahtoaan sudeksi täysikuulla

ihmisääni (n)
människoröst
  ihmisen äänielimellään tuottama ääni

iho (n)
hy, hud
  ihmisen elimistön uloin ja suurin elin, joka ympäröi koko ruumista lukuun ottamatta ruumiinonkaloita ja silmiä

ihonalainen (adj)
subkutan
  ihon alla sijaitseva

ihosyöpä (n)
hudcancer
  ihosolusta lähtöisin oleva syöpä

ihotautilääkäri (n)
dermatolog, hudläkare
  ihosairauksia ja allergioita tutkiva ja hoitava lääkäri

ihottuma (n)
eksem
  sairaalloinen ihon muutos, ekseema

ihra (n)
ister
  sian rasva, vrt. tali

iilimato (n)
igel
  mikä tahansa juotikkaiden alaluokkaan () kuuluva nivelmatojen laji tai sellaisen yksilö

iiläinen (n)
ijobo
  Pysyvästi Iissä asuva henkilö.

iiri (n)
iriska
  iirin kieli (kielitunnus: ga), Irlannissa puhuttava kelttiläinen kieli

iisalmelainen (n)
idensalmibo
  Pysyvästi Iisalmella asuva henkilö.

iisoppi (n)
isop
  (erityisesti) iisoppien sukuun kuuluva

iittiläinen (n)
itisbo
  Pysyvästi Iitissä asuva henkilö.

ijjár (n)
ijjár
  ijjárkuu, ijjár-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi nisán- ja siván-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin huhti-toukokuussa

ikaalislainen (n)
ikalisbo
  Pysyvästi Ikaalisissa asuva henkilö.

ikiliikkuja (n)
evighetsmaskin
  kuvitteellinen laite, joka toimii ikuisesti ilman ulkopuolista energiaa ja tuottaa energiaa tyhjästä; termodynamiikan ensimmäisen pääsäännön perusteella mahdoton rakentaa

ikinä (adv)
någonsin
  (kysymyslauseessa) ylipäätään, edes joskus, koskaan
aldrig
  () ei minään aikana, ajankohtana

ikionnellinen (adj)
överlycklig
  tavattoman onnellinen

ikirouta (n)
permafrost
  ympäri vuoden, vähintään kaksi peräkkäistä vuotta, jäässä oleva maa-aines, jollaisia tavataan pohjoisessa, kuten Siperiassa

ikivanha (adj)
urgammal, jättegammal
  hyvin vanha, muinainen

ikkuna (n)
fönster, glugg
  seinään tai muuhun rakenteeseen puhkaistu, useimmiten lasitettu aukko, joka päästää halutulla tavalla valoa lävitseen
fönster
  tietty rajattu ajankohta, jolloin jonkin toiminnon teko on mahdollista, aikaikkuna

ikkunakirjekuori (n)
fönsterkuvert
  kirjekuori, jossa on aukko, mahdollisesti läpinäkyvällä muovilla päällystettynä, jotta sisällä olevassa asiakirjassa olevat vastaanottajatiedot näkyvät läpi

ikkunalasi (n)
fönsterglas
  yleensä valoa läpäisevien ikkunoiden peitteeksi tehty valamalla valmistettu tarvittaessa hiomalla viimeistelty levylasi

ikkunalauta (n)
fönsterbräde, fönsterbänk fönsterbleck
  rakennuksen sisäpuolella ikkunan alapuolella sijaitseva kiinteä tai paikalleen asennettu taso

ikkunaruutu (n)
fönsterruta
  ikkunan lasilevy

ikkunavasara (n)
fönsterhammare, nödhammare
  varsinkin julkisen liikenteen kulkuvälineissä esillä pidettävä työkalu, jolla voidaan onnettomuustilanteessa varapoistumistien tekemiseksi särkeä tavallista ikkunalasia kestävämpi autolasi

ikoni (n)
ikon
  Kristusta, Neitsyt Mariaa tai pyhimyksiä esittävä maalaus etenkin idän kirkossa, pyhäinkuva
  alallaan poikkeuksellisen huomattava tai leimaa-antava henkilö tai esine

ikonostaasi (n)
ikonostas
  ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla on ikoneja

ikosaedri (n)
ikosaeder
  20-tahkoinen geometrinen kappale

iktyologi (n)
iktyolog
  iktyologian harjoittaja, kalojen tutkija

iktyologia (n)
iktyologi
  kalatiede, kaloja tutkiva tiede

ikuinen (adj)
evig
  joka ei lopu koskaan; aina jatkuva

ikä (n)
ålder, ålderdom
  syntymähetkestä tai valmistus- tai muodostumishetkestä kulunut aika

ikäero (n)
skillnad i ålder, åldersskillnad
  ero kahden iän välillä

ikäihminen (n)
gammal människa, äldre människa, åldring
  vanha ihminen, vanhus

ikätoveri (n)
jämnåring
  samanikäinen henkilö

ikävystyttävä (adj)
uttråkande
  pitkäveteinen, ikävystymistä aiheuttava

ikävä (adj)
ledsam
  ikävystyttävä, pitkästyttävä

ikävä (n)
längtan
  kaipaus, kaipuu

ilahtua (v)
bli glad, glädja
  tulla iloiseksi jonkin takia

iljanne (n)
halka
  liukas jääkerros varsinkin tien tai kulkuväylän pinnassa tai muualla maassa

iljettää (v)
vara vämjelik, väcka avsmak
  aiheuttaa inhoa ja vastenmielisyyttä

iljetys (n)
styggelse
  iljettäväksi koettava olio tai asia

ilkeä (adj)
elak
  häijy; pahantahtoinen

ilkeämielisyys (n)
elakhet
  pahansuopa ja ilkeä luonteen- ja mielenlaatu tai asenne

ilkivallantekijä (n)
illgärningsman, missdådare
  ihminen, joka aiheuttaa tahallista häiriötä esimerkiksi meluamalla virastossa tai käyttämällä aiheetta junan hätäjarrua

ilkiö (n)
elaking
  sellainen, jonka toiminnalle tai luonteelle ilkeys on tyypillistä, riiviö

illakko (n)
aftonviol, hesperis, trädgårdsnattviol
  mikä tahansa illakoiden suvun () kasvi

illalla (adv)
på kvällen, om aftonen, om kvällen, på aftonen
  (ajasta) ilta-aikaan, iltasella

illallinen (n)
middag kvällsvard, kvällsmat
  illalla syötävä ateria

illankoitto (n)
skymning
  auringon laskeutuminen horisontin taakse

ilma (n)
luft
  hengitettävä kaasuseos, joka ympäröi maapalloa ilmakehänä

ilma-alus (n)
luftfarkost
  ilmassa liikkuva kulkuväline

ilmahyökkäys (n)
luftangrepp, flyganfall, flygangrepp, luftanfall
  lentokonein tai helikopterein tehty hyökkäys, ilmaisku

ilmailu (n)
luftfart
  ilmakehässä lentäminen käyttäen ilmaa keveämpiä tai raskaampia kiinteäsiipisiä tai pyöriväsiipisiä lentolaitteita, joita kutsutaan ilma-aluksiksi, ja tähän liittyvä toiminta

ilmainen (adj)
gratis
  sellainen, joka ei maksa mitään, maksuton

ilmaista (v)
uttrycka
  esittää ajatus, tunne, mielipide tms. puhumalla, kirjoittamalla tai jollakin muulla tavalla muille, joskus tahattomasti, vrt. paljastaa

ilmajokelainen (n)
ilmolabo
  pysyvästi Ilmajoella asuva henkilö

ilmakehä (n)
atmosfär
  maapalloa ympäröivä kaasuista koostuva kerros, joka on ilmaa; maapallon kaasukehä

ilmakivääri (n)
luftgevär
  ilmanpaineella luoteja ampuva kivääri

ilmakuva (n)
flygbild, luftbild
  valokuva, joka on otettu lentokoneesta tai muusta ilma-aluksesta

ilmalaiva (n)
blimp, luftskepp
  ilmaa kevyempi, aerodynaamiseksi muotoiltu ilmakulkuneuvo, ilma-alus, joka lentää jonkinlaisen moottorin voimalla

ilman (adv)
utan
  paitsi, vailla; muuten

ilman (preposition)
utan
  ilmaisee jnk olemista tai tapahtumista toisen ollessa poissa

ilmansuunta (n)
väderstreck
  maapallon pinnalla tapahtuvaa suuntimista varten yleismaailmallisesti määriteltyyn järjestelmään kuuluva suure, jonka mittayksikkö on aste; jakautuvat ympyrällä 90 asteen kulmissa ristimäisesti vastakkaisiin ja viereisiin pääilmansuuntiin (pohjoinen, itä, etelä, länsi) ja pääilmansuuntien väleissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin, pääilmansuuntien puoliväleissä, väli-ilmansuuntiin (koillinen, kaakko, luode, lounas)

ilmanvastus (n)
luftmotstånd
  Kappaleen liikettä ilmassa vastustavat voimat, jotka syntyvät kappaleen eri puolilla vallitsevista ilmanpaineista ja sen ohi virtaavasta ilmavirrasta

ilmapiiri (n)
atmosfär, luftkrets
  tunnelma, atmosfääri

ilmapistooli (n)
luftpistol
  ilmanpaineella luoteja ampuva pistooli

ilmapuntari (n)
barometer
  laite, jolla mitataan ilmakehän ilmanpainetta

ilmasto (n)
klimat
  tietyn paikan tai alueen tyypillinen sää kuvattuna tilastollisin termein kuten keski- ja ääriarvoin ja persentiilein

ilmastoahdistus (n)
klimatångest
  ilmastonmuutoksen pelosta johtuva ahdistus

ilmastointi (n)
luftkonditionering
  sisäilman laadun hallinta, yleensä viittaa sisäilman viileänä ja ilmankosteuden miellyttävänä pitävään koneelliseen järjestelmään

ilmastointiteippi (n)
vävtejp
  vahva, kuitupohjainen, monikäyttöinen teippi

ilmastonmuutos (n)
klimatförändring
  ilmaston muuttuminen; pidemmän aikavälin tilastollinen muutos sääilmiöissä

ilmastovyöhyke (n)
klimatzon
  auringon säteilyn intensiteetin sijainnin mukaiseen vaihteluun maapallolla perustuva maantieteellisen aluejaon nimike

ilmatiede (n)
meteorologi
  meteorologia; sääilmiöitä käsittelevä tiede; oppi ilmakehän rakenteesta, koostumuksesta ja ilmiöistä

ilmatila (n)
luftrum
  valtion maa- tai merialueen yläpuolella sijaitseva ilma-alue

ilmatuki (n)
luftunderstöd
  ilmavoimien käyttö maavoimien tukena, jotta maavoimat voivat hyökätä

ilmatyynyalus (n)
svävare
  laitteen alle puhalletun ilmatyynyn kannattamana kulkeva kulkuneuvo, (harv.) pintaliitäjä

ilmaus (n)
uttryck
  suullisesti, kirjallisesti, elehtimällä tms. kerrottu jotakin ilmaiseva lausuma tai muu viesti

ilmavalvonta (n)
luftbevakning
  (sotilaskielessä) valtakunnan ilmatilan valvonta

ilmavirta (n)
luftström, luftströmning
  ilmamassan siirtyminen virtaamalla paikasta toiseen

ilmavoimat (n)
flygstridskrafter, luftstridskrafter
  asevoimien lentotoiminta; asevoimien osa, jonka vastuulla on ilmapuolustus, rynnäköinti ja pommitukset lentokonein

ilmeinen (adj)
uppenbar, manifest, ögonskenlig
  silminnähtävä; riidaton; varma; hyvällä syyllä uskottava

ilmeniitti (n)
ilmenit
  rauta-titaani-oksidi (FeTiO₃); eräs mineraali, jota esiintyy erityisesti Kuussa

ilmentymä (n)
manifestation, uttryck
  ilmenemis- tai esiintymismuoto, ilmaus

ilmestyä (v)
framträda, komma ut, uppenbara sig, utkomma, framställa
  tulla näkyviin, tulla esiin; ilmaantua

ilmetä (v)
framträda, förekomma, yppa, yppa sig
  tulla ilmi, saada ilmiasunsa

ilmiasu (n)
fenotyp
  fenotyyppi; eliön, myös yksilön, kaikkien ominaisuuksien yhdistelmä, joka muodostuu perimän ja ympäristötekijöiden vaikutuksesta

ilmiriita (n)
öppen strid
  julkinen erimielisyys, avoin näkemysero, ilmeinen kiista

ilmiö (n)
fenomen, företeelse
  aistein havaittava, usein mielenkiintoa herättävä luonnon tai yhteiskunnan tapahtuma tai muu ilmenevä erityisyys, joka toistuu tai on toistettavissa

ilmoittaa (v)
annonsera, meddela
  kertoa ilmoitus, tiedotus tai uutinen, antaa tiedoksi

ilmoittautua (v)
anmäla
  ilmoittaa itsensä johonkin

ilmoitus (n)
meddelande
  ilmoittamisen toteutus
meddelande, affisch, anmäl, anslag
  julkaistu tai sellaiseksi tarkoitettu teksti, jonkin asian julkistamiseksi

ilo (n)
glädje, fröjd
  hyvä mieliala

iloinen (adj)
glad
  hyvällä mielellä oleva, hyvän mielinen, jolla on hyvä mieliala; joka on luonteeltaan ilomielinen, iloluonteinen

ilokaasu (n)
lustgas
  typpioksiduuli eli dityppimonoksidi, N₂O, jota on käytetty nukutus- tai puudutusaineena koska se aiheuttaa hilpeän olotilan

ilomantsilainen (n)
ilomantsbo
  Pysyvästi Ilomantsissa asuva henkilö.

ilotalo (n)
glädjehus
  bordelli

ilotulite (n)
fyrverkeripjäs, fyrverkeri
  ilotulitukseen käytettävä raketti, pommi tms.

ilotulitus (n)
fyrverkeri
  ilotulitteilla järjestetty näytös, jossa pääosassa ovat näyttävät ja värikkäät räjähdykset ja niiden muodostamat kuviot

ilta (n)
kväll, afton
  iltapäivän ja iltayön välinen, auringonlaskun aikoihin sijoittuva vuorokaudenaika

iltaisin (adv)
om kväl, på kväll
  ilta-aikoina toistuva

iltapala (n)
kvällsmat, kvällsmål, vickning
  illalla syötävä, yleensä kevyt ateria tai ennemmin välipala

iltapäivä (n)
eftermiddag
  puolenpäivän jälkeen alkava vuorokaudenaika, jota ennen on aamupäivä ja jonka jälkeen tulee ilta

iltapäivälehti (n)
kvällstidning
  pääsääntöisesti kuusi kertaa viikossa ilmestyvä lehti jota ei tilata vaan myydään irtonumeroina

iltarusko (n)
aftonrodnad
  auringonlaskun aiheuttama valoilmiö, punoitus iltaisella taivaalla

ilveilijä (n)
clown
  (teatteri) temppujen tekijä, hulluttelija

ilveily (n)
gyckel, spektakel
  erityisesti keskiaikaisten ilveilijöiden farssin tapainen esitys

ilves (n)
lodjur, lo
  keskikokoinen kissaeläin (), joka on Euroopan ja Siperian metsien tärkeimpiä petoja

imaami (n)
imam
  rukouksen johtaja moskeijassa tai moskeijan johtaja

imaginaariyksikkö (n)
imaginära enheten
  kompleksiluvun imaginaariosan perusyksikkö i, joka määritellään i=\sqrt {-1}; mahdollistaa reaalilukujen laajentamisen kompleksilukujen joukkoon

imeläkirsikka (n)
sötkörsbär
  eräs kirsikoiden alasukuun () kuuluva tuomien suvun puulaji () tai sen yksilö
  edellisen luumarja, joka on maultaan makea

imettäjä (n)
amma
  nainen, jonka tehtävänä on imettää toisten naisten lapsia

imettää (v)
amma
  ruokkia vauvaa antamalla hänen imeä rintaa äidinmaidon saamiseksi

imeä (v)
suga
  vetää nestettä suuhunsa suun lihasten voimalla

imikkä (n)
lungört
  imiköitten (Pulmonaria) suvun kasvi

imitaatio (n)
imitation
  jäljittely; mukaelma, jäljitelmä

imitaattori (n)
imitatör, imitator
  henkilö, joka viihdyttää yleisöä jäljittelemällä toisen, yleensä kuuluisan henkilön ääntä ja maneereita

imitoida (v)
imitera
  jäljitellä; matkia

immenkalvo (n)
mödomshinna, hymen, slidkrans
  rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla

immuniteetti (n)
immunitet
  vastustuskyky

immuunivaste (n)
immunrespons#Ruotsi
  immuunireaktio, elimistön tapa reagoida havaitsemaansa antigeeniin

impata (v)
sniffa
  hengittää, vetää keuhkoihinsa, päihtymistarkoituksessa jotain kaasua tai joitakin höyryjä

impedanssi (n)
impedans
  vaihtovirtapiirin yli vaikuttavan jännitteen amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran amplitudin suhde

imperatiivi (n)
imperativ
  tapaluokka, joka ilmaisee toiminnan käsketyksi, kehotetuksi tai toivotuksi. Sen tunnus suomessa vaihtelee persoonittain: Yksikön toinen on kirjoitusasultaan tunnukseton, mutta ääntöasussa esiintyy jäännöslopuke /ˣ/, monikon ensimmäisessä ja toisessa tunnus on -kaa tai -kää vokaalisoinnun mukaisesti, yksikön ja monikon kolmannessa tunnus taas on -ko tai -kö vokaalisoinnun mukaan.

imperfekti (n)
imperfekt
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka saattaa jatkua

imperialistinen (adj)
imperialistisk
  imperialismin mukainen

implantti (n)
implantat
  istute, siirrännäinen

imppaus (n)
sniffing
  liuotinaineiden haistelu päihtymistarkoituksessa

imu (n)
sugning
  alipaineen aiheuttama nesteen tai kaasun liike

imuneste (n)
lymfa
  selkärankaisten verisuonistossa virtaavan veren plasman kudosnesteestä siirtyneen osan muodostama imusuonistossa virtaava kellertävä neste

imuroida (v)
dammsuga
  siivota käyttäen imuria
ladda
  ladata tietokoneelle dataa Internetistä, yleensä myöhempää käyttötarkoitusta varten

imusuoni (n)
lymfkärl
  imunestettä kuljettava ohutseinäinen suoni

inarilainen (n)
enarebo
  pysyvästi Inarissa asuva henkilö

inarinsaame (n)
enaresamiska
  ainoastaan Suomessa, lähinnä Inarin seudulla puhuttava saamelaiskieli

indefiniittinen (adj)
indefinit
  epämääräinen, määräämätön

indefiniittipronomini (n)
indefinit pronomen
  epämääräinen homomini, joka ei viittaa mihinkään tunnettuun tai yksilöityyn asiaan. Perinteisesti ne pronominimaiset sanat, jotka eivät sovi muihin, määräisten pronominien ryhmiin, uusissa kieliopeissa myös kvanttoripronomini. Suomen indefiniittipronomineja ovat esim. joku, muu, kumpikin ja eräs.

indikatiivi (n)
indikativ
  yleisin tapaluokka, jolla ei ole erityistä tunnistetta. Suomen kielessä indikatiivi ilmaisee toiminnan todelliseksi.

indonesia (n)
indonesiska
  indonesian kieli, pääasiassa Indonesiassa puhuttava malaijille hyvin läheistä sukua oleva austronesialainen kieli

indri (n)
indri
  indrien () heimon Madagaskarilla eläviä puoliapinoita
  erityisesti

infektiivinen (adj)
infektiös
  tartuttava, tartunnan mahdollisuutta lisäävä; mikrobien lisääntymistä edistävä

infiksi (n)
infix
  morfeemi, joka sijoitetaan sanavartalon sisälle

infinitiivi (n)
infinitiv
  verbin substantiivinen nominaalimuoto

influenssa (n)
influensa
  kuumeen nostava epidemioina leviävä virussairaus

informaatio (n)
information
  tietosisältö, vääristymätön tieto; vääristelemätön tiedonanto

informaatioteoria (n)
informationsteori
  sovelletun matematiikan haara, joka kuvaa informaation koodaamista, tallentamista ja siirtämistä

informoida (v)
informera
  tiedottaa, kertoa

infrapunasäteily (n)
Infraröd strålning
  lämpönä aistittava sähkömagneettinen säteily eli lämpösäteily, jonka aallonpituus on suurempi kuin näkyvän valon, mutta pienempi kuin mikroaaltojen

infrastruktuuri (n)
infrastruktur
  varusrakenne; yhteiskunnan perusrakenne, erityisesti tekninen perusrakenne, joka mahdollistaa yhteiskunnan toiminnan

infraääni (n)
infraljud
  ääni, jonka taajuus on ihmisen kuuloalueen alapuolella (noin alle 20 Hz)

infuusio (n)
infusion
  nesteen antaminen suoneen

ingressi (n)
ingress
  johdantokappale; tekstin alussa johdatus käsiteltävään asiaan; laajennettu pääotsikko, joka sisältää keskeisimmän viestin ja herättää lukijan mielenkiinnon

inho (n)
äckel, avsky
  voimakas vastenmielisyyden tunne

inhottava (adj)
äcklig, led
  inhon tunteen aiheuttava

injektiivinen (adj)
injektiv
  sellainen, jossa jokainen maalijoukon alkio on enintään yhden lähtöjoukon alkion kuva

inkeriläinen (n)
ingermanlandsfinne
  inkerinsuomalainen

inkeroinen (n)
ingriska
  inkeroisten kieli, inkeroisten puhuma itämerensuomalainen kieli; kielitunnus izh (ISO 639-3)

inkivääri (n)
ingefära
  eräs maustekasvi ()
  sen maavarresta valmistettava mauste

inkivääriolut (n)
ingefärsöl
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen virvoitusjuoma, joka on valmistusmenetelmästä riippuen miedosti tai hyvinkin voimakkaasti inkiväärillä maustettu
  eräs karibialaistyyppinen alkoholijuoma: inkiväärillä maustettu olut

inkoatiivinen (adj)
inkoativ
  verbin ominaisuus, joka ilmaisee toiminnan alkamista tai aloittamista

inkompetenssi (n)
inkompetens
  epäpätevyys; asiantuntemattomuus; tahdon tai taidon puute vaikuttavan toiminnan tai positiivisen muutoksen aikaansaamiseksi

inkontinenssi (n)
inkontinens
  kykenemättömyys virtsan tai ulosteen pidättämiseen

inkoolainen (n)
ingåbo
  Pysyvästi Inkoossa asuva henkilö.

innokas (adj)
ivrig
  jolla on paljon intoa

innostua (v)
bli begeistrad, bli hänförd, bli inspirerad, bli intresserad
  tulla innokkaaksi

innostunut (adj)
entusiasmerad, ivrig
  innoissaan oleva

innostus (n)
entusiasm
  into, innokkuus, vimma, kuume, hanakkuus

insinööri (n)
ingenjör
  tekniikan parissa usein suunnittelutehtävissä työskentelevä henkilö; teknisen alan alemman korkeakoulututkinnon, insinööritutkinnon, suorittanut henkilö, joka soveltaa tiedettä

instituutti (n)
institut
  korkean asteen oppilaitos

instrumentalisti (n)
instrumentalist
  muusikko, joka soittaa jotakin instrumenttia, vastakohtana vokalistille

instrumentoida (v)
instrumentera
  lisätä johonkin automaattisia mittauspisteitä

instrumentointi (n)
instrumentation
  mittaus- ja säätölaitteiden eli instrumenttien käytön toteutus tarkkailuun, tiedonkeräykseen, automaattiseen säätöön sekä ko. laitteiston muodostama kokonaisuus

instrumentti (n)
instrument
  keino, väline

integroida (v)
integrera
  yhdentää; tehdä kokonaisuudeksi; tehdä osaksi kokonaisuutta
  muodostaa funktio, jonka derivaatta on annettu funktio

integrointi (n)
integration
  se, kun jokin integroidaan, yhdentäminen; integraatio

interdikti (n)
interdikt
  katolisen kirkon keskiajalla käyttämä rangaistuskeino, jossa tietyllä alueella kiellettiin kaikki kirkolliset toimitukset, paitsi kaste ja ehtoollinen suurina juhlapyhinä

interjektio (n)
interjektion, utropsord
  huudahdussana, sanaluokka huudahduksille ja vastaaville ilmauksille

internet (n)
internet
  käsitteellistynyt, yleisnimen tyyppinen vastine sanalle Internet, globaali useista tietoverkoista koostuva verkko

interrogatiivipronomini (n)
interrogativpronomen
  kysymyksissä käytettävä pronomini

intervalli (n)
intervall
  kahden sävelkorkeuden väli

intiaani (n)
indian, indiansk
  Amerikan alkuasukas (lukuun ottamatta eskimoita)

intiaanikanootti (n)
kanot
  varsinainen kanootti, toinen kanootin päätyypeistä; puoliksi seisovassa asennossa melottava kanootti, jonka mela on yksilapainen

intialainen (adj)
indisk
  Intiasta peräisin oleva tai Intiaan liittyvä

intialainen (n)
indier, indiska
  Intian kansalainen

intohimoinen (adj)
lidelsefull
  sellainen, joka tuntee intohimoa jotakin kohtaan; kiihkeä

intoleranssi (n)
intolerans
  tila, jossa elimistö ei siedä ruoka- tai lääkeainetta

intolerantti (adj)
intolerant
  sellainen, joka ei siedä jotain lääke- tai ruoka-ainetta, intoleranssia poteva

intransitiivinen (adj)
intransitiv
  kohteeton, sellainen verbi jonka toiminta ei kohdistu tunnettuun objektiin.

intravenöösi (adj)
intravenös
  laskimonsisäinen

intressi (n)
intresse
  se mitä haluaa itselleen tai jollekin ryhmälle jostakin asiasta

invaasio (n)
invasion
  maahantunkeutuminen, maahanhyökkäys

invertoida (v)
invertera
  kääntää ympäri, kääntää vastakkaiseksi

ioni (n)
jon
  sähköisesti varautunut atomi tai atomiryhmä

ionosondi (n)
jonosond
  ionosfäärin tutkimiseen käytettävä erikoistutka

iranilainen (adj)
iransk
  Iranista peräisin oleva tai Iraniin liittyvä

iranilaiset kielet (n)
iranska språk
  indoeurooppalaiseen kieliperheeseen kuuluva keskenään sukua oleva kieliryhmä

iridium (n)
iridium
  eräs alkuaine (tunnus Ir)

irlanninsetteri (n)
irländsk röd setter
  eräs seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

irlantilainen (adj)
irländsk
  Irlannista peräisin oleva tai Irlantiin liittyvä

irlantilainen (n)
irländare, irländska
  pysyvästi Irlannissa asuva henkilö

irtautua (v)
lösgöra sig
  siirtymällä tai muulla tavoin hankkiutua irti jostakin

irtisanoa (v)
avskeda, säga upp, uppsäga
  sanoa työsopimus irti, erottaa työntekijä, antaa potkut

irtokarkki (n)
lösgodis
  irrallisina ja vapaasti valikoitavina myytävät punnittavat makeiset; jokin tällainen yksittäinen makeinen.

irtolainen (n)
lösdrivare
  henkilö, jolta puuttuu kiinteä asuinpaikka ja mahdollisuus säännölliseen toimeentuloon

isi (n)
pappa
  isän hellittelymuoto

iskelmä (n)
schlager
  (musiikki) Euroopassa suosittua aikuiseen makuun tehtyä kevyttä laulelma- ja tanssimusiikkia
schlager, hit
  hitti, hittikappale

iskeä (v)
attackera
  hyökätä jotain vastaan

isku (n)
stöt, slag
  napakka, ponnekas lyönti
stöt
  (musiikki) rytmin määrittelyn perustekijä, joka yleensä noudattelee ja korostaa sävelkulun poljentoa

iskunvaimennin (n)
stötdämpare
  moottoriajoneuvon jousituksen osa, jonka tarkoituksena on vaimentaa korin heilahtelua ja pitää pyörät tiessä kiinni

iskusana (n)
slagord
  sanoman ydin, liittyy esimerkiksi mainostukseen tai propagandaan

iskutilavuus (n)
cylindervolym
  tilavuus jonka edestakaisin liikkuva mäntä syrjäyttää kulkiessaan liikkeen ääriasennosta toiseen

islamofobia (n)
islamofobi
  islaminuskoon ja muslimeihin kohdistuvaa pelkoa, vastenmielisyyttä, syrjintää, vihamielisyyttä tai ennakkoluuloisuutta, muslimikammo

islanninhevonen (n)
islandshäst
  islantilainen, pieni ja vahva hevosrotu

islanti (n)
isländska
  Islannissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: is)

iso (adj)
stor
  suuri, kookas, mittava

iso-orvokkikolibri (n)
glitteröronkolibri
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoaurankukka (n)
åkerklätt
  aurankukkien sukuun kuuluva kasvi

isoaurinkoahven (n)
Blågälad solabborre
  eräs kalalaji () tai sen yksilö

isohaura (n)
storsärv
  haurojen sukuun kuuluva kasvi

isohirvenjuuri (n)
alant
  hirvenjuurten sukuun kuuluva kasvi

isoisä (n)
farfar, morfar
  isän tai äidin isä, isänisä tai äidinisä

isojokelainen (n)
storåbo
  Pysyvästi Isojoella asuva henkilö.

isokyröläinen (n)
storkyrobo
  Pysyvästi Isokyrössä asuva henkilö.

isokäenrieska (n)
vårlök
  Suomenkin luonnossa esiintyvä käenrieskojen sukuun kuuluva kasvi

isokäärmeenkieli (n)
ormtunga
  käärmeenkielten sukuun kuuluva kasvi

isolumme (n)
vit näckros
  kelluvavartinen vesikasvi (), Suomessa ehkä tutuin lummelaji

isomasto (n)
stormast
  aluksen pisin masto

isomeeri (n)
isomer
  yhdiste, joka on jonkin toisen yhdisteen kanssa isomeerinen

isometria (n)
isometri
  samanmittaisuus

isomuurahaiskarhu (n)
jättemyrslok
  isomuurahaiskarhujen sukuun kuuluvien nisäkkäiden ainoa laji () tai tämän yksilö

isomuurahaiskarhut (n)
jättemyrslokar
  toinen muurahaiskarhujen heimon suvuista ()

isopurje (n)
storsegel
  isonmaston alaosassa oleva suuripinta-alainen purje

isosimppu (n)
rötsimpa
  () kala

isosorsimo (n)
jättegröe
  Suomenkin luonnossa esiintyvä sorsimoiden sukuun kuuluva kasvi

isosätkin (n)
grodnate
  Suomenkin luonnossa esiintyvä leinikkien sukuun kuuluva kasvi

isotaarna (n)
ag
  taarnojen sukuun kuuluva kasvi

isotakiainen (n)
stor kardborre
  eräs takiaisten sukuun kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

isotalvikki (n)
vintergröna
  Suomenkin luonnossa esiintyvä talvikkien sukuun kuuluva kasvi

isotooppi (n)
isotop
  atomilaji; alkuaineen atomimassan suhteen erilainen laji; ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja

isoulpukka (n)
gulnäckros
  myrkyllinen keltakukkainen vesikasvi, jonka kukat ovat pallomaiset ja leveät lehdet kelluvat pinnalla sen kasvaessa matalahkossa vedessä, ()

isovanhemmat (n)
farföräldrar, morföräldrar, far morföräldrar
  äidin tai isän vanhemmat

isovarvas (n)
stortå
  ihmisellä suurin varvas; varpaista se, joka on lähimpänä pariansa, oikean jalan vasemmanpuoleisin ja vasemman jalan oikeanpuoleisin varvas

isoveltto (n)
kalifornisk vekfisk
  rummuttajien heimoon kuuluvan -kalasuvun ainoa laji tai sen yksilö

isoäiti (n)
farmor, mormor
  isän tai äidin äiti

istua (v)
sitta
  olla istuma-asennossa, olla istuallaan
  olla sopiva, sopia kooltaan

istuin (n)
säte, sittplats
  istumiseen tarkoitettu väline

istukka (n)
moderkaka, placenta
  nisäkäsnaaraiden (poislukien nokkaeläimet, pussieläimet) kohdunseinämästä ja sikiön ravitsemuskalvosta muodostuva elin
fruktfäste
  siemenaiheen kiinnityskohta sikiäimessä
chuck
  (tekniikka) työstökoneen osa terän tai kappaleen kiinnittämistä varte

istukkanisäkkäät (n)
moderkaksdäggdjur, placentadäggdjur
  synnyttävien nisäkkäiden (Theria) alaluokkaan kuuluva nisäkkäiden osaluokka, jonka lajeille tyypillinen piirre on selvästi kehittynyt istukka

istunto (n)
sammanträde
  virallisen elimen kokous
session
  jonkin palvelun yhteyden ottajalle luotu tilatieto

istuttaa (v)
plantera
  asettaa kasvin taimia multaan, jotta ne kasvaisivat

istuutua (v)
sätta, sitta
  laskeutua alustalle niin että ruumiin paino tulee takapuolen päälle

isyys (n)
faderskap
  se että joku on isä, isän sukulaisuussuhde lapseen

isä (n)
fader, far, pappa
  lapsen siittänyt mies, lapsen biologinen isä
fader, far
  (kirkko) katolinen miespuolinen seurakunnan pappi

isänisä (n)
farfar
  isoisä isän puolelta, isän isä

isänmaa (n)
fosterland, fädernesland
  maa, jossa henkilö on syntynyt tai josta hänen sukunsa on lähtöisin

isännimi (n)
patronymikon
  henkilön isän mukaan annettu sukunimen vastine tai yksi etunimistä
  itäslaavilaisissa ja eräissä muissa kielissä isän etunimestä johdettu keskimmäinen nimi, jonka käyttö voi olla lakisääteinen

isännänviiri (n)
husbondsvimpel
  viiri, jota pidetään nostettuna omakotitalon tai kesämökin lippusalkoon isäntäväen ollessa paikalla

isännöinti (n)
fastighetsförvaltning
  asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöyhtiön operatiivinen johtaminen

isänpäivä (n)
fars dag
  isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

isäntä (n)
värd, ägare, husbonde, husfader, innehavare
  talon tai maatilan miespuolinen omistaja, talonisäntä

isäntäväki (n)
värdfolk
  talon isäntä ja hänen perheensä
husbondfolk
  isäntä, työnantaja ja hänen perheensä

isänäiti (n)
farmor
  isoäiti isän puolelta, isän äiti

isäpuoli (n)
styvfar
  äidin uusi mies, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut isä

italia (n)
italienska
  italian kieli, itäromaaninen kieli, jonka alkumuotona pidetään latinaa. Italia on Italiassa puhuttava pääkieli, jota puhutaan lähes koko Italiassa

italiaksi (adv)
italienska
  italian kielellä, italian kielelle

italialainen (adj)
italiensk
  Italiasta peräisin oleva tai Italiaan liittyvä

italialainen (n)
italienare, italienska
  pysyvästi Italiassa asuva henkilö

italiansalaatti (n)
italiensk sallad
  eräs ruokalaji, jossa salaattiainekset on sekoitettu majoneesiin

italianvarpunen (n)
italiensk sparv
  eräs varpusten heimoon ja sukuun kuuluva, aikaisemmin yleisesti risteymänä pidetty varpuslintujen laji () tai sen yksilö

iteroida (v)
iterera
  ratkaista ongelma toistamalla samaa tehtävää yhä uudelleen, jolloin ratkaisu tarkentuu vähitellen

iterointi (n)
iteration
  ongelmanratkaisumenetelmä, jossa ongelman ratkaisu tarkentuu vähitellen, kerta kerran jälkeen toistamalla

itiö (n)
spor
  aitotumallisten eliöiden mikroskooppisen pieni suvuttomasti muodostunut mikroskooppinen lisääntymis- ja leviämisosanen

itiöemä (n)
fruktkropp
  useimpien kanta- ja kotelosienten rihmaston tiivistymä, jossa on itiölava, sienten maanpäällinen, itiöitä tuottava osa

itiökotelo (n)
sporkapsel
  kotelosienen itiölavassa tiheänä kerroksena sijaitsevia soluja, joiden sisällä itiöt syntyvät

itiöpesäke (n)
sporsäck
  monien itiökasvien sekovarren yleensä pyöreähkö muodostuma, jossa itiöt valmistuvat

itiöpöly (n)
sporstoft
  (itiökasvi, sieni) itiökasvien tai sienien itiöistä koostuva hieno jauhe, jonka väri toimii monilla helttasienillä systemaattisena tuntomerkkinä.

itkeä (v)
gråta
  vuodattaa kyyneliä yleensä surun tai liikutuksen vuoksi

itku (n)
gråt
  kyynelnesteen runsaana erittymisenä ja us. kasvojen ilmelihaksien liikkeinä havaittava mielenliikutuksen t. kivun aikaansaama oireilmentymä

itse (pronoun)
själv
  lauseen pääsanaan viittaavana appositiona käytettävä sana, joka korostaa nimenomaan lauseen subjektin eikä minkään muun tekevän jotakin

itse teossa (adv)
på bar gärning
  havaittuna ollessaan parhaillaan tekemässä rikosta tai muuta tuomittavaa tekoa

itsekseen (adv)
för sig själv, ensam
  yksinään, omissa oloissaan

itsekäs (adj)
självisk
  vain omat tarpeensa tai halunsa huomioon ottava ja muiden tarpeet tai halut sivuuttava

itsemurha (n)
självmord, suicid
  tahallinen hengen riistäminen itseltään

itsemurhapäänsärky (n)
självmordshuvudvärk
  Hortonin oireyhtymä

itseni (pronoun)
mig, migsjälv
  sana, jota puhuja tai kirjoittaja käyttää lauseen määreen tilalla, kun puhuja on lauseen subjekti ja puhuja tai kirjoittaja on predikaatin määre

itsensä (pronoun)
sig, sigsjälva
  sana, jota puhuja tai kirjoittaja käyttää lauseen määreen tilalla, kun ihmiset, eläimet, esineet tai asiat, joihin hän ei viittaa katseella tai eleillä mutta joista hän puhuu tai kirjoittaa, ovat lauseen subjekti ja ko. ihmiset, eläimet, esineet tai asiat ovat predikaatin määre

itsenäistyä (v)
oavhängig, självständig
  tulla itsenäiseksi

itsenäisyys (n)
självständighet
  ylin valta, suvereniteetti, täydellinen riippumattomuus

itsenäisyyspäivä (n)
självständighetsdag
  valtion itsenäiseksi julistautumisen merkkipäivä, Suomessa 6. joulukuuta

itsepalvelu (n)
självbetjäning
  asiakkaan omatoimisuudella korvattu asiakaspalvelu

itsepintainen (adj)
obstinat
  hellittämätön, sitkeä, itsepäinen

itsepuolustus (n)
självförsvar
  itsensä, omaisuutensa tai läheisensä puolustamista

itsepäinen (adj)
envis
  omasta tahdostaan, mielipiteestään tms. tiukasti kiinni pitävä, taipumaton, periksiantamaton

itsepäisyys (n)
envishet
  jääräpäisyys, periksiantamattomuus jostain tietystä asiasta

itsesi (pronoun)
dig, digsjälv
  sana, jota puhuja tai kirjoittaja käyttää lauseen määreen tilalla, kun puhuteltava on lauseen subjekti ja puhuteltava on predikaatin määre

itsestään (adv)
osökt, själv, spontant
  ilman ulkoista vaikutusta

itsetunto (n)
jagmedvetande
  minäkuvan heijaste

itsetyydytys (n)
masturbation
  omien sukupuolielinten hyväilyä ja koskettelua seksuaalisen mielihyvän saamiseksi

itä (n)
öster, öst, ost
  pääilmansuunta pohjoisen ja etelän välissä, pohjoisesta 90 astetta myötäpäivään

itäinen (adj)
östlig, östra
  sellainen, joka sijaitsee idässä, idässä oleva tai idästä tuleva; itäiseen ilmansuuntaan liittyvä.

itämainen (adj)
orientalisk
  orientaalinen, Lähi- ja Kaukoitään liittyvä

itämerensuomi (n)
östersjöfinska
  itämerensuomalaiset kielet kokonaisuutena

itämisaika (n)
inkubationstid
  oireeton aika, joka tartuntataudeissa kuluu tartunnan saamisen ja taudin puhkeamisen välillä

itäsaksalainen (adj)
östtysk
  itäiseen Saksaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

itäsaksalainen (n)
östtysk, östtyska
  itäisessä Saksassa syntynyt tai asuva henkilö

itää (v)
gro
  alkaa kehittyä kasviksi

iva (n)
hån
  ylimielinen pilkanteko, jonka tarkoituksena on kohteen halventaminen

ivahymy (n)
hånleende, hånlöje
  ivallinen hymy

ivamukaelma (n)
parodi
  ivallinen, piikittelevä, liioitteleva tai koominen toisen (yleisön tunteman) teoksen jäljitelmä

ivata (v)
förlöjliga, håna
  tehdä ivaa; pilkata

iäkäs (adj)
åldrig
  (ihmisestä) kauan elänyt vanha

iätön (adj)
tidlös
  (varsinkin muodista) ajaton; sellainen, joka ei herkästi ala vaikuttaa vanhalta tai vanhanaikaiselta

ja (conjunction)
och
  yhdistää rinnasteisia sanoja tai lauseita

jaala (n)
skuta
  (merenkulku) pienehkö yksi-, kaksi- tai kolmimastoinen kahvelipurjeinen alus, jossa ei ole latvapurjeita

jabiru (n)
jabirustork
  eräs amerikkalainen haikaralaji ()

jaguaari (n)
jaguar
  leopardia muistuttava jykevä kissaeläin ()

jahti (n)
jakt
  (merenkulku) alkuaan yksimastoinen pienehkö peräkajuuttainen purjealus, jossa on erityinen masto- ja purjerakenne; nykyisin yleisesti huvipursi tai kilpa-alus, myös moottoroitu

jainalaisuus (n)
jainism
  Intiasta lähtöisin oleva uskonto, joka painottaa väkivallattomuutta ja kurinalaista elämäntapaa

jakaa (v)
dela, fördela
  antaa kullekin osuutensa

jakaminen (n)
delande
  jkn kokonaisuuden tasaosiin saattaminen

jakaranda (n)
#Ruotsi, palisanderträd
  (erityisesti) jakarandojen sukuun kuuluva laji tai sen yksilö
#Ruotsi
  (yleisesti) mikä tahansa jakarandojen suvun () kasvilaji tai sellaisen yksilö
#Ruotsi, palisanderträ
  edellisistä saatava.puuaines

jakautua (v)
delas, fördela, fördelas
  mennä useaan osaan

jakeluvelvoite (n)
distributionsskyldighet
  määräys, jonka mukaan tietyn määrän myydystä polttoaineesta pitää olla biopolttoaineita

jakki (n)
jak
  yksi nautojen sukuun kuuluvista nautaeläinten lajeista () tai tämän yksilö

jako (n)
division, giv, avdelning
  jonkin jakaminen tai jakautuminen osiin

jakoavain (n)
skiftnyckel
  liikkuvaleukainen kuusiokantaisten ruuvien ja muttereiden kiertoavain, säädettävä ruuviavain

jakobiini (n)
jakobin
  Ranskan vallankumouksen aikana jakobiinien klubiin tai puolueeseen kuulunut henkilö

jakolasku (n)
division
  kertolaskulla käänteinen laskutoimitus, jossa annettu luku jaetaan yhtä suuriin lukuihin, ositusjako, tai lasketaan kuinka monta kertaa osajoukko sisältyy joukkoon

jakomerkki (n)
divisionstecken
  jakolaskun symbolina käytettävä merkki: kaksoispiste : , kauttaviiva / tai ÷

jakosuodin (n)
delningsfilter
  laite, joka jakaa sähköisen signaalin taajuuskaistan osiin, esim. eri kaiutinelementillä toistettavaksi

jaksaa (v)
idas, orka
  olla jollakulla voimia johonkin

jaksollinen järjestelmä (n)
periodiska systemet
  taulukko tunnetuista alkuaineista ryhmiteltynä niiden järjestysluvun ja elektronirakenteen mukaan

jakuutti (n)
jakutiska
  jakuutin kieli, turkkilainen kieli, jota Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa asuvat jakuutit puhuvat (kielitunnus: sah)

jalan (adv)
till fots
  jalkaisin

jalanjälki (n)
fotspår
  jälki, jonka jonkin eläimen, olion tai ihmisen jalka on jättänyt

jalankulkija (n)
fotgängare
  henkilö, joka kulkee liikenteessä jalan; myös polkupyörän taluttaja, rullaluistelija, potkulautailija tai -kelkkailija

jalas (n)
mede
  reen tai kelkan liukuva osa

jalava (n)
alm
  jalavakasveihin (Ulmus) kuuluva lehtipuu, jonka hedelmä on siipipalteinen pähkylä

jalka (n)
ben, fot
  liikkumiseen käytettävä ruumiinosa tai raaja (kädellisillä alaraaja) kokonaisuudessaan lonkasta varpaisiin
fot
  jalkaterä; (laajemmin) jalkaterän mitta tai koko
  pituusmitta, jonka määritelmä on vaihdellut eri aikoina ja paikoissa, nykyisen kansainvälisen määritelmän mukaan 12 tuumaa eli 0,3048 metriä, tunnus ft
  sienen maahan kiinnittävä varsi

jalkaholvi (n)
fotvalv
  ihmisen jalkaterän kaareava osa jalkapohjan puolelta tarkasteltuna, jalkapöydän alapuoli

jalkakyykky (n)
knäböj
  painojen kanssa tehtävä voimailuliike, jossa laskeudutaan kyykkyyn ja noustaan ylös

jalkakäytävä (n)
trottoar, gångbana
  jalankulkijoille kadun varteen varattu kulkuväylä

jalkapallo (n)
fotboll
  urheilulaji, jossa kaksi 11-henkistä joukkuetta pyrkivät saman pallon saamaan toistensa maaliin useampia kertoja kuin vastustaja
fotboll, läderkula
  jalkapallopelin pelivälineenä oleva pallo

jalkapalloilija (n)
fotbollsspelare
  jalkapallon pelaaja, henkilö, joka pelaa jalkapalloa

jalkapallokenttä (n)
fotbollsplan
  jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu kenttä. Kentän mittoja ei ole määrätty tarkasti, vaan sallittu koko voi olla 100–110 metriä × 64–75 metriä.

jalkapatikassa (adv)
med apostlahästarna, till fots
  jalan, jalkaisin

jalkapatikka (n)
fotvandring
  jalan kulkeminen, kävely, kulkeminen jalkaisin

jalkapöytä (n)
fotvalv
  jalkaterän kaareva yläpuoli, nilkan ja varpaiden välinen alue, eli jalkaterän selkäpuoli

jalkaterä (n)
fot
  ihmisen alaraajan alaosa nilkasta kantapäähän ja varpaisiin

jalkavaimo (n)
bihustru
  vakituinen ja virallinen rakastajatar

jalkine (n)
skodon
  jalkapohjan alle tai tarvittaessa jalkaterän suojaksi jalkaan kiinnitettävä liikkumista helpottava ympäröiviltä olosuhteilta suojaava toistuvaan käyttöön tarkoitettu pukine, jonka sisäpuolelle voidaan tarvittaessa laittaa vaatekappale tai muu pehmuste. Ulkopuolelle voidaan pukea päällysjalkine tai kiinnittää liikkumista helpottavia laitteita.

jalkinepari (n)
skodon
  kahden jalkineen, oikean jalan ja vasemman jalan jalkineista muodostuva yksikkö

jalkopää (n)
fotända
  se osa sängystä, mihin päin jalat asetetaan nukkumaan käytäessä

jalohaukat (n)
falkfåglar
  yhteisnimitys sukuun kuuluville linnuille, taksoni

jalokaasu (n)
ädelgas
  jokin jaksollisen järjestelmän VIII pääryhmän alkuaineista, jotka normaalioloissa ovat yksiatomisia, kemiallisesti reagoimattomia kaasuja

jalokivi (n)
ädelsten
  koruna tai muuna koristeena käytetty, erityisen arvokkaana pidetty läpinäkyvä ja valoa taittava kivi tai kova mineraali

jalokiviseppä (n)
juvelerare
  arvokoruihin erikoistunut kultaseppä

jalokuoriainen (n)
praktbagge
  jalokuoriaisten heimon () kovakuoriainen

jalometalli (n)
ädelmetall
  metallinen alkuaine, jonka atomit eivät luovuta uloimpia elektronejaan helposti ja joka ei reagoi sen vuoksi helposti suolahapon tai sitä heikompien happojen kanssa

jalomielisyys (n)
högsinthet, ädelmod
  mieleltään jalolle henkilölle kuuluva ja tätä kuvaava ominaisuus

jalostaa (v)
raffinera
  käsitellä materiaalia sen puhdistamiseksi tai jakamiseksi ominaisuuksiensa puolesta yhtenäisiin luokkiin

jalostaminen (n)
förädling
  elävien eliöiden, mikrobien, eläinten tai kasvien kehittämistä haluttuun suuntaan keinotekoisesti

jalostamo (n)
raffinaderi
  teollisuuslaitos jossa jalostetaan jotakin

jalostus (n)
förädling
  elävien eliöiden, mikrobien, eläinten tai kasvien kehittämistä haluttuun suuntaan keinotekoisesti

jaloteräs (n)
ädelstål
  (kiillotettu) ruostumaton teräs

jalustin (n)
stigbygel
  pari satulaan jalustinhihnalla kiinnitettyä puoliympyrän muotoista teräksistä telinettä, joissa ratsastaja pitää jalkojaan ratsastaessa

jalustinluu (n)
stigbygel
  keskikorvan kuuloelimeen kuuluva pieni jalustimen muotoinen kuuloluu

jambinen (adj)
jambisk
  jambeihin perustuva; niistä koostuva

jankko (n)
alv
  pellon muokatun ruokamullan alainen tiivis ja kova maakerros, kyntöantura

jano (n)
törst
  yleensä nestevajauksen aiheuttama tarve juoda; se, että janottaa
  voimakas halu, kaipaus, himo

janoinen (adj)
törstig
  sellainen, jolla on jano

jaollinen (adj)
delbar
  sellainen, joka voidaan jakaa, kun jakajana on nollasta ja jaettavasta eroava yhtä (1) suurempi tai pienempi kokonaisluku.

jaollisuus (n)
delbarhet
  kahden kokonaisluvun a ja b välillä vallitsevaa suhdetta kuvaava käsite, joka voidaan määrittää lausekkeesta a=bc, jossa myös c on kokonaisluku, riippuvuutena b
  a (a on jaollinen b:llä)

jaotella (v)
indela, fördela, uppdela
  jakaa osiin yleensä eritellen

jaotus (n)
skränkning
  jaottamisen tulos, sahan hampaiden kääntyneisyys ulospäin keskilinjasta

japani (n)
japanska
  ensisijassa Japanissa puhuttava kieli (kielitunnus: ja)

japanilainen (n)
japan
  Japanin kansalainen

japaninnos (n)
översättning till japanska
  japanin kielelle jostakin muusta kielestä käännetty ja japanilaiseen kieliasuun saatettu teksti. Myös japaninkielinen käännöskirja on japaninnos.

japanintaa (v)
översätta till japanska
  kääntää japanin kielelle, saattaa japaninkieliseen kieliasuun.

japanintatar (n)
parkslide
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kiertotatarten sukuun kuuluva kasvi

jarru (n)
broms
  liikkeen hidastamiseen ja pysäyttämiseen tai paikalla pysymisen varmentamiseen tarkoitettu laite

jarruneste (n)
bromsvätska
  autojen jarru- sekä kytkinjärjestelmissä käytettävä hydraulineste, jonka avulla jarrutus aikaansaadaan

jarruttaa (v)
bromsa
  vähentää nopeutta, varsinkin painamalla jarrua

jasmiini (n)
jasmin
  mikä tahansa jasmiinien suvun () kasvi

jassoo (interjection)
jasså, jaså
  vai niin, jaaha

jatkosota (n)
fortsättningskriget
  Suomen hyökkäyssota Neuvostoliittoa vastaan jolla pyrittiin valtaamaan takaisin talvisodassa menetetyt alueet Saksan Neuvostoliittoon kohdistaman hyökkäyksen, ns. operaatio Barbarossan, turvin

jatkua (v)
fortfara
  saada jatkoa
  alkaa uudelleen
  kulkea määräämättömästi eteenpäin

jatkumo (n)
kontinuum
  yhtenäinen, jatkuva kokonaisuus

jatulintarha (n)
jungfrudans, trojaborg
  kivistä muodostettu muinaisjäännös, joka muistuttaa labyrinttiä muodoltaan

jauhe (n)
pulver, mäld
  pulveri, luonnostaan jauhomainen tai jauhomaiseksi hienonnettu aine

jauheliha (n)
köttfärs, malet kött
  lihamyllyllä hienonnettu liha, tyypillisesti porsasta tai vasikkaa

jauhesammutin (n)
pulversläckare
  tulipalon sammuttamiseen käytettävä sammutin, jossa käytetään jauhemaista sammutetta

jauhiainen (n)
mjöllus
  jauhiaisten heimon () pieniä hyönteisiä, jotka erittävät jauhemaista vahaa

jauho (n)
mjöl
  viljan jyvistä (tai muista siemenistä) jauhamalla saatu hienojakoinen ravinnoksi käytettävä aine

jauhoesikko (n)
majviva
  esikoiden sukuun kuuluva kasvi

jauhokoisa (n)
kvarnmott
  koisien heimoon kuuluva pikkuperhonen, yleinen viljatuotteita turmeleva tuhohyönteinen

jauhosavikka (n)
vitmålla
  Suomenkin luonnossa esiintyvä savikkojen sukuun kuuluva kasvi

jauhottaa (v)
mjöla
  ripotella jauhoja pinnalle, peittää pinta jauholla

jazz (n)
jazz
  Yhdysvalloissa syntynyt musiikillinen traditio, johon kuuluu monia toisistaan kauaksi erkaantuneita tyylejä, joissa on tyypillistä on puhallinsoitinten suuri osuus

jemeniläinen (adj)
jemenitisk, yemenitisk
  Jemenistä peräisin oleva tai Jemeniin liittyvä

jemeniläinen (n)
jemenit, yemenit
  Jemenin kansalainen

jengaprikka (n)
gängbricka
  aluslevy, jossa on mutterin tavoin kierre

jep (interjection)
japp
  myöntävä vastaus

jeppe (n)
kille
  jannu, poika tai nuori mies

jestas (interjection)
jösses
  eräs päivittelysana

jiddiš (n)
Jiddisch, jiddisch
  jiddišin kieli, juutalaissaksa, keskiajan Saksassa juutalaisten keskuudessa kehittynyt kieli, jota kirjoitetaan heprealaisilla kirjaimilla, mutta sille on olemassa myös virallinen romanisaatiomuoto, kielitunnus: yi), juutalaissaksa

jiiri (n)
gering
  viisto puulautojen ja -listojen sauma

jo (adv)
redan
  nykyhetkeä aiemmin tai siihen mennessä; määrättyä aikaisemmin, hetkeä aikaisemmin tai siihen mennessä; korostaa etenemistä tiettyyn pisteeseen
äntligen
  kärsimättömyyden ilmaisu: nyt, viimeinkin, lopultakin

jodi (n)
jod
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki I

joenhaara (n)
åarm
  joesta erkaneva toinen joki ja jokien haarautumiskohta

joenranta (n)
åstrand
  joen ja maan raja-alue

joensuu (n)
åmynning
  joen laskukohta toiseen vesistöön tai mereen

joentörmä (n)
åbank
  joen rantapenger

jogurtti (n)
yoghurt
  maidosta maitohappobakteerien avulla valmistettu kiinteähkö tai nestemäinen hapanmaitotuote

johanneksenleipäpuu (n)
johannesbröd
  mikä tahansa johanneksenleipäpuiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

johanniitta (n)
johanniter
  1000-luvulla Jerusalemissa pyhiinvaeltajien suojaksi perustetun johaniittain ritarikunnan jäsen

johdanto (n)
inledning, förord
  aloitusosio esimerkiksi kirjassa tai elokuvassa

johdin (n)
ledare
  tiehyt
  johtavasta aineesta tehty kappale, joka johtaa sähköä, lämpöä tms.

johdinauto (n)
trådbuss
  linja-auto, joka ottaa käyttövoimansa kadun yläpuolella kulkevista ajolangoista

johtaa (v)
dirigera
  olla jonkin yrityksen tai laitoksen johdossa

johtaja (n)
anförare
  henkilö, joka johtaa ryhmää tai yhteisöä

johtajuus (n)
ledarskap, chefskap, diretörskap
  vallankäyttö sosiaalisessa ryhmässä

johtaminen (n)
ledande
  johdossa oleminen, johdossa toimiminen, tavoitteiden saavuttaminen ihmisten kautta

johto (n)
ledning
  (tekniikka) putki, väylä jota pitkin vettä, kaasua tms. kuljetetaan; jakeluverkon osa
  yhteisön johtajat; johtajisto, päällystö
ledning, sladd
  (tekniikka) sähkönjohdin, virtapiirin johdin

johtohahmo (n)
förgrundsgestalt, ledargestalt
  vaikutusvaltainen ihminen; jonkin ryhmän, yrityksen tai muun vastaavan usein epävirallinen johtaja

johtosolukko (n)
kärlknippe
  kasvien kuljetustiehye

johtua (v)
föranleda
  olla seurausta, seurauksena tai peräisin jostakin

joiku (n)
jojk
  saamelaisten perinteinen laulu

joka (pronoun)
varje
  jokainen, kukin
som
  viittaa juuri edellä mainittuun sanaan, korrelaattiin; tämän ja korrelaatin välissä voi olla vain postpositio (vrt. mikä)

joka tapauksessa (adv)
i alla fall
  pakosti kyseisessä tapauksessa, kuitenkin

jokainen (pronoun)
varje, var
  kaikki

jokapaikansara (n)
hundstarr, småstarr
  sarojen sukuun kuuluva, soistuneilla niittyrannoilla ja suo- ja luhtaniityillä kasvava sarakasvien laji (), joka on Suomen yleisimpiä saroja, tai sen yksilö

joki (n)
flod, älv, å
  suuri veden muovaama uoma, jossa virtaa vesi

jokihelmisimpukka (n)
flodpärlmussla
  (yleisesti) mikä tahansa jokihelmisimpukoiden heimoon () kuuluva simpukoiden laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) yksi edellisiin kuuluvista lajeista () tai sen yksilö

jokileinikki (n)
åmöga
  leinikkien sukuun kuuluva kasvi

jokioislainen (n)
jockisbo
  Pysyvästi Jokioisissa asuva henkilö.

jokirapu (n)
flodkräfta
  kymmenjalkaisiin kuuluva sisävesien äyriäinen

jokiuoma (n)
flodbädd, flodfåra
  joen osa, jossa vesi virtaa normaalin vedenkorkeuden aikana

joku (pronoun)
någon
  viittaa yhteen tarkemmin määrittelemättömään ihmiseen

jompikumpi (pronoun)
någondera
  toinen tai toinen, valinnaisesti toinen kahdesta vaihtoehdosta, kumpi tahansa

jongleerata (v)
jonglera
  harjoittaa jongleerausta

jongleeraus (n)
jonglering
  näytös tai ohjelmanumero, jossa esineitä heitellään rytmikkäästi ja näyttävästi ylöspäin ja otetaan kiinni niin, että useita esineitä on yhtä aikaa ilmassa

jonnekin (adv)
någonstans, någonstädes
  johonkin

jono (n)
kö, räcka
  peräkkäin järjestyneiden ihmisten tai muiden alkioiden joukko

jonottaa (v)
köa
  olla jonossa ja odottaa omaa vuoroa

jooga (n)
yoga
  ruumiin hallintaa ja mietiskelyä korostava intialainen filosofinen oppi; myös pelkästään siihen liittyvät asento- ja hengitysharjoitukset

joogi (n)
yogi
  joogan harjoittaja

jopa (adv)
till och med
  vieläpä, yksinpä, kerrassaan

joroislainen (n)
joroisbo
  Pysyvästi Joroisissa asuva henkilö.

jos (conjunction)
om, ifall
  siinä tapauksessa, että (ilmaisee päälauseen tapahtuman olevan riippuvainen sivulauseen tapahtuman toteutumisesta)

jos ja vain jos (conjunction)
om och endast om
  lukutapa sille, että kaksi lausetta P ja Q on keskenään ekvivalentteja eli P:n totuusarvo riippuu Q:sta niin, että Q on P:n välttämätön ja riittävä ehto; bikonditionaalinen looginen konnektiivi kahden lauseen välillä, missä kumpikin lause on totuusarvoltaan joko tosi tai epätosi; vain ja ainoastaan jos, täsmälleen jos

joskus (adv)
ibland
  satunnaisesti, toisinaan, aika-ajoin, välillä, ajoittain, hetkittäin, silloin tällöin

jossei (conjunction)
om inte
  ellei, jos ei, mikäli ei, sikäli kuin ei

jotenkin (adv)
på ett eller annat sätt, på något sätt
  miten tahansa

jotta (conjunction)
för att, så att
  sitä varten, että (ilmaisee päälauseen toiminnan tapahtuvan sivulauseen toiminnan toteutumiseksi)

jouhi (n)
tagel, tagelstrå
  eläimen, kuten hevosen, harjan tai hännän yksittäinen yleensä pitkähkö karva

jouhikko (n)
stråkharpa
  suomalainen jousisoitin, jossa on yleensä kahdesta neljään kieltä

jouhisorsa (n)
stjärtand
  Siro ja pitkänmallinen puolisukeltajasorsa, jota esiintyy koko maassa, vaikka pesiikin harvoin eteläisessä Suomessa.

jouhivihvilä (n)
trådtåg
  Suomenkin luonnossa esiintyvä vihvilöiden sukuun kuuluva kasvi

joukkio (n)
gäng
  epämääräinen ihmisryhmä

joukko (n)
grupp, mängd
  toisiaan lähellä olevien tai keskenään yhteen kuuluvien yksilöiden tai esineiden ryhmä

joukkohauta (n)
massgrav
  hauta, jonne on haudattu lukuisia ihmisiä; tavallisesti joko joukkokuoleman tai -murhan uhreja

joukkomurhaaja (n)
massmördare
  henkilö, joka tekee joukkomurhan; henkilö, joka murhaa ihmisiä joukon verran (ainakin enemmän kuin kaksi tai kolme)

joukkorahoitus (n)
gräsrotsfinansiering, folkfinansiering, massfinansiering
  tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä

joukkotiedotusväline (n)
masskommunikationsmedium, massmedium
  viestintäkanava tai laite, jolla voidaan viestiä suurille joukoille toistuvasti

joukkotuhoase (n)
massförstörelsevapen
  suurten ihmisjoukkojen tappamiseen ja vahingoittamiseen suunniteltu ase

joukkoviestintä (n)
masskommunikation
  keskitetysti suurelle vastaanottajien joukolle suunnattu pääosin yhdensuuntainen joukkoviestimien avulla toteutettu välineellinen viestintä

joukkue (n)
lag, team, grupp
  ryhmä, jossa peli pelataan

joukkuelaji (n)
lagsport, lagidrott
  urheilulaji, jossa osallistujat kilpailevat joukkueina

joulu (n)
jul
  perinteinen juhla, jota on vietetty, kun päivien lyheneminen on päättynyt; kristittyjen juhla, jota vietetään Jeesuksen joulukuuhun määrätyn syntymäpäivän kunniaksi.

jouluaatto (n)
julafton
  joulupäivää edeltävä päivä ja ilta, joulukuun 24. päivän ilta

jouluinen (adj)
julig
  jouluun liittyvä tai joulua ilmentävä

joulukalenteri (n)
adventskalender, julkalender
  adventtikalenteri, pahvinen, joulunodotukseen liittyvä kalenteri, jonka luukkujen sisällä on kuvia tai joskus suklaata

joulukinkku (n)
julskinka
  perinteisiin suomalaisiin jouluruokiin kuuluva kinkku, joka tavallisimmin valmistetaan kokonaisena uunissa paistamalla

joulukoriste (n)
juldekoration
  jouluun yhdistettyjä aiheita sisältävä tai muuten perinteisesti jouluun liittyvä koriste-esine

joulukortti (n)
julkort
  jouluisin tervehdykseksi lähetettävä jouluaiheinen postikortti

joulukuu (n)
december
  vuoden viimeinen kuukausi, kuukausi marraskuun ja tammikuun välissä

joulukuusenjalka (n)
julgransfot
  teline, johon joulukuusi pystytetään

joulukuusi (n)
julgran
  joulun aikaan tavallisesti sisällä pidettävä monin tavoin koristeltu kuusi, joulupuu

joululahja (n)
julgåva
  jouluna toiselle annettava lahja

joululaulu (n)
julsång
  jouluaiheinen, jouluna laulettava laulu

joululoma (n)
julferie, jullov
  Loma, joka vietetään joulunpyhinä. Se alkaa usein hieman ennen joulua ja päättyy loppiaisena.

joulumuori (n)
tomtemor
  joulupukin vaimo

joulupukki (n)
jultomte, julgubbe
  joulun perinteisiin kuuluva hahmo, joka tuo kilteille lapsille lahjoja

joulupäivä (n)
juldag
  25. joulukuuta, yleinen kristillinen juhlapäivä Suomessa. Käytetään sanan joulu sijasta erityisesti silloin, kun katsotaan, että joulu voidaan ymmärtää myös jouluaatoksi tai useampipäiväiseksi juhlaksi.

jouluseimi (n)
julkrubba
  kristillisessä taiteessa seimiasetelma, jouluevankeliumin hahmoista rakennettu asetelma

joulutonttu (n)
jultomte, tomtenisse
  jouluperinteessä joulupukin apuna toimiva hiippalakkinen pikkuihminen

joulutorttu (n)
jultårta
  voitaikinasta valmistettu leivonnainen, joka on perinteisesti muotoiltu tähdeksi ja täytetty luumuhillolla

joulutähti (n)
julstjärna
  tyräkkeihin kuuluva myrkyllinen tyräkkikasvien laji () tai sen yksilö

jousi (n)
båge, pilbåge
  lihasvoimalla jännitettävä kaaresta ja jänteestä koostuva ase, jolla ammutaan nuolia tai vasamia, kaaripyssy
fjäder
  taipuisa, tarkoitukseensa muotoiltu kaari, spiraali tai muu kappale, joka taivutettaessa, puristettaessa tai vedettäessä pyrkii palaamaan alkuasemaansa; kierrejousi, vieteri
stråke, båge
  hieman kaareva varsi ja sen rinnalle jännitettyjä jouhia, joilla hangataan kieliä poikkisuuntaan soitettaessa jousisoittimia

jousiammunta (n)
bågskytte
  urheilulaji, jossa pyritään ampumaan nuoli jousen avulla maalitauluun

jousiampuja (n)
bågskytt
  henkilö, joka harrastaa jousiammuntaa

jousimies (n)
bågskytt
  sotaväen jousiampuja

joustaa (v)
fjädra, ge efter, vara elastisk, vika
  olla taivutettavissa tai kyetä taipumaan voiman vaikutuksesta
  antaa periksi vaatimuksista tai oikeuksistaan tms.

joustava (adj)
flexibel
  sellainen, joka joustaa

joutilas (adj)
overksam, sysslolöss
  toimeton
ledig
  käyttämättömänä oleva

joutsen (n)
svan
  mikä tahansa joutsenten sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö, erityisesti laulujoutsen ()

joutsenolainen (n)
joutsenobo
  Pysyvästi Joutsenossa asuva henkilö.

juanfernándezintulikulma (n)
masafuerarayadito
  eräs orneerojen heimoon kuuluva erittäin harvinainen varpuslintulaji ()

juhannus (n)
midsommar
  kesän valoisimman yön aikoihin ajoittuva juhlapäivä

juhannusaatto (n)
midsommarafton
  päivä ennen juhannusta

juhannuskokko (n)
midsommarbål, midsommareld
  juhannusyönä poltettava kokkovalkea, juhannustuli

juhannussalko (n)
midsommarstång
  Ruotsin, Ahvenanmaan ja Suomen ruotsinkielisten rannikkoseutujen juhannusperinteisiin kuuluva salko joka koristellaan

juhannusyö (n)
midsommarnatt
  juhannusaaton ja -päivän välinen yö

juhla (n)
fest, högtid
  juhlapyhä
fest
  sosiaalinen tapahtuma jonkin asian tai tapauksen juhlistamiseksi, pidot, kutsut, merkkipäivä

juhlapaikka (n)
festplats
  juhlimiseen käytettävä alue, rakennus, huoneisto tai muu kohtauspaikka

juhlapuku (n)
festdräkt, galadräkt aftontoalett, galatoalett aftonklänning
  juhlassa tai muussa tärkeässä tilaisuudessa käytettävä muodollinen asu

juhlia (v)
fira
  viettää juhlaa

juhta (n)
ök, dragare
  veto- ja kuormaeläin, vetojuhta, kuormajuhta

juko (n)
draglina
  kelkan tai ahkion vetohihna tai vetoköysi
nockbräde
  reen tai kelkan jalasten etupäiden välinen poikkipuu, johon kelkan vetoköysi kiinnitetään

jukra (interjection)
jösses
  innostusta ilmaiseva sana

juksata (v)
narras
  huijata kevyesti viihdyttääkseen itseään, saattaa harhaan huumorin varjolla, puijata

jukuripää (n)
tjurskalle
  itsepäinen henkilö tai eläin

julistaa (v)
förklara, deklarera, förkunna, avsäga
  ilmoittaa julkisesti ja muodollisesti

juliste (n)
affisch, plakat
  seinälle tai muulle näkyvälle paikalle kiinnitettävä suuri paperi, jossa on kuvia, tekstiä tai molempia

julistus (n)
förklaring, deklaration
  yhteinen julkinen, yleensä aatteellinen, kannanotto; se, että julistetaan

julistuskirja (n)
manifest
  hallitsijan kansalle antama ilmoitus, manifesti

julkaista (v)
publicera, förlägga
  kustantaa, toimittaa julkisesti saataville

julkinen (adj)
offentlig, allmän
  yleisessä tiedossa oleva, tunnettu (asia), avoimesti tapahtuva

julkishallinto (n)
offentlig förvaltning
  valtion lainsäädännöllään luoma hallinta- ja hallintokoneisto

julkisivu (n)
fasad
  rakennuksen ulkoseinien ulkopinta ja samalla näkyvin osa; erityisesti se rakennuksen etuosaksi ajateltava ulkopinta, kadulle suuntautuva ja näkyvä osa

julkisoikeudellinen (adj)
offentligrättslig
  julkiseen oikeuteen kuuluva, julkisen oikeuden määräämä

julkisoikeus (n)
offentlig rätt
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii julkista valtaa käyttävien toimijoiden (esim. valtion ja kuntien) ja yksityistä valtaa käyttävien toimijoiden (esim. luonnollisten henkilöiden ja yritysten) välisiä oikeussuhteita

julkisuus (n)
offentlighet, publicitet
  nähtävillä tai muuten yleisessä tietoisuudessa oleminen

julkisyhteisö (n)
offentligt samfund
  lainsäädäntötoimin perustettu luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden muodostama yhteisö

julma (adj)
grym
  joka ei välitä toisten kärsimyksistä, sydämetön, tunteeton ja raaka

jumala (n)
gud
  johonkin uskontoon liittyvä toiminnan aiheuttaja tai hallitsija, joita joissakin uskonnoissa voi olla useitakin

jumalatar (n)
gudinna
  naispuolinen jumala monijumalaisuudessa

jumalaton (adj)
gudlös, ogudaktig
  sellainen, jolla ei ole Jumalaa; joka ei ole uskovainen

jumalauta (interjection)
djävlar, fan
  kirosana

jumbojetti (n)
jumbojet
  laajarunkoinen suihkumoottorikäyttöinen lentokone, erityisesti Boeing 747 -merkkinen, jollaisista nimitystä ensimmäisenä käytettiin

jumppa (n)
gymnastik, jumpa, jympa
  liikunta, voimistelu

juna (n)
tåg
  raiteilla kulkeva kulkuneuvo, joka yleensä koostuu veturista ja siihen liitetyistä vaunuista

junamatka (n)
tågresa
  matka junalla

junkkeri (n)
junker
  maanomistajaylimystöön kuulunut preussilainen

juntta (n)
hejare
  paalutuksessa käytettävä työväline, jolla paalua isketään

juoda (v)
dricka
  ottaa nestettä suuhunsa ja niellä se

juokseva koira (n)
löpande hund
  antiikin ajoilta peräisin oleva toistuvaa spiraalimaista aaltokuviota muistuttava ornamenttikuviointi, kierukkanauha

juoksija (n)
löpare
  henkilö, joka juoksee

juoksu (n)
lopp, språng
  jaloin tapahtuva nopeutettu paikasta toiseen siirtymisen menetelmä ja sen toteutus, jonka kestäessä, kävelystä poiketen, jalat eivät samanaikaisesti kosketa maata tai muuta alustaa

juoksuhauta (n)
löpgrav
  maahan kaivettava ojamainen kuoppa, joka antaa sotilaille suojan suoralta tulelta

juoksuhiekka (n)
kvicksand
  vedensekaisen hiekan muodostava löysä, upottava seos

juoksujalkainen (n)
enkelfoting
  juoksujalkaisten luokkaan () kuuluvia tuhatjalkaisia

juoksutin (n)
löpe
  maidon juoksettumisen aikaan saamiseksi tehty sopivaa entsyymiä sisätävä valmiste

juoksutusmaha (n)
löpmage
  märehtijöiden neljästä mahasta viimeinen

juolavehnä (n)
kvickrot
  yleinen, heinäkasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen rikkakasvi

juolukka (n)
odon
  puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

juoma (n)
dryck
  juotavaksi tarkoitettu neste, jota usein nautitaan ruoan yhteydessä

juoma-astia (n)
dryckeskärl
  kylmän tai kuuman nesteen juomiseen käytettävä astia

juomalasi (n)
dricksglas
  lasinen juoma-astia

juomavesi (n)
dricksvatten
  juotavaksi tarkoitettu terveydelliset vaatimukset täyttävä vesi

juoni (n)
intrig
  (salainen) ovela suunnitelma jotakuta vastaan tai jonkin saavuttamiseksi
  kirjan, elokuvan tai muun teoksen tarinan kulku; (laajemmin tai kuvaannollisesti) toiminnan kulku, tapahtumien kulku, keskustelun looginen eteneminen

juontaa juurensa (v)
förskriva, leda ursprung
  olla peräisin jstk

juoppo (adj)
supig
  ominaisuuksiltaan juoppo tai juopon kaltainen

juoppo (n)
fyllo, drinkare, svamp
  alkoholin suurkuluttaja tai usein juova alkoholisti

juopua (v)
bli berusad
  tulla humalaan

juopumus (n)
fylla
  humalatila, alkoholin juomisen seurauksena tullut myrkytystila

juopunut (adj)
full
  havaittavasti alkoholin vaikutuksen alainen

juoru (n)
skvaller
  toisen henkilön henkilökohtaisiin asioihin liittyvä huhu

juoruakka (n)
skvallerkäring, skvallerkärring, sladdertacka, sladdertaska
  juoruämmä

juoruta (v)
skvallra
  levittää juorua

juosta (v)
springa, löpa
  liikkua nopeasti jaloillaan siten, että kaikki jalat ovat hetkellisesti kerralla irrallaan maasta

juotikas (n)
igel
  juotikkaiden alaluokan () nivelmatolaji tai yksilö

juovakannusruoho (n)
strimsporre
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kannusruohojen sukuun kuuluva kasvi

juovikas (adj)
strimmig
  sellainen, jossa on juovia, juovainen

jupakka (n)
gräl, gruff, gurgel
  riita, erimielisyys, kina

juridinen (adj)
juridisk
  juridiikkaan liittyvä; lainopillinen

juristeria (n)
juristeri
  juridinen saivartelu, lakimiestemppuilu, lakiviisastelu; äärimmilleen viety lakimiestyyli; yksipuolinen oikeustieteellinen ajattelutapa asioista

juro (adj)
trumpen
  vähäpuheinen ja totisen oloinen, jäyhän yksitotinen ja usein omissa oloissaan paikallaan pysyvä

jurtta (n)
jurta
  telttaa muistuttava ikkunaton rakennelma, jota aasialaiset paimentolaiset käyttävät mukana kuljetettavana asumuksenaan

jutella (v)
snacka, prata, språka, tala
  keskustella, puhua epämuodollisesti jostakin

juukalainen (n)
jugabo
  pysyvästi Juuassa asuva henkilö

juurakko (n)
rotstubbe, rotvälta
  (kasvitiede) versokasvin monivuotinen maaverso.

juuri (adv)
just
  (ajan adverbi) parhaillaan, paraikaa, parasta aikaa
precis, just, exakt
  (tavan adverbi) muun sanan merkitystä vahvistava tai heikentävä tavan adverbi, aivan, sanottavasti; tasan, täsmälleen

juuri (n)
rot
  kasvin lehdetön, ravinteita ottava useimmiten maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen
  potenssiin korottamisen käänteistoimitus
nollställe, rot
  yhtälön juuri on luku, jossa yhtälö toteutuu, yhtälön ratkaisu
surdeg
  (keittiö) hapatettava taikinan tai muun ruoan alus

juuri nyt (adv)
just nu
  Tällä hetkellä.

juurihoito (n)
rotfyllning
  hammaskirurginen toimenpide, jossa hampaan hermot ja verisuonet poistetaan juurikanavaa myöten

juurimerkki (n)
rotmärke, rottecken
  matematiikan juurifunktiota osoittava symboli

juurimorfeemi (n)
rotmorfem
  morfeemeja, jotka voivat sellaisenaan olla sanojen vartaloita tai sitten niistä voidaan muodostaa johdettuja vartaloita

juurtua (v)
slå rot
  (kasveista) tulla juurtuneeksi, kasvattaa juuret maahan

juusto (n)
ost
  maidosta juoksettamisen ja maitohappokäymisen avulla valmistettu kiinteä elintarvike

juustohöylä (n)
osthyvel
  kotitalouskäyttöön tehty höylä, jolla leikataan juustosta ohuita viipaleita

juustokakku (n)
osttårta, ostkaka
  piirakka, joka valmistetaan tuorejuustosta

juustokärpänen (n)
ostfluga
  mikä tahansa juustokärpästen heimoon () kuuluvista lajeista tai sellaisen yksilö

juustokärpäset (n)
ostflugor
  yksi kärpästen heimoista ()

juustosämpylä (n)
ostfralla, ostsemla
  sämpylä jonka välissä on juustoa

juustotahna (n)
ostkräm
  keksien ja voileipien päällä käytettävä notkea levite, joka koostuu pehmeän juuston tai juustoraasteen ja voin seoksesta

juustoveitsi (n)
ostkniv
  juuston leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

juustovoileipä (n)
ostsmörgås, ost macka
  voileipä jonka päällä on juustoa

juutalainen (adj)
judisk
  juutalaisen perinteen mukainen, juutalaisuuteen liittyvä

juutalainen (n)
jude
  perinteisesti uskontonaan juutalaisuutta harjoittaneen eri puolille maailmaa hajaantuneen kansan jäsen

juutalaisuus (n)
judendom
  juutalaisten alun perin Persiasta saapunut uskonto ja kulttuuri

juutalaisvastainen (adj)
antisemitisk
  henkilö, joka suhtautuu vihamielisesti juutalaisiin joko heidän juutalaisen uskonsa tai kansallisuutensa vuoksi

juveeli (n)
juvel
  hiottu jalokivi

juveniili (adj)
juvenil
  nuori, nuorekas, nuoruuteen liittyvä, nuoruusiän

jyrsijä (n)
gnagare
  Rodentia-lahkoon kuuluva nisäkäs

jyrsijämyrkky (n)
rodenticid
  jyrsijöitä tappava aine

jyvä (n)
korn, gryn
  heinäkasvin pähkylämäinen hedelmä, joka sisältää yhden siemenen
korn
  ampuma-aseen piipun päällä oleva etutähtäin

jyvälaari (n)
spannmålslår
  (maatalous) aitassa varastoitaville viljalajeille lautaseinämillä rajattu säilytystila, hinkalo.

jäkki (n)
stagg
  jäkkien suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

jäkkärä (n)
noppa#Ruotsi
  mikä tahansa jäkkäröiden suvun () kasvilaji tai sellaisen yksilö

jäkkärät (n)
noppor
  yksi asterikasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

jäkälä (n)
lav
  (Lichenes) symbioottinen eliö, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista

jälkeen (postposition)
efter
  myöhemmin ajassa kuin ...
  asemaltaan jonkin perässä

jälkeenpäin (adv)
efteråt
  tapahtuman jälkeen

jälkeiset (n)
efterbörd
  synnytysvaiheiden jälkeen, jälkeisvaiheessa, äidistä poistuvat sikiökalvot ja istukka

jälkeläinen (n)
avkomma
  eliölle syntynyt uusi saman lajin yksilö; myöhempien sukupolvien edustaja
avkomling, ättling
  ihmisen synnyttämä jälkeläinen, lapsi

jälki (n)
avtryck, spår
  jonkun tai jonkin kulkemisesta kulkualustaan syntynyt ura tai painauma

jälkikasvu (n)
avkomling
  jälkeläiset, lapset

jälkiliite (n)
suffix
  sanan vartaloon tai taivutusvartaloon liitetty johto- tai taivutuspääte, suffiksi

jälkimarkkinat (n)
sekundärmarknad
  arvopaperien kysyntä ja tarjonta sekä niiden hinnanmuodostus liikkeeseenlaskun jälkeen

jälkiruoka (n)
efterrätt, dessert
  ruokailun päätteeksi syötävä ja usein makea ruoka

jälkiruokakastike (n)
dessertsås, efterrättssås
  pääruoan jälkeen nautittavan ruokalajin kanssa tarjottava makea kastike

jälkiäänittää (v)
dubba
  äänittää elokuvaan tai televisio-ohjelmaan uusi, yleensä toiselle kielellä puhuttu ääniraita; dubata, tehdä jälkiäänitys

jälkiäänitys (n)
dubbning
  ääniraidan äänittäminen jälkikäteen elokuvaan; tehdään usein ohjelmassa puhutun kielen muuttamiseksi käyttäen näyttelijöitä tai joskus selostusta

jälleen (adv)
åter
  taas, uudestaan

jälleenmyynti (n)
återförsäljning
  ostetun tavaran myyminen edelleen

jänis (n)
hare
  mikä tahansa jäniseläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

jänkäsirriäinen (n)
myrsnäppa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jänne (n)
sena
  luja sidekudoksesta muodostuva rakenne, joka liittää lihaksen luuhun tai rustoon

jännesaha (n)
spännsåg, strängsåg
  käsisaha, jonka puukehykseen kiinnitetty terä kiristetään nuoraa jännittämällä

jännite (n)
spänning
  sähköinen potentiaaliero; eräs sähköinen suure
  tiheä tunnelma

jännittävä (adj)
spännande
  sellainen, joka herättää jännitystä

jännittää (v)
spänna, vara nervös
  tuntea epävarmuutta tai innostusta ja siihen liittyvää lievää pelkoa

jännitys (n)
spänning
  se, kun jokin (ihminen tai eloton esine) on jännittynyt; jännitystila, jännittäminen

jänöjussi (n)
jösse
  jäniksestä saduissa ja muissa vastaavissa yhteyksissä käytetty nimitys

jänönapila (n)
harklöver
  Suomenkin luonnossa esiintyvä apiloiden sukuun kuuluva kasvi

järjestelmäkamera (n)
systemkamera
  kamera, jossa runko-osa on erikseen ja objektiivi kiinnitetään käyttötarkoituksen mukaan

järjestelmällinen (adj)
systematisk
  järjestystä noudattava, suunnitelmallisesti toteutettava

järjestelykeskus (n)
flyktingsluss
  turvapaikanhakijoita rekisteröivä vastaanottoyksikkö, josta henkilöt ohjataan vastaanottokeskukseen

järjestelyvaraerä (n)
justeringspott
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkankorotuksen osa, jonka käyttötapa on erilainen kussakin työ- ja virkaehtosopimuksessa

järjestys (n)
ordning
  useiden eri asioiden, esineiden tai olentojen kesken vallitseva tila
  (filosofia, matematiikka, logiikka) joukon jäsenten välinen kahden relaation keskinäinen tai kahden kvantiteetin keskinäinen samankaltaisuus

järjestysluku (n)
ordningstal
  luku, joka ilmaisee järjestyksen; ordinaaliluku

järjestäjä (n)
arrangör, organisatör, anordnare
  joku joka järjestää esim. tilaisuuden tai toimintaa

järjestämätön (adj)
oordnad
  sellainen, jota ei ole järjestetty

järjestäytynyt rikollisuus (n)
organiserad brottslighet
  kolmen tai useamman henkilön muodostama rikollisorganisaatio

järjestää (v)
organisera
  toteuttaa tai vastata jonkin tapahtuman toteuttamisesta

järjettömyys (n)
absurditet
  se, että on järjetön

järjetön (adj)
absurd, fnoskig, oförnuftig
  absurdi, sellainen, joka on vailla järkeä; järjenvastainen, älytön

järkevä (adj)
förnuftig
  olosuhteisiin sovelias, tarkoitusta tai tavoitetta palveleva, funktion ja toimivuuden vähin vaurioin säilyttävä, seurauksista huolehtiva, kokemuksellisesti viisas

järki (n)
förstånd, intellekt
  kyky ajatella rationaalisesti
bemärkelse, mening
  tolkku, idea

järkyttyä (v)
bli uppskakad
  kokea äkillinen, voimakas yllätyksen, pelon, inhon tai muu kielteinen tunne

järkäle (n)
block
  suuri epämääräinen lohkare, massiivinen kappale

järvenpääläinen (n)
träskändabo
  Pysyvästi Järvenpäässä asuva henkilö.

järvi (n)
sjö, insjö, träsk
  lampea suurempi veden täyttämä luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä. Joskus minimikokona pidetään neljää hehtaaria.

järvikaisla (n)
säv
  eräs kaislalaji ()

järviruoko (n)
bladvass, rörvass, vass
  meren ja järvien rannoilla kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi ()

järvisimpukka (n)
allmän dammussla
  Suomessa yleisin makean veden suursimpukkalaji

jäsenkirja (n)
partibok
  eräiden järjestöjen jäsenyyden osoittava lehtinen

jäsenkortti (n)
medlemskort
  jäsenyyden merkiksi annettava kortti

jäsenmaksu (n)
medlemsavgift
  hallinnollisen organisaation, kuten yhdistyksen jäseniltään perimä vuosi- tai liittymismaksu

jäsenyys (n)
medlemskap
  se, että on jäsen, jäsenenä oleminen

jästi (n)
mugglare
  Harry Potter -kirjoissa henkilö, joka ei kykene taikomaan ja on täysin tietämätön velhoista, noidista ja taikuudesta

jäte (n)
avfall, skräp, avskrap
  jostakin toiminnasta syntyvä tarpeeton ja sen tuottajalle hyödyntämiskelvoton aine tai energia

jäteauto (n)
sopbil
  jätteiden keräämiseen ja poiskuljettamiseen tarkoitettu ajoneuvo

jätevesi (n)
avloppvatten, avloppsvatten
  käytettynä hylätty, epäpuhtauksia sisältävä vesi

jätevesiviemäri (n)
avlopp
  putkisto tai muu reitti, jota pitkin jätevedet kuljetetaan pois

jätkä (n)
stockflottare
  metsä- ja uittotyöläinen
knekt
  yhdestoista korttipakan kortti, sotilas, kuvakortti, jossa on luvun 11 sijasta kirjain J
kille, grabb
  poika, nuorimies

jättiläinen (n)
jätte, gigant
  (mytologia) jätti, tarujen yliluonnollisen kookas yleensä suurelta osin ihmisen kaltainen olento

jättiläisalbatrossi (n)
vandringsalbatross
  eteläisen jäämeren alueella tavattava albatrossilaji (), jonka yksilöt ovat maailman kookkaimpia lintuja (siipien kärkiväli yli 3,5 m)

jättiläismäinen (adj)
gigantisk, jättestor
  jättiläistä muistuttava, sen kokoinen; valtava, suunnaton

jättää (v)
lämna
  pistää jokin johonkin lähtien itse pois; antaa olla siinä paikassa jossa se on

jäykkäkouristus (n)
stelkramp
  Clostridium tetani -bakteerin aiheuttama sairaus. Bakteeri tuottaa hermomyrkkyä, joka lamaannuttaa lihasten hermoston toiminnan

jäytiäinen (n)
sövslända
  jäytiäisten lahkon () hyönteinen

jää (n)
is
  veden kiinteä olomuoto alle nollan celsius-asteen lämpötiloissa

jäädä (v)
förbli, stanna
  alkaa pysyä jossakin paikassa

jäähalli (n)
ishall, islada, ispalats
  halli, jossa on jäädytetty pelialue tai katettu tekojäärata

jäähdytin (n)
kylare
  laite, jonka tarkoitus on poistaa lämpöä järjestelmästä usein ilmakehään; jäähdytin koostuu tyypillisesti lämmönsiirtimestä ja puhaltimesta

jäähdytysvesi (n)
kylvatten
  jäähdytykseen käytettävä vesi, erityisesti teollisuudessa ja voimalaitoksissa

jääkaappi (n)
kylskåp, kyl
  kylmäkoneella jäähdytetty lämpöeristetty kaappi, jossa säilytetään elintarvikkeita ja muuta kylmäsäilytystä tarvitsevaa

jääkaappimagneetti (n)
kylskåpsmagnet
  jääkaapin oveen kiinnitettäväksi tarkoitettu pieni kestomagneetti

jääkarhu (n)
isbjörn
  karhulaji

jääkide (n)
iskristall
  veden jäätyessä muodostunut heksagoninen, us. hyvin kookas, kide

jääkiekko (n)
ishockey
  jäällä kaukalossa pelattava joukkuepeli, jossa pelivälineenä käytetään pientä, kumista kiekkoa
puck
  samannimisen joukkuepelin pelivälineenä käytetty kuminen kiekko

jääkäri (n)
jägare
  kevyen jalkaväkiyksikön sotilas

jääleinikki (n)
renblomma
  leinikkien sukuun kuuluva kasvi

jäälokki (n)
ismås
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jäämistö (n)
kvarlåtenskap
  vainajan jälkeensä jättämä omaisuus varoineen ja velkoineen

jäänmurtaja (n)
isbrytare
  laiva, joka murtaa jään rikki toisten alusten tieltä

jäännösvero (n)
kvarskatt
  jälkikäteen maksettava, ennakonpidätyksen yli menevä veron osuus

jääpallo (n)
bandy#Ruotsi
  eräs jäällä mailoilla pelattava joukkuepeli
bandyboll
  edellisessä käytettävä peliväline

jääpuikko (n)
istapp
  katolta tms. valuvasta vedestä jäätynyt muodostuma, jolla tyypillisesti on alaspäin suuntautuva terävä kärki; joskus myös edellisen alapuolelle veden putoamiskohtaan kärki ylöspäin jäätynyt vastaava muodostuma

jäätee (n)
iste
  kylmänä tarjottu tee, jossa on jääpaloja

jäätelö (n)
glass
  maito- , kerma- tai kasvisöljypohjainen jäädytetty jälkiruoka

jäätelöauto (n)
glassbil
  kylmälaitteilla varustettu pakettiauto, josta myydään jäätelöä kadulla

jäätikkö (n)
glaciär, jökel
  maan napa- ja vuoristoseduilla lumirajan yläpuolella muodostunut ja myös lumirajan alapuolelle siirtynyt monien metrien paksuisen jään kattama laaja jääkenttä ja virta

jäätynyt konflikti (n)
frusen konflikt
  konflikti, jolle ei ole löydetty ratkaisua, mutta jonka aiheuttamat asetelmat ovat jääneet voimaan

jäätyä (v)
frysa
  muuttua nestemäisestä olomuodosta kiinteäksi aineen jäähtyessä
  palella

jäävi (adj)
jävig
  joka ei sukulaisuuden, asianosaisuuden tai muun seikan vuoksi voi toimia puolueettomana todistajana tai viranomaisena

kaakao (n)
kakao, choklad
  kaakaopuun (Theobroma cacao) kuivatuista ja fermentoiduista siemenistä valmistettu jauhe, jota käytetään mm. suklaan valmistukseen
choklad kakao
  kaakaojauheesta ja maidosta tai vedestä valmistettu kuumana, joskus myös kylmänä, nautittava juoma

kaakaopapu (n)
kakaoböna
  kaakaopuun siemen

kaakaopuu (n)
kakaoträd
  Theobroma cacao, trooppinen kasvi, jonka siemenistä valmistetaan kaakaota

kaakaovoi (n)
kakaosmör
  kaakaopavuista puristettava rasva, kaakaorasva

kaakattaa (v)
kackla, skrocka
  etenkin kanan tai sorsalinnun ääntelystä

kaakatus (n)
kackel, kacklande, skrockande, skrockning
  kanojen ja eräiden muiden lintujen tuottama ääni

kaakeli (n)
kakel
  pieni lasitettu keraamilaatta, joita käytetään esimerkiksi kylpyhuoneen seinien päällystämiseen

kaakko (n)
sydost
  väli-ilmansuunta idän ja etelän välissä

kaakkoistuuli (n)
sydostlig vind
  (ilmatiede) kaakosta puhaltava tuuli, kaakon puoleinen tuuli.

kaakkuri (n)
smålom
  eräs Suomessakin pesivä vesilintu ()

kaali (n)
kål, vitkål
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji (), jota viljellään monina eri lajikkeina vihanneksena; erityisesti keräkaali

kaalikeitto (n)
kålsoppa
  keräkaalista tehty keitto

kaalikääryle (n)
kåldolme, kåldolma
  ruokalaji, jossa jauhelihatäyte on kääritty kaalinlehtiin

kaalinpää (n)
kålhuvud
  kaalin kokonainen pallomainen kerä

kaalivalvatti (n)
mjölktistel
  valvattien sukuun kuuluva kasvi

kaamos (n)
polarnatt
  aika keskitalvella (joulukuussa) pimeimpään vuodenaikaan, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan pohjoiskalotilla, pohjoisen napapiirin pohjoispuolella

kaamosmasennus (n)
vinterdepression
  alakuloisuus, joka esiintyy tai joka pahenee pimeänä vuodenaikana eli talvella

kaani (n)
khan, kan
  muinaisten mongoli- ja turkkivaltakuntien hallitsija

kaanon (n)
kanon
  kirjoitukset, jotka jokin yleisesti arvossa pidetty kristillinen toimielin, varsinkin kirkolliskokous, on hyväksynyt Raamattuun kuuluviksi
  melodian toistaminen kaikuna; sama melodia aloitetaan eri aikoihin ja melodiat seuraavat toisiaan tietyn aikavälin etäisyydellä

kaaos (n)
kaos
  epäjärjestys, sekasorto, hajaannus, sekaannus

kaapeli (n)
kabel
  eristetty, yleensä monijohtiminen johto

kaapelinmitta (n)
kabellängd
  purjevenekaudelta periytyvä etäisyysmitta, 1/10 merimailia (185 m)

kaappi (n)
skåp
  tavaroiden säilytykseen tarkoitettu umpinainen ovellinen huonekalu, jossa on yleensä hyllyjä tai orsia, joihin tavarat asetetaan

kaappikello (n)
golvur, moraklocka
  kapeaan ja korkeaan, lattialla pidettävään kaappimaiseen ovelliseen koteloon rakennettu kello

kaapu (n)
kåpa
  viitta

kaareva (adj)
böjd, buktig, bågig
  ympyrän kaaren sektorin muotoinen

kaari (n)
division
  kasvien taksonomisen luokittelun hierarkiataso kunnan ja luokan välissä (divisio)

kaarikäytävä (n)
arkad
  (arkkitehtuuri) käytävä, joka kulkee pylväiden tukeman holvikaaren alla

kaarimalja (n)
rondskål
  kaareva, munuaisen muotoinen, metallinen tai kertakäyttöinen pahvinen astia, jota käytetään pois vietävien välineiden astiana tai potilaan oksennuttamiseen

kaarisaha (n)
bågsåg, vedsåg
  muun muassa halkojen sahaamisessa käytetty saha, jonka terä on jännitetty kaarimaisen metalli- tai puuvarren päiden väliin

kaariviila (n)
järnsåg
  rautasaha

kaarna (n)
bark
  puun uloin kerros; sen kuori, erit. iäkkään männyn paksu kuori

kaarnakuoriainen (n)
barkborre
  -alaheimon kovakuoriainen

kaartaa (v)
kurva, omvända, svänga, vika, vända
  tehdä (loivahko) käännös, edetä kaaressa, kiertää

kaarti (n)
garde
  henkivartiosto, vartiosto

kaartua (v)
böjas
  tehdä mutka, olla kaarella

kaaso (n)
brudtärna
  morsiamen pukija ja seuralainen häissä, yleensä nainen mutta voi olla myös mies

kaasu (n)
gas
  korkeissa lämpötiloissa esiintyvä aineen olomuoto, jossa molekyylit ovat niin harvassa, että ne voivat liikkua toistensa ohi ja ne ovat helposti puristettavissa pienempään tilaan

kaasubussi (n)
gasbuss
  linja-auto, jossa käytetään polttoaineena kaasua

kaasukammio (n)
gaskammare
  teloituksessa käytettävä huone, jonne suljettu altistetaan tappavalle kaasulle

kaasukello (n)
gasklocka
  suuri kupumainen kaasunpainetta tasaava kaasusäiliö, jota käytettiin mm. kaupunkikaasun varastointiin

kaasukuolio (n)
gasbrand
  Clostridium perfringens -bakteerin aiheuttama hengenvaarallinen kudostulehdus

kaasuliesi (n)
gasspis
  liesi, jonka polttoaineena käytetään neste- tai kaupunkikaasua

kaasumittari (n)
gasmätare​, gasmätare
  kaasunkulutusta kotitalouksissa mittaava mittari

kaasunaamari (n)
gasmask
  kasvot peittävä suojavaruste, joka suojaa kasvoja ja hengitysteitä saasteilta ja myrkyiltä

kaasupoljin (n)
gaspedal
  poljin, jolla säädellään ajoneuvon moottorin kierroslukua

kaasutin (n)
förgasare, karburator
  polttomoottorin osa, joka säätää polttoaineen ja ilman syöttöä moottorille

kaataa (v)
fälla
  hakata, katkaista puita

kaato (n)
nedhuggning
  kaataminen

kaatopaikka (n)
soptipp
  alue, jolle varastoidaan jätteitä

kaatosade (n)
ösregn
  erittäin runsas tai rankka sade

kaavamaisuus (n)
formalism, schablonmässighet
  kaavan mukaisuus

kaavinta (n)
skrapning
  kaapiminen
  (gynekologia), (kirurgia) kohtuontelon limakalvon poisto gynekologisista syistä, raskaustilanteissa myös kohtuontelon tyhjentäminen raskausmateriaalista

kabaree (n)
kabaré
  kabaretti, tavallisesti ravintolassa esitettävä sukkeluuksia sisältävä kevyt "juonellinen" viihdeohjelma

kabinetti (n)
kabinett
  erillinen pieni huone julkisen tilan yhteydessä
  hallitus, erityisesti Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Ranskassa

kabotaasi (n)
cabotage#Ruotsi
  maan sisäinen kuljetus kulkuneuvolla, joka on rekisteröity toiseen maahan

kabrioletti (n)
kabriolett
  urheilullinen 2–3-paikkainen avoauto
  kevyet kaksipyöräiset hevoskärryt, joissa on istuin kahdelle ihmiselle, kuomukiesit

kadenssi (n)
kadens
  lopuke eli usein määrämuotoinen sarja sointuja tai säveliä musiikkiesityksen, fraasin tai muun kappaleen osan lopussa
  soolokadenssi eli konserton osa, jossa solisti ilman orkesterin säestystä soittaa virtuoosisen näytteen taidoistaan

kadmium (n)
kadmium
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemialliallinen merkki Cd

kadota (v)
försvinna
  joutua kadoksiin, hävitä, hukkua

kafferi (n)
kaffer
  kaakkoisafrikkalaisen bantukansan jäsen. Etelä-Afrikassa halventava ilmaus mustasta ihmisestä.

kaftaani (n)
kaftan
  miesten käyttämä puuvillasta tai silkistä valmistettu viittamainen vaate

kahakka (n)
kalabalik
  pienehkö vihamielinen, monesti aseellinen, yhteenotto; jupakka, mellakka

kahdeksan (numeral)
åtta
  8, roomalaisilla numeroilla merkittynä VIII; numero seitsemän ja yhdeksän välissä. Vastaava järjestysluku: kahdeksas.

kahdeksankymmentä (numeral)
åttio
  80, luku seitsemänkymmenenyhdeksän ja kahdeksankymmenenyhden välissä

kahdeksantoista (numeral)
arton, aderton
  18, roomalaisilla numeroilla XVIII, luku seitsemäntoista ja yhdeksäntoista välissä; vastaava järjestysluku: kahdeksastoista

kahdeksas (numeral)
åttonde
  numeroa kahdeksan vastaava järjestysluku, 8.. Seitsemännen jälkeen ja ennen yhdeksättä.

kahdeksasosanuotti (n)
åttondelsnot
  ¹/₈-nuotti, puolen neljäsosanuotin tai kahden kuudestoistaosanuotin pituinen nuotti

kahdeksikko (n)
åtta
  kahdeksan numero, numero 8; numerolla kahdeksan merkitty tai järjestetty

kahdeskymmenes (numeral)
tjugonde
  lukua kaksikymmentä vastaava järjestysluku

kahle (n)
boja
  liikkumisen rajoittamiseksi esim. nilkkoihin ja ranteisiin kiinnitettäviä rautalenkkejä, joista vanki tms. sidotaan kettingillä

kahlehtia (v)
fjättra
  panna kahleisiin

kahtaissara (n)
plattstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

kahujyvä (n)
slökorn
  (kasvitiede) kasvuaikana vaikuttaneiden ulkoisten tekijöiden vuoksi pieneksi jäänyt usein ryppyinen jyvä, joskus täysin siementä vaille jäänyt tyhjä jyvä

kahveli (n)
gaffel
  kahvelipurjeen yläreunan kiinnitys- ja tukitanko

kahvelipurje (n)
gaffelsegel
  (merenkulku) haarukkapurje, piikkinostimella tuettuun kahveliin yläreunastaan kiinnitetty puolisuunnikkaan muotoinen purje

kahvi (n)
kaffe
  tavallisesti kuumana nautittava juoma, joka on valmistettu uuttamalla veteen kahvipensaan paahdetuista pavuista jauhettua jauhetta
  kahvipensaan (jauhetut) pavut, joista em. juoma valmistetaan

kahvikerho (n)
kaffeklubb
  työpaikan kahvitauolla, harrastuksen parissa, asuinyhteisössä tai vastaavassa yhteydessä yleensä määräajoin järjestettävä vapaamuotoinen kokoontuminen kahvin äärelle, sosiaalista ajanvietettä

kahvikerma (n)
kaffegrädde
  kahvin sekaan laitettavaksi tarkoitettu maitotuote; mikä tahansa kahviin lisättävä kerma

kahvikuppi (n)
kaffekopp
  astia, yl. korvallinen kuppi, joka on tarkoitettu kahvin tarjoiluun ja kahvista nauttimiseen
kopp kaffe
  sisältö, kupillinen kahvia

kahvila (n)
kafé, café
  paikka, josta voi yleensä ostaa paikalla nautittavaksi kahvia, teetä, virvoitusjuomia, leivonnaisia ja pikkulämpimiä

kahvilautanen (n)
kaffefat
  kahvikupin alustana käytettäväksi tarkoitettu pieni lautanen

kahvileipä (n)
fikabröd, kaffebröd
  usein makea leivonnainen, jota nautitaan kahvin kanssa

kahvimuki (n)
kaffemugg
  muki kahvin nauttimista varten

kahvimylly (n)
kaffekvarn
  laite, jota käytetään paahdettujen kahvipapujen jauhamiseen

kahvinkeitin (n)
kaffebryggare, kaffemaskin
  sähköinen laite, jolla valmistetaan kahvijauheesta juomaa kuumalla vedellä uuttamalla

kahvinporo (n)
kaffesump, sump
  kahvin keitosta jäänyt jäte, kahvijauhe josta on valmistettu kahvia juotavaksi; joskus jauhettu kahvi sellaisenaan

kahvipaahtimo (n)
kafferosteri
  paikka, jossa paahdetaan teollisesti kahvia

kahvipannu (n)
kaffepanna
  yleensä nokallinen astia, jota käytetään kahvin valmistamiseen, useimmiten liedellä kuumentamalla

kahvipapu (n)
kaffeböna
  kahvipensaan siemen, kahvinpapu, joita käytetään kahvijuoman raaka-aineena

kahvitauko (n)
kaffepaus, kafferast
  työaikaan sisältyvä lyhyt virkistystauko, joka vietetään usein työpaikan kahvihuoneessa

kaija (n)
kaj
  laituri, satamalaituri, rantalaituri

kaikkein (adv)
allra
  (määrittää superlatiivimuodossa olevaa adjektiivia) eniten jonkinlainen

kaikki (pronoun)
all, alltihop
  jokainen ketään tai mitään pois jättämättä

kaikkialla (adv)
överallt
  joka paikassa

kaikkiruokainen (adj)
allätande
  sellainen, joka syö kaikkea

kaikkivaltias (adj)
allsmäktig
  jolla on rajaton valta, muusta kuin Jumalasta yleensä ironisesti

kaikkivaltias (n)
den Allsmäktige
  eräs kristinuskon Jumalan kutsumanimistä

kaikkivoipa (adj)
allsmäktig, omnipotent
  sellainen, jolla on vaikutusvalta kaikkeen ja kaikkialle

kaikkivoipuus (n)
allsmäktighet
  se, että on kaikkivoipa

kaiku (n)
eko, genljud
  äänen tai sähkömagneettisen säteilyn heijastuma

kaikukoppa (n)
resonanslåda
  kielisoittimen osa, joka vahvistaa kielen värähdellessä äänenvoimakkuutta

kaima (n)
namne
  samanniminen henkilö

kaimaani (n)
kajman
  krokotiilieläimiin kuuluvan alligaattorien heimon matelija

kainalo (n)
armhåla
  alue olkanivelen alla

kaisla (n)
säv
  jokin vesistöissä, järvissä, lammissa ja joissa tai sisäsaariston merenlahtien vesissä kasvava heinäkasvi

kaista (n)
remsa, strimla
  pitkä kapea kappale tai alue; suikale, kaistale
fil
  ajoradalla oleva yhdelle ajoneuvolle tai jonolle tarkoitettu tila
band
  väliaineessa hyödynnettävissä oleva taajuusalue

kaitaliina (n)
löpare
  kapea, pöydän keskelle tuleva pöytäliina

kaitsea (v)
valla
  kaita, tehtävään uskottuna tai antautuneena, työtehtävän velvoittamana paimentaa, valvoa, vartioida, varjella

kaiutin (n)
högtalare
  hifi-laitteiston laite, joka muuntaa sähköisen äänisignaalin kuuluvaksi ääneksi

kaivaa (v)
gräva
  tehdä alustaan alaspäin syvenevä onkalo siirtäen siitä ainetta syrjään

kaivaja (n)
grävare
  henkilö, joka kaivaa

kaivata (v)
längta
  tuntea kaipuuta

kaivinkone (n)
grävmaskin
  irtonaisten maalajien irrottamiseen, läjitykseen ja kuormaukseen käytettävä kaivulaittein varustettu työkone

kaivo (n)
brunn
  vesikaivo, maahan kaivettu tai porattu pystysuuntainen kuilu tai reikä, johon pohjaveden toivotaan kerääntyvän, ja josta vesi pumpataan tai nostetaan ämpärillä

kaivos (n)
gruva
  hyödyllisten kivennäisten talteenottoa varten tehty avolouhos tai maanalainen kaivos

kaivosmies (n)
gruvarbetare
  kaivoksen työntekijä

kaivovesi (n)
brunnsvatten
  kaivossa oleva vesi

kajaanilainen (n)
kajanabo
  Pysyvästi Kajaanissa asuva henkilö.

kajakki (n)
kajak
  istuvassa asennossa melottava koskiin ja merialueille soveltuva pieni vesikulkuneuvo, jonka mela on kaksilapainen

kajakkikaksikko (n)
tandemkajak, tvåmankajak
  kahden hengen melottava kajakki

kajakkiyksikkö (n)
enmanskajak, singelkajak
  yhden hengen melottava kajakki

kakadu (n)
kakadua
  töyhtöpäinen papukaijojen heimon alaheimon edustaja, joita tavataan Australiassa

kakapo (n)
kakapo
  pöllöpapukaija, harvinainen ja lähes lentokyvytön lintu ()

kakata (v)
bajsa
  ulostaa

kakka (n)
bajs
  uloste

kakkia (v)
bajsa
  ulostaa, kakata, lapsen käynti vessassa ”isolla hädällä”

kakkonen (n)
tvåa
  kahden numero, numero 2; numerolla kaksi merkitty tai järjestetty; toinen kohta jossain luettelossa tai hissin painikkeissa

kakku (n)
kaka, tårta
  yleensä makea leivonnainen, joka koostuu tavallisesti ainakin vehnäjauhosta, sokerista ja munasta; suomen kielessä lähikielistä poiketen sekä täytekakku että kuivakakku

kakkulapio (n)
tårtspade, kakspade
  kakun paloittelemiseen ja lautaselta toiselle siirtämiseen käytettävä, veistä ja paistinlastaa muistuttava esine

kaksi (numeral)
två
  luku 2, roomalaisilla numeroilla merkittynä II; luku yhden ja kolmen välissä; järjestyslukua toinen vastaava kardinaaliluku

kaksijalkainen (adj)
tvåbent
  sellainen, jolla on kaksi jalkaa

kaksikielisyys (n)
tvåspråkighet
  se, että on kaksikielinen

kaksikko (n)
dual, dualis, tvåtal
  duaali; kieliopillinen luku, substantiivin tai adjektiivin muoto, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kaksi. Esiintyi sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut tai lähes kadonnut useimmista kielistä. Esiintyy kuitenkin vielä sloveniassa, saamessa ja samojedikielissä, rajallisesti austronesialaisissa kielissä ja venäjässä.

kaksikymmentä (numeral)
tjugo
  20, roomalaisilla numeroilla XX, luku yhdeksäntoista ja kahdenkymmenenyhden välissä; vastaava järjestysluku kahdeskymmenes

kaksikymmentäyksi (numeral)
tjugoett, tjugoen
  21, roomalaisilla numeroilla merkittynä XXI, luku kahdenkymmenen ja kahdenkymmenenkahden välissä; vastaava järjestysluku: kahdeskymmenesensimmäinen tai kahdeskymmenesyhdes; seuraavat kymmenlukujen väliset luvut muodostuvat mallilla luku 1–9 + kymmentä + luku 1–9

kaksimastoinen (adj)
tvåmastad
  (merenkulku) sellainen, missä on kaksi mastoa, kahdella mastolla varustettu

kaksimastoinen (n)
tvåmastare
  kaksimastoinen alus

kaksimielinen (adj)
dubbeltydig, ekivok, tvetydig
  sellainen, jolla on tavanomaisen merkityksen lisäksi minkä tahansa kaltainen sivumerkitys (asiasta tai sanonnasta)
oanständig, obscen
  sellainen, jolla on tavanomaisen merkityksen lisäksi härski, rivo tai perverssi sivumerkitys (asiasta tai sanonnasta)

kaksimielisyys (n)
dubbelmening, tvetydighet#Ruotsi
  puheessa tai tekstissä oleva kohta, jolla on tahallinen tai tahaton toinen, varsinkin seksuaalisuuteen liittyvä, merkitys; käytetään flirttailussa ja huumorissa

kaksinkertainen (adj)
dubbel
  sellainen, joka on kaksi kertaa niin suuri

kaksintaistelu (n)
duell
  kahden henkilön välinen kamppailu

kaksio (n)
tvåa
  asuntotyyppi, jossa on kaksi asumiseen tarkoitettua huonetta: olohuone ja makuuhuone, lisäksi asunnossa on keittiö tai keittokomero, WC ja peseytymistila ja voi olla vaatehuone, sauna tai parveke, esim. 2h+k

kaksiosainen (adj)
tudelad, tukluven
  sellainen, jossa on kaksi osaa toisistaan erillisinä, erotettavissa tai kiinteästi toisissaan kiinni.

kaksisataa (numeral)
tvåhundra
  200, roomalaisilla numeroilla CC, luku sadanyhdeksänkymmenenyhdeksän jälkeen; vastaava järjestysluku: kahdessadas

kaksisirkkaiset (n)
trikolpater
  koppisiemenisten kasvien parafyleettinen ryhmä, jonka kasveilla on kaksi sirkkalehteä

kaksitoista (numeral)
tolv
  12, yhdentoista ja kolmentoista välissä oleva luku, jota vastaava järjestysluku on kahdestoista

kaksivuotinen (adj)
bienn, tvåårig
  sellainen, joka ensimmäisen vuoden aikana kasvattaa juuret, varren ja lehdet, ja kukkii ja siementää vasta seuraavana vuonna

kaksoiseläin (n)
duppeldjur
  , särkikalojen kiduksissa elävä kidusmato, joka, voidakseen lisääntyä, kasvaa kiinni toiseen yksilöön keskiosastaan muodostaen x-kirjaimen

kaksoishele (n)
dubbelslag
  korukuvio, jossa runkosävel ja sen ala- ja yläpuolinen sävel soitetaan nopeasti peräkkäin

kaksoisjalkainen (n)
duppelfoting
  kaksoisjalkaisten luokan () eläin, joiden rajoissa, on ensimmäisiä ja viimeisiä lukuunottamatta, kaksi raajaparia kussakin

kaksoiskansalaisuus (n)
dubbelt medborgarskap
  se, että on maan kansalaisuuden lisäksi jonkin toisen maan kansalaisuus; se, että on kaksoiskansalainen

kaksoiskappale (n)
duplikat
  kopio, jäljennös tai muu jonkin toisen kanssa identtinen olio

kaksoiskuoro (n)
dubbelkör
  kahteen ryhmään jaettu laulajien kokoonpano, jonka kumpikin ryhmä on tavallisesti neliääninen

kaksoisolento (n)
dubbelgångare
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa toista niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kaksoispiste (n)
kolon
  välimerkki, jolla on useita kieliopillisia funktioita; sen symboli on []

kaksonen (n)
tvilling
  ihminen tai eläin, joka on syntynyt samassa synnytyksessä kuin yksi sisaruksistaan

kala (n)
fisk
  selkärankainen, kiduksilla hengittävä vesieläin
  kalan liha ruoan raaka-aineena

kalahaavi (n)
fiskhåv
  kalastuksessa käytettävä haavi

kalaisa (adj)
fisklig
  runsaskalainen, kalainen; runsaasti kalaa sisältävä

kalajauho (n)
fiskmjöl
  kuivatuista kaloista ja kalanperkeistä saatu jauhatustuote, jota käytetään tuotantoeläinten ja kasvatetun kalan ruokintaan

kalajuttu (n)
fiskarhistoria
  yleensä suurenneltu kertomus isosta kalasta tai saaliista tai muu perätön puhe

kalakastike (n)
fisksås
  etenkin Kaakkois-Aasiassa tunnettu hapatettujen kalojen käymisliemestä valmistettu maustekastike

kalakeitto (n)
fisksoppa
  kalaa sisältävä keittoruoka, jossa yleensä on myös perunaa lohkoina

kalakuolema (n)
fiskdöd
  kalojen kuoleminen joukoittain jostain syystä erilaisissa vesistöissä tai meren rannikolla

kalalaji (n)
fiskart
  mikä tahansa kalaksi luokiteltava selkärankaisten laji

kalalokki (n)
fiskmås
  keskikokoinen, yleinen lokkilaji,

kalamauste (n)
fiskkrydda
  kalaruokien höystämiseen tarkoitettu mausteseos

kalamureke (n)
fiskfärs
  uunivuoassa kypsennetty hienonnetun kalan, mausteiden ja kananmunan seos

kalanmaksaöljy (n)
fiskleverolja
  kalan, yleensä turskan maksasta valmistettava ravintolisä, joka sisältää terveydelle hyödyllisiä rasvahappoja

kalanpyydys (n)
fiskredskap
  jokin veteen laskettava väline kalojen pyydystämiseen

kalanpyynti (n)
fiskafänge, fiske
  kalastus erit. pyydyksiä käyttäen

kalanteri (n)
kalander#Ruotsi, kalander
  vähintään kahdesta valssista koostuva paperikoneen osa, jolla muokataan paperin paksuutta, karheutta tai kiiltoa johtamalla paperi pyörivien telojen välitse

kalantilainen (n)
kalandbo
  Syntyperältään kalantilainen.

kalaparvi (n)
fiskstim
  kalojen parvi

kalapuikko (n)
fiskpinne
  yl. ruotoineen jauhetusta kalasta valmistettu, puikkomaiseksi muotoiltu ja leivitetty kalavalmiste, joka kypsennetään ennen tarjoilua

kalapyörykkä (n)
fiskbulle
  yleensä ruotoineen jauhetusta kalasta tehty, pallomaiseksi muotoiltu kalavalmiste, joka tarjoillaan paistettuna

kalaruoka (n)
fiskrätt
  kalasta valmistettu ruoka, kala-ateria

kalasatama (n)
fiskehamn
  kalastusveneiden satama, satama, jossa pyydetyt saaliit otetaan vastaan ja käsitellään

kalastaa (v)
fiska
  pyydystää kalaa, pyytää kalaa

kalastaja (n)
fiskare
  toimeentulonsa kalastuksesta saava, ammatikseen kalastava henkilö, ammattikalastaja

kalastajakissa (n)
fiskarkatt
  aasialainen keskikokoinen kissaeläin syn. Felis viverrinus

kalastus (n)
fiske, fiskeri
  kalojen pyytäminen, kalojen narraaminen, kalanpyynti taloudellisena toimintana

kalastusalus (n)
fiskefartyg
  alus, joka on suunniteltu kalastukseen

kalasää (n)
fiskeväder
  kalastamiseen otollinen sää

kalauttaa (v)
skrälla
  iskeä siten, että kuuluu kova, kolahtava, kumea ääni

kalaveitsi (n)
fiskkniv
  erityinen ruokailuväline, jota käytetään hienostuneessa kattauksessa silloin, kun tarjolla on keitettyä (ei keitto) tai paistettua kalaa

kalaverkko (n)
fisknät, fiskenät, garn
  seisovana kalanpyydyksenä vedessä käytettävä verkko, jossa on kelluva yläpaula ja raskas alapaula; verkon pituus on yleensä 5–30 metriä

kalaöljy (n)
fiskolja
  rasvaisten kalojen lihasta saatava mm. ravintolisänä käytettävä öljy

kalebassi (n)
kalebass
  kalebassipuun tai pullokurpitsan hedelmästä valmistettu talousastia tai muu tarve-esine

kalenteri (n)
kalender
  astronomisiin ilmiöihin perustuva ajanlaskun järjestelmä, joka jakaa ajan säännöllisiin osiin

kalevalamitta (n)
kalevalameter, runometer
  vanhan itämerensuomalaisten kielten kansanrunouden runomitta; nelipolvinen trokee

kalibroida (v)
kalibrera
  määrittää mittalaitteen näyttämän virhe tarkempaan mittaan nähden

kalifornialainen (adj)
kalifornisk
  sellainen, joka on Kaliforniasta peräisin tai kotoisin

kalifornium (n)
californium
  eräs alkuaine, tunnus Cf

kalikka (n)
kavle
  poikkileikkaukseltaan pyöreä kappale puuta

kalium (n)
kalium
  alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

kalja (n)
dricka, svagdricka
  käyttämällä valmistettu mieto alkoholijuoma, joka poikkeaa oluesta

kaljamaha (n)
ölmage
  pyöreä, ylipainoisen henkilön vatsa, jollainen aiheutuu esimerkiksi oluen juonnista

kalju (adj)
skallig, flintskallig, kal
  sellainen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton

kalju (n)
flintis
  ihminen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton
flintskalle
  hiukseton kohta ihmisen päässä

kaljupäinen (adj)
flintskallig
  sellainen, jonka pää on kokonaan tai osittain kalju

kaljupäisyys (n)
skallighet, alopeci, flintskallighet
  se, että on kokonaan tai osittain kaljupäinen

kalkita (v)
kalka
  lisätä kalkkia maaperään happamuuden vähentämiseksi

kalkki (n)
kalk
  kalkkilaastin raaka-aine

kalkkikivi (n)
kalksten
  kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä

kalkkuna (n)
kalkon
  Meleagris gallopavo: Kalkkunoiden heimon kanalintu, joita on tuotu kotieläimeksi Eurooppaan Pohjois-Amerikasta ja Meksikosta. Koirasta nimitetään kalkkunakukoksi ja naarasta kalkkunakanaksi.
  kumpi vain kalkkunoiden heimon (Meleagris) kahdesta lajista

kalkkunakukko (n)
kalkontupp
  (eläintiede) kalkkunakoiras.

kallellaan (adv)
på lut
  (3. persoonan muoto) kallistuneena, vinossa, kaltevassa asennossa

kallikka (n)
olivskivling
  erityisesti Suomessakin tavattava

kallio (n)
klippa
  kallioperän näkyvä, ei maaperän peittämä osa

kalliokielo (n)
getrams
  (erityisesti) kalliokielojen sukuun kuuluva

kalliolämpö (n)
bergvärme
  maalämpö, jossa lämmönkeruupiiri sijaitsee kallioperään poratussa lämpökaivossa

kalliomaalaus (n)
klippmålning
  ihmisten kivipinnalle tekemä esihistoriallinen maalaus

kallioperä (n)
berggrund
  maapallon kiinteä ”kuori”, joka koostuu eri kivilajeista

kalliopiirros (n)
hällristing
  kalliomaalaus, esihistoriallinen maagiseksi tulkittu kuva, joita tavataan eri puolilla maapalloa kallioseinämissä

kalliotamaani (n)
klipphyrax, klippdasse
  ainoa kalliotamaaneiden sukuun () kuuluva tamaaneiden laji tai sen yksilö

kallis (adj)
dyr
  sellainen, mikä maksaa paljon, hinnakas; rahallisesti arvokas

kallistaa (v)
fördyra, höja
  tehdä kalliimmaksi, nostaa hintaa

kallistella (v)
slingra
  () kallistaa

kallistua (v)
luta sig
  mennä kallelleen
bli dyrare
  tulla kalliimmaksi

kallistunut (adj)
lutad
  kallellaan, kallistuneena oleva
stigit
  sellainen, jonka hinta on kohonnut

kallo (n)
skalle, kranium
  eläimen pään luinen kuori, joka suojaa muun muassa aivoja. Ihmisestä puhuttaessa usein muodossa pääkallo.
skalle
  pää

kalmeerata (v)
kalmera
  hillitä, tyynnyttää

kalomeli (n)
kalomel
  aiemmin lääkkeenä, nykyisin elektrodeissa käytettävä elohopea(I)kloridi, Hg₂Cl₂

kaloriton (adj)
kalorifri
  sellainen, joka ei sisällä kaloreita lainkaan tai juurikaan (elintarvikkeesta)

kalossi (n)
galosch
  Matala kuminen päällysjalkine. Miesten sadesään jalkine, joka vedetään ulkokäytössä matalan ulkokengän päälle.

kalpa (n)
svärd, värja
  kolmisärmäinen pistomiekka

kalpea (adj)
blek
  vaalea, väritön

kalpeus (n)
blekhet
  ihmisen ihon tavallisuudesta poikkeava vaaleus

kalsarit (n)
kalsningar
  pitkät alushousut

kalsium (n)
kalcium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, joka merkki on Ca, esiintyy luonnossa vain yhdisteinä

kalsiumkarbonaatti (n)
kalciumkarbonat
  hiilihapon kalsiumsuola (CaCO₃). Esiintyy kalsiitti- ja aragoniittimineraaleissa kalkkikivessä ja marmorissa. Käytetään elintavikelisäaineena (E170)

kalsongit (n)
kalsonger
  miesten pitkät alushousut

kalteri (n)
galler, gitter
  sellin oven rautainen pystysäleikkö

kalusto (n)
utrustning
  tietyn kokonaisuuden muodostava esineiden ryhmä
möbler
  huonekaluryhmä

kalvain (n)
brotsch, skavjärn
  metalliin poratun reiän viimeistelyyn käytettävä työkalu

kalvassara (n)
blekstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

kalvin (n)
skavjärn
  verkkoa kudottaessa käytettävä viivoitinmainen liukaspintainen lasta

kalvo (n)
hinna
  ohut ainekerros, joka voi muodostua nesteestä tai kiinteästä aineesta; kantaa kuormaa vain tangentiaalisessa suunnassa

kalvonäppäimistö (n)
membrantangentbord
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, jonka toiminta perustuu ohuen taipuisan pintakerroksen kosketukseen alla olevaan kerrokseen näppäinkohtaa painettaessa, ilman varsinaisia liikkuvia osia

kalvosin (n)
manschett
  pukineen rannekappale

kamarimusiikki (n)
kammarmusik
  pienen yhtyeen esittämää laajamuotoista soitinmusiikkia

kamarirouva (n)
kammarfru
  taloustehtäviä ruhtinattaren hovissa hoitava nainen, ylhäisönaisen henkilökohtainen naispalvelija

kamee (n)
kamé
  kohokuvioinen jalokivikoru

kameleontti (n)
kameleont
  hyönteisiä syövien liskojen heimo, johon kuuluvilla lajeilla on mm. kyky vaihtaa nopeasti ihonväriä

kameli (n)
kamel, dromedar
  varsinainen kameli eli kaksikyttyräinen kameli

kamelia (n)
kamelia
  (erityisesti) kamelioiden sukuun kuuluva

kamelilanka (n)
kamelgarn
  kamelin karvoista valmistettu lanka

kamera (n)
kamera
  kuvien tallentamiseen tarkoitettu optinen laite

kamferi (n)
kamfer
  orgaaninen, terpeeneihin kuuluva vahamainen, huoneenlämmössä kiinteä, väritön tai valkoinen kiteinen aine

kammio (n)
cell
  pieni huone, koppi, suljettu tila
kammare, ventrikel, kammare vevhus
  suljettu tila laitteen sisällä

kammiovesi (n)
kammarvatten, kammarvätska
  silmän etu- ja takakammion täyttävä kirkas neste

kammottava (adj)
fasaväckande
  synkeää epämiellyttävyyttä, voimakasta kauhua tai pelkoa aiheuttava

kamomillasaunio (n)
kamomill
  asterikasveihin kuuluva mauste- ja rohdoskasvi ()

kampa (n)
kam
  esine, jossa on tylppiä piikkejä tiheästi rinnakkain, käytetään hiusten selvittämiseen takuista

kampaaja (n)
frisör, hårfrisör
  kampausten tekijä, arkisemmin erityisesti naisten hiusten leikkaaja

kampaamo (n)
damfrisering
  liikeyritys, jossa tehdään kampauksia

kampasaniainen (n)
kambräken
  (erityisesti) kampasaniaisten sukuun kuuluva

kampasarviset (n)
ekoxbaggar
  -kovakuoriaisheimo

kampaus (n)
frisyr, frissa
  se, miten hiukset on laitettu; hiusten tyyli

kampela (n)
flundra, skrubba
  eräs oikeasilmäkampeloihin kuuluva kalalaji tai sen yksilö
rödspätta, spätta
  kampelakala, jokin kampelakalojen () lahkoon kuuluva kalalaji tai sen yksilö

kampiakseli (n)
vevaxel
  polttomoottorin pääakseli, joka yhdessä kiertokankien kanssa muuttaa mäntien edestakaisen liikkeen pyörintäliikkeeksi, joka välitetään käyttöpyörän kautta vaihteistolle

kampittaa (v)
fälla
  kaataa, saada kaatumaan, kumota
begå tripping#Ruotsi
  tehdä kampitus

kampus (n)
campus
  alue, jolla korkeakoulun, kuten yliopiston, rakennukset sijaitsevat ja jolla usein sijaitsee opiskelija-asuntoloita

kana (n)
höna
  aitokanojen heimon kesy lintulaji (), jolla on päälaella veltto heltta
  (keittiö) kananliha tai siitä valmistettu ruoka

kanadabalsami (n)
kanadabalsam
  palsamipihtan () pihkasta jalostettu tärpätti, joka kuivuessaan pysyy amorfisena ja sen taittokerroin lähellä lasia, ja jota sen vuoksi on käytetty optisten linssien liimaukseen

kanadankoiransilmä (n)
kanadabinka
  alkujaan pohjoisamerikkalainen, kallioisten sukuun kuuluva kasvi , joka levisi Keski-Eurooppaan 1600-luvulla ja Skandinaviaan ja Suomeen 1800-luvulla

kanadanmajava (n)
bäver
  toinen kahdesta majavalajista ()

kanadannäätä (n)
fiskmård
  eräs pohjoisamerikkalainen näätäeläin ()

kanadanpiisku (n)
kanadensiskt gullris
  Suomenkin luonnossa esiintyvä, alun perin pohjoisamerikkalainen, piiskujen sukuun kuuluva kasvi

kanadanvesirutto (n)
vattenpest
  vesiruttojen sukuun kuuluva kasvi

kanahaukka (n)
duvhök
  keskikokoinen päiväpetolintu (), joka asuu rauhallisilla metsämailla

kanalintu (n)
hönsfågel
  Yleisnimitys lähes maailman kattavan maassa elävän lintulahkon () yksilöstä. Kanalinnun koirasta nimitetään yleensä kukoksi.

kananmuna (n)
ägg
  kanan munima muna, ruoaksi valmistettu tai ruoan valmistukseen käytettävä elintarvike

kananpoika (n)
kyckling
  kanan poikanen

kanapee (n)
kanapé
  kahden istuttava sohva
  muodoltaan tietynlainen voitaikinasta tehty leivonnainen
  pieni voileipä, jonka päällä on erilaisia täytteitä

kanarialintu (n)
kanariefågel
  Kanarian saarilta kotoisin olevan kanarianhempon häkkilintuna pidetty kesymuoto ().

kanarianhemppo (n)
kanariesiska
  kanarialintuna tunnetun häkkilinnun villi muoto ()

kanastero (n)
kanastero
  mikä tahansa kanasterojen sukuun () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö

kanava (n)
kanal
  maahan kaivettu ura, jossa virtaa vettä kastelua varten kasvitalouden tarpeisiin, kastelukanava
  vesistöjä yhdistävä tai vesiliikenteen reittiä täydentävä, usein sulkulaitteilla varustettu väylä
  tiedonvälityksen väylä
  äänentoiston väylä, medialle tallennettu tai toistettava yksittäinen ääniraita

kanavakangas (n)
kanfas
  harvahko runsaskierteisistä langoista kudottu tärkätty harsomainen kangas, jonka langat ovat tasavälein

kanaverkko (n)
hönsnät
  ohuesta, taipuisasta rautalangasta tehty galvanisoitu metalliverkko jossa on kuusikulmaiset silmät

kandela (n)
candela
  valon intensiteetin eli valon voimakkuuden eli valovoiman SI-järjestelmän mukainen yksikkö. Tunnus cd.

kaneli (n)
kanel
  leivonnassa ja ruoanlaitossa käytettävä mauste, joka tunnetaan myös rohdosnimellä cortex cinnamoni; valmistetaan kiinankanelin () ja muiden läheisten puiden kuoresta

kanelitanko (n)
kanelstång
  kanelin kuivattu kuori myytynä mausteeksi

kanerva (n)
ljung
  kanervakasveihin kuuluva varpu

kangas (n)
tyg
  (tekstiili) luonnonkuidusta, keinokuidusta tai niiden sekoitteesta valmistetuista langoista kudottu kaksilankatekniikkaan perustuva tekstiililaatu, littana ja yhtenäinen kudos
mo
  kuiva metsämaa

kangasajuruoho (n)
backtimjan
  ajuruohojen sukuun kuuluva kasvi

kangaspuut (n)
vävstol
  esiteollisella ajalla merkittävä kankaan kutomiseen tarkoitettu käsikäyttöinen laite; nykyään kehittyneissä maissa lähinnä harrastuskäytössä

kangasvuokko (n)
mosippa
  yksi kylmänkukkien sukuun kuuluvista leinikkikasvien lajeista () tai sen yksilö

kangistua (v)
styvas, valna
  jäykistyä, tulla kankeaksi tai kankeammaksi

kaniikki (n)
kanik
  tuomiokirkon pappi tai tuomiokapitulin jäsen

kaniini (n)
kanin
  jänisten heimon nisäkäs (), jolla on kaksi alalajia

kanikuppa (n)
kaninsyfilis
  -spirokeetan aiheuttama, ihmisen kuppataudin sukuinen ja sitä taudinkuvaltaan muistuttava jäniseläinten tartuntatauti, joka ei tartu ihmiseen

kanittaa (v)
stampa
  viedä panttilainaamoon rahan saamiseksi

kanjonikanastero (n)
kanjonkanastero
  eräs kanasterojen sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

kankuri (n)
vävare
  kankaankutoja

kannabis (n)
hampa
  hamppu ()
cannabis, marijuana
  tiettyjen hampun lajikkeiden osa, tai hamppulähtöinen eroteltu päihde, joka sisältää kannabinoideja

kannas (n)
näs
  kahta maa-aluetta yhdistävä kapea maakaistale, jonka molemmin puolin on vesi

kannattaa (v)
bära, förtjäna, löna, understöda
  olla järkevää tehdä, maksaa vaiva

kannattaja (n)
anhängare
  henkilö joka kannattaa jotain asiaa tai jotakuta henkilöä tai joukkuetta

kannel (n)
kantele
  5–40-kielinen, puurunkoinen kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä

kanneli (n)
kannelyr
  pitkittäinen uurre pylvässä tai pilarissa

kannettava (adj)
bärbar, portabel
  jota voi tai pitää kantaa

kannettava (n)
bärbar dator
  kannettava tietokone, sylimikro

kannettava tietokone (n)
bärbar dator
  tietokone, joka on suunniteltu helposti kantamalla paikasta toiseen kuljetettavaksi

kannu (n)
kanna, tillbringare
  juoman tarjoiluastia

kannus (n)
sporre
  ratsastajan kantapäähän kiinnitettävä metallihaarukka, jota käytetään apuna ratsun ohjauksessa

kannusruoho (n)
gulsporre
  keltakannusruoho (Linaria vulgaris), Suomessa yleinen monivuotinen keltakukkainen kasvi, jonka kukissa on pitkät kannukset

kanootti (n)
kanot
  melontaan käytettävä venettä muistuttava pieni joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvo

kansa (n)
folk
  ryhmä ihmisiä, joita yhdistää esimerkiksi yhteinen kulttuuri, kieli tai historiallinen tausta

kansainvälinen (adj)
internationell, mellanfolklig
  kansojen tai valtioiden keskinäinen; maailmanlaajuisesti käytetty tai käsitelty

kansainvälinen naistenpäivä (n)
internationella kvinnodagen
  Maaliskuun 8., Yhdistyneiden kansakuntien naisten oikeuksien ja kansainvälisen rauhan päivä.

kansainvälinen politiikka (n)
internationell politik
  valtioiden välinen politiikka
internationella relationer
  akateeminen oppiaine ja tutkimusala, joka jakautuu muun muassa ulkopolitiikan ja diplomatian tutkimukseen, rauhan- ja konfliktin tutkimukseen sekä maailmanlaajuisen talouden ja hallinnan tutkimukseen

kansakunta (n)
nation
  yhteisen historian jakavat ihmiset; etnisesti yhtenäinen kansa, joka on saavuttanut valtiollisen itsenäisyyden

kansalainen (n)
medborgare
  valtiossa syntyperänsä tai hankkimansa aseman perusteella kansalaisoikeuksistaan nauttiva ja kansalaisvelvollisuuksistaan huolehtiva ja vastaava henkilö

kansalaisaloite (n)
medborgarinitiativ
  aloite, jonka tietty määrä kansalaisia voi tehdä saadakseen valtion, alueen tai kunnan päätöksentekoelimet harkitsemaan asiaa

kansalaisluottamus (n)
medborgerligt förtroende
  aiemmin Suomen laissa tunnettu oikeus äänestää ja asettua ehdokkaaksi ja tulla nimitetyksi valtion tai kunnan virkaan. Kansanlaisluottamuksen saattoi menettää rikoksen seurauksena.

kansalaisuus (n)
medborgarskap
  ihmisyksilön kuuluminen valtion alaisuuteen täysin oikeuksin ja velvollisuuksin, yleensä syntyperän perusteella tai hakemuksesta ja ehdot täyttäneelle valtion myöntämänä

kansalaisuusjuhla (n)
medborgarskapsceremoni
  valtion kansalaisuuden saaneille järjestettävä juhla

kansalaisyhteiskunta (n)
medborgarsamhälle
  kaikki vapaaehtoisesti järjestäytynyt inhimillinen toiminta ja instituutiot, jotka eivät kuulu julkiseen sektoriin

kansallinen (adj)
nationell, national
  kansalle ominainen ja yhteinen, kansaan kohdistuva; kansalle tunnusmerkillinen, nationalismiin liittyvä

kansallisbibliografia (n)
nationalbibliografi
  tietovaranto, joka sisältää tiedot maassa painetuista tai muuten valmistetuista kirjoista, lehdistä, sarjoista, kartoista sekä lisäksi mahdollisesti audiovisuaalisesta aineistosta sekä elektronisista tallenteista sekä ennakkotietoja lähiaikoina ilmestyvistä julkaisuista

kansalliseepos (n)
nationalepos
  jonkin kansakunnan myyttinen runokokoelma tai tarina, jolla on erityisen tärkeä kulttuurinen merkitys

kansallishenki (n)
nationalanda
  jonkin kansan keskinäistä yhteenkuuluvuutta kuvastava ajattelutapa

kansallispuku (n)
folkdräckt, nationaldräkt
  pitäjänpuku, kansanpuvun juhla-asuna käytettävä muunnelma

kansallispäivä (n)
nationaldag
  kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain jonkin kansakunnalle merkittävän tapahtuman muistoksi

kansallisuus (n)
nationalitet
  etnisyys, kuuluminen tiettyyn kansaan tai etniseen ryhmään

kansanedustaja (n)
riksdagsledamot
  kansaa edustava päättäjä eduskunnassa; poliitikko

kansaneläke (n)
folkpension
  eläke jota maksetaan silloin kun työeläke jää pieneksi tai sitä ei ole kertynyt lainkaan

kansanetymologia (n)
folketymologi
  kansan keskuudessa levinnyt virheellinen etymologia, joka ei kuitenkaan välttämättä ole suoranaisesti näennäistieteellinen

kansanmurha (n)
folkmord
  kokonaisen kansanryhmän järjestelmällinen tuhoaminen, joukkotuhonta

kansanmusiikki (n)
folkmusik
  (musiikki) kansanperinteenä kuulomuistin varassa kansan keskuudessa elävä laulaen ja soittaen esitettävä, helposti muuntautuva musiikinlaji; kansan esittämä musiikki

kansanomainen (adj)
folklig, populär
  kansalle ominainen, tavallisen kansan omaksuma, populaari
populär, allmänfattlig
  helppotajuinen, yleistajuinen, populaari
folklig
  (merkkihenkilöistä) rento, epämuodollinen; tavallisen kansan tapaan käyttäytyvä

kansanopisto (n)
folkhögskola
  vapaan kansansivistystyön piiriin kuuluva varttuneille nuorille suunnattu sisäoppilaitos, joka antaa heille yleissivistävää ja käytännön opetusta

kansanryhmä (n)
folkgrupp
  yhteisen nimittäjän ihmisjoukko; etninen ryhmä, kansa

kansantaloudellinen (adj)
nationalekonomisk
  kansantalouteen liittyvä

kansantalous (n)
nationalekonomi
  yhteiskunnan talousyksiköiden muodostama kokonaisuus; sisältää esimerkiksi kotitaloudet, yritykset, kunnat ja valtion

kansantanssi (n)
folkdans
  tanssi, jota kansa eli rahvas tanssii tai on yleisesti tanssinut

kansantauti (n)
folksjukdom
  jossain väestössä laajasti esiintyvä sairaus

kansanterveys (n)
folkhälsa
  kansan eli koko väestön terveys

kansanvalta (n)
demokrati, folkstyre, folkmakt, folkvälde
  demokratia; valtion kansalaisten tai muun julkisyhteisön jäsenten oikeus osallistua asioista päättämiseen joko suoraan tai vaaleilla valittujen edustajien välityksellä

kansanvihollinen (n)
folkefiende
  henkilö joka toimii yleisen edun vastaisesti ja joka on julkisen vallan tällaiseksi yhteiskunnalle haitalliseksi ainekseksi julistama

kansanäänestys (n)
folkomröstning
  demokratiassa suora äänestys tietystä poliittisesta asiasta

kansi (n)
lock
  astian tai laatikon suljin
omslag, pärm
  kirjan päällimmäinen muita vahvempi sivu; (etenkin aikakauslehden) etusivu
däck
  laivan päällyskate, mikä tahansa sen lattiarakenne tai vastaava kerros

kansikuvatyttö (n)
omslagsflicka
  lehden kansikuvassa poseeraava nuori nainen

kansleri (n)
kansler
  eräiden hallintovirkamiesten nimitys

kanslia (n)
kansli
  valtionhallinnon tai kunnallishallinnon viraston tai laitoksen organisaatioyksikkö, joka hoitaa hallinnollisia asioita

kansliaministeri (n)
kansliminister
  pääministerin ohella valtioneuvoston kansliassa toimiva hallituksen jäsen, jota virallisesti kutsutaan ministeriksi valtioneuvoston kansliassa ja josta puhekielessä käytetään nimitystä salkuton ministeri; tehtävä ei ole enää käytössä Suomessa

kansoittaminen (n)
befolkning
  henkilöiden sijoitteleminen tai määrän lisääminen

kanssa (postposition)
med
  mukana, ohella, seurassa

kanta-asiakas (n)
stamgäst
  vakituinen asiakas, vakioasiakas

kanta-asiakaskortti (n)
stamkundskort
  muovikortti tai mobiilikortti, jonka yritykset ja kauppaketjut antavat erilaisiin kanta-asiakasohjelmiin liittyville asiakkailleen; käytetään kassalla maksamisen yhteydessä

kantaa kortensa kekoon (v)
dra sitt strå till stacken
  osallistua yhteiseen toimeen, auttaa, tehdä osuutensa

kantaatti (n)
kantat
  vokaalikamarimusiikin muoto

kantagermaani (n)
urgermanska
  rekonstruoitu germaaninen kantakieli.

kantaja (n)
bärande
  se osapuoli riita-, rikos- tai hallintoprosessissa, joka panee asian vireille eli haastaa vastaajan oikeuteen

kantakieli (n)
urspråk
  kielimuoto, johon nykyisen kielen rakenne, muoto, kielioppi, sanasto tai yksittäinen sana perustuu

kantaluu (n)
hälben
  kantapään luisen sisuksen muodostava luu ()

kantapää (n)
häl
  jalkaterän takaosa

kantarellikeitto (n)
kantarellsoppa
  keitto, jonka pääraaka-aineena ovat kantarellit

kantaskandinaavi (n)
urnordiska
  oletettu kantakieli, jota on puhuttu nykyisen Skandinavian alueella noin vuosina 200–600

kantasuomi (n)
finsk-samisk urspåket, urfinska
  varhaiskantasuomea (itämerensuomalaisten ja saamelaisten kielten yhteinen kantakieli)

kantelu (n)
klagan, klagomål
  muutoksenhakukeino, jota voidaan käyttää hallintolainkäytössä, jos päätöksen tekemisessä on tapahtunut menettelyvirhe

kanto (n)
stump
  tyvestä kaadetun tai kaatuneen puun tynkä, puunkanto

kantoaalto (n)
bärvåg
  sähkömagneettinen aalto, esim. radioaalto, jota moduloimalla lisätään siihen tiedon siirtoon tarkoitettua informaatiota

kantohinta (n)
rotnetto, rotpris
  (metsätalous) pystyssä olevan puun hinta ilman hankintakustannuksia

kantoliina (n)
bärsjal
  lasten kantamiseen tarkoitettu kangas
bärrem
  ruumisarkun tai muiden taakkojen kantamiseen tarkoitettu kangasnauha

kanukka (n)
kornell
  eräitä kasveja (Cornus-suku)

kanveesi (n)
kanves
  nyrkkeilyssä ja voimistelussa käytettävä erityisvalmisteinen joustava lattia

kaoliini (n)
kaolin
  maalaji kaoliinisavi, vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut savimainen seos, elintarvikelisäaine E559

kapasitanssi (n)
kapacitans
  sähkönvaraamiskyky; suure, joka kuvaa sähköstaattiseen systeemin kykyä varastoida sähkövarausta (Q) systeemin osion potentiaalieron (V) suhteen. Yksikkönä faradi

kapasiteetti (n)
kapacitet
  kyky, erit. kyky varastoida

kapea (adj)
smal, trång
  leveydeltään vähäinen, lyhyt leveyssuunnassa, pieni vasemmalta oikealle

kapeaosmankäämi (n)
smalkaveldun
  Suomenkin luonnossa esiintyvä osmankäämien sukuun kuuluva kasvi

kapeikko (n)
segelränna
  kapea kohta maastossa (maalla tai merellä)

kapellimestari (n)
dirigent
  henkilö, joka johtaa orkesterin, kuoron ja joidenkin muiden musiikkiryhmien esityksiä sekä mm. valitsee niiden ohjelmistot

kaphollanti (n)
kapholländska
  Kapmaan alueella nykyisessä Etelä-Afrikassa puhuttu hollannin murre, josta kehittyi afrikaans

kapi (n)
skabb
  syyhypunkin aiheuttama eläinten ihosairaus

kapillaari-ilmiö (n)
kapillärkraft
  ilmiö, jossa neste virtaa kapillaarivoiman vaikutuksesta

kapillaariputki (n)
hårrör, kapillärrör
  erittäin ohut putki, jossa neste nousee itsestään kapillaari-ilmiön ansiosta

kapinen (adj)
skabbig
  kapia sairastava

kapitalismi (n)
kapitalism
  talousjärjestelmä, joka perustuu ylijäämään eli tuottoon eli voittoon, joka investoidaan uudelleen entistä suurempien tuottojen saamiseksi; loputtoman pääoman kasautumisen järjestelmä, jossa etusija on pääoman ikuisella kasvulla; käytettyjen panosten ylittävien tuottojen logiikka, joka on vuosituhansien kuluessa kehittynyt viljasadoista ja kotieläinten lisäämisestä, ja muodostaa sivilisaation voitollisen tuotantologiikan, jossa saadaan enemmän jostakin kuin mitä siihen uhrataan panoksia

kapiteeli (n)
kapitäl
  (arkkitehtuuri) pylvään, pilarin tai pilasterin yläpää

kapo (n)
capo
  otenauhallisen kielisoittimen kaulalle asetettava laite, joka lyhentää kaikkien kielten soivan pituuden samalle nauhalle; capo

kapokki (n)
kapock
  eräiden trooppisten puiden (vars. ) hedelmistä saatava kasvivilla.

kapokkipuu (n)
kapockträd
  mikä tahansa kapokkipuiden suvun () kasvi

kapotti (n)
kapott
  alkuaan kaulukseton hartiaviitta, josta myöhemmin muotoutui kapea päällystakki

kapottihattu (n)
kapott, kapotthatt
  nauhoilla leuan alta solmittava naisten päähine, jota pidettiin muodikkaana 1800-luvulla

kappa (n)
kappa
  Kreikkalaisten aakkosten kymmenes kirjain. Vastaava symboli Κ tai κ.
kappe
  Vanha tilavuusmitta, Ruotsin vallan aikana 4,58 litraa. Nykyisin vielä torikaupassa käytettävä iso kappa on 5 litraa (runsaat 3 kiloa perunaa) ja pieni kappa on 2 litraa (perunaa noin 1, 5 kiloa).
gardinkappa
  ikkunan tai sivuverhon yläosan yli ulottuva verho, kappaverho
kappa
  naisten päällystakki

kappalainen (n)
kaplan
  kappelin eli sivukirkon pastori

kappale (n)
stycke
  yksittäinen esine; lyhenne kpl
bit
  pala, osa kokonaisuudesta
avsnitt
  tekstissä taitollisesti erotettu pieni kokonaisuus
låt
  musiikissa yksi laulettava ja / tai soitettava teos
kropp
  (geometria) pintojen kolmiulotteisesta avaruudesta erottama alue

kappeli (n)
kapell
  sivukirkko; pieni kirkkorakennus kristillisiä toimituksia varten suunniteltu tila

kapris (n)
kapris
  (mauste) kapriksen avautumaton kukkanuppu säilöttynä

kapteeni (n)
kapten
  upseerin sotilasarvo

kapusta (n)
slev
  puinen kauha, puukauha

kapustarinta (n)
ljungpipare
  kahlaajiin kuuluva lintulaji (), jota myös tunturikurmitsaksi kutsutaan

kapuuni (n)
kapun
  kastroitu kukko; kastraation avulla kukon liha pyritään saamaan maukkaammaksi

kapverdenkreoli (n)
Kap Verde-kreol
  Kap Verdessä puhuttava, lähinnä portugaliin pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: kea)

kapybara (n)
kapybar, kapybara#Ruotsi
  mikä tahansa kapybarojen alaheimoon () kuuluva marsujen heimon laji tai sellaisen yksilö
  mikä tahansa edellisiin kuuluvan kapybarojen suvun () laji tai sellaisen yksilö
kapybar, vattensvin, kapybara#Ruotsi
  edellisiin kuuluva, maailman suurikokoisimpana jyrsijänä tunnettu, laji () tai sen yksilö

kapyysi (n)
kabyss, byssa
  laivan keittiö

karahvi (n)
karaff
  lasinen pullomainen juomien säilytys- ja tarjoiluastia

karakalpakki (n)
karakalpakiska
  karakalpakkien puhuma turkkilainen kieli, kielitunnus: kaa

karakki (n)
karack
  1400-luvulla kehitetty kolmi–nelimastoinen purjelaiva, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä valtamerikelpoisena rahtikuljetukseen soveltuvana alustyyppinä

karamboli (n)
carambole
  (biljardi) kara, pussittomalla pöydällä eli karapöydällä pelattava biljardipeli

karamelli (n)
godis, karamell, sötsak
  karkki, makeinen

karanteeni (n)
karantän
  pakkoeristys, tyypillisesti vaarallisen tarttuvan taudin leviämisen estämiseksi

karata (v)
desertera, rymma
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, paeta
flyga, rusa
  hyökätä

karate (n)
karate
  eräs japanilainen itsepuolustus- ja kamppailulaji, joka monipuolisten harjoitteiden lisäksi jakautuu kilpailtaviin liikesarjoista koostuvaan kataan ja pääasiassa lyönnein ja potkuin käytävään kumiteen

karbaasi (n)
karbas
  tasalevyisistä nahkasuikaleista punottu ruoska
  patukka, vitsa

karboksyylihappo (n)
karboxylsyra
  mikä tahansa orgaaninen happo, jossa on funktionaalisena ryhmänä karboksyyliryhmä (-C(=O)OH)

kardaaniakseli (n)
kardanaxel
  akseli, jossa on yksi tai useampi ristinivel eli Cardanin nivel

kardemumma (n)
#Ruotsi, kardemumma
  inkiväärikasvi (), jonka siemeniä käytetään mausteena
#Ruotsi
  siitä saatava mauste

kardinaalitetra (n)
kardinaltetra
  yksi tetrojen heimoon kuuluvista tetrakalojen lajeista () tai sen yksilö

kardiologia (n)
kardiologi
  lääketieteen haara, joka käsittelee sydämen ja suurten verisuonien sairauksia

karfentaniili (n)
karfentanil
  täyssynteettinen fentanyylijohdos, joka on voimakkain tunnetuista käytössä olevista opioideista

karhe (n)
sträng
  pellolla tai niityllä oleva pitkä kasa heiniä tai viljan korsia

karheanurmikka (n)
kärrgröe
  yksi nurmikkain sukuun kuuluvista heinäkasvien lajeista () tai sen yksilö

karhu (n)
björn
  Ursus-suvun suurikokoisia petoeläimiä; erityisesti pohjoisessa Euraasiassa yleinen ruskeakarhu (), kaikkiruokainen metsissä viihtyvä nisäkäs, Euroopan suurin petoeläin

karhukainen (n)
björndjur, trögkrypare
  -pääjakson eläin. Karhukaiset ovat pieniä (alle 2:n mm kokoisia) ja jaokkeellisia eläimiä, joita elää lähes kaikkialla maapallolla

karhukoira (n)
björnhund
  (eläintiede) karhun metsästystä varten jalostettu koirarotu. Suomessa yleisin karhukoira on karjalankarhukoira.

karhunlaukka (n)
ramslök
  Allium ursinum, eräs laukkojen (Allium) sukuun kuuluva kasvi

karhunliha (n)
björnkött
  karhun liha

karhunpalvelus (n)
björntjänst
  haitallinen teko tai toimenpide, huono palvelus

karhunpalvonta (n)
björndyrkan
  (mytologia) karhuun tai sen henkeen kohdistuva riitti.

karhunvatukka (n)
björnbär
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas, joka tuottaa tavallisesti punaisia marjoja ()
  karhunvatukan marja

karijokelainen (n)
bötombo
  Pysyvästi Karijoella asuva henkilö.

karikatyristi (n)
karikatyrtecknare
  pilapiirtäjä; karikatyyrejä eli pilakuvia työkseen tekevä taiteilija

karikatyyri (n)
karikatyr
  henkilön tai muun kohteen luonteenomaisia piirteitä korostava pilapiirros, irvikuva

karinaislainen (n)
karinaisbo
  pysyvästi Karinaisissa asuva henkilö

karitsa (n)
lamm
  lampaan poikanen, lampaanvuona

karjaalainen (n)
karisbo
  Pysyvästi Karjaalla asuva henkilö.

karjakko (n)
deja, mjölkerska, mjölkjungfrun, mjölkpiga
  karjanhoitaja

karjala (n)
karelska
  karjalan kieli: jokin Itä-Karjalan alueella puhuttavista itämerensuomalaisista kielistä, joita ovat varsinaiskarjala eli kantakarjala (kielitunnus krl) sekä joissakin yhteyksissä tämän murteiksi luokiteltavat aunuksenkarjala eli livvi (kielitunnus olo) ja lyydi (kielitunnus lud)

karjalankarhukoira (n)
karelsk björnhund
  pääasiassa hirven ja karhun metsästykseen käytettävä suomalainen pystykorvarotu

karjalanpiirakka (n)
pirog
  perinteinen suomalainen leivonnainen, jossa ohuen hapattamattoman ruiskuoren sisällä on riisipuuroa, ohraryynipuuroa tai perunamuusia

karjalohjalainen (n)
karislojobo
  Pysyvästi Karjalohjalla asuva henkilö.

karjanhoito (n)
boskapsskötsel
  karjatalouteen kuuluvaa karjaeläinten, kuten naudan, jakkien tai vuohien hoitamista eläinten tuottamien hyödykkeiden saamiseksi

karjasuoja (n)
djurstall
  karjatalousrakennus, joka tarjoaa kotieläimille suojan säätä ja ulkoisia uhkia vastaan

karju (n)
galt
  leikkaamaton sukukypsä koiraspuolinen sika

karkauspäivä (n)
skottdag
  karkausvuonna lisätty ylimääräinen päivä, jonka seurauksena vuodessa on 366 päivää; helmikuun 29. päivä

karkausvuosi (n)
skottår
  vuosi, jossa on 366 päivää

karkkilalainen (n)
högforsbo
  Pysyvästi Karkkilassa asuva henkilö.

karkottaa (v)
fördriva
  pakottaa muuttamaan pois jstak

karkuri (n)
rymling
  henkilö tai eläin, joka on karannut jostakin

karmiini (n)
karmin
  väriaine (E120) jota saadaan kuivatuista ja jauhetuista kokenillikirvoista

karpalo (n)
tranbär
  isokarpalo (), soilla ja kosteissa maastoissa kasvava, puolukan sukuun kuuluva ikivihreä varpu

karpata (v)
karpa
  vältellä hiilihydraatteja; noudattaa vähähiilihydraattista ruokavaliota

karppi (n)
karp
  eräs makeanveden särkikaloihin kuuluva kalalaji () tai sen yksilö

karrageeni (n)
karragenan
  suurusteena käytettävä merilevästä saatava elintarvikeiden lisäaine

karsas (adj)
avog
  nurja, nurjamielinen, vääristynyt

karsastus (n)
skelning, strabism
  silmän asento, jossa silmät eivät kykene tarkentumaan samaan kohteeseen

karsiminen (n)
avkvistande
  oksien poistaminen kasvavien puiden tyviosasta teknisesti hyvälaatuisen puuraaka-aineen tuottamiseksi

karsinta (n)
avkvistning
  karsimisen toteutus

kartano (n)
herrgård
  iso, vanha maatila, suurtila, historiallisesti usein rälssitila
  vanhan suurtilan päärakennus tai keskeinen rakennusryhmä

kartanonvouti (n)
gårdsfogde
  kuninkaan virkamies, joka työskenteli valtion tai muun julkishallinnollisen yhteisön omistamassa kartanossa kartanonherraa vastaavassa tehtävässä
  (historia) suuremman maatilan tai kartanon työnjohtaja

kartelli (n)
kartell
  hinnoista keskenään sopiva yritysrypäs

kartessi (n)
kartesch
  tykeissä käytetty ammus, joka oli pienillä metallikuulilla tai vastaavalla täytetty puinen, metallinen tai bakeliittinen lieriö tai pussi, joka hajoaa tykin piipun suun jätettyään

kartio (n)
kon
  huippua kohti suippeneva muoto tai esine, jonka pohjan suuntainen poikkileikkaus on saman muotoinen joka korkeudella

kartioakankaali (n)
blåsuga
  Suomenkin luonnossa esiintyvä akankaalien sukuun kuuluva kasvi

kartonki (n)
kartong
  kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 150-350 g/m³; tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat pahveja ja keveämmät papereja

kartta (n)
karta
  mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirros, jossa esitetään jotain tiettyä maantieteellistä aluetta ja sen keskinäisiä sijainteja

karttaa (v)
undvika
  kiertää, kaihtaa, välttää näkemästä tai tekemästä jotakin

karttakeppi (n)
pekpinne
  väline sijainnin osoittamiseen kartalla tms.

karttapallo (n)
jordglob
  taivaankappaleesta, tavallisesti Maasta, pallon muotoisen kappaleen pinnalle tehty kartta, joka tarkimmillaan on pinnanmuodoiltaankin kolmiulotteinen pienoismalli esikuvastaan

kartussi (n)
kardus
  paperikäärö; paperinen kääre tai pussi
kartusch
  (arkkitehtuuri) kierukkakoristeinen kehys, voluuttikierteinen kilpi
  (kirjapaino, koristelu) käärö- tai kierrereunainen koristekilpi, jossa on paikka nimelle tai vaakunalle. Kartusseja on käytetty mm. kirjojen kannessa, kartoissa jne.
  tuliaseen latauspanos, etenkin tykin kranaatista erillinen ajoainetta sisältävä hylsy
  kartonkikuorinen ilotuliteraketti tai raketin hylsy
kartusch, kartousche
  egyptiläinen hieroglyfimerkki, joka ranskalaisten sotilaiden mielestä muistutti patruunaa. Faaraoiden nimet oli tapana kirjoittaa kartussin sisään, minkä uskottiin suojelevan faaraon nimeä pahoilta voimilta.

kartuttaa (v)
utöka, öka
  lisätä, kasvattaa

kartuusipaperi (n)
karduspapper
  paksu, toiselta puolelta kiillotettu käärepaperi

karuselli (n)
karusell
  pyörivä huvipuistolaite, jonka kyydissä istutaan esim. eläinten muotoisten istuinten päällä

karva (n)
hår
  ihoa peittävä sarveisainemuodostuma.

karvakiviyrtti (n)
hällebräken
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kiviyrttien sukuun kuuluva kasvi

karvakuonosaukko (n)
sumatrautter
  yksi saukkojen sukuun kuuluvista näätäeläinten lajeista () tai sen yksilö

karvamansikka (n)
backsmultron
  mansikoiden sukuun kuuluva kasvi

karvamesiheinä (n)
luddtåtel
  mesiheinien sukuun kuuluva kasvi

karvaorvokki (n)
buskviol
  orvokkien sukuun kuuluva kasvi

karvari (n)
taggbock
  , eräs sarvijääriin kuuluva kovakuoriainen

karvaskallioinen (n)
rödbinka
  kallioisten sukuun kuuluva kasvi

karvasmanteli (n)
bittermandel
  eräiden mantelilajikkeiden syötäväksi kelpaamaton siemen, josta valmistetaan manteliöljyä

karvaton (adj)
hårlös
  sellainen, jolla ei ole karvoitusta, karvoja, karvapeitteetön, viiksetön ja parraton

karvaus (n)
bitterhet, beskhet, fränhet, skarphet
  karvaaseen, kitkerään makuun tai tuntemukseen, myös katkeraan tuntemukseen, liittyvä mielikuva tai aistimus

karvestreeni (n)
karvestren
  toinen terpeeneihin kuuluvan nestemäisen C10H16-hiilivedyn optisista isomeereista

karviainen (n)
krusbär
  herukoiden sukuun (Ribes) kuuluva marjapensas

kasapäin (adv)
mängder av
  erittäin paljon

kasari (n)
kastrull
  syvä, yleensä pienehkö ja pitkäkahvainen kattila tai korkealaitainen pannu

kasarmi (n)
kasern
  sotilaiden ja muiden joukkojen vakinaiseen majoitukseen käytettävä asuinrakennus

kasata (v)
överhopa
  kerätä ja asetella kasaan tai kasoihin

kasematti (n)
kasematt
  linnassa tai linnoituksessa sijaitseva erillinen, yleensä omalla vahvistetulla muurilla varustettu tähystys- tai ampumapaikka

kasettisoitin (n)
kassettbandspelare
  äänentoistoon tarkoitettu laite, joka käyttää äänikasetteja tai C-kasettia

kashmirinuunilintu (n)
bergtajgasångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaskas (n)
cikada
  mikä tahansa kaskaiden alalahkon () nivelkärsäislaji tai sen yksilö

kaskeaminen (n)
svedja, svedjande
  Vanha menetelmä valmistaa viljelysala metsään ja viljellä siinä sen aikaa kun kasvuvoimaa riittää.

kaskelotti (n)
kaskelot, pottval
  suurin hammasvalaslaji ()

kaski (n)
sved
  viljelyyn varattu metsäala, jonka kuivumaan kaadetut puut ja aluskasvillisuus on poltettu ja pohja raivattu, jotta tuhkan sisältämät ravinteet ja emäksisyys tekisivät maasta hedelmällisemmän
brandhjälm, kask
  palomiehen kypärä, sotilaskypärä, ratsastuskypärä

kaskislainen (n)
kasköbo
  Pysyvästi Kaskisissa asuva henkilö.

kasku (n)
anekdot
  lyhyt usein suullisesti kerrottu humoristinen tarina

kassa (n)
kassör, kassaförvaltare
  kassanhoitaja
fond
  jonkin yhteisön rahavarat; niiden hoito

kassakaappi (n)
kassaskåp
  arvokkaan omaisuuden säilytystä varten suunniteltu lujarakenteinen ja lukollinen kaappi

kassakone (n)
kassaapparat
  rahojen laskemiseen ja ostosten rekisteröintiin käytettävä kone

kassamyyjä (n)
kassaförsäljare
  henkilö, joka rahastaa liikkeen kassalla

kastanja (n)
kastanj
  kastanjapuun hedelmä, pähkinä, joita on yleensä kolmittain piikikkäissä hedelmäkehdoissa
  kastanjapuu, kastanjoiden () suvun kasvi

kastanjajauho (n)
kastanjemjöl
  kuivatuista kastanjoista valmistettu jauhomainen jauhatustuote, josta voi tehdä esimerkiksi leipää, leivonnaisia tai ohukaisia

kaste (n)
dagg
  aamukaste, yökaste, yön aikana maahan ja kasvien pinnalle tiivistynyt vesi
dop
  kristinuskossa toimitus, jolla henkilö liitetään seurakuntaan

kasteallas (n)
dopgrav
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa vedellä täytetty allas, jota käytetään upotuskasteen suorittamiseen

kastella (v)
vattna
  tehdä märäksi lisäämällä vettä

kastelukannu (n)
vattenkanna
  kahvallinen ja yleensä pitkänokkainen astia veden kaatamiseksi huonekasvien ruukkuihin tai puutarhakasveille

kastemalja (n)
dopfunt
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa astia, josta otettavaa vettä käytetään valelukasteen suorittamiseen

kastemato (n)
daggmask
  kasteliero, lieroihin kuuluva nivelmatojen laji

kastepiste (n)
daggpunkt
  se lämpötila, jossa ilmassa kulloinkin oleva vesihöyry riittää tekemään sen täysin kyllästyneeksi niin, että suhteellinen ilmankosteus on 100 prosenttia

kasti (n)
kast
  kastilaitoksen ylläpitämä yhteiskuntaluokka erityisesti Intiassa
  (kirjapaino) latomiseen käytettyjen kirjakkeiden ja välikkeiden järjestelmälliseen säilytykseen käytetty monilokeroinen laatikko, kirjakekasti

kastike (n)
sås
  juokseva tai sakea ruokalajin osa, joka voi sisältää sattumia ja joka antaa ruokaan makua sekä nestemäisenä helpottaa ruoan syömistä

kastikka (n)
rör
  kastikkojen () heinäkasvisukuun kuuluva kasvi(laji)

kastraattilaulaja (n)
kastratsångare
  laulajana toimiva mies, joka on kastroitu ennen murrosikää korkean lauluäänen säilyttämiseksi, sillä poika välttää äänenmurroksen

kasvaa (v)
växa, bli större
  tulla kooltaan suuremmaksi tai vanhemmaksi

kasvain (n)
tumör, svulst
  solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva hyvän- tai pahanlaatuinen muodostuma

kasvaminen (n)
ökning
  koon tai määrän lisääntyminen

kasvatus (n)
uppfostran, fostran
  kasvattajan tahalliset ja tahattomat toiminnot, jotka vaikuttavat ihmisyksilön kehittymiseen

kasvatustiede (n)
pedagogik
  tiede, joka tutkii ja kehittää ihmisen koko elämänkaaren aikana tapahtuvaa kasvua, kehitystä ja oppimista sekä niihin liittyviä kysymyksiä

kasvi (n)
växt, planta
  kasvikuntaan () kuuluva, valon avulla yhteyttämällä itselleen ravintoa tuottava aitotumainen eliö

kasvianatomia (n)
växtanatomi
  kasvimorfologian erityisesti kasvin sisärakennetta tutkiva osa-alue

kasvihuone (n)
växthus, drivhus
  kasvien kasvattamista varten rakennettu läpinäkyvä rakennelma, joka pitää lämpöä tehokkaasti sisällään

kasvihuoneilmiö (n)
växthuseffekt
  ilmiö, jossa useista eri aallonpituuksista muodostuvan sähkömagneettisen säteilyn tietyt aallonpituusalueet lämmittävät väliainetta (ks. absorptio), esimerkiksi maapallon kaasukehää ja seurauksena planeetan kaasukehän keskilämpötila kohoaa havaintojaksolla

kasvihuonekaasu (n)
växthusgas
  kaasu, joka aiheuttaa tai voimistaa kasvihuoneilmiötä

kasvilaji (n)
växtart
  mikä tahansa kasveihin kuuluva eliölaji

kasvillisuus (n)
flora, växtvärd
  alueella esiintyvien kasvien muodostama kokonaisuus

kasvimaantiede (n)
fytogeografi
  kasvitieteeseen ja maantieteeseen yhdistyvä globaali tiede eri kasvilajien, kasviyhydyskuntien ja kasvillisuusvyöhykkeiden levinneisyyden selvittämiseksi

kasvinsyöjä (n)
växtätare, herbivor
  eliölaji, joka käyttää ravinnokseen kasveja, toisenvarainen eliö

kasvio (n)
flora
  tietyn alueen kasviston kuvaava teos

kasvirasva (n)
vegetabiliskt fett, växtfett
  kasviperäinen rasva

kasvissyöjä (n)
vegetarian
  henkilö, jonka ruokavalioon ei kuulu liha, mutta esimerkiksi maito ja kananmunat voivat kuulua
växtätare
  kasvinsyöjä, herbivori

kasvitiede (n)
botanik
  botaniikka, fytologia, biologinen tiede, joka tutkii kasveja ja niiden elämää

kasvitieteellinen puutarha (n)
botanisk trädgård
  puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi

kasvitieteilijä (n)
botaniker, botanist
  kasvitieteen harjoittaja

kasviöljy (n)
vegetabilisk olja
  kasvikunnasta peräisin oleva 100-prosenttinen juokseva rasva; valmistetaan yleensä kasvien tuottamista siemenistä tai pähkinöistä

kasvomaski (n)
ansiktsmask
  terveydenhuollon henkilöstölle tarkoitettu nenä-suusuojus; kasvosuoja, kirurginmaski

kasvot (n)
ansikte, anlete
  ihmisen pään etuosa otsasta leukaan

kasvukeskus (n)
tillväxtcentrum
  kaupunki tai muu keskus, jossa väkiluku ja työpaikkojen määrä kasvavat

kataja (n)
en
  mikä tahansa katajien sukuun () kuuluva sypressikasvien laji tai sellaisen yksilö

katajanmarja (n)
enbär
  katajan käpy, joka sopii muun muassa ihmisen ravinnoksi

katalaani (n)
katalanska
  katalaanin kieli (kielitunnus: ca), Kataloniassa Espanjassa puhuttava kieli

katalepsia (n)
katalepsi
  Neurologinen sairaus, joka aiheuttaa lihasten jännitysjäykkyystilan.

katalysaattori (n)
katalysator
  laite, joka käyttää hyväkseen katalyysiä kemialliseen muuntamiseen

katalyytti (n)
katalysator
  aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa

katapultti (n)
katapult#Ruotsi
  piirityskone, jolla voidaan lingota ammuksina käytettäviä esineitä kuten kookkaita kiviä

kate (n)
bidrag
  myyntikate, marginaali, katetuotto; se, mitä jää jäljelle, kun myyntituloista vähennetään muuttuvat kulut, kuten tavaroiden ostot, palkat, yms.
kuvert
  kattauksen yhdelle hengelle tuleva osa, yhden hengen ruokailuvälineet kattauksessa, kuvertti
plack
  plakki; kudoksen päälle kertynyt aines

katedraali (n)
domkyrka, katedral
  tuomiokirkko

kateellinen (adj)
avundsjuk, avundsam
  sellainen, joka kadehtii toisten osaksi tullutta menestystä tai aineellista hyvää

kategoria (n)
kategori
  luokka, ryhmä

katekeetta (n)
kateket
  kristinopin alkeiden opettaja lähetystyössä

katekiini (n)
katekin
  eräs flavanoleihin kuuluva fenoli, joka toimii elimistössä antioksidanttina

katekismus (n)
katekes
  kodin hengellinen käsikirja, joka kertoo selkeästi mitä kristillinen usko on; ilmaisee suppeasti Raamatun keskeisen sisällön; kristillisen opin tiivistelmä

katekumeeni (n)
katekumen
  katekumenaattiin osallistuva oppilas

kateleipä (n)
kuvertbröd
  kattauksen yhteydessä erikseen kullekin ruokailijalle tarjolle asetettu leipänen, kuten rinkeli, sarvi, sämpylä tai teeleipä, mutta ei ison leivän viipale

kati (n)
kat
  eräs kasvi ja siitä saatava päihde, yleisimmin khat

katinjuustomalva (n)
kattost
  malvojen sukuun kuuluva kasvi

katinlieko (n)
mattlummer
  liekokasveihin kuuluva maassa suikertava yhtäläisitiöinen sanikkainen ()

katiska (n)
katsa, mjärde
  liisteistä tai nykyään yleensä kanaverkon tapaisesta metalliverkosta tehty kalojen pyydystysväline

katka (n)
märla, märlkräfta
  pieniä kalojen ja hetulavalaiden ravintona toimivia äyriäisiä ()

katkaista (v)
bryta
  laittaa poikki

katkarapu (n)
räka
  kymmenjalkaisten alalahkoon () kuuluvia pieniä, uivia rapuja, jotka ovat tärkeää kalojen ravintoa ja joiden pyrstö on myös suosittu ihmisten ravintona

katkeaminen (n)
bristing
  teonnimi verbistä katketa

katkelma (n)
fragment
  osa, joka on säilynyt jostain pidemmästä teoksesta, fragmentti

katkero (n)
bitter
  katkeroiden maustejuurista tai kuorista uutetuilla katkeroaineilla ja yrteillä maustettu viina; alkoholipitoisuus noin 20–35 prosenttia ja juodaan tavanomaisesti vähän kerralla osaltaan usein mausteisen ja kitkerän makunsa vuoksi
gentiana
  mikä tahansa katkerojen sukuun () kuuluva katkerokasvien laji tai sellaisen yksilö

katkerokala (n)
bitterling
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

katko (n)
avbrott, uppehåll
  katkaisukohta; kohta josta jokin on poikki, aukko
stöt
  puheessa esiintyvä lähes huomaamaton tauko, jota voidaan foneettisesti merkitä heittomerkillä

katolilainen (n)
katolik
  suurimman kristillisen kirkkokunnan, katolisen kirkon, jäsen; katolista oppia noudattava henkilö

katolinen (adj)
katolsk
  yleinen, yhteinen

katonharja (n)
taknock, nock, takås, takkrön
  harjakaton kohta kohta, vaakasuora, joka jakaa kaksi kattoaluetta; katon harja

katsastus (n)
besiktning
  kulkuneuvon liikennekelpoisuuden valvomiseksi määräajoin suoritettava (viranomaisten valvoma) tarkastus

katsella (v)
åskåda, överskåda
  tarkkailla, tehdä näköhavaintoja; tarkastella; nähdä omin silmin

katselmus (n)
syn
  hallintoasiaa käsittelevän viranomaisen järjestämä, paikalla tehtävään havainnointiin perustuva menettely, jolla viranomainen hankkii selvitystä asian ratkaisemista varten

katsoa (v)
titta, se
  keskittyä siihen, mitä näkee
titta
  seurata televisiosta tms. ohjelmaa

katsoja (n)
tittare
  jotakin katsova henkilö

kattaa (v)
duka, katta
  asetella astiat ja ruokailuvälineet pöydälle ruokailua varten
betäcka
  (maksutalous) peittää kulut

kattara (n)
losta
  kattaroiden () suvun heinäkasvi

kattaus (n)
dukning
  ruokailua varten laitetun pöydän varustelu; varusteltu ruokapöytä liinoineen, astioineen, ruokailuvälineineen ja koristeineen.

kattila (n)
kittel
  ruoanlaitossa käytettävä kannellinen keittoastia, joka sopii keittolevylle tai liedelle

kattilakivi (n)
pannsten
  höyrykattiloissa vedestä syntyvä kivettymä

kattohaikara (n)
vit stork
  (eläintiede) haikaralintuihin kuuluva Suomenlahden eteläpuolella tyypillisesti katoilla pesivä, väritykseltään musta-valkea haikara, jota tavataan satunnaisesti myös Suomessa

kattohaikarat (n)
storkar
  , yksi haikaralintujen lahkon heimoista

kattokattara (n)
taklosta
  alkujaan euroooppalainen, viuhkakattaroiden sukuun kuuluva yksivuotinen heinä , jota esiintyy Suomessa harvinaisena etenkin nurmikkosiemenen mukana tulleena

kattokruunu (n)
ljuskrona, kristallkrona
  näyttävä sisäkattoon asennettu sähkövalaisin tai historiallisesti kynttelikkö

kattolamppu (n)
taklampa
  huonetta tai muuta sisätilaa päältäpäin rajoittavaan pintaan kiinnitetty valaisin

kattomehitähti (n)
taklök
  mehitähtien sukuun kuuluva kasvi

katu (n)
gata
  taajamassa sijaitseva kulkuväylä, joka koostuu usein ajoradasta ja molemmin puolin sijaitsevista jalkakäytävistä

katu-uskottavuus (n)
gatutrovärdighet
  teoilla ja olemuksella saavutettava kunnioitus

katua (v)
ångra
  olla pahoillaan jostain tekemästään; toivoa ettei olisi tehnyt jotain

katukiveys (n)
gatstensbeläggning
  kadun tai muun kulkuväylän päällyste, joka on tehty katukivistä

katukivi (n)
gatsten, gatusten
  katukiveyksen rakentamiseen käytettävä kivi

katulapsi (n)
gatubarn
  koditon lapsi, kotiaan välttelevä lapsi, tai kadulle kerjäämään tai työskentelemään lähetetty lapsi

katuvalaistus (n)
gatubelysning
  pimeän aikaan katujen ja teiden valaisuun käytettävä katuvaloilla toteutettu järjestelmä

katvetie (n)
betäckt väg
  kontreskarppimuurin päällä oleva vaakasuora taso tykeille ja jalkaväelle

kauan (adv)
länge
  pitkän aikaa, pitkään

kauas (adv)
långt
  pitkän matkan tai ajan päähän, etäälle

kaudaalinen (adj)
kaudal
  hännänpuoleinen, hännän puolella sijaitseva

kauha (n)
slev, skopa
  varrellinen kuppi tai työväline, jolla ammennetaan jauhetta tai nestemäistä ainetta

kauhea (adj)
förskräcklig
  kauhua herättävä, hirvittävä, kauhistuttava

kauhea karvainen kärpänen (n)
den läbbiga håriga flygan
  kärpäsiin () kuuluvan -suvun ainoa laji () tai sen yksilö

kauheasti (adv)
fasligt, förfärligt, förskräckligt
  kauhealla, pelottavalla tavalla

kauhtana (n)
kaftan
  itämainen väljä, pitkä ja edestä avoin päällystakki, joka sidotaan kangasvyöllä thumb|Kauhtana [1]

kauhu (n)
skräck
  suuri pelon tunne, varsinkin sellaisissa tapauksissa, joissa siihen liittyy tuntemuksia jonkin asian tai tilanteen hirveydestä tai karmeudesta
  kirjallisuuden ja elokuvan laji, joka perustuu pelottaviin ja kauhua herättäviin asioihin

kaukainen (adj)
avlägsen
  kaukana sijaitseva

kaukalo (n)
tråg, ho
  pitkänomainen, matalahko astia tai allas
rink
  reunoilla eristetty kenttä, jolla pelataan jääkiekkoa

kaukana (adv)
långt
  pitkän matkan päässä, etäällä

kaukojuna (n)
fjärrtåg
  matkustajajuna, joka on pitkämatkaisessa kaupunkien välisessä liikenteessä

kaukolämpö (n)
fjärrvärme
  lämmitystekniikka, jossa voimalaitoksessa tai lämpökeskuksessa lämmitetään vettä, johdetaan se kiinteistöjen lämmönjakokeskukseen ja sen jälkeen taas voimalaitokseen tai lämpökeskukseen takaisin

kaukopalvelu (n)
fjärrlån
  erillisten kirjastojen välistä aineistojen yhteiskäyttöä, jossa välitetään lainoja ja jäljenteitä tarvitsijoille; kaukolainaus

kaukopartio (n)
fjärrpatrull
  kaukana vihollisen selustassa toimiva tiedustelua tai sabotaasia tekevä joukko

kaukoputki (n)
teleskop
  optinen laite, joka tuottaa silmälle lähikuvan kauempana olevasta kohteesta

kaukosäädin (n)
fjärrkontroll
  laite, jolla voidaan ohjata toista laitetta etäältä

kaula (n)
hals
  ruumiinosa pään ja vartalon välillä

kaulahuivi (n)
halsduk
  kaulan ympärille kiedottava huivi

kaulakoru (n)
halsband, halssmycke, collier, koljé
  kaulan ympärillä pidettävä koru, jossa saattaa olla osana kaulaketju

kaulapanta (n)
halsband
  kaulaan esim. koiralle asetettava panta

kaulaparta (n)
halsskägg
  kaulan alueella kasvava parta; mies jolla on tuollainen parta

kaulin (n)
kavel
  taikinan kaulitsemiseen tarkoitettu tela

kaulus (n)
krage
  kaulaa ympäröivä vaatekappale tai vaatekappaleen osa

kaulushaikara (n)
rördrom
  toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

kauluspaita (n)
skjorta, skjortblus
  Ylävartalon päälle puettava miesten vaate, päällyspaita, jossa on kaulus, hihat, kalvosimet ja etuosassa napitus kauluksesta helmaan asti.

kauna (n)
hyllefjäll, kronfjäll
  (kasvianatomia) heinäkasvien kukassa sisähelpeiden sisäpuolella oleva pieni lehtimuodostuma
agn, animositet, groll
  jyvästä jauhettaessa irtoava kuori
grand, smula
  hitunen, muru

kauneus (n)
skönhet
  ihmisen havaintomaailmaan liittyvä myönteiseksi ja mielihyvää tuottavaksi koettu käsite, jonka sisältö ja kriteerit vaihtelevat ajan ja yhteiskunnan virtausten ja ihmisen sisäistämien näkemysten ja arvojen mukaisesti; aihetta tutkii filosofian osa-alue estetiikka

kauneuskilpailu (n)
skönhetstävling
  kilpailu, jossa valitaan voittajaksi osallistujista kaunein; voi sisältää myös ulkonäköön liittymättömiä osioita

kauneuskuningatar (n)
skönhetsdrottning
  kauneuskilpailun voittaja

kauniaislainen (n)
grankullabo
  pysyvästi Kauniaisissa asuva henkilö

kaunis (adj)
vacker, skön
  havaitsijalleen esteettistä tai moraalista mielihyvää tuottava. Esteettisesti kauniiksi voidaan kutsua näkyä, ajatusta tai kuultua ääntä; moraalisesti kauniiksi ajatusta tai tekoa.
vacker, fin
  sateeton, pilvetön

kaunistaa (v)
pryda
  tehdä kauniiksi tai kauniimmaksi

kaunokainen (n)
tusensköna
  (kasvitiede) nurmikaunokainen, kaunokaisten sukuun kuuluva

kaunokirjallisuus (n)
skönlitteratur
  taiteeksi tai viihteeksi luokiteltava kirjallisuus

kaunokirjoitus (n)
skönskrivning
  käsin kirjoitettava kielikohtaisia kaunokirjoituskirjaimia noudatteleva käsialakirjoitus, jossa silmukoita jms. sisältävät kirjaimet yleensä sidotaan toisiinsa

kaunokirjoituskirjain (n)
skrivstil, skönskrift
  usein kielikohtaista, tyylillisesti kaunista käsialaa noudattelevasta käsin kirjoitetusta tekstistä poimittua muistuttava pelkistetty kirjain, myös numero

kaunotaiteet (n)
de sköna konsterna
  (vastakohtana käyttötaiteelle) taiteenlajit, joilla pyritään puhtaasti esteettiseen lopputulokseen; perinteisen antiikin ajalta juontuvan määritelmän mukaan maalaustaide, kuvanveisto, arkkitehtuuri, runous ja musiikki

kaupankäynti (n)
avslut
  hyödykkeen tai palvelun vaihtamista toiseen hyödykkeeseen, palveluun tai rahaan

kauppa (n)
affär, butik
  yritys, jonka tiloissa myydään tavaroita
handel
  myyntien ja ostojen sarja, kaupankäynti

kauppahalli (n)
saluhall
  yleisötila, jossa on useita pieniä (rakenteeltaan tavallisesti kioskin kaltaisia) myymälöitä tai myyntikojuja

kauppakeskus (n)
affärscentrum, galleria, handelscentrum
  rakennus tai rakennuskokonaisuus jossa sijaitsee paljon kauppoja sisätiloissa

kauppakirja (n)
köpebrev
  ostajan ja myyjän välinen kirjallinen sopimus, jossa määritellään kauppaa koskevia asioita

kauppakorkeakoulu (n)
handelshögskola
  yliopistotasoinen oppilaitos, jossa opetetaan kauppatieteitä

kauppakoulu (n)
handelsskola
  kauppaoppilaitos

kauppala (n)
köping
  Suomessa ja Ruotsissa eräs kuntamuoto: pikkukaupunki, jolla ei kuitenkaan ollut täysiä kaupunkien oikeuksia eikä velvollisuuksia

kauppalaiva (n)
handelsfartyg
  kauppamerenkulun käytössä oleva laiva

kauppanimi (n)
handelsnamn
  kaupankäynnissä vakiintunut tuotenimi

kauppaopisto (n)
handelsinstitut
  opistoasteen oppilaitos, joka koulutti merkonomin ja myöhemmin datanomin tutkintoon, nykyisin kauppaoppilaitos

kauppaoppilaitos (n)
handelsläroanstalt, handelsläroverk
  ammattioppilaitos, jossa koulutetaan merkonomeja ja datanomeja

kaupparekisteri (n)
handelsregister
  yritykset rekisteröivä viranomainen, ko. rekisteri

kauppasaarto (n)
embargo, handelsembargo
  vihollismaan ulkomaankaupan estäminen

kauppatapa (n)
handelsbruk, handelskutym, handelsusans
  kaupankäynnissä noudatettava vakiintunut, kohtuullinen, vallitsevan oikeusjärjestyksen mukainen hyvä tapa

kauppatavara (n)
handelsvara
  säädetyllä tavalla yleisesti kaupan pidettävä artikkeli, jonka kauppanimike tavallisesti kuuluu kansainvälisen kaupan nimistöön. Kaupan kohteena oleva tavara tai hyödyke.

kauppias (n)
köpman, handlare
  kaupan tai liikkeen omistaja

kaupunginhallitus (n)
stadsstyrelse
  kaupunkia hallitseva elin, joka vastaa kunnanhallitusta

kaupunginjohtaja (n)
stadsdirektör
  kaupunkia johtava virkamies

kaupunginmuuri (n)
ringmur, stadsmur
  antiikin- ja keskiaikaisissa kaupungeissa yleinen muuri, joka ympäröi kaupungin

kaupunginosa (n)
stadsdel
  kaupungin nimetty osa-alue

kaupunginsairaala (n)
stadssjukhus
  kaupungin omistama sairaala

kaupungintalo (n)
stadshus, rådhus
  julkinen rakennus, jossa kaupunginhallitus kokoontuu

kaupunginvaltuusto (n)
stadsfullmäktige
  kaupungin ylintä päätösvaltaa käyttävä, kunnallisvaaleissa valittava elin

kaupungistuminen (n)
urbanisering
  väestön muuttaminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistumisasteen nousu

kaupunki (n)
stad
  sivilisaation muodostama taajama, joka ylittää paikallisesti ympäristön kantokyvyn ja edellyttää resurssien tuontia kulutettaviksi laajemmalta sen olemassaolon edellytyksenä olevalta alueelta

kaupunkivaltio (n)
stadsstat
  pienikokoinen valtio, joka muodostuu yhdestä kaupungista

kaura (n)
havre
  erityisesti peltokaura ()
  näiden ravinnoksi käytettävät siemenet

kaurapuuro (n)
havregrynsgröt
  kauraryyneistä tai suurimoista keitetty puuro

kaurikotilo (n)
kaurisnäcka
  -heimon kotiloita, joita on käytetty aikoinaan rahana eräissä maissa

kauris (n)
rådjur
  joidenkin hirvieläinten peuraa pienempien tai vuohieläinten luonnonvaraisten lajien eläin
bock
  pukin eli urosvuohen vanha rinnakkaisnimi
stenbock
  Kauris

kaurisantilooppi (n)
råbocksantilop
  (eläintiede) Afrikassa elävä antilooppilaji ()

kaustinen potaska (n)
kaustik pottaska
  kaliumhydroksidi, kalilipeä

kaustinen sooda (n)
kaustiksoda
  natriumhydroksidi, lipeä

kaustislainen (n)
kaustbybo
  Pysyvästi Kaustisella asuva henkilö.

kavaljeeriflyygeli (n)
kavaljersflygel
  linnojen ja herraskartanoiden esipihalla sijaitseva erillinen sivurakennus, jota aikoinaan käytettiin junkkarien majoitukseen näiden ollessa komennettuina varusväen juhliin

kavaljeerirakennus (n)
kavaljersflygel
  linnojen ja herraskartanoiden esipihalla sijaitseva erillinen sivurakennus, jota aikoinaan käytettiin junkkarien majoitukseen näiden ollessa komennettuina varusväen juhliin

kavaljeerisivusta (n)
kavaljersflygel
  linnojen ja herraskartanoiden esipihalla sijaitseva erillinen sivurakennus, jota aikoinaan käytettiin junkkarien majoitukseen näiden ollessa komennettuina varusväen juhliin

kavallus (n)
förskingring
  (omaisuusrikos) anastusrikoksen muoto, jossa henkilö anastaa hänen haltuunsa uskottuja varoja

kaveri (n)
kamrat, kompis, polare
  ystävä, toveri
grabb, kille
  heppu, veikko, miespuolinen tyyppi, äijä (nuorisoslangia)

kaviaari (n)
kaviar, rysk kaviar
  kevyesti suolattu sammen mäti

kavio (n)
hov
  kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi

kazakki (n)
kazakiska
  kazakin kieli (kielitunnus: kaz, kk), pääasiassa Kazakstanissa puhuttava turkkilainen kieli, jota kazakit puhuvat.

kašmirvilla (n)
kashmir
  kašmirvuohesta villa, jonka erityismuoto on pohjoisintialainen pashminavilla

kašubi (n)
kasjubiska
  kašubin kieli, Puolassa asuvan kašubien etnisen ryhmän äidinkielenään puhuma länsi-slaavilainen kieli, (kielitunnus: csb)

kediivi (n)
khediv
  Turkin vallan alla olleen Egyptin varakuninkaan arvonimi

kefiiri (n)
kefir
  eräs piimää muistuttava hapanmaitovalmiste

kehdata (v)
orka
  jaksaa, viitsiä

kehittyminen (n)
utbildande, utveclande
  kehittyä-verbistä muodostettu teonnimi

kehittyä (v)
utveckla
  muuttua vähittäisten muutosten kautta

kehittää (v)
utveckla
  muokata paremmaksi, parantaa

kehitys (n)
utveckling
  asioiden muuttuminen ajan myötä

kehityskeskustelu (n)
utvecklingsdiskussion
  esimiehen ja alaisen välinen, alaisen työtä, työtilannetta, osaamista ja näiden kehittämistä koskeva säännöllisesti järjestettävä keskustelu

kehnosti (adv)
dåligt
  kehnolla tavalla

keho (n)
kropp
  elävä ihmisruumis

kehonrakennus (n)
bodybuilding
  urheilulaji, jossa pyritään esteettisesti tasapainoiseen ja vähärasvaiseen vartaloon lihaksistoa harjoittamalla

kehonrakentaja (n)
bodybuilder
  kehonrakennuksen harjoittaja

kehotus (n)
anmodan
  pyyntöä vahvempi vaatimus jonkin toimenpiteen suorittamiseksi, usein viranomaisen antamana

kehrä (n)
rulle, sländtrissa
  rukin tai kehruukoneen pyörivä, lankaa muodostava osa
skiva
  kiekoksi ajateltu tai mielletty taivaankappale

kehrätipsu (n)
guldgrävarblomma
  asterikasveihin kuuluvan tipsujen suvun nimikkolaji () tai sen yksilö

kehrätä (v)
spinna
  tuottaa kierteistä ja kerrattua lankaa tekstiilikuiduista

kehto (n)
vagga
  yleensä poikittaisilla jalaksilla varustettu t. kannikkeista riippuva keinutettava pienen lapsen vuode

kehtolaulu (n)
vaggvisa
  lapsen nukuttamiseksi tarkoitettu laulu

kehu (n)
beröm
  positiivinen tai kiittelevä arvio

kehua (v)
skryta
  antaa kehuja, sanoa jostakin jotakin hyvää

kehys (n)
ram
  esinettä, esim. taulua, ympäröivä tukeva tai koristeellinen rakenne

kehyssaha (n)
ramsåg
  sahalaitoksen sahauskone tukkien halkisahaukseen

kehäkukka (n)
ringblomma
  asterikasveihin kuuluvan kehäkukkien () suvun kasvi

keidas (n)
oas
  aavikolla oleva hedelmällinen paikka t. alue, jossa pohjavesi on lähellä maanpintaa

keihäs (n)
spjut
  (ase) metsästyksessä ja sodankäynnissä käytetty historiallinen heitto- tai pistoase
  heittokeihäs, keihäänheiton kilpaväline

keihästyvinen (adj)
spjutlik
  (lehdestä) jonka tyvestä eroaa kaksi ulospäin osoittavaa liuskaa

keihäänheitto (n)
spjutkastning
  yleisurheilulaji, jossa pyritään heittämään teräväkärkinen keihäs mahdollisimman pitkälle

keijukainen (n)
älva, sylfid
  pieni ja siro taruolento (usein naispuolinen ja siivekäs)

keila (n)
lubb
  kalalaji tai sen yksilö

keilailu (n)
bowling
  urheilulaji, jossa pyritään keilapalloa heittämällä kaatamaan jokaisella heitolla mahdollisimman paljon keiloja

keinu (n)
gunga
  edestakaisin heilahteleva huvitteluun tarkoitettu laite, jossa yläpuolelta riippuu aisojen, narujen, köysien tai ketjujen varassa lava tai istuin

keinuhevonen (n)
gunghäst
  kaarevajalaksinen leikkihevonen

keinutuoli (n)
gungstol
  tuoli jonka pohjassa on kaarevat jalakset, joiden avulla tuolia voi keinuttaa

keisari (n)
kejsare
  Rooman valtakunnasta lähtöisin oleva korkein monarkin arvonimi

keisarikotka (n)
kejsarörn
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarileikkaus (n)
kejsarsnitt
  lapsen poistaminen kohdusta avaamalla vatsan seinämä ja kohtu

keisarillinen (n)
kejserlig
  keisarin perheeseen tai perheelle kuuluva

keisarinna (n)
kejsarinna
  keisarikunnan naispuolinen hallitsija

keisarinpikarililja (n)
kejsarkrona
  pikarililjojen sukuun kuuluva kasvi

keisarinpitäjä (n)
imperiellt pastorat
  Suomessa vuoteen 1918 käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti sellaista seurakuntaa, jonka kirkkoherran nimitti Venäjän keisari

keisaripingviini (n)
kejsarpingvin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keittiö (n)
kök
  kotona, ravintolassa yms. paikka, jossa valmistetaan ruokaa. Keittiössä huolehditaan myös ruoanlaittoon ja kattaukseen liittyvistä astioista, työkaluista ja välineistä.
  jonkin maan tai alueen ruokakulttuurin mukainen tapa valmistaa ruokaa; etninen ruokakulttuuri

keittiönovi (n)
köksdörr
  keittiöön johtava ovi

keitto (n)
soppa
  liemiruoka, joka yleensä keitetään ennen syömistä ja joka useimmiten nautitaan lämpimänä

keittoastia (n)
kokkärl
  keittämiseen käytettävä astia

keittokirja (n)
kokbok
  kirja, joka sisältää kokoelman ruokareseptejä

keittotaito (n)
matlagningskonst
  gastronominen kyky hallita laajasti ruoanlaittoon liittyviä niksejä ja osaamista, ruoanlaittotaito

keittäjätär (n)
kokerska
  (yleensä koulun tai muun laitoksen) kokki

keittää (v)
sjuda, koka
  kuumentaa nestettä kiehumispisteen yli; valmistaa tai käsitellä keittoastiassa nestettä sellaisenaan tai lisätyssä nesteessä; myös uuttaa kiehuvalla tai kuumennetulla vedellä

kekri (n)
allhelgonadag
  maatalon isäntäväen ja vakituisten palkollisten juhla vuotuisen työrupeaman päättyessä; muinaissuomalainen sadonkorjuun juhla, jota vietettiin mikkelinpäivän (29.9.) ja nykyisen pyhäinpäivän välisenä aikana, tarkka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan

keksi (n)
kex, käx
  tavallisesti tehdasmaisesti valmistettu pieni, ohut, kuivaksi paistettu makea tai suolainen leivonnainen
båtshake, flottningshake
  uittohaka, puutavaran uitossa käytetty pitkävartinen työkalu, jonka toisessa päässä tavallisesti on veto- ja työntöpiikillinen teräskärki

keksijä (n)
uppfinnare
  henkilö, joka tekee uusia keksintöjä

keksintö (n)
uppfinning
  ihmisen keksimä uusi laite, menetelmä tai teoria

keksiä (v)
uppfinna, finna, hitta, hopsätta
  tehdä jokin uusi keksintö
hitta på
  sepittää jotakin omasta päästään

kela (n)
rulle, haspel
  ympyrälieriö, jonka päällä on kierrettynä lankaa, siimaa, johdinta, vaijeria, filmiä tms.
spole, drossel
  käämi, kuristin, elektroniikan induktiivinen komponentti

kelastaa (v)
svirvla
  kalastaa kelavälineillä, harjoittaa kelastamista kelavälineitä käyttäen

kelastaminen (n)
svirvling
  (kalastus) kalastaminen kelavälineistöä käyttäen

keli (n)
väglag
  tien, ladun tai muun kulkuväylän säästä riippuva kulkukelpoisuus

keliakia (n)
celiaki, glutenintolerans
  sairaus, jossa ohutsuolen limakalvo ei siedä rukiin, vehnän ja ohran sisältämää gluteenia

kelirikko (n)
menföre
  roudan sulamisesta tai sääoloista johtuva tien kantavuuden ja kulkukelpoisuuden heikkeneminen; jaetaan pinta-, runko- ja syyskelirikkoon

kelkka (n)
kälke
  talvella lumella tai jäällä jalasten varassa liikkuva laite

kellari (n)
källare
  rakennuksen asuintilojen alla oleva varasto- ja säilytystila
  puolittain tai kokonaan maan alle kaivettu, viileänä pysyvä varastotila

kellarikerros (n)
källarvåning
  rakennuksen maanalainen kerros

kellertävä (adj)
gulaktig
  keltaiseen vivahtava, kellansävyinen, haalean keltainen

kello (n)
klocka
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva soitin, jota soitetaan lyömällä sen alaosaa ulkopuolelta tai sen kielen lyödessä kellon sisäpintaa liikkeen vaikutuksesta
  kellonaika
klocka, ur
  ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite
blåklocka, klocka
  adverbina kellonajan ilmaisuissa

kellokatkero (n)
klockgentiana
  eräs katkerojen sukuun kuuluva katkerokasvien laji () tai sen yksilö

kellokuusama (n)
paradisbuske
  (erityisesti) kellokuusamoiden sukuun kuuluva

kellomesikko (n)
honungsstare
  (yleisesti) mikä tahansa kellomesikoiden sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

kellonsoitto (n)
klockringnin
  viestintätapahtuma, jossa tarkoituksen mukaan valittuja eri kelloja soittamalla välitetään niille ominaisia viestejä

kellopeli (n)
klockspel
  kromaattinen lyömä­soitin, jonka metallisia kieliä soitetaan kovilla kapuloilla napauttamalla

kelloseppä (n)
urmakare
  ammattilainen, joka valmistaa kelloja

kellotapuli (n)
klockstapel
  erityisesti kirkon läheisyydessä oleva tornimainen rakennelma, johon soittokellot ripustetaan niiden kuuluvuuden lisäämiseksi

kellukka (n)
nejlikrot
  -suvun kasvi

kelmukka (n)
pappersgröppa
  erityisesti Suomessakin tavattava, pääasiassa ihmisen muokkaamissa ympäristöissä kuten puistoissa, pihamailla ja puutarhoissa elävä

keltahapero (n)
gulkremla, mild gulkremla, skarp gulkremla
  haperoiden sukuun kuuluva keltalakkinen sieni

keltainen (adj)
gul
  sellainen, minkä väri on keltainen, väriltään keltainen (eikä punainen tai sininen pääväreistä)

keltainen (n)
gul
  keltainen väri

keltaisuus (n)
gulsot
  ihon, silmänvalkuaisten ja limakalvojen, veren liiallisesta bilirubiinin määrästä johtuva, keltainen väri; ikterus, keltatauti

keltajuuri (n)
gulbeta
  punajuuren keltainen muunnos ()

keltakannusruoho (n)
gulsporre
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kannusruohojen sukuun kuuluva kasvi

keltakurjenmiekka (n)
svärdslilja
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kurjenmiekkojen sukuun kuuluva kasvi

keltamaite (n)
käringtand
  Suomenkin luonnossa esiintyvä maitteiden sukuun kuuluva kasvi

keltamaksaruoho (n)
fetknopp
  Suomenkin luonnossa esiintyvä maksaruohojen sukuun kuuluva kasvi

keltamatara (n)
gulmåra
  Suomenkin luonnossa esiintyvä mataroiden sukuun kuuluva keltakukkainen kasvi

keltamo (n)
skelört
  eräs Suomessakin kasvava myrkyllinen, keltakukkainen unikkokasvi ()

keltaneidonunikko (n)
strandvallmo
  neidonunikkojen sukuun kuuluva kasvi

keltanokkamesikko (n)
gulstrupig honungsstare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltaohdake (n)
kåltistel
  ohdakkeiden sukuun kuuluva kasvi

keltarousku (n)
gulriska
  ruokasieni / ; väriltään keltainen rousku

keltasara (n)
knagglestarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

keltasauramo (n)
färgkulla
  sauramoiden sukuun kuuluva kasvi

keltasirkku (n)
gulsparv
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltavahvero (n)
kantarell
  , kantarellien heimon kauppasieniin kuuluva sienilaji

keltavuokko (n)
gulsippa
  eräs vuokkojen sukuun kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

keltavästäräkki (n)
gulärla
  siro pitkäpyrstöinen pääosin keltainen, hyönteisiä syövä pikkulintu ()

keltaängelmä (n)
ängsruta
  ängelmien sukuun kuuluva kasvi

kelttiläinen (adj)
keltisk
  keltteihin liittyvä

keltuainen (n)
äggula
  munan keltainen osa, joka toimii kehittyvän alkion ravintona

kelvata (v)
duga
  olla kyllin hyvä, sopia, soveltua; olla mieluinen

kelvin (n)
kelvin
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen yksikkö tieteellisessä käytössä (tunnus K)

kelvollinen (adj)
duglig
  sellainen, joka kelpaa; sopiva, soveltuva

kelvoton (adj)
ogiltig
  sellainen, joka tai mikä ei kelpaa johonkin; epäkelpo
värdelös
  huono tai epärehellinen ihminen

kemia (n)
kemi
  tieteenala, joka tutkii aineiden ominaisuuksia ja koostumuksia sekä niiden valmistusta ja muuttamista

kemiallinen (adj)
kemisk
  kemiaan liittyvä

kemiallinen yhdiste (n)
kemisk förening
  aine, joka koostuu kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta

kemikaali (n)
kemikalie
  Kemiallisista aineista ja yhdisteistä käytettävä yhteisnimitys.

keminsaame (n)
kemisamiska
  eräs 1800-luvulla hävinnyt saamelaiskieli

kemisti (n)
kemist
  kemian tutkija tai kemian soveltaja

kemiöläinen (n)
kimitobo
  Pysyvästi Kemiössä asuva henkilö.

kemppi (n)
bladloppa
  kemppien heimon () hyönteinen, tunnetaan myös lehtikemppinä

kengittää (v)
sko
  varustaa hevonen kengillä

kengitysseppä (n)
hovslagare
  erikoiskoulutuksen saanut seppä, joka kengittää hevosia

kenguru (n)
känguru
  mikä tahansa kenguruiden heimoon () kuuluva pussieläinten laji tai sellaisen yksilö

kengännauha (n)
skosnöre
  naru, jolla kenkä sidotaan eli pauloitetaan

kengänpaula (n)
skosnöre
  nauha, jolla kenkä sidotaan eli pauloitetaan.

kenkä (n)
sko
  jalkaa suojaava matala, perinteisesti nahkainen (tai keinomateriaalinen) asuste; matala ei yleensä nilkan yli ulottuva jalkine

kenkänokka (n)
träskonäbb
  eräs vaarantunut Afrikassa elävä suurinokkainen pelikaanilintu (), joka on oman heimonsa Balaenicipitidae ainoa laji.

kenkäraja (n)
uttrampad sko
  loppuun kulunut, rikkinäinen kenkä

kenkävoide (n)
skokräm
  kenkien hoitoon ja kiillottamiseen käytetty voide

kenotafi (n)
kenotaf, minnesvård
  hautamuistomerkki, joka on pystytetty muualla haudatun muistoksi

kenoviiva (n)
bakstreck, bakvänt snedstreck, omvänt snedstreck
  laskeva vinoviiva, jota käytetään lähinnä tietotekniikan merkinnöissä. Vastaava symboli on \.

kenraali (n)
general, härförare
  maavoimien korkein sotilasarvo, vastaa merivoimien amiraalia

kenties (adv)
kanske
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

kenttä (n)
fält
  avoin tasainen alue luonnossa; välittömän konkreettisen toiminnan alue
  urheiluun tai peleihin varattu alue; urheilukenttä, pelikenttä
  kenttävoimakkuutena ilmaistava luonnonilmiöihin liittyvä vektorisuure

kenttähautaus (n)
fältbegravning
  sodassa kuolleiden hautaaminen lähimmän seurakunnan hautausmaahan tai erityiseen kenttähautausmaahan, jos uhreja ei voida siirtää kotiseurakuntiinsa

kenttähautausmaa (n)
fältbegravningsplats
  maastoon haudattujen kalmisto

kenttäväki (n)
fotfolk
  puolueen tai järjestön rivijäsenet

keppi (n)
stav, käpp
  yleensä puinen pitkänmuotoinen esine

keppihevonen (n)
käpphäst
  hevosta esittävä leikkikalu, jolla on aidon näköinen pää, mutta vartalon ja raajojen tilalla keppi

keraaminen (adj)
keramisk
  saviteollisuuden tuottamaan keramiikkaan kuuluva t. sitä koskeva, savi-

keralankaija (n)
ghatsparakit
  eräs kaijojen sukuun kuuluva papukaijalaji () tai sen yksilö

keramiikka (n)
keramik
  astioiksi tai muiksi esineiksi muotoiltua ja poltettua savea

keratiini (n)
keratin
  skleroproteiineihin kuuluva valkuaisaine

keravalainen (n)
kervobo
  Pysyvästi Keravalla asuva henkilö.

keripukki (n)
skörbjugg
  C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti

keritseminen (n)
klippning
  lampaan villan leikkaaminen

keritsimet (n)
fårsax
  saksia muistuttava teräase, joilla keritään

keritä (v)
klippa
  leikata tai ajella villa lampaalta, vuohelta tms.

kerjäläinen (n)
tiggare, bettlare
  kerjäämällä elantonsa hankkiva henkilö

kerjääminen (n)
tiggeri
  kerjätä-verbistä muodostettu teonnimi; pyyteleminen, almujen aneleminen, kerjuulla olo

kerma (n)
grädde
  maidon rasvainen osa, joka voidaan kuoria seisoneen raakamaidon pinnalta; eräs maitotuote

kermainen (adj)
gräddig
  kermaa sisältävä

kermakakku (n)
gräddtårta
  kermavaahdolla kuorrutettu kakku

kermavaahto (n)
vispgrädde, vispad grädde
  vaahdoksi vatkattu kerma

kermaviili (n)
gräddfil
  ruoanvalmistukseen, leivontaan ja esimerkiksi kylmiin kastikkeisiin (dippikastike) käytettävä rasvainen viili, joka valmistetaan kermasta hapattamalla

kerros (n)
våning
  rakennuksessa olevien huonetilojen taso
lager, skikt
  eri materiaalin tai pinnan muodostama taso

kerrossammal (n)
husmossa
  eräitä sammalia

kerrossänky (n)
våningssäng
  sänky, jonka vuoteet on sijoitettu päällekäin, yleensä kahteen tasoon

kerrostalo (n)
höghus, flervåningshus
  tavallisesti kaksi- tai useampikerroksinen rakennus, joka ei ole pientalo; joskus myös yksikerroksinen rakennus, jonka huoneistoihin kulku on järjestetty omien sisäänkäyntien sijasta keskitetysti porraskäytävästä

kerrostaloalue (n)
höghusområde
  alue, jonka rakennuskanta koostuu pääasiassa kerrostaloista

kerrosvoileipä (n)
dubbelmacka
  kahdesta tai useammasta vastakkain asetetusta leipäviipaleesta, joiden välissä on täytteitä, pinottu voileipä

kerta (n)
gång
  yksittäinen tapahtuma, joka voi olla tapahtumasarjan osana tai saattaa toistua sattumalta

kertaa (n)
gång
  kertolaskufunktion operaattori

kertaerä (n)
engångsparti
  kerralla käsiteltävä kauppaerä

kertoa (v)
berätta
  esittää kertomus tai selostaa toiselle jokin asia

kertoja (n)
berättare
  henkilö, joka kertoo jotakin
  (kirjallisuustiede) se, jonka näkökulmasta tarina kerrotaan kaunokirjallisessa teoksessa
multiplikator
  (matematiikka) kertolaskussa luku, joka ilmaisee, millä kerrottava kerrotaan

kertoma (n)
fakultet
  fakulteetti, n:n kokonaisluvun kaikkien lukujen tulo

kertomakirjallisuus (n)
epik
  kaunokirjallisuuden alalaji

kertomerkki (n)
multiplikationstecken, gångertecken
  kertolaskun symbolina käytettävä merkki, rivinkeskeinen piste · tai rasti x

kertomus (n)
berättelse, historia
  satu, tarina

kertosäe (n)
refräng
  laulussa useita kertoja toistettava osuus

kertotaulu (n)
multiplikationstabell
  aritmeettinen taulukko, jossa on yksinumeroisten lukujen kaikkien tulojen arvot

kerä (n)
nystan
  pallon muotoon itsensä ympärille kääritty tai kääriytynyt pitkä esine

keräilyerä (n)
uppsamlingsheat
  joissakin urheilulajeissa (kuten miekkailussa, soudussa ja judossa) kilpailun vaihe, jossa edellisessä vaiheessa hävinneistä kilpailijoista parhaat karsivat keskenään jäljellä olevista jatkopaikoista

keräkaali (n)
vitkål
  (kasvitiede) kookaslehtinen kaalin muunnos, josta erotetaan eri muotoja

keräpäävihvilä (n)
knapptåg
  vihvilöiden sukuun kuuluva kasvi

kerätä (v)
samla, anhopa
  koota yhteen
samla
  kerätä harrastuksena kokoelmaa jostain, keräillä

kesanto (n)
träda
  vuodeksi viljelemättömäksi jätetty pelto tai sen osa

keskeinen (adj)
central, centrisk, mitterst
  tärkeä, olennainen

keskellä (postposition)
i mitten, mitt i
  johonkin nähden ei edessä, takana, ylhäällä, alhaalla, oikealla eikä vasemmalla

keskenkasvuinen (adj)
halvvuxen
  (eläimistä ja kasveista) sellainen, jolla on vielä kasvuaikaa jäljellä, tai kasvu on viivästynyt; usein alle lisääntymisikäinen

keskenmeno (n)
missfall
  ihmisillä raskauden itsestään tapahtuva keskeytyminen ja alkion tai sikiön poistumiminen kohdusta joko itsestään tai lääkärin avustamana

keskeyttää (v)
avbryta
  ~ toisen puhe

keskiaika (n)
medeltiden, medeltid
  ajanjakso Rooman valtakunnan tuhosta 400-luvulla aina uuden ajan ja renessanssin alkuun 1500 jaa.; Suomessa noin 1100-luvulta alkaen

keskihollanti (n)
medelnederländska
  yhteisnimitys muinaishollannin jälkeen, vuosina 1150–1500 nykyisen hollannin kielen levinneisyysalueella puhutuille länsigermaanisille murteille, joilla ei ollut yhteistä kirjakieltä, mutta joiden kaikkien keskinäinen ymmärrettävyys oli erittäin suuri (kielitunnus:dum)

keskikaupunki (n)
innerstad
  kaupungin keskusta liepeineen

keskikenttä (n)
mittfält
  kentän keskiosa

keskikenttäpelaaja (n)
mittfältare
  keskikentällä pelaava pelaaja

keskikokoinen villakoira (n)
mellanpudel
  yksi villakoiran neljästä Suomessa virallisesti hyväksyttävästä kokomuunnoksesta tai tämän yksilö

keskiluku (n)
genomsnitt
  tunnusluku, joka kuvaa aineiston keskikohtaa: jokin keskiarvo, moodi tai mediaani

keskimäärin (adv)
i genomsnitt, i medeltal
  suunnilleen, keskimääräisesti

keskinäinen (adj)
inbördes
  osapuolten välinen, usein vastavuoroinen; joidenkin keskuudessa tapahtuva

keskipiste (n)
mittpunkt, medelpunkt
  kuvion tai kappaleen joka suunnasta ajatellen keskellä oleva piste

keskiranska (n)
medelfranska
  muinaisranskan jälkeinen, nykyranskaa edeltänyt kielimuoto, jota käytettiin noin vuosina 1340–1610 , kun ranskasta tuli Ranskan virallinen kieli

keskisormi (n)
långfinger
  sormi ihmisen kädessä etusormen ja nimettömän välissä

keskitetty ratkaisu (n)
central uppgörelse
  työmarkkinakeskusjärjestöjen neuvottelujen tulos, jossa sovitaan palkoista ja muista työehdoista; ratkaisu yleensä hyväksytetään liittokierroksella

keskittyä (v)
koncentrera, fokusera, samla
  kasaantua/kasautua yhteen paikkaan tai kohtaan

keskittää (v)
koncentrera
  laittaa samaan paikkaan

keskitysleiri (n)
koncentrationsläger
  leiri, jonne kootaan siviilejä liikkuvuuden tai kontaktien rajoittamiseksi

keskiviikko (n)
onsdag
  viikon kolmas päivä, päivä tiistain ja torstain välissä

keskiyläsaksa (n)
medelhögtyska
  ajallisesti muinaisyläsaksan ja nykykielen väliin sijoittunut yläsaksan kielen kehitysvaihe, joka oli käytössä 1050–1350 -luvuilla (kielitunnus: gmh)

keskiyö (n)
midnatt
  kello 24 tai 00:00 - 3:00 aika yöllä

keskiö (n)
centrum
  kappaleen keskellä oleva osa, keskiosa

keskusjärjestö (n)
centralorganisation
  eri alojen ammattiliittojen tai työnantajaliittojen muodostama yhteenliittymä
  saman alan yhdistysten muodostama elin

keskuskanslia (n)
centralkansliet
  eduskunnan kanslian osasto, joka huolehtii täysistuntojen asiakirjojen kääntämisestä ja jakelusta, valtiopäiväasiakirjojen toimittamisesta sekä muista palvelutehtävistä

keskuslaitos (n)
centralanstalt
  kehitysvammaisille asumis- ja hoitopalveluita tuottava julkisen sektorin ylläpitämä hoitolaitos
  kokeelliseen hoitoon keskittynyt suurehko psykiatrinen sairaala
  keskitetysti palveluita tuottava laitos

keskuslämmitys (n)
centralvärme
  järjestelmä, joka hoitaa yhden tai useamman rakennuksen tilojen lämmityksen keskitetysti yhdestä pisteestä käsin

keskuspankki (n)
centralbank
  rahoituslaitos, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus, pääasiassa rahan liikkeellelasku ja rahavarannon säätely eri tavoin

keskuspankkiraha (n)
centralbankspengar
  liikepankkien välisessä maksuliikenteessä käytettävä sähköisen rahan muoto, jonka keskuspankki on luonut; sitä voivat käyttää vain ne toimijat, joilla on tili keskuspankissa

keskuspuisto (n)
centralpark
  kaupungin suuri ja keskeinen julkinen puisto

keskussairaala (n)
centralsjukhus
  suurikokoinen sairaala, jonka tehtävänä on tuottaa erikoissairaanhoidon palveluja sairaanhoitopiirin asukkaille

keskusta (n)
centrum, center
  keskellä sijaitseva osa, keskipisteen lähellä oleva osa
centrum
  kaupungin keskeisin tai tärkein osa
center
  poliittinen keskusta

keskusteleminen (n)
samtalning
  keskustelujen käyminen vuorovaikutuksessa, kahdenkesken tai ryhmässä asioista puhuminen

keskustelu (n)
samtal, diskussion
  ihmisten välinen suullinen ajatustenvaihto

keskusvarasto (n)
centrallager
  varasto, johon tavaraa varastoidaan keskitetysti jaettavaksi edelleen välivarastojen kautta tai suoraan käyttövarastoihin

kestikievari (n)
gästgivargård, gästgiveri gästgivare
  majatalo, jossa hevosilla matkustavat saattoivat yöpyä, ja joiden tehtäväksi oli määrätty majoituksen ja ylläpidon lisäksi postin ja asiakkaiden kyydittäminen seuraavaan majataloon

kestitys (n)
traktamente, traktering, undfägnad
  vieraanvaraisuuden osoittaminen ruokaa ja juomia tarjoamalla

kestitä (v)
traktera
  tarjota syötävää ja juotavaa

kestää (v)
dröja
  olla kestoltaan, viedä tietyn ajan, jatkua

kesy (adj)
tam
  ihmisen läheisyydessä viihtyvä, monesti ihmiseen leimautunut

kesyaasi (n)
tamåsna
  kotieläimenä pidettävä aasin alalaji ()

kesyttää (v)
tämja, domptera domesticera
  tehdä eläin kesyksi
  muuttaa villi eläinlaji jalostamalla kotieläimeksi

kesä (n)
sommar
  Keskileveysasteiden vuodenaika kevään ja syksyn välissä, jolloin saadaan eniten auringonsäteilyä. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuusta elokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla joulukuusta helmikuuhun.

kesäaamu (n)
sommarmorgon
  aamu kesällä; kesäinen aamu

kesäaika (n)
sommartid
  aikajärjestely, jossa kelloja siirretään valoisaksi vuodenajaksi tunnilla eteenpäin

kesäheila (n)
sommarflirt, sommarflört
  väliaikainen seurustelukumppani kesän aikana

kesäilta (n)
sommarkväll
  ilta kesällä; kesäinen ilta

kesäisin (adv)
på sommaren
  useina kesinä tai joka kesä

kesäjuhla (n)
sommarfest
  kesällä pidettävä juhla

kesäkurpitsa (n)
sommarsquash, squash
  kurkkukasveihin kuuluva vihanneshedelmä, (, )

kesäkuu (n)
juni
  vuoden kuudes kuukausi, kuukausi toukokuun ja heinäkuun välissä

kesäkuuruoho (n)
månviol
  kuuruohojen sukuun kuuluva kasvi

kesälahtelainen (n)
kesälaxbo
  Pysyvästi Kesälahdella asuva henkilö.

kesäleski (n)
gräsänka, gräsänkling
  mies tai nainen, jonka puoliso on muualla ja joka tästä syystä viettää kesää yksin (leikillinen)

kesäloma (n)
sommarlov
  kesäaikaan pidetty pitkähkö tauko työstä tai opinnoista

kesämökki (n)
sommarstuga
  kevyt rakennus, jossa oleskellaan lähinnä kesäisin

kesäpuu (n)
höstved, sommarved, sommarvirke
  puun vuosiluston tumma ja tiivis osa, joka on kasvanut lämpimimpänä vuodenaikana

kesäpäivä (n)
sommardag
  päivä kesällä; kesäinen päivä

kesäpäivänseisaus (n)
sommarsolstånd
  pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden valoisin ajankohta juhannuksen tienoilla (noin 21. kesäkuuta); kyseisen ajankohdan jälkeen päivät alkavat lyhentyä pohjoispuoliskolla; kyseisenä ajankohtana aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille

kesärengas (n)
sommardäck
  lumettomana aikana käytettävä autonrengas

kesäteatteri (n)
sommarteater
  kesällä, yleensä ulkoilmassa, toimiva teatteri

kesäyliopisto (n)
sommaruniversitet
  aiemmin kesäisin yliopiston kursseja tarjonnut, nykyisin ympäri vuoden toimiva kaikille avointa yliopisto-opetusta tarjoava oppilaitos

kesäyö (n)
sommarnatt
  kesäinen yö

ketju (n)
kedja
  yhteen liitetyistä metallilenkeistä rakennettu voimansiirtoon tai kiinnitykseen käytetty väline
  yhden johdon alle kuuluvien toimipisteiden kokonaisuus

ketjukirje (n)
kedjebrev
  kirje jonka vastaanottajaa pyydetään lähettämään kirje edelleen useammalle vastaanottajalle

ketjukolari (n)
seriekrock
  useamman kuin kahden auton törmäys peräkkäin

ketjupolttaja (n)
kedjerökare
  taukoamatta tupakoiva henkilö; savukkeiden suurkuluttaja

ketjureaktio (n)
kedjereaktion
  tapahtumien sarja, jossa kaikki paitsi ensimmäinen tapahtuma ovat seurausta yhdestä tai useammasta muusta sarjan tapahtumasta

keto-orvokki (n)
styvmorsviol
  eräs orvokkikasvi, jolla on moniväriset kukat ()

ketoaine (n)
ketonkropp
  elimistössä rasvasta, etanolista tai ketogeenisestä aminohaposta muodostuva pienimolekyylinen yhdiste, jota käytetään elimistön energiantuotantoon

ketohanhikki (n)
silverört
  Suomenkin luonnossa esiintyvä hanhikkien sukuun kuuluva kasvi

ketohämähäkinruoho (n)
spindelört
  hämähäkinruohojen sukuun kuuluva kasvi

ketohärkki (n)
fältarv
  Suomeen 1800-luvulla saapunut härkkien sukuun kuuluva kasvi

ketokurho (n)
stjärntistel
  kurhojen sukuun kuuluva kasvi

ketokylmänkukka (n)
backsippa
  kylmänkukkien sukuun kuuluva kasvi

ketoneilikka (n)
backnejlika, ängsnejlika
  Suomenkin luonnossa esiintyvä neilikkoitten sukuun kuuluva kasvi

ketoni (n)
keton
  orgaaninen yhdiste, jossa on funktionaalinen ryhmä C=O

ketonoidanlukko (n)
låsgräs
  eräs Suomessakin esiintyvä saniaiskasvi ()

ketonukki (n)
flockarv
  nukkien sukuun kuuluva kasvi

ketoruusuruoho (n)
åkervädd
  Suomenkin luonnossa esiintyvä ruusuruohojen sukuun kuuluva kasvi

ketsuppi (n)
ketchup
  sokerilla, suolalla ja etikalla maustettu tomaattikastike

kettu (n)
räv
  (eläintiede) punakettu, koko Suomessa esiintyvä, tavallisesti väriltään punaruskea, koiraeläinten heimon laji ().

kettukusu (n)
pungräv, rävkusu
  eräs kusujen sukuun () kuuluva pussieläinten laji () tai tämän yksilö

ketunleipä (n)
harsyra, surklöver
  eräs käenkaalien sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji () tai sen yksilö

keuhko (n)
lunga
  elin, jolla kaikki nelijalkaiset selkärankaiset hengittävät; ihmisellä on kaksi keuhkoa, joten sana esiintyy useimmin monikossa

keuhkokala (n)
lungfisk
  (yleisesti) mikä tahansa keuhkokalojen alaluokkaan () kuuluva varsieväisten laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) mikä tahansa edellisiin kuuluvan keuhkokalojen lahkon () laji tai sellaisen yksilö

keuhkokalat (n)
lungfiskar
  yksi varsieväisten alaluokista ()
  yksi edelliseen kuuluvista lahkoista ()

keuhkokotilo (n)
lungsnäcka
  mikä tahansa keuhkokotiloihin () kuuluva kotiloiden () laji tai sellaisen yksilö

keuhkokotilot (n)
lungsnäckor
  yhteisnimitys kotiloihin () kuuluvalle, aikaisemmin alaluokaksi tai lahkoksi luokitellulle taksonomiselle ryhmälle (), jolla nykyään ei ole muodollista taksonomista asemaa

keuhkokuume (n)
lunginflammation, pneumoni
  bakteerin tai viruksen aiheuttama keuhkotulehdus, johon liittyy usein yskää, kipua hengitysteissä ja korkea kuume

keuhkorutto (n)
lungpest
  tappavin ruton kolmesta tavallisesta ilmenemismuodosta, jotka voivat esiintyä samanaikaisesti tai erillään; muut ovat paise- ja verirutto

keuhkosyöpä (n)
lungcancer
  keuhkojen pahanlaatuinen kasvain

keuhkoverenkierto (n)
litet kretslopp
  verenkierron osa, joka kulkee sydämen oikeasta kammiosta keuhkovaltimorungon kautta keuhkovaltimoihin ja sieltä edelleen keuhkoja ympäröiviin hiussuoniin, joista veri palaa sydämeen keuhkolaskimoita pitkin sydämen vasempaan eteiseen

keulaharus (n)
förstag
  etuharus, purjeveneen mastoa edestäpäin tukeva harus

keuruulainen (n)
keurubo
  Pysyvästi Keuruulla asuva henkilö.

kevyt (adj)
lätt
  keveä, pieni massaltaan

kevytbetoni (n)
lättbetong
  rakennusmateriaalina käytettävä betoni joka on kevyempää kuin tavallinen betoni

kevytkenkäinen (adj)
lättfotad
  sellainen, jonka seksuaalimoraali on löyhä; käytetään lähes yksinomaan naisista

kevytmaito (n)
mellanmjölk, lättmjölk
  maito jonka rasvapitoisuutta on vähennetty noin 1,5 prosenttiin

kevät (n)
vår
  talven jälkeinen ja ennen kesää oleva vuodenaika. Pohjoisella pallonpuoliskolla maaliskuusta toukokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla syyskuusta marraskuuhun.

kevätesikko (n)
gullviva
  keväällä kukkiva esikkolaji,

kevätjuhla (n)
vårfest
  oppilaitoksen lukuvuoden päättymisen kunniaksi keväällä järjestettävä juhla

kevätkurjenmiekka (n)
våriris
  luontaisesti Kaukasiassa, Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Afganistanissa kasvava kurjenmiekkoihin kuuluva monivuotinen kasvilaji

kevätkääryle (n)
vårrulle
  valmistustavaltaan aasialaisperäinen suolainen välipala, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja pilkottuja vihanneksia

kevätlinnunherne (n)
vårärt
  Suomenkin luonnossa esiintyvä nätkelmien sukuun kuuluva kasvi

kevätpiippo (n)
vårfryle
  Suomenkin luonnossa esiintyvä piippojen sukuun kuuluva kasvi

kevätpuu (n)
vårved
  puun vuosiluston vaalea ja avaraonteloinen osa, joka on muodostunut kasvukauden alussa

kevätpäiväntasaus (n)
vårdagjämning
  keväällä (nykyisin pohjoispuoliskolla noin 21. maaliskuuta ja eteläpuoliskolla noin 22. syyskuuta) ajankohta, jolloin päivä ja yö ovat samanpituiset eli 12 h/12 h; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin syyspäiväntasauksena

kevätruusuleinikki (n)
våradonis
  ruusuleinikkien sukuun kuuluva kasvi

kevättakki (n)
vårjacka
  keväällä pidettävä, talvitakkia kevyempi takki

kevättasauspiste (n)
vårdagjämningspunkten
  taivaanekvaattorin piste, jossa Aurinko näkyy kevätpäiväntasauksen hetkellä, kun se siirtyy eteläiseltä pallon puoliskolta pohjoiselle

kevätvehnä (n)
vårvete
  vehnä, joka kylvetään talven jälkeen keväällä

kevätväsymys (n)
vårtrötthet
  keväisin ilmenevä väsymys pimeän vuodenajan jälkeen

khimaira (n)
chimär
  kreikkalaisen mytologian hirviö jolla oli leijonan pää, vuohen ruumis ja käärmeen tai skorpionin häntä; (laajemmin) groteski sekamuotoinen hirviö

kibbutsi (n)
kibbutz
  israelilaistyyppinen yhteisöllisyyteen, suoraan demokratiaan ja yleensä maanviljelykseen pohjautuva kollektiivitila

kide (n)
kristall
  säännöllisen muotoinen, tasopintojen rajoittama kappale, joka syntyy spontaanisti kiteytymällä

kidehila (n)
kristallgitter
  kiteen kolmiulotteinen hiukkasmalli

kidnapata (v)
kidnappa
  ottaa panttivangiksi; kaapata henkilö vaatiakseen lunnaita, yleisemmin rahaa

kidus (n)
gäl
  useiden vesieläinten hengityselin, veden huuhteleman ulkopinnan tai suolen limakalvon ohutepiteelisiä lisäkkeitä tai poimuja

kiduttaa (v)
tortera, martera
  aiheuttaa toiselle fyysistä tai psyykkistä tuskaa esimerkiksi tietojen saamiseksi

kidutus (n)
tortyr
  kiduttaminen

kiekonheitto (n)
diskus, diskuskastning
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää kiekkoa mahdollisimman pitkälle

kiekua (v)
gala
  (kukosta) laulaa, päästää kiekaisu

kiekuna (n)
gäll
  kiekuminen, kukonlaulu

kielellinen (adj)
språklig
  kieleen kuuluva tai liittyvä

kielenhuolto (n)
språkvård
  kielenkäytön tarkoituksellista ohjailua suosituksin

kieli (n)
tunga, språk
  suussa oleva puheen tuottamisen, nielemiseen ja lämmönsäätelyyn käytettävä lihas
språk, tunga
  kommunikointijärjestelmä (esim. suomen kieli)
sträng
  kielisoitinten ääntä tuottava pingotettu lanka tai jänne
kläpp, tunga
  soittokellon umpinaiseen yläpäähän kiinnitetty metallinen osa (eli läppä), joka lyö kellon laitaan
tunga, plös
  iltti

kieliasu (n)
språkdräkt
  puhutun tai kirjoitetun kielen ilmiasu, jonka laatuun vaikuttavat oikeakielisyys, sanavalinnat ja valittu esitystyyli

kielikunta (n)
språkfamilj
  oletetun ja yleensä myös tieteellisesti todistetun sukulaisuuden perusteella tehdyn jaon mukaisesti yhteen kuuluvien kielten ryhmä, kieliperhe

kielikuva (n)
figur
  (retoriikka) kuvaannollinen, kuvallinen ilmaus

kielikylpy (n)
immersion, språkbad
  opetusmenetelmä, jossa vierasta kieltä (”kylpykieltä”) käytetään tarkoituksellisesti lapsen ympäristössä, yleensä koulussa tai päiväkodissa

kieliopillinen (n)
grammatisk, grammatikalisk
  kielioppiin kuuluva tai liittyvä

kielioppi (n)
grammatik
  oppi kielen rakenteesta ja ominaispiirteistä valitun tarkastelukulman mukaisesti

kielipoliisi (n)
språkpolis
  pikkumainen henkilö, jolle muotoseikat ovat korostuneen tärkeitä

kielisoitin (n)
stränginstrument
  soitin, jonka ääni syntyy kielen värähtelystä, näppäilyn, jouhen hankauksen, vasaran lyönnin tms. seurauksena

kielitaito (n)
språkfärdighet, språkkunnighet, språkkunskap
  (luonnollisen) kielen puhumisen, kirjoittamisen ja ymmärtämisen kyky ja osaaminen

kielitiede (n)
språkvetenskap, lingvistik
  lingvistiikka, luonnollista kieltä tutkiva tiede

kielitieteilijä (n)
lingvist
  kielitieteen tutkija, lingvistikko

kielo (n)
liljekonvalj
  () voimakastuoksuinen metsäkukka, joka kukkii loppukeväästä

kielto (n)
förbud
  estävä käsky tai ohje

kieltolaki (n)
alkoholförbudslag, förbudslag
  alkoholin myynnin kielto; retorisesti myös eräiden muiden päihteiden kielto

kieltää (v)
förbjuda
  pyytää tai pakottaa olemaan tekemättä jotakin tai olemaan käyttämättä jtk

kierre (n)
gänga, helix
  kartio- tai lieriöpintaa ympäri kiertävä käyrä, lieriön geodeettinen viiva

kierrejousi (n)
skruvfjäder
  yksinkertainen kierteellä oleva jousilanka, joka painuu kokoon (puristusjousi) tai venyy (vetojousi) kuormituksen mukaan

kierrekorkki (n)
skruvkork
  pullonkorkki, jonka sisäpinnalla on pullon suuhun ottavat kierteet

kierros (n)
runda
  sellainen umpinainen reitti, usein ympyrä, jonka kiertäminen yhteen suuntaan kulkien tuo takaisin lähtökohtaan
omgång
  monivaiheisen tapahtuman yksi kerta

kierrättää (v)
återvinna
  laittaa kiertoon tai kiertämään

kierrätys (n)
återvinning
  materiaalin, esineen tai muun kulttuurillisen asian hyödyksi käyttö uudessa yhteydessä

kierteisgalaksi (n)
spiralgalax
  galaksi, jonka rakenne on kierteismäinen ja haaroittunut

kiertokanki (n)
vevstake
  mäntämoottorissa tai vastaavassa männän kampiakseliin kiinnittävä osa

kiertokasvit (n)
vindeväxter
  eräs koisomaisten lahkoon () kuuluva kaksisirkkaisten kasvien heimo ()

kiertorata (n)
omloppsbana
  taivaankappaleen tai keinotekoisen satelliitin rata toisen taivaankappaleen ympärillä

kiertää (v)
runda
  kulkea jonkin esteen tms. ympäri tai ohi

kierumatara (n)
snärjmåra
  mataroiden sukuun kuuluva kasvi

kievari (n)
krog
  majatalo

kihlakunta (n)
hundari
  länsisuomalainen pitäjää vastannut yhteiskunnallisen järjestäytymisen yksikkö, myöhemmin mm. tuomarin virka-alue
härad
  lääniä pienempi valtion, mm. poliisin, paikallishallintoalue, jotka Suomessa lakkautettiin 2007 lopussa

kihlasormus (n)
förlovningsring
  kihlauksen merkkinä vasemman käden nimettömässä pidettävä sormus

kihlaus (n)
förlovning
  kahden henkilön välinen sopimus aikomuksesta keskinäiseen avioliittoon

kihlautua (v)
förlova sig, ingå förlovning, trolova sig
  mennä kihloihin, lupautua molemmin puolin avioliittoon, antaa molemminpuolinen avioliittolupaus

kihokit (n)
sileshår
  yksi kihokkikasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

kihokki (n)
sileshår, daggört
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

kihokkikasvit (n)
sileshår
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

kihomato (n)
springmask
  ihmisen kihomato on tartunnan saaneen paksusuolessa loisiva sukkulamato ()

kihti (n)
gikt
  sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön aiheuttaen nivelkipua

kihu (n)
labb
  -suvun rantalintuja

kiihotus (n)
agitation
  kiihottaminen

kiihtyä (v)
accelerera
  (nopeudesta) lisääntyä
trappa
  lisääntyä (jostain muusta kasvamista (tai pienenemistä) kuvaavaasta ominaisuudesta)

kiikari (n)
kikare
  (myös monikossa) optinen laite jossa on yhdistetty kaksi pienikokoista ja yksinkertaista kaukoputkea

kiikoislainen (n)
kikoisbo
  Pysyvästi Kiikoisissa asuva henkilö.

kiillottaa (v)
polera
  tehdä hankaamalla heijastavaksi

kiiltokurjenpolvi (n)
glansnäva
  kurjenpolvien sukuun kuuluva kasvi

kiiltokuva (n)
bokmärke, glansbild
  kiiltävälle paperille painettu tai kiiltäväksi lakattu värillinen kuva joka on stanssattu kuva-aiheen reunoja myöten ja useimmiten korkopuristettu

kiiltopaju (n)
grönvide
  jokien ja järvien rannoilla, ojissa ja kosteilla joutomailla kasvava, pajujen sukuun kuuluva kasvi , joka on Suomen yleisimpiä pajulajeja

kiiltävä (adj)
blank, glansig, glansande
  sellainen, joka kiiltää

kiima-aika (n)
brunsttid
  aika, jolloin eläin on seksuaalisesti aktiivinen

kiiminkiläinen (n)
kimingebo
  Pysyvästi Kiimingissä asuva henkilö.

kiina (n)
kinesiska
  Kiinan valtion kielenä käytettävä mandariinikiina, joka on myös Kiinan kirjakieli

kiinalainen (adj)
kinesisk
  Kiinasta peräisin oleva tai Kiinaan liittyvä

kiinalainen (n)
kines, kinesiska, kinaman
  pysyvästi Kiinassa asuva henkilö; Kiinan kansalainen; syntyperältään kiinalainen

kiinanjokidelfiini (n)
asiatisk floddelfin, baijidelfin
  Jangtse-joessa elänyt, sukupuuttoon kuolleeksi uskottu delfiini ()

kiinanjujuba (n)
jujubär, jujuber
  eräs jujubien sukuun kuuluva paatsamakasvien laji ( ) tai sen yksilö
bröstbär, jujuber, jujubär
  edellisen hedelmä

kiinankielinen (adj)
kinesisk
  (kielitiede) kiinan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.
  kiinaksi esitetty tai tapahtuva, kiinan kielellä oleva.

kiinanpalatsikoira (n)
pekines, pekinges
  Kiinasta lähtöisin oleva koirarotu

kiinnekohta (n)
fäste
  kiinnityspaikka, tukikohta, tukeutumiskohta
fast punkt, fästpunkt, hållpunkt
  yhteys johonkin; perusta; kiintopiste

kiinnelaina (n)
hypotekslån, inteckningskredit, inteckningslån, lån mot inteckning
  vakuudellinen laina, jonka vakuutena on julkiseen kiinnitysrekisteriin tehty merkintä eli kiinnitys

kiinnittää (v)
inteckna
  asettaa erityinen oikeus jonkun omaisuuteen, yleensä lainaa vastaan

kiinnostaa (v)
intressera
  herättää mielenkiintoa

kiinnostava (adj)
intressant
  mielenkiintoa herättävä, mielenkiintoinen, kiintoisa

kiinnostua (v)
bli intresserad, fatta intresse
  olla halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinnostunut (adj)
intresserad, engagerad
  halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinteistö (n)
fast egendom, fastighet
  kiinteä omaisuus, esimerkiksi maa, metsä tai rakennus

kiinteistöhallinto (n)
fastighetsförvaltning
  kiinteistön talouden, toiminnan, henkilöstön, tietohuollon ja juridisten asioiden hoito.

kiinteistönhoito (n)
fastighetsservice, fastighetsskötsel
  kiinteistön ylläpitoon kuuluva säännöllinen toiminta, jolla pysytetään kiinteistön olosuhteet halutulla tasolla. Kiinteistönhoitoa ovat mm. kiinteistön teknisten järjestelmien hoito, kiinteistönhuolto, siivous, ulkoalueiden hoito sekä kiinteistön jätehuolto.

kiinteä (adj)
fast
  kiintonainen, paikallaan pysyvä

kiintokuutiometri (n)
kubikmeter fast mått
  mittaustavan perusteella 1000 litraa, tilavuuden yksikkö, jota käytetään pääasiassa puutavaraa mitatessa

kiintyä (v)
fatta tillgivenhet, fästa
  kasvaa henkisesti tai tunnepohjaisesti johonkin kiinni (myönteisesti, neutraalisti tai kielteisesti)

kiirastorstai (n)
skärtorsdag
  Pääsiäistä edeltavä torstai, kristillinen juhlapäivä.

kiirastuli (n)
skärseld
  kristillisen teologian käsite kuolemanjälkeisestä olotilasta, jossa sielu puhdistuu synneistä ennen taivaaseen pääsyä

kiire (n)
brådska
  ajan vähyydestä sen tarvittavaan määrään verrattuna seuraava usein jännitteinen tilanne
hast
  kiireellistetty toiminta

kiireellinen (adj)
brådskande, angelägen, bråd
  sellainen, joka pitää hoitaa viivyttelemättä

kiireinen (adj)
hastig, bråd, snabb
  sellainen johon liittyy kiireen tunne

kiireisyys (n)
snabbhet
  kiireen tunne

kiiruna (n)
fjällripa
  kylmässäkin hyvin toimeentuleva metsäkanalintu (), jota tavataan runsaana puuttomilla ja karuilla tuntureiden lakialueilla.

kiirunankello (n)
högfjällsklocka
  kellojen sukuun kuuluva kasvi

kiiski (n)
gärs
  pieni kolmipiikkinen pohjakalalaji ()

kiistakapula (n)
tvistefrö, tvisteämne stridsäpple
  erimielisyyksien aiheuttaja, riidanaihe, kiistanaihe; kiistelty asia

kiistellä (v)
disputera
  kinastella sanallisesti

kiistelty (adj)
kontroversiell, omstridd
  sellainen mistä on vallalla erilaisia näkemyksiä tai mistä ei ole päästy sopuun

kiistämätön (n)
oförnekbar, oförneklig
  sellainen mikä ei ole kiistettävissä
oförnekad
  sellainen mitä ei ole kiistetty

kiitollinen (adj)
tacksam, förbunden
  kiitosta osakseen kohdistuneesta teosta tms. osoittava
tacksam
  otollinen, erittäin sovelias, helposti tulosta ja mielihyvää tuottava, palkitseva

kiitollisuudentunne (n)
tacksamhetsskuld
  kiitolliseen mieleen liittyvä tunnetila

kiitollisuus (n)
tacksamhet
  kiitolliseen mieleen liittyvä myönteinen tunne; se, että on kiitollinen

kiitos (interjection)
tack
  kiitollisuutta tai arvostusta ilmaiseva sana
snälla, tack
  kohteliaisuus pyydettäessä jotain

kiitos (n)
tack
  kiitollisuudentunteen sanallinen ilmaisu

kiitos (preposition)
tack vare
  (+ gen.) jonkin tai jonkun ansiosta

kiittää (v)
tacka
  ilmaista jonkun tekemän asian olleen hyödyllinen tai arvostavansa sitä, yl. sanomalla kiitos: osoittaa arvostusta jotakin kohtaan

kiivetä (v)
klättra, kliva
  liikkua ponnistellen (yleensä kaikkia raajoja käyttäen) ylöspäin

kiivi (n)
kivi, kiwi
  heimon ja suvun Uudesta-Seelannista peräisin olevien lentokyvyttömien lintujen yleisnimitys
  laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen, alun perin kiinalainen köynnöskasvi, kiiviköynnös ; sen hedelmä

kikherne (n)
kikärt
  eräs syötävä palkokasvi ()

kikkeli (n)
snopp
  siitin

kili (n)
killing
  (eläintiede) alle kuuden kuukauden ikäinen vuohen vuona

kilistä (v)
klinga
  pitää korkeaa, kilisevää ääntä, tyypillisesti metallin tai lasin aiheuttamaa

kiljukaula (n)
skrikhals
  henkilö, jolla on tapana esiintyä äänekkäästi siihen sopimattomissa tilanteissa

kiljukotka (n)
större skrikörn
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kiljunta (n)
tjut
  toistuva kimeä huuto, kilju, usein pelon tai tuskan seurauksena

kilkki (n)
ishavsgråsugga, skorv
  pohjoisilla merialueilla ja Itämeressä elävä siiralaji,

kilogramma (n)
kilogram
  massan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tuhat grammaa; tunnus kg

kilohaili (n)
skarpsill, brisling, vassbuk
  Euroopan merissä elävä, suuresti silakkaa muistuttava sillin lähisukuinen kalalaji (), jonka vatsa on "terävä" ja vatsaevät sijaitsevat selkäevän etupuolella

kilometri (n)
kilometer
  pituusmitta, joka vastaa tuhatta metriä, tunnus km

kilowattitunti (n)
kilowattimme
  energian yksikkö, joka vastaa tuhatta wattituntia; SI-järjestelmässä 3,6 miljoonaa joulea eli 3,6 megajoulea

kilowattituntimittari (n)
elmätare
  mittari, jolla mitataan kulutetun sähköenergian määrää

kilpa-ajaja (n)
racerförare
  henkilö, joka työkseen ajaa moottoriurheilua

kilpa-auto (n)
racerbil
  auto, jolla on tarkoitus kilpailla esim. rallissa tai NASCARissa

kilpailija (n)
konkurrent, tävlare, tävlande
  joka osallistuu kilpailuun tai kilpailee muiden kanssa

kilpailu (n)
tävling
  peli tai muu sellainen tapahtuma, jossa kilpaillaan voitosta tai palkinnosta

kilpailukykyinen (adj)
konkurrenskraftig
  sellainen, jolla on kilpailukykyä

kilpasoutu (n)
kapprodd
  nimitys soudulle urheilulajina

kilpi (n)
sköld, vapensköld
  taistelussa käytettävä kädessä pidettävä metallinen tai puinen suojus

kilpikonna (n)
sköldpadda
  kilvellinen matelija

kilpimäinen (adj)
sköldlik
  (lehdestä) jonka ruoti lähtee lavan keskeltä

kilpirauhanen (n)
sköldkörtel
  selkärankaisen kaulassa lähellä kurkunpäätä sijaitseva umpieritteinen rauhanen

kilpirusto (n)
sköldbrosk
  kahdesta yhteenkasvaneesta levymäisestä puoliskosta muodostunut ihmisen kurkunpäätä tukevista rustoista suurin

kilpukka (n)
dyblad
  eräs kilpukoiden sukuun kuuluva vesikasvien laji () tai sen yksilö

kilpukkakasvi (n)
dybladsväxt
  mikä tahansa kilpukkakasvien () heimoon kuuluva vesikasvilaji tai sellaisen yksilö

kiltinänsaame (n)
Kildinsamiska
  Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjd

kiltti (adj)
snäll
  hyvää toiselle tahtova

kiltti (n)
kilt
  perinteinen skotlantilainen miesten ruutukankainen hame

kimaira (n)
chimär
  kahden eriperimäisen yksilön sulauma, joka syntyy, kun hedelmöittyneet munasolut sulautuvat yhteen

kimalainen (n)
humla
  rakenteeltaan kömpelön oloinen yhteiskunnissa elävä mesipistiäinen, josta on useita lajeja (Bombus)

kimberliitti (n)
kimberlit
  volatiileistä rikastunut kaliumpitoinen ultraemäksinen vulkaaninen kivi, joka sisältää runsaasti tiettyjä sopeutumattomia alkuaineita; yksi maailman harvinaisimmista kivilajeista, saattaa sisältää timantteja

kimeä (adj)
gäll
  (äänestä) korkea ja kova

kimo (adj)
skimmel
  hevosesta, joka syntyy tummana ja vaalenee iän myötä valkoiseksi

kimrööki (n)
kimrök
  hienojakoinen puhdas hiili, jota valmistetaan teollisesti kuivatislaamalla tai asetyleeniä käyttäen hiilipitoisista aineista, aiemmin tervanpolton sivutuote

kina (n)
bråk, gräl, larm
  pienimuotoinen väittely, kiistely jostakin asiasta

kinematiikka (n)
kinematik
  kappaleiden liikkeitä, puuttumatta liikkeitä aiheuttaviin voimiin, käsittelevä osa mekaniikkaa, dynamiikan osa

kinkku (n)
skinka
  sian reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa

kinnas (n)
tumvante, vante
  usein nahasta tehty, käteen laitettava, parillinen vaatekappale, jossa on uloke peukalolle ja yhteinen tila muille neljälle sormelle

kinneri (n)
cykelbil
  jaloilla poljettava ihmiskäyttöinen ajoneuvo, nykyisin usein korilla varustettu kolmipyöräinen nojapyörä; eräänlainen polkuauto

kinoa (n)
quinoa
  savikoihin kuuluva kasvi, jonka siemeniä käytetään ruoanvalmistuksessa viljojen tapaan ()

kinos (n)
driva
  tuulen kuljettamaa ja pitkänomaiseksi muodostelmaksi kasaamaa irtoainesta

kioski (n)
kiosk
  pieni kauppa

kipinä (n)
gnista
  palamisessa tai hankauksessa (ilmaan) vapautuva pieni hehkuva kappale

kippari (n)
skeppare
  pienehkön laivan päällikkö, laivuri

kipparinlakki (n)
skepparmössa, vegamössa
  miesten merihenkinen koppalakkimainen lakki

kippis (interjection)
skål
  alkoholiryyppyä juotaessa sanottava huudahdus

kipsata (v)
gipsa
  päällystää kipsillä

kipsi (n)
gips
  vaalea kalsiumsulfaattimineraali, joka esiintyy luonnossa rakeisena, levymäisenä tai kuituisena kerrostuneiden kalkkikivien ja suolakerrostumien yhteydessä.
  kalsiumsulfaatin kidevedellinen muoto (CaSO₄ · 2H₂0)

kipu (n)
smärta
  fyysisen tai henkisen tuskan tuntemus

kipulääke (n)
smärtlindrande medicin, smärtstillande medicin
  kipua lievittävä lääke, analgeetti

kirahvi (n)
giraff
  märehtijöihin kuuluva Afrikan savannien ja arojen eläin (), pitkän kaulansa ansiosta maailman korkeimmaksi tunnettu maanisäkäs

kiri (n)
spurt ryck
  pinnistys loppuhetkellä, esim. juoksussa vähän ennen maaliin tuloa; ponnistus aikataulun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi

kiristysside (n)
åtsnörande binda
  raajan ympärille sidottu side, joka estää sen verenkierron kokonaan

kirja (n)
bok
  paperiarkeista koottu sidos tai nidos, johon on painettu tekstiä ja mahdollisesti kuvia

kirjaaja (n)
registrator
  henkilö, joka virastossa tai vastaavassa ottaa vastaan saapuvat asiakirjat ja pitää niistä kirjaa

kirjahylly (n)
bokhylla
  huonekalu, seinän viereen tuleva hylly jossa pidetään kirjoja ja usein muita esineitä

kirjailija (n)
författare
  henkilö, joka kirjoittaa kirjoja ammatikseen tai harrastuspohjalta, ja jonka teoksia on julkaistu

kirjailu (n)
brodyr
  kirjomalla tehty tekstiilin koristekuvio, koruommel
brodering
  tekstiilin koristelu kirjomalla, kirjonta, koruompelu

kirjaimellisesti (adv)
bokstavligt
  sananmukaisesti, täsmälleen; kirjain kirjaimelta; jotakin sanottua tai kirjoitettua sellaisenaan noudattaen

kirjain (n)
bokstav
  äänteisiin perustuvan kirjoitusjärjestelmän merkki

kirjakauppa (n)
bokhandel, boklåda
  pääasiassa kirjoja myyvä liike

kirjakauppias (n)
bokhandlare
  kirjakaupan pitäjä, kirjojen myyjä

kirjakieli (n)
skriftspråk, bokspråk
  kielioppisääntöjen noudattamiseen pyrkivä kirjoitettu yleiskieli

kirjallinen (adj)
skriftlig
  sellainen, joka on kirjoitetussa muodossa, kirjoittamalla ilmaistu
litterär
  sellainen, joka liittyy kirjallisuuteen, kirjallisuuteen liittyvä

kirjallisuus (n)
litteratur
  kirjoitettu kieli eri muodoissa, kaikkien kirjoitettujen, painettujen ja perimätietona siirtyneiden kielellisten tuotteiden kokonaisuus; kirjallisuus kuuluu taidemuotoihin

kirjallisuusterapia (n)
biblioterapi
  hoitomuoto, jossa hyödynnetään valmista kirjallista aineistoa tai itse tuotettua tekstiä

kirjanpainaja (n)
granbarkborre
  , kuusen tuholainen, joka jättää puuhun erikoisia syömäkuvioita

kirjanpito (n)
bokföring
  yrityksen tai muun yhteisön taloudellisen toiminnan ja tilan kirjaaminen yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella; voidaan ajatella taloushallinnon tuottamana palveluna, mutta yrittäjä voi tehdä sen itse

kirjanpitäjä (n)
bokhållare
  henkilö joka hoitaa yrityksen tai yhteisön kirjanpitoa ja pitää yllä tietoa taloudellisesta toiminnasta ja tilasta yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella

kirjapaino (n)
tryckeri, boktryckeri
  painotuotteiden valmistuspaikka, painotalo

kirjapainotaito (n)
boktryckarkonst
  taito valmistaa kiintolaatta- tai leimasinmenetelmää kehittyneemmällä tavalla painotuotteita

kirjasin (n)
typ
  metallisessa ladontakappaleessa, kirjakkeessa, oleva kohokuvio, jolla kirjain tai muu merkki painetaan paperille

kirjasintyyppi (n)
typsnitt
  painetun tai sähköisesti tuotetun tekstin ulkonäköstandardi

kirjasto (n)
bibliotek
  valtion tai kunnan hallinnoima laitos, josta voi lainata muun muassa kirjoja ja CD-levyjä; lainakirjasto, lainasto
  kirjoista tai musiikista muodostuva kokoelma, jonkun omistamat kirjat
programbibliotek, bibliotek
  ohjelman suorituksen aikana käytettävien aliohjelmien kokoelma

kirjastoauto (n)
bokbuss
  (tavallisesti linja-autosta muokattu) auto, jota käytetään kirjaston toimipisteenä

kirjastokortti (n)
bibliotekskort, lånekort
  kortti joka oikeuttaa kirjojen ja muun materiaalin lainaamiseen kirjastosta

kirjastonhoitaja (n)
bibliotekarie
  kirjastoa vastuullisena hoitava henkilö, jolla on kirjastolain mukainen kelpoisuus kirjastonhoitajana toimimiseen

kirjava (adj)
brokig
  jossa on useita värejä, monivärinen

kirje (n)
brev
  vastaanottajalle osoitettu kirjoitettu tiedonanto

kirjeitse (adv)
brevledes
  kirjeen välityksellä

kirjekaveri (n)
brevvän
  kirjeenvaihtotoveri, kirjeystävä

kirjekuori (n)
kuvert
  paperista taiteltu kuori, päällys, johon kirje laitetaan postitusta varten. Kirjekuori voidaan sulkea kostuttamalla liimapinta.

kirjekyyhky (n)
brevduva
  viestien kuljettamiseen käytetty kesykyyhky

kirjelaatikko (n)
brevlåda
  laatikko, johon jätetään lähetettävät kirjeet ja kortit

kirjemaksu (n)
brevporto
  kirjeestä perittävä postimaksu

kirjevaaka (n)
brevvåg
  vaaka jolla punnitaan kirjeitä, joiden postimaksut määräytyvät kirjeen painosta

kirjoa (v)
brodera
  koristella koruompeleella, koruommella

kirjoitettu (adj)
skriftlig
  sellainen, joka on tuotettu tai muuten saatettu kirjalliseen muotoon

kirjoittaa (v)
skriva
  yhdistelemällä kirjoitusmerkkejä tuottaa tekstiä, esim. kynällä paperille tai tietokoneen näppäimistöllä tai muulla syöttölaitteella

kirjoittaja (n)
skribent, skrivare
  henkilö, joka kirjoittaa tai on kirjoittanut

kirjoittaminen (n)
skrivande, utskrivning
  sanojen tai tekstin tuottaminen kirjoitusmerkkejä käyttäen

kirjoittautua (v)
anteckna
  kirjoittaa tai kirjoituttaa itsensä jhk. osallistujaksi, henkilörekisteriin tms.

kirjoitus (n)
skrift
  taito kirjoittaa, merkitä muistiin kirjainmerkeillä
  kirjoittamalla laadittu tuotos, teksti

kirjoituskone (n)
skrivmaskin
  mekaaninen laite, jolla voi näppäimiä painellen kirjoittaa tekstiä paperille

kirjoituskouristus (n)
grafospasm, skrivkramp
  pitkäkestoisen kynällä kirjoittamisen aiheuttama lihaskouristus kädessä

kirjoituskramppi (n)
grafospasm, skrivkramp
  pitkäkestoisen kynällä kirjoittamisen aiheuttama lihaskouristus kädessä

kirjoituspöytä (n)
skrivbord
  pöytä, jonka päällä kirjoitetaan

kirjoitustaito (n)
skrivkonst
  kirjoittamisen taito

kirjoitusvirhe (n)
misskrivning, skrivfel
  kirjoituksessa tapahtunut virhe, kirjaimet väärässä järjestyksessä tai puuttuvia tai ylimääräisiä kirjaimia sanassa

kirjopapurikko (n)
dårgräsfjäril
  eräs täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhosten laji () tai sen yksilö

kirjopikarililja (n)
kungsängslilja
  pikarililjojen sukuun kuuluva kasvi

kirjopillike (n)
hampdån
  eräs pillikkeiden sukuun kuuluva huulikukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

kirjosieppo (n)
svartvit flugsnappare
  sieppojen heimoon kuuluva Suomessakin pesivä varpuslintu

kirkko (n)
kyrka
  (kristinusko) kirkkorakennus; rakennus, jossa pidetään jumalanpalveluksia
  järjestynyt kristillinen yhteisö, tietyn alueen tai kokonainen kirkkokunta

kirkkoherra (n)
kyrkoherde
  seurakunnan johtajana toimivan papin virkanimike sekä Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa että Suomen ortodoksisessa kirkossa

kirkkokahvit (n)
kyrkkaffe
  tavallisimmin jumalanpalveluksen tai muun hartauden jälkeen kirkkovieraille järjestettävä kahvitarjoilu

kirkkokonsertti (n)
kyrkokonsert
  kirkossa pidettävä konsertti

kirkkokunta (n)
kyrka, kyrkosamfund
  uskonnollinen yhteisö, etenkin kristillisperäinen, jolla on yhteinen uskontunnustus

kirkkonummelainen (n)
kyrkslättbo
  Pysyvästi Kirkkonummella asuva henkilö.

kirkkopahennus (n)
kyrkoförargelse
  huono käytös kirkossa

kirkkopäivät (n)
kyrkodagar
  Suomen evankelis-luterilaisen kirkon joka toinen vuosi eri paikkakunnilla järjestämä tilaisuus, jossa kirkon työntekijät, luottamushenkilöt ja maallikot pohtivat ajankohtaisia aiheita

kirkkoraati (n)
kyrkoråd
  seurakunnan hallintoelin, johon kuuluu papiston lisäksi seurakuntalaisia ja jonka tehtävänä on pitää kristillistä siveydenhoitoa ja kirkkokuria seurakunnassa, valvoa kirkon ja seurakunnan omaisuuden ja varojen hoitoa ja hallintoa

kirkkotarha (n)
kyrkogård
  hautausmaa

kirkkovuosi (n)
kyrkoår
  kirkon adventista alkava ja pyhäinpäivään päättyvä ajanjakso

kirkkoväärti (n)
kyrkovärd
  seurakunnan taloudesta vastannut henkilö

kirkonkello (n)
kyrkklocka
  kirkon torniin tai erilliseen tapuliin sijoitettu suuri metallinen soittokello, jota soitetaan mm. ennen jumalanpalveluksen alkua ja hautajaisten yhteydessä

kirkonkylä (n)
kyrkby
  historiallisesti kyläyhteisön, johon on saatu oma pappi ja muodostettu seurakunta, maille rakennettu oma kirkko ja sen lähiympäristöön muodostunut taajama

kirkonlaina (n)
kyrkolån
  suurinta osaa Suomen evankelis-luterilaisia seurakuntia koskenut lakiin perustunut laina, jolla kerättiin rahaa valtiolle sen menojen rahoittamiseksi

kirkonrotta (n)
kyrkråtta
  eräs leikki, jossa piileksitään

kirkua (v)
skrika
  huutaa kauhun vallassa, yleensä kimeällä ja korkealla äänellä

kirnu (n)
kärna
  maatalousyhteiskunnassa käytetty manuaalisesti toimiva laite, jolla valmistettiin maidosta voita kirnuamalla

kirnupiimä (n)
kärnmjölk
  voita kirnuttaessa sivutuotteena syntyvä hapan tai imelä ruokajuoma

kirnuta (v)
kärna
  tehdä maidosta voita, tavanomaisesti edestakaisella liikkeellä kirnussa

kiroilla (v)
svära
  käyttää kirosanoja puheessaan

kirpeä (adj)
frän
  (mausta) hapokas, terävä, hapan

kirppu (n)
loppa
  jokin Siphonaptera-lahkon pieni, siivetön, sivuilta litistynyt hyönteinen, joka hyppii voimakkailla takajaloilla ja elää loisena lämminveristen karvapeitteessä imien verta

kirppusara (n)
loppstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

kirpputori (n)
loppmarknad, loppis, lopptorg
  paikka jossa voi ostaa ja myydä käytettyjä tavaroita

kirsikka (n)
körsbär
  kirsikkapuu tai pensas

kirsikkapuu (n)
körsbärsträd
  lehtipuu, jossa kasvaa kirsikoita

kirsikkatomaatti (n)
körsbärstomat
  tomaatin muunnos, jonka nimi johtuu sen pienestä koosta

kirsu (n)
mule, nosspegel, nosspets
  eräiden nisäkkäiden (koira- ja kissaeläinten) karvattomana erottuva kuonon pää, jossa ovat sieraimet, eläimen "nenä"

kirurgi (n)
kirurg
  leikkauksia suorittava lääkäri, kirurgian harjoittaja

kirurgia (n)
kirurgi
  leikkausten avulla hoitava lääketieteen haara

kirurginen (adj)
kirurgisk
  kirurgiaan liittyvä

kirva (n)
bladlus
  mikä tahansa kirvojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

kirvat (n)
bladlöss
  eräs nivelkärsäisten lahkoon kuuluva hyönteisheimo ()

kirveli (n)
rotkörvel
  mikä tahansa kirvelien sukuun () kuuluva sarjakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kirvelit (n)
rotkörvlar
  yksi sarjakukkaiskasvien heimon suvuista ()

kirves (n)
yxa
  työkalu tai ase, jossa kiilamainen terä on kiinnitettynä poikittain varteen

kirvesmies (n)
timmerman
  rakennusalan ammattilainen, joka hoitaa työmailla erityisesti kaikki puurakentamiseen liittyvät työt

kisailla (v)
leka, spela
  kisata, osallistua kisaan, kilpailla leikkimielisesti

kisko (n)
skena
  poikkileikkaukseltaan määrämuotoinen pitkänomainen tanko tai lista, joka tavallisesti toimii liikkuvan esineen kannattimena, ohjaimena tai johteena

kiskoa (v)
dra
  vetää tai repiä kovalla voimalla

kislév (n)
kislév
  kislévkuu, kislév-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi hešván- ja tevét-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin marras-joulukuussa

kissa (n)
katt
  kissaeläinlaji (), jossa on useita rotuja; tarkoitetaan tavallisesti maatilojen hyötyeläimenä ja lemmikkinä pidettyä puolikesyä kotieläintä ()

kissaeläin (n)
kattdjur
  petoeläinten lahkoon kuuluvaan kaksiosaiseen kissaeläinten heimoon () kuuluva eläinlaji

kissanhiekka (n)
kattsand, kattströ
  kissan hiekka-astiaan laitettava kosteudesta paakkuuntuva seos

kissankello (n)
liten blåklocka
  yksi kellojen sukuun kuuluvista kellokasvien lajeista () tai sen yksilö

kissanminttu (n)
kattmynta
  mikä tahansa kissanminttujen suvun () kasvi

kissanpentu (n)
kattunge
  kissan jälkeläinen tai nuori kissa aina 6–10 kuukauden ikään asti

kissanpäivät (n)
latmansdagar, sötebrödsdagar
  onnellinen, huoleton ja yltäkylläinen elämä

kissansilmä (n)
kattöga
  punainen polkupyörän takaheijastin

kissimirri (n)
kissekatt
  (hellittelevä, lastenkieltä) kissa

kisälli (n)
gesäll
  käsityöläisammateissa koulutuksen, mutta ei vielä mestarin oikeuksia saaneen ammattilaisen arvonimi

kitakieleke (n)
gomspene
  kitapurjeeseen kiinnittynyt ja kurkun yllä riippuva lihaskudoksesta muodostunut pieni kielimäinen uloke, pikkukieli

kitapurje (n)
gomsegel
  suulaen pehmeä osa, lakipurje

kitara (n)
gitarr
  luutusta kehittynyt sormilaudallinen tasapohjainen, tavallisesti 6-kielinen kielisoitin

kitasampi (n)
hus
  suurikokoisin sampi (), josta saadaan beluga-kaviaaria

kiteeläinen (n)
kidesbo
  Pysyvästi Kiteellä asuva henkilö.

kitiini (n)
kitin
  polysakkaridi, jota esiintyy mm. sienten soluseinissä, hyönteisten tukirangoissa ja äyriäisten kuorissa

kitka (n)
friktion
  kahden toisiaan koskettavan pinnan välillä ilmenevä liukumista vastustava voima

kitsi (n)
kitsch
  taiteellisesti arvoton, mauton taide-, kirjallisuus tai musiikkiteos, muu esine tai ilmiö

kitti (n)
kitt
  halkeamien ja kolojen täyte- ja siloitemassa, joka kuivuessaan kovettuu

kitupiikki (n)
snåljåp, girigbuk
  äärimmäisen saita ihminen

kiuas (n)
bastuaggregat, bastuugn
  laite jolla lämmitetään sauna

kiuaskivi (n)
bastusten
  saunan kiukaan päällä kuumennettava kivi

kiukaislainen (n)
kiukaisbo
  Pysyvästi Kiukaisissa asuva henkilö.

kiukku (n)
ilska
  kielteinen tunne, suuttumus, vihastus

kiukkusuoni (n)
tjuvsena, änkestöt
  kyynärhermo, johon osuva isku aiheuttaa voimakasta säteilevää kipua ja puutumista koko käteen

kiulukka (n)
nypon
  ruusunmarja

kiuru (n)
sånglärka
  , kesäisin korkealla avoimen viljelysmaan yllä lentelevä laululintu

kiurunkannus (n)
nunneört
  eräitä unikkokasveja (Corydalis-suku)

kiusallinen (adj)
genant, pinsam
  nolo, epämukava

kiusata (v)
anfäkta, besvära, reta
  olla ilkeä toiselle, esim. nimitellä tai satuttaa fyysisesti

kiusaus (n)
anfäktelse
  mielihalu yleensä jotakin kiellettyä tai sopimatonta kohtaan

kiva (adj)
kul, härlig, kiva, skön, underbar
  miellyttävä, mukava, hauska, hyvännäköinen

kivenhakkaaja (n)
stenhuggare
  henkilö, joka työstää, muotoilee ja asettelee, yleensä luonnosta louhittua kiveä eri käyttökohteisiin

kivennuoliainen (n)
grönling
  () pohjan läheisyydessä elävä vihertävänruskea kala

kivennäismaalaji (n)
mineraliskt jordämne
  (geologia) kalliosta ja kiviaineksesta murentumalla syntynyt maalaji, esimerkiksi sora, hiekka, savi ja moreeni

kivennäisvesi (n)
mineralvatten
  virvoitusjuomana myytävä vesi, joka on peräisin luonnollisesta lähteestä tai johon on lisätty erilaisia suoloja, usein myös hiilihappoa

kives (n)
testikel
  urospuolisten nisäkkäiden sukupuolielimiin kuuluva, kivespussissa sijaitseva, siittiöitä tuottava rauhanen

kivespussi (n)
pung, skrotum
  miehen sukupuolielin, jossa kivekset sijaitsevat

kivi (n)
sten
  kalliolohkare, kallioperästä irronnut kiinteä kappale
  mineraaliyhdisteet kiinteänä materiaalina
  eräiden pelien ja urheilulajien pelivälineet ja pelinappulat
  tiili

kivihiili (n)
stenkol, kol
  kiinteä ja hauras, väriltään musta tai mustanruskea rasvankiiltoinen tai himmeäpintainen, hiilen, vedyn, hapen, typen ja rikin yhdisteitä sekä rautaa, magnesiumia, kalsiumia, kaliumia, piitä, klooria ym. alkuaineita sisältävä hiilikivilaji

kivihuulikala (n)
stensnultra
  huulikalojen heimoon kuuluvan -suvun ainoa laji () tai sen yksilö

kivikausi (n)
stenålder
  historian aikakausi, jolloin työkalujen pääasiallinen valmistusmateriaali oli kivi

kivikirkko (n)
kyrka av sten, stenkyrka
  (arkkitehtuuri) kivestä tai tiilestä rakennettu kirkko, vastakohtana puukirkolle

kivikirves (n)
stenyxa
  esihistoriallinen kirves, jonka terä on tehty kivestä

kivinen (adj)
stenig
  sellainen, jossa tai jolla on kiviä

kivinilkka (n)
tånglake, ålkusa
  (erityisesti) edelliseen kuuluva laji tai sen yksilö

kivisimppu (n)
stensimpa
  yksi simppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista () tai sen yksilö

kivitasku (n)
stenskvätta
  (yleisesti) mikä tahansa kivitaskujen sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) laji tai sen yksilö

kivuttomuus (n)
smartfrihet
  se, että on kivuton

kivääri (n)
gevär
  pitkällä rihlatulla piipulla varustettu tuliase, jolla ammutaan metallihylsyisiä ammuksia

klaani (n)
släkt
  tietystä yhteisestä esivanhemmasta periytyvä sosiaalinen yhteisö

klaava (n)
klave
  metallirahan arvopuoli, vastakohta kruuna

klarinetisti (n)
klarinettist
  klarinetin soittaja

klarinetti (n)
klarinett
  puupuhaltimiin kuuluva puhallinsoitin

klarinettikonsertto (n)
klarinettkonsert
  konsertto klarinetille

klassinen (adj)
klassisk
  muinaisen Kreikan ja Rooman sivistykseen kuuluva, sille ominainen tai sitä koskeva

klassismi (n)
nyklassicism
  taiteessa erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttanut tyylisuunta

klaustrofobia (n)
klaustrofobi
  kammo suljettuja tiloja kohtaan, ahtaanpaikankammo

klausuuri (n)
klausur
  luostariin sulkeutuminen

klaviatuuri (n)
klaviatur
  pianon ja pianonkaltaisten soittimien koskettimisto, sormio

klementiini (n)
clementin
  pieni ja makea sitrushedelmä

kliinikko (n)
kliniker
  lääkäri, joka toimii käytännön lääkärintyössä tai alan opettajana

kliininen (adj)
klinisk
  potilaaseen kohdistuva; potilaalla oleva

kliininen psykologia (n)
klinisk psykologi
  mielenterveyden tutkimiseen ja hoitoon erikoistunut psykologian osa-alue

klimppi (n)
klimp
  möykky, kokkare

klisee (n)
kliché, klyscha
  kulunut idea tai sanonta, joka on jo menettänyt ilmaisuvoimansa

klitoris (n)
klitoris, kittlare
  (anatomia) naisen sukupuolielinten herkin osa

klooni (n)
klon
  suvuttomasti monistettu elollinen yksilö, joka on geneettisesti identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

kloori (n)
klor
  halogeeneihin kuuluva alkuaine

kloorihapoke (n)
klorsyrlighet
  HClO₂, esiintyy ainoastaan kloriiteissa

klootti (n)
klot
  kirjan kansissa käytetty kyllästetty, kovaksi viimeistelty kaksiniitinen päällystekangas

kloriitti (n)
klorit
  kloriitti-ioni, kloorin ja hapen muodostama anioni, ClO₂−

klotoidi (n)
klotoid
  spiraali, jonka kaarevuus muuttuu suoraviivaisesti

klovni (n)
clown, pajas, pellejöns
  perinteinen sirkuksen hahmo, tietyllä tavalla maskeerattu ja puettu ilveilijä

klusterianalyysi (n)
klusteranalys
  tilastomatemaattinen menetelmä, jolla aineistosta saadaan esille kimppuja

klyyvari (n)
klyvare
  fokkapurjeen etupuolelle keulapuuhun tai erilliseen puomiin kiinnitettävä pitkittäispurje, halkaisija, tuulenhalkaisija

klöntti (n)
klump
  epämääräinen kappale tai määrä jotakin ainetta

knalli (n)
plommonstop, knallhatt, kubb
  tukeva, pyöreäkupuinen huopahattu: knallihattu

koala (n)
koala
  Australiassa asuva pyöreäkuonoinen ja hännätön pussieläinlaji () tai sen yksilö

koboltti (n)
kobolt
  eräs alkuaine, kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli, jota käytetään metalliseoksissa, kemiallinen merkki Co

kobolttikanuuna (n)
koboltkanon
  gammasäteilyä lähettävä laite, jota käytettiin syövän hoidossa

kobolttipommi (n)
koboltbomb
  ydinpommi, jossa koboltin on tarkoitus räjähdyksessä muuttua radioaktiiviseksi ja saastuttaa ympäristöään laajasti

kodeiini (n)
kodein
  eräs heikko opioidi, jota käytetään lievänä kipu- ja yskänlääkkeenä

kodikas (adj)
hemtrevlig, trivsam
  sellainen, joka on kodinomainen, kotoinen; viihtyisä

kodikkuus (n)
hemtrevlighet, trevnad, trivsel
  se, että on kodikas

kodinkone (n)
hushållsmaskin
  kodinhoidossa apuna käytettävä laite

kodittomuus (n)
hemlöshet
  se, että on koditon

koe (n)
prov
  toimenpide jonkin tutkimiseksi, testi

koetinkivi (n)
probersten
  kivi, jota käytetään kulta- ja hopeapitoisuuden määrittämisessä

koeviikko (n)
provvecka
  oppilaitoksissa aika, jolloin keskitetysti pidetään viimeisimpien kurssien tentit

kofeiini (n)
koffein
  piristävä alkaloidi 1,3,7-trimetyyliksantiini, jota on useissa kasveissa, mm. kahvissa ja teessä

kofeiiniton (adj)
koffeinfri
  sellainen, joka ei sisällä kofeiinia

kognaatti (n)
kognat, släktord
  sukulaissana; sana jolla on sama alkuperä

kohdata (v)
träffa
  nähdä, tavata sattumalta, osua toisiinsa, törmätä

kohde (n)
föremål
  se, jolle, jota varten tai johon kohdistuen jotakin tehdään tai huomio, tunteet kohdentuvat

kohderyhmä (n)
målgrupp
  jonkin yhteisen tekijän yhdistämä ryhmä ihmisiä, jolle tuotetta tai palvelua pyritään myymään tai markkinoimaan

kohdistaa (v)
rikta, rätta, adressera, inrikta, ställa in
  suunnata jokin johonkin

kohdunkaula (n)
livmoderhals
  (elimistö) emättimen ja kohdunrungon välinen kohdun osa, cervix uteri

kohina (n)
brus
  kohiseva ääni

koho (n)
flöte, kork, vakare
  joissakin kalastusvälineissä, kuten ongessa tai kalastusverkossa käytettävä kelluva esine, joka ilmaisee veteen upotetun pyydyksen paikan tai pitää siihen kiinnitettyä pyydystä halutulla syvyydellä

kohokki (n)
glim
  kohokkien () suvun kasvi

kohokohta (n)
höjdpunkt, klimax
  jonkin tapahtuman tai esim. tarinan huipentuma

kohopaino (n)
högtryck
  painomenetelmä, jossa väri levitetään pinnalle, jossa kuvio on koholla ja joka sitten painetaan painettavaan pintaan

kohortti (n)
kohort
  Roomalaisen legioonan yksikkö, jossa oli noin 500 miestä

kohota (v)
stiga, höja sig jäsa, pösa, resa sig
  nousta: liikkua ylöspäin tai ylemmäs

kohotusaine (n)
hävmedel, jäsmedel
  taikinan kohottamiseen käytettävä aine (kuten hiiva, leivinjauhe, sooda)

kohta (adv)
snart, just, strax
  hetken päästä, pian, tovin kuluttua

kohta (n)
plats, punkt
  suhteelliseen tarkkarajainen paikka jossakin

kohtalo (n)
öde
  asioiden kulku tai yleensä huono lopputulos ikään kuin se olisi ennalta määrätty

kohteliaisuus (n)
artighet, komplimang, hövlighet
  se, että on kohtelias; hyvät tavat

kohtelias (adj)
artig, hövlig
  sellainen, joka on ystävällinen ja huomaavainen

kohti (postposition)
mot
  päin jotakin

kohtu (n)
livmoder
  (elimistö) naaraspuolisilla nisäkkäillä oleva lihaksikas elin, jonka sisällä sikiö kasvaa ja kehittyy

kohtusyöpä (n)
livmoderkräfta
  yleensä kohdunrungon syöpä l. endometriumsyöpä

kohtuullinen (adj)
måttlig
  kohtuuden rajoissa oleva

kohvajää (n)
svämis
  uhkujää

kohyponyymi (n)
kohyponym
  vieruskäsite; X on Y:n kohyponyymi, jos X:llä ja Y:llä on sama yläkäsite

koi (n)
gryning
  auringonvalo taivaanrannalla hieman ennen auringonnousua: aamunkoi, koitto, koite, päivänkoi, sarastus
mal
  jokin noin 3000-lajisen aitokoiden eli varsinaisten koiperhosten heimon () hyönteinen

koija (n)
koj
  (merenkulku) makuusija aluksessa
koja
  (murteissa) pieni maja, koju tms.

koillinen (adj)
nordostlig
  sellainen, joka sijaitsee koillisessa, koillisessa oleva tai koillisesta tuleva, koillisen puoleinen

koillinen (n)
nordost
  väli-ilmansuunta pohjoisen ja idän välissä

koira (n)
hund
  Canidae-heimon suden sukuinen kotieläimeksi kesyyntynyt eläin ()

koira-allergia (n)
hundallergi
  allergia, jossa potilas on yliherkkä koiran allergeeneille

koiraeläimet (n)
hunddjur
  (eläintiede) petoeläinten lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Heimoa ja sen lajien yksilöitä nimitetään usein koiriksi.

koirakko (n)
hundekipage
  ihmisen ja koiran muodostama kokonaisuus

koirakusu (n)
kortörad rävkusu
  eräs kusujen sukuun () kuuluva pussieläinten laji () tai tämän yksilö

koiramainen (adj)
hundaktig, hundlik
  koiralle ominainen, koiran kaltainen

koiranheinä (n)
hundäxing
  (erityisesti) koiranheinien sukuun kuuluva

koiranheisi (n)
olvon
  kukkiva pensas (), jonka eräitä lajikkeita käytetään koristekasveina

koirankieli (n)
hundtunga
  (erityisesti) rohtokoirankieli, koirankielien sukuun kuuluva

koirankoppi (n)
hundkoja
  yleensä asuintalon tontilla sijaitseva, koiraa varten tehty rakennelma

koiranruoka (n)
hundmat
  koirien ravinnoksi valmistettu ja tarjottava ruoka

koiranäyttely (n)
hundutställning
  koirien näyttely- ja arvostelutapahtuma

koirarotu (n)
hundras
  jalostamalla luotu, tiettyjen rotumääritelmien mukaisten koirien ryhmä

koiras (n)
hane
  uros, sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, joka hedelmöittää naaraan munasolut

koiraspuoli (n)
hankön
  koiras, uros

koiravero (n)
hundskatt
  kunnan asukkaiden hallussa olevista koirista perittävä vero

koivikko (n)
björkbestånd, björkdunge
  metsäalue, jossa kasvaa ainoastaan tai pääasiassa koivuja

koivu (n)
björk
  puukasvisuku (), jonka lehtipuulajeja Suomessa kasvaa kolme: hieskoivu, rauduskoivu ja vaivaiskoivu. Koivu on tuulensuosija, jonka kukinto on kerrottu norkko. Koivun hedelmä on pähkylä.

koivumetsä (n)
björkskog
  (metsätalous) pääasiallisesti koivuista muodostuva metsä

kojelauta (n)
instrumentbräda, instrumentpanel
  moottoriajoneuvon ohjaamon paneeli, jossa sijaitsee mittaristo ja monissa tapauksissa myös osa hallintalaitteistosta. Mittaristoon kuuluu yleensä ainakin nopeus-, moottorinlämpö- ja polttoainemittari sekä varoitusvaloja

kokaiini (n)
kokain
  kokapensaista saatava alkaloidi, joka stimuloi keskushermostoa estämällä dopamiinin, noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa hermosoluun; käytetään päihteenä valkoisen jauheen muodossa yleensä nuuskaamalla nenään

kokea (v)
uppleva
  havainnoida tapahtumia; käydä läpi jokin tuntemus; tehdä joitain tekoja, jotka voivat muuttaa tietomäärää, mielipiteitä tai kykyjä

kokeilu (n)
experiment
  ajatuksen tai suunnitelman käytännön testaus yksittäisellä kokeella tai takemällä useita kokeita

kokematon (adj)
oerfaren
  jolla ei ole paljon tai lainkaan kokemusta

kokemusperäinen (adj)
empirisk
  kokemuksesta johtuva; kokemukseen perustuva

kokemäkeläinen (n)
kumobo
  Pysyvästi Kokemäellä asuva henkilö.

kokilli (n)
kokill
  terästehtaan tai valimon valumuotti, kestomuotti

kokka (n)
för, stäv
  aluksen etuosa, veneen keula

kokki (n)
kock, kokerska
  johtava ruoanlaittaja, usein keittiömestari; ravintolakokki
kock
  morfologialtaan pallonmuotoinen bakteeri

kokko (n)
brasa, bål
  suuri kasa puuta, joka on kerätty polttamista varten; iso nuotio

kokkolalainen (n)
karlebybo
  Pysyvästi Kokkolassa asuva henkilö.

koko (adj)
hel
  kaikki, täysi

koko (n)
storlek
  Kertoo absoluuttisista tai suhteellisista fyysisistä mitoista, sen kuinka suuri tai pieni joku tai jokin on. Koko voidaan ilmaista numeroin tai kirjainsymbolein. Esimerkiksi pituus, leveys, syvyys; pinta-ala; tilavuus.

koko ajan (adv)
hela tiden
  jatkuvasti, toistuvasti, taukoamatta

kokoelma (n)
samling, galleri, kollektion, uppsättning
  kerätty valikoima jonkin mallin mukaisesti järjestettynä

kokolattiamatto (n)
heltäckningsmatta
  koko lattian peittävä kiinteästi kiinnitetty tekstiilinen matto

kokonaan (adv)
fullständigt
  täysin; kaikki osat mukaan lukien

kokonaiskysyntä (n)
totalefterfrågan
  yksityisten kulutusmenojen, yksityisten investointien, julkisten kulutusmenojen, julkisten investointien ja nettoviennin summa kansantaloudessa tietyn ajanjakson aikana

kokonaisluku (n)
heltal
  positiivinen tai negatiivinen jakamaton ja desimaaliton luku, lukujoukon ℤ luku

kokonaisuus (n)
helhet, fulländning, totalitet
  yhteenkuuluvien osatekijöiden muodostama yhdessä toimiva yhdistelmä tai järjestelmä

kokonuotti (n)
helnot
  ¹/₁-nuotti, neljä ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa koko tahdin pituinen nuotti

kokoomuslainen (n)
samlingspartist
  Kansallinen Kokoomus -puolueen eli kokoomuksen poliitikko, jäsen tai kannattaja

kokoontuminen (n)
sammankomst
  yhteen tuleminen, kerääntyminen

kokopäivätyö (n)
heldagsarbet, heltidsarbete
  säännöllisenä työaikana kokopäiväisesti viitenä päivänä viikossa tehtävä työ

kokoushuone (n)
mötesrum
  usean henkilön päätöksentekotilaisuuksiin tai muihin tapaamisiin käytettävä pienehkö kokoontumistila

kokouspalkkio (n)
mötesarvode
  päätöksentekotilaisuuteen osallistuville henkilöille maksettava rahasumma

koksi (n)
koks
  kuivatisle, joka syntyy kaasulaitoksen sivutuotteena tai vartavasten koksittamalla; nimetään lähtöaineen tai käyttötarkoituksen mukaan; käytetään polttoon, kemianteollisuuden tarpeisiin ja masuuneissa.

koksittaa (v)
förkoksa
  tuottaa koksia kuivatislaamalla kivihiiltä

koktaili (n)
cocktail
  cocktail

kolajuoma (n)
cola
  kolapähkinän makuinen kasviuutejuoma, joka on useimmiten värjätty tummanruskeaksi sokerikulöörilla

kolari (n)
krock
  kulkuneuvojen yhteentörmäys

kolea (adj)
kylig
  (säästä) kylmä

koleerinen (adj)
kolerisk
  helposti kiivastuva, kiivasluonteinen

kolera (n)
kolera
  koleravibrion () aiheuttama akuutti vaarallinen tartuntatauti, joka saadaan saastuneen juomaveden tai ruoan mukana

kolesteroli (n)
kolesterol
  ihmisen ja eläinten kaikkiin kudoksiin välttämättömänä kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteenliukenematon kiteinen steroideihin kuuluva alkoholi, jota maksa tuottaa ja jota saadaan myös ravinnosta

kolhoosi (n)
kolchos
  osuustoiminnallinen maatila Neuvostoliitossa

koliini (n)
kolin
  eräs vitamiinin tavoin toimiva ravintoaine (kemiallinen kaava C₅H14NO+)

kolikko (n)
mynt, peng
  metallista lyöty raha, usein pieniarvoinen metalliraha

kollaasi (n)
kollage
  useista kuvista tai kohtauksista liittämällä tehty teos

kollageeni (n)
kollagen
  tukikudoksen yleisin säiemäinen proteiini

kollehta (n)
kollekt
  eräiden kristillisten kirkkokuntien (katolisen, anglikaanisen ja luterilaisen) käyttämä, jumalanpalveluksen alussa luettava yleinen rukous

kollektiivi (n)
kollektiv
  yhteistoiminnallinen yksikkö

kollektiivinen (adj)
kollektiv
  yhteisöä koskeva, yhteisöllinen

kollektiivisana (n)
kollektiv
  kieliopilliselta luvultaan yksiköllinen substantiivi, joka tarkoittaa useista olioista koostuvaa ryhmää tai muuta kokonaisuutta

kolli (n)
hankatt
  uroskissa, urospuolinen kissa
paket
  rahti- tai matkatavaran kuljetusyksikkö, joka voi olla pakkaustavan mukaan pahvilaatikko, matkalaukku, paali, häkki, paketti, säkki tms.

kolloidi (n)
kolloid
  (kemia) ympäröivään väliaineeseen sekoittunut aine, joka muodostuu häviävän pienistä hiukkasista. Väliaineena saattaa toimia vesi, alkoholi, ilma, rasva tms.

kollokaatio (n)
kollokation
  samassa lausekkeessa usein esiintyvät sanat

kolmannes (n)
tredjedel
  kolmasosa, yksi kolmasosaa

kolmas (adj)
tredje
  numeroa kolme vastaava järjestysluku. Toisen jälkeen ja ennen neljättä.

kolmas valtakunta (n)
Tredje riket
  saksalaisten antama nimitys natsi-Saksalle

kolme (numeral)
tre
  3, roomalaisilla numeroilla merkittynä III, luku kahden ja neljän välissä; vastaava järjestysluku: kolmas

kolmekymmentä (numeral)
trettio
  30, roomalaisilla numeroilla merkittynä XXX, luku kahdenkymmenenyhdeksän ja kolmenkymmenenyhden välissä. Vastaava järjestysluku: kolmaskymmenes.

kolmetoista (numeral)
tretton
  13, roomalaisilla numeroilla merkittynä XIII, luku kahdentoista ja neljäntoista välissä. Vastaava järjestysluku: kolmastoista.

kolmikko (n)
tretal, trialis, trial
  triaali; kieliopillinen luku, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kolme. On tavattu vain eräiden austronesialaisperäisten kielten pronomineilla.

kolmiloikka (n)
tresteg
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on edetä kolmella loikalla mahdollisimman pitkälle

kolminaisuudenpäivä (n)
Heliga Trefaldighets dag
  Pyhän Kolminaisuuden päivä, ensimmäinen sunnuntai helluntain jälkeen

kolmio (n)
triangel, trekant
  monikulmio, jossa on kolme sivua ja kolme kulmaa
trea
  asunto, jossa on kolme huonetta (kun keittiötä ja kylpyhuonetta ei lasketa huoneiksi)

kolmipiikki (n)
storspigg
  pohjoisen pallonpuoliskon vesissä elävä noin 4–7 cm pitkä kala (), jolla on selässään nimensä mukaisesti kolme piikkiruotoa

kolmipyörä (n)
trehjuling
  kolmella pyörällä varustettu polkupyörä

kolmisointu (n)
treklang
  sointu, joka koostuu kolmesta sävelestä, jotka ovat terssin päässä toisistaan eli, jossa kaksi muuta säveltä on pohjasäveleeseen nähden terssin ja kvintin päässä siitä

kolmisädetyräkki (n)
rävtörel
  Suomessakin esiintyvä tyräkkien sukuun kuuluva kasvi ; Suomessa muinaistulokas

kolmoisolento (n)
trippelgångare
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa kahta muuta niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kolmoispiste (n)
trippelpunkt
  faasidiagrammin piste, jossa sama aine voi samanaikaisesti olla sekä kiinteässä, nestemäisessä että kaasumaisessa olomuodossa

kolmonen (n)
trea
  kolmen numero, numero 3; numerolla kolme merkitty tai järjestetty

kolo (n)
hål
  pieni kuoppa tai syvennys, reikä

kolokvintti (n)
kolokvint
  Intiassa ja Pohjois-Afrikassa kasvava kurkkukasvi () ja sen marja

kolonialismi (n)
kolonialism
  siirtomaapolitiikka; erityisesti eurooppalaisten valtojen 1800-luvun lopusta 1900-luvun puoliväliin harjoittama

kolonna (n)
kolonn
  sotilasajoneuvojen rivistö, saattue

kolportööri (n)
kolportör
  markkinoilla kiertävä kauppias, usein aatteellisten kirjojen kauppias, joka saarnasi tai viihdytti lauluesityksillä

koltansaame (n)
skoltsamiska
  Suomessa ja luoteisella Venäjällä puhuttava saamelaiskieli (kielitunnus: sms)

koltta (n)
skolt
  kolttasaamelainen
skoltlapska, skoltsamiska
  kolttasaamelaisten puhuma kieli, koltansaame

kolumbaario (n)
kolumbarium#Ruotsi
  huone tai muu tila, joka on varattu säilytyspaikaksi polttamalla haudattujen tuhkauurnille

kolvi (n)
lödkolv
  juottamisessa käytettävä kuumennettava työkalu, juotosvasara
destillationskolv, retort
  laboratorion kuumennettava lasiastia

koma (n)
koma
  komeetan ytimen ympärillä oleva Auringon säteilyn irrottama pöly- ja kaasupilvi; huntu

komea (adj)
stilig, snygg, vacker
  ulkonäöltään miellyttävä (erityisesti miehestä)
imponerande, praktfull, storslagen, ståtlig
  näyttävä, vaikuttava, suurellinen

komealupiini (n)
blomsterlupin
  , alkujaan pohjoisamerikkalainen, näyttävästi kukkiva rehu- ja koristekasvi, paikoin haitallinen vieraslaji

komedia (n)
komedi
  huvinäytelmä; yksi draaman lajeista

komeetta (n)
komet
  pääasiassa jäästä koostuva aurinkokunnan kappale, jonka ympärillä on Auringon säteilyn irrottama koma ja kaasu- tai pölypyrstö

komennus (n)
kommendering
  tilapäinen työtehtävä, jonka henkilö suorittaa toisessa paikassa tai toisissa tehtävissä kuin normaalin työnsä

komentaa (v)
kommando
  käskeä, määrätä

komentaja (n)
kommendör, kommendörkapten
  yksi merivoimien sotilasarvoista, vastaa Suomessa maa- ja ilmavoimien everstiluutnanttia

komentosilta (n)
kommandobrygga
  konealuksen yläkannella oleva tila ohjaamoineen, josta kapteeni, perämies ja laivaan tullut luotsi valvoo, usein myös ohjaa, laivan kulkua

komentovyö (n)
koppel
  päällystövyö

komitatiivi (n)
komitativ
  seuraa tai kuulumissuhdetta ilmaiseva sijamuoto; suomen komitatiivissa olevan sanan sijapääte on -ine, johon substantiivien kohdalla liittyy myös omistusliite.

komitea (n)
kommitté
  jonkin erityiskysymyksen pohtimiseksi asetettu tai nimitetty ryhmä ihmisiä

kommentoida (v)
kommentera
  antaa lausunto jostakin asiasta

kommentti (n)
uttalande
  jotain kommentoiva ilmaus; mielipiteen ilmaus, selitys, huomautus

kommunikea (n)
kommuniké
  tiedonanto, varsinkin viranomaisten julkaistavaksi antama ilmoitus

kommunismi (n)
kommunism
  Karl Marxin kapitalismin kritiikin ja yhteiskunnallisen kehityskulun tarkastelun yhteydessä hahmottama ekstrapolaatio ja Marxin ajatuksille perustuva ideologia yhteiskunnallisen kehityskulun huipentumasta, joka saavutetaan Marxin mielestä välttämättömän sosialismin välivaiheen kautta, kun yhteiskunta on kehittynyt korkealle tasolle; vallitsee yhteiskuntaluokaton yhteiskunnallinen utopia, jossa toteutuu tuotantovälineiden yhteisomistus ja raha ja valtio ovat poistuneet tarpeettomina
  pääasiassa Vladimir Leninin ajatuksille perustuva poliittinen aate, joka pyrkii käytännöllisesti syrjäyttämään porvariluokan ja porvarien hallitseman valtion väkivaltaisen vallankumouksen kautta ilman Marxin teoretisoimaa sosialismin välivaihetta, ja johtoporukalla on pyrkimys kehittää maata valtiojohtoisesti sosialismiin ja etenevästi kohti Marxin utopiaa; yksityisomaisuus valtiollistetaan tai kollektivisoidaan; oikeammin marxismi-leninismi; käytetty myös sanaa bolševismi
  1900-luvulla eri maissa kokeiltu nimellisesti sellaiseksi kutsuttu ja marxismi-leninismillä perusteltu, mutta Marxin alkuperäisistä ja Leninin käytännöllisistä ajatuksista suurestikin poikkeava yhteiskuntamalli, jossa ainakin nimellisesti kommunistisen puolueen johtama totalitaarinen valtio omisti pääosan tuotantovälineistä ja toteutti keskusjohtoista suunnitelmataloutta; kutsuttu myös valtiokapitalismiksi, valtiososialismiksi tai reaalisosialismiksi; tunnetuimpia harjoittajia Josif Stalin (stalinismi) ja Mao Zedong (maolaisuus)

kommunisti (n)
kommunist
  kommunistisen puolueen jäsen; entisissä reaalisosialistisissa maissa usein yhteiskuntaa ohjanneen ja hallinneen puolueen jäsen tai työntekijä
  kommunismin kannattaja
  kuka tahansa hyvin vasemmistolaiseksi tunnustautuva tai puhujan sellaisena pitämä henkilö

komparaatio (n)
komparation
  adjektiivin, adverbin ja joskus myös substantiivin taivuttaminen vertailuasteissa ts. niiden asettaminen keskenään laadulliseen järjestykseen. Tässä yhteydessä voidaan puhua myös vertailuluokista. Esimerkkejä:

komparatiivi (n)
komparativ
  voittoaste, on vertailuaste, joka ilmaisee komparaatiossa keskimmäisen asteen

kompassi (n)
kompass
  suunnan määritykseen tarkoitettu laite, jonka neula näyttää pohjoinen–etelä-suunnan

kompassiruusu (n)
kompassros
  kompasseissa, kartoissa, merikartoissa ja joskus myös koristeena käytettävä kuvio, joka osoittaa ilmansuunnat

kompensaatio (n)
kompensation
  korvaus menetyksestä, haitasta tai alivoimasta

kompleksiluku (n)
komplext tal
  luku, joka koostuu reaaliluvusta ja imaginaariyksiköstä

komplikaatio (n)
komplikation
  lisävaikeus, pulma, mutka

kompostoida (v)
kompostera
  maaduttaa käyttämällä kompostia

kompostori (n)
kom&shy;posterare; kompostor
  kompostin ylläpitoon käytettävä laite tai säiliö

kompressori (n)
kompressor
  sähköllä tai polttomoottorilla toimiva pumppu, joka pumppaa kaasua pienempään tilaan ja lisää painetta

kompura (n)
klant
  joka on taipuvainen kompuroimaan

kondensaattori (n)
kondensator
  elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti, joka kykenee varastoimaan energiaa

kondenssivesi (n)
imma
  kylmälle pinnalle tai jäähdytyslaitteistoihin ilmasta tiivistyvä vesi

kondiittori (n)
konditor, sockerbagare
  sokerileipuri, konditoriatuotteiden valmistaja

kondiktio (n)
kondiktion
  (velvoiteoikeus) edunpalautus

konditionaali (n)
konditionalis
  ehtotapa, tapaluokka, joka ilmaisee epävarmuutta tai ehdollisuutta. Konditionaalin pääte suomen kielessä on -isi.

konditoria (n)
konditori, kondis
  makeita leivonnaisia valmistava sokerileipomo, jonka yhteydessä on monesti kahvila

kondomi (n)
kondom, gummi
  siittimen päälle yhdynnän ajaksi laitettava ehkäisyväline, jolla pyritään estämään raskaus ja sukupuolitautien leviäminen

konduktanssi (n)
konduktans
  sähkönjohtavuus (tunnus G, yksikkö S); admittanssin reaaliosa, resistanssin käänteisarvo

konduktööri (n)
konduktör
  junan matkustamon tai raitiovaunun valvoja, joka tarkastaa tai myy matkalippuja

kone (n)
maskin
  mekaaninen tai sähköinen laite, joka välittää tai muuttaa energiaa suorittamaan tai avustamaan jotakin tehtävää

koneenhoitaja (n)
maskinist, maskinskötare
  tuotantolaitoksessa tuotantoon käytettävän laitteiston käytönvalvontaa ja ylläpitoa työnään toteuttava henkilö

konehuone (n)
maskinrum
  huone tai suljettu tila, joka sisältää esimerkiksi moottorin, koneistoja, mahdollisesti myös polttoainetta

koneistus (n)
bearbetning
  koneellinen työstö

konekivääri (n)
kulspruta, maskingevär
  raskas alle 20 mm kaliiperin sarjatuliase, joka on suunniteltu pitkiin tulisarjoihin

konepaja (n)
maskinverkstad
  metallituotteita valmistava teollisuuslaitos

konepistooli (n)
kulsprutepistol, maskinpistol
  pistoolipatruunaa ampuva kevyt konetuliase

konetekniikka (n)
maskinteknik
  mekaanisten koneiden ja laitteiden suunitteluun, rakentamiseen, käyttöön ja ylläpitoon liittyvän teknologian soveltamisala

konetuliase (n)
maskineldvapen
  tuliase, joka kykenee ampumaan sarjatulta

konetykki (n)
automatkanon
  tykki, jolla voidaan ampua sarjatulta

konflikti (n)
konflikt
  syvä ristiriita, etujen tai näkemysten yhteentörmäys, selkkaus

konformismi (n)
konformism, likformighet
  yhdenmukaisuuspyrkimys, yksilön mukautuminen enemmistön mielipiteeseen, arvoihin tai käyttäytymiseen

koniini (n)
koniin
  eräs myrkyllinen alkaloidi

konjakki (n)
konjak
  Ranskassa Cognacin maakunnassa valmistettava, tammitynnyreissä vanhennettava viinitisle, vahva alkoholijuoma

konjakkivoi (n)
konjaksmör
  kuumien jälkiruokien kanssa nautittava maustevoi, jossa on konjakkia ja sokeria

konjugaatio (n)
konjugation
  vastinkromosomien rinnanasettuminen meioosin alkuvaiheessa

konjunktio (n)
konjunktion
  sidesana, sanaluokka sanoja ja lauseita yhdistäville sanoille. Konjunktiot jakautuvat rinnastuskonjunktioihin ja alistuskonjunktioihin
  "ja"-sanaa vastaava looginen konnektiivi, tai sen avulla muodostettu yhdistetty väittämä: jos A on tosi ja B on tosi
  kahden taivaankappaleen asettuminen katsojaan nähden samalle linjalle; aspekti, jossa taivaankappaleiden välinen kulmaetäisyys ekliptikaa pitkin laskettuna on 0°

konkelo (n)
påfällningsträd
  kaatunut puu, joka nojaa pystyssä olevaan puuhun

konkordanssi (n)
konkordans
  yhtäpitävyys, yhdenmukaisuus

konkurssi (n)
konkurs
  vararikko; kyvyttömyys maksaa velkojalle (eli takaisin rahan lainaajalle)

konnanleinikki (n)
blåsranunkel
  Suomenkin luonnossa esiintyvä leinikkien sukuun kuuluva kasvi

konsangviniteetti (n)
konsangvinitet
  verisukulaisuus

konsentraatio (n)
koncentration
  liuoksessa liuenneena olevan ainemäärän pitoisuuden (hiukkasten lukumäärää) liuoksen tilavuusyksikköä kohti ilmaiseva suure, jonka yksikkö on (mol/dm³) tai (mol/l)

konsertti (n)
konsert
  tilaisuus, jossa esitetään musiikkia; musiikkiesitys

konsessiivinen (adj)
koncessiv
  myöntävä, salliva, myöntyvä

konsiliarismi (n)
konciliarism
  uudistusliike katolisessa kirkossa 1300–1500-luvuilla, joko korosti kirkolliskokousten (konsiili) valtaa yli paavin vallan

konsonantti (n)
konsonant, medljud
  äänne, jota äännettäessä ilmavirta ei pääse etenemään esteettä suun keskilinjalla

konstruoida (v)
konstruera
  tehdä konstruktio, rakentaa, muodostaa

konsuli (n)
konsul
  virkamies, joka kuuluu ulkomaanedustukseen ja joka mm. valvoo maansa kauppaetuja

konsultaatio (n)
konsultation
  neuvottelu yl. saman alan toimijan kanssa ratkaisun löytämiseksi tai neuvon saamiseksi asiantuntijalta

konsultti (n)
konsult
  henkilö, jonka toimenkuva on tarjota asiantuntijapalveluita erityisesti yrityksille

kontiainen (n)
mullvad
  eurooppalainen maamyyrä , maahan kaivamissaan käytävissä elävä hyönteissyöjälaji

kontiolahtelainen (n)
kontiolaxbo
  Pysyvästi Kontiolahdella asuva henkilö.

kontrabasso (n)
kontrabas, basfiol, ståbas
  suurin ja matalaäänisin perinteisessä sinfoniaorkesterissa käytettävistä jousisoittimista

kontrabassosaksofoni (n)
kontrabassaxofon
  toiseksi matalaäänisin käytössä oleva saksofoniperheen jäsen

kontribuoida (v)
kontribuera
  osallistua, ottaa osaa

kontti (n)
container
  rahtauksessa käytetty standardimittainen tavaran kuljetussäiliö

konttialus (n)
containerfartyg
  rahtilaiva, joka kuljettaa standardikokoisia kontteja

konttorikone (n)
kontorsmaskin
  konttorissa käytettäviä kirjoitus-, lasku- ym- koneita

konvehti (n)
pralin, konfekt
  pieni, tavallisesti täytetty ja suklaalla päällystetty, makeinen

konvikti (n)
konvikt, konviktorium
  ylioppilastäysihoitola, yliopistossa oleva sisäoppilaitos, erityisesti teologian ylioppilaiden kodinomainen asuntola

kookos (n)
kokos
  kookospalmu (Cocos nucifera), sen hedelmä tai jokin siitä saatu tuote

kookosmaito (n)
kokosmjölk
  kookospähkinän mallosta tehty vaalea, maitomainen neste

kookospalmu (n)
kokospalm
  sulkapalmuihin lukeutuva puu , jonka hedelmä kookospähkinäksi kutsuttu on kookas luumarja

kookospähkinä (n)
kokosnöt
  kookospalmun hedelmä, kookas luumarja, jota kutsutaan arkikielessä pähkinäksi

kookosvesi (n)
kokosvatten
  kirkasta nestettä, jota saadaan nuorten vihreiden kookospähkinöiden sisältä; lähes puhdasta vettä

koolapuu (n)
kolaträd
  (yleisesti) mikä tahansa koolapuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

kooma (n)
koma
  syvä tajuttomuus

koomikko (n)
komiker
  komedian esittäjä

koominen (adj)
komisk
  komiikan tyylilajin mukainen
  huvittava, hilpeyttä aiheuttava

koommin (adv)
därefter
  sittemmin, jälkeenpäin

koostaa (v)
kompilera
  muodostaa kokoamalla otteita eri lähteistä

koostua (v)
bestå, sammansätta
  muodostua joistakin osista

koota (v)
samla
  kerätä

kopio (n)
kopia
  alkuperäisen (esineen tai asian) jäljennös

koppalakki (n)
uniformsmössa
  lyhytlippainen ja korkea ylhäältä pyöreä ja lättänä hattu, jota käyttävät useissa maissa poliisit ja armeijan päällystö

koppi (n)
cell
  hyvin pieni huone

koppisiemeninen (adj)
gömfröig
  (kasvista) sellainen, jolla on emilehdessä siementä suojaava umpinainen tyviosa

koppisiemeninen (n)
angiosperm, gömfröväxt
  koppisiemeninen kasvi, kukkakasvi

kopti (n)
koptiska
  muinaisesta egyptin kielestä kehittynyt kieli, joka on käytössä enää koptilaisen kirkon kielenä (koodi: cop)
kopt
  Egyptin koptilaisen kristityn väestön jäsen

koptilainen (adj)
koptisk
  Egyptin koptilaiseen kirkkoon,sen jäseniin, kopteihin, tai koptin kieleen liittyvä

koraali (n)
koral
  (musiikki) eri aikakausina eri kirkkokunnissa erilaisia muotoja saanut kirkkolaulu. Koraali on myös virren sävelmä.

koralli (n)
korall, koralldjur
  eräiden korallieläinten (Anthozoa) muodostama runkokunta ja sen kalkkinen kivettymä; nämä kivettymät etenkin kaupallisesti esim. koruissa hyödynnettynä

korallihiekka (n)
korallsand
  korallieläinten jäänteistä muodostuneesta korallikalkkikivestä aallokon murentamaa veden virtausten kuljettamaa ja kasaamaa hiekkaa

korallikaulanauha (n)
korallhalsband
  (koru) koruteollisuuden koralliraaka-aineesta valmistama koru.

korallikoru (n)
korallsmycke
  korallista valmistettu koru. Erityisesti jalokoralliksi nimetyn korallin kalkkirunkoja käytetään korujen raaka-aineena.

korallikäärme (n)
korallorm
  Myrkkytarhakäärmeiden heimon pariin sukuun (, Micrurodes) kuuluvia hoikkarrakenteisia lajeja, useimmat pieniä tai keskikokoisia, väritykseltään kirjavapoikkijuovaisia eteläisessä Amerikassa tavattavia matelijoita. Korallikäärme on yleensä hyvin myrkyllinen.

korallinpunainen (adj)
korallröd
  punaisen korallin väri, korallinpunainen, johtuu rautayhdisteistä, jotka ovat sekoittuneet rungon rakenneaineena tavallisesti olevaan kalsiumkarbonaattiin tai magnesiumkarbonaattiin

koralliriutta (n)
korallrev
  meressä oleva runkokunnittain elävien korallieläinten jäänteistä muodostunut kasautuma. Koralliriuttoja on lämpimissä merissä, erityisesti Korallimeressä.

korallisaari (n)
korallö
  aaltojen korallisärkälle kuljettamista korallin palasista muodostunut matala saari

korallisärkkä (n)
korallbank
  korallihiekasta virtausten kokoama särkkä.

korealainen (adj)
koreansk
  Korean niemimaalta, Etelä- tai Pohjois-Koreasta peräisin oleva

korealainen (n)
korean, koreanska
  Korean niemimaan asukas, eteläkorealainen tai pohjoiskorealainen

korento (n)
såstång
  kannin, yksin tai kaksin kantamiseen käytettävä riuku
slända
  eräisiin esimerkiksi suden-, muurahais-, harso-, kaisla-, vaha-, koski-, kärsä-, lumi-, skorpioni- tai päivänkorentoihin kuuluva hyönteislaji () tai sellaisen yksilö

kori (n)
korg
  usein vitsoista tai päreistä punottu tai muovinen, päältä avoin kuljetusastia
karosseri, kaross
  24 juomapullon muovinen kuljetusastia

korianteri (n)
koriander
  eräs vanhimpia tunnettuja viljelykasveja (), jonka lehtiä ja hedelmiä käytetään mausteena
  sen hedelmä, jota myös virheellisesti siemeneksi kutsutaan

korileipä (n)
korgbröd
  puisessa tai pahvisessa korissa kohotettu ja paistettu ruokaleipä

koripaju (n)
korgvide
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pajujen sukuun kuuluva kasvi , jota käytetään raaka-aineena punonnassa

koripallo (n)
basket, korgboll
  pallopeli, jossa kerätään pisteitä heittämällä pallo korkealla sijaitsevaan vastustajan koriin

koristekasvi (n)
prydnadsväxt
  kasvi, jota viljellään lähinnä sen ulkonäön esteettisten arvojen vuoksi koristeeksi

koristeleipä (n)
dekorationsbröd
  ulkoasultaan tavallista leipää kauniimmaksi käsitelty ruokaleipä

koristella (v)
pryda
  lisätä koristeita johonkin

korjaaja (n)
reparatör
  henkilö joka korjaa, erityisesti teknisiä laitteita

korjaamo (n)
verkstad
  työpaja tai verstas, jossa korjataan jotain, tavallisesti ajoneuvoja

korjata (v)
reparera
  saattaa ehyeksi, toimivaksi

korjausvedos (n)
korrekturavdrag
  ladelmasta korjauslukemista varten otettava vedos, johon tilaaja tai tekijä merkitsee virheiden korjaukset ja muut mahdolliset muutokset

korkea (adj)
hög
  pitkä pystysuunnassa, laaja alhaalta ylös

korkeakoulu (n)
högskola
  yliopisto tai ammattikorkeakoulu

korkealaatuinen (adj)
fin
  sellainen, jonka laatu on korkea

korkeapaine (n)
högtryck
  antisykloni, ilmakehän virtausjärjestelmän ilmiö; korkeapaineen alueella vallitseva ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna korkeampi ilmanpaine

korkein oikeus (n)
högsta domstolen
  riita- ja rikosasioissa ylin oikeusaste, jonka päätökset ohjaavat oikeudenkäyttöä alemmissa oikeusasteissa

korkeus (n)
höjd
  (geometria) pystysuuntainen mitta kohteen tyvestä tai juuresta ylimpään kohtaan
  asema tai sijainti vertailutasoon nähden korkealla, vertailutason yläpuolella

korkeushyppy (n)
höjdhopp
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli ilman apuvälineitä

korkki (n)
kork
  korkkitammesta saatava materiaali
  muovista, metallista tai luonnonkorkista tehty sulkemiseen käytettävä tulppa

korkkiaine (n)
korkämne
  yhteisnimitys versokasvien korkkisolujen seiniin kerrostuville rasvahappojen estereille

korkkitammi (n)
korkek
  Välimeren maiden länsiosissa kasvava aina vihanta tammi (), jonka vahvasta kuorikerroksesta kerätään korkkia

korko (n)
ränta
  lainasta maksettava prosentuaalinen hinta

korkokanta (n)
räntesats, räntefot
  prosentteina ilmoitettu tietyltä ajanjaksolta (usein vuosi) maksettavan koron suhde pääomaan

korkorauta (n)
klackjärn
  jalkineen korkoon kiinnitettävä kulutusta estävä metallinen vahvike

korniisi (n)
kornisch, gesims
  klassisessa arkkitehtuurissa päätykolmion vaakasuora alaosa, pylväiden kannatteleman palkiston ylin, ulkoneva osa

koro (n)
skura
  kuvion reunoissa ja kentän tai kuvion jaossa käytetty koristeviiva

korona (n)
korona#Ruotsi
  Auringon ulompi kaasukehä ja sen hajaantumisvyöhyke
couronne
  biljardin tapainen peli, jossa pelaajat lyövät kepeillä kiekon muotoisia nappuloita

koronavirus (n)
coronavirus
  koronavirukset, ihmisellä ja eläimillä tavattavia, Coronaviridae-heimon viruksia, jotka aiheuttavat yleensä lievän hengitysinfektion

koropleettikartta (n)
koropletkarta
  aluepohjainen teemakartta, jossa värin tummuudella välitetään tietoa; värin tumma sävy osoittaa suurempaa määrää kuin vaalea sävy; voidaan esittää vain suhteellista tietoa

korostaa (v)
lyfta fram, understryka
  tuoda erityisen hyvin esille jokin asia, painottaa, tähdentää, alleviivata

korostus (n)
betoning
  painokas esiintuonti

korotus (n)
höjning
  jonkin siirtäminen ylemmäs

korotusmerkki (n)
korsförtecken
  symboli ♯, joka ilmaisee puolen sävelaskeleen korotuksen

korpialvejuuri (n)
granbräken
  Suomenkin luonnossa esiintyvä alvejuurten sukuun kuuluva kasvi

korpilahtelainen (n)
korpilaxbo
  Pysyvästi Korpilahdella asuva henkilö.

korpipaatsama (n)
brake
  paatsamien sukuun kuuluva kasvi

korppi (n)
korp
  suuri täysin musta variksen sukuinen lintu (), Suomessa yleisimpänä itäisessä Pohjois-Suomessa, pesii puussa tai kallionkielekkeellä

korppikotka (n)
gam
  haukkalintuihin kuuluva haaskansyöjä, joka käyttää ravintonaan luonnollisesti kuolleiden tai petoeläinten tappamien eläinten raatoja

korppoolainen (n)
korpobo
  Pysyvästi Korppoossa asuva henkilö.

korppu (n)
skorpa
  kuivattu vehnäleipä- tai pullaviipale, jonka päällä on usein sokeria

korppujauho (n)
ströbröd
  leivosten ja muiden ruokien leivittämiseen käytettävä ainesosa

korpukka (n)
kakaoskinn
  , Suomessakin tuoreilla lehtomaisilla kankailla tavattava kantasieni

korrelaatio (n)
korrelation
  todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä käytetty käsite, joka kuvaa kahden muuttujan välistä vastaavuussuhdetta

korreloida (v)
korrelera
  vastata, olla korrelaatiossa

korruptio (n)
korruption
  toimivallan väärinkäyttöä yksityisen edun tavoitteluun lahjomalla tai alistumalla lahjontaan

korsetti (n)
korsett
  yleensä naisten tukiliivi, sukkanauhaliivi, kureliivi

korsi (n)
strå
  heinäkasvin varsi, jossa on nivelten kohdalla paisunut solmu, jonka yläpuolelta välikasvusolukosta kasvu tapahtuu

korsika (n)
korsikanska
  Korsikan saarella puhuttava kieli (kielitunnus: co)

korte (n)
fräken
  ontto- ja nivelikäsvartisia sanikkaiskasveja (Equisetum)

kortteli (n)
kvarter
  kaupungin vierekkäisten risteävien katujen välinen alue

korttikäsi (n)
hand
  korttipelin käsi eli pelaajan alussa saamat tai kulloisellakin hetkellä pelattavissa, ”kädessä” olevat kortit

korttipakka (n)
kortlek
  korttipelien pelaamiseen tarkoitettu sarja kortteja; tavallisesti 52 kortista ja neljästä maasta koostuvat kortit

korttitalo (n)
korthus
  pysty- ja vaakasuoraan pinotuista pelikorteista tehty rakennelma
  epävakaa tai hutera rakennelma tai muu viritelmä, joka romahtaa helposti

koru (n)
smycke
  vartalolla oleva, usein vaatteisiin kiinnitetty, taide-esine, jonka merkitys on esteettinen, sosiaalista tai yhteiskunnallista asemaa ilmaiseva tai uskonnollinen

korundi (n)
korund
  mineraali, joka on alumiinioksidin (Al₂O₃) kiteinen muoto

korva (n)
öra
  nisäkkäillä kolmesta rakenteellisesta ja toiminnallisesta osasta muodostuva elin, joka aistii ääniä ja toimii tasapainoelimenä ja liikeaistimena
  korvan pään ulkopuolelle näkyvä osa, korvalehti

korvakoru (n)
örhänge
  koru, joka kiinnitetään korvalehteen siihen tehtyyn lävistysreikään tai klipillä

korvalehti (n)
öronmussla
  ulkokorvan näkyvä osa pään sivulla

korvameduusa (n)
öronmanet
  , Pohjois-Atlantilla ja Itämeressä tavattava meduusa

korvamerkitty (adj)
öronmärkt
  kotieläimestä: sellainen, jonka korvaan on kiinnitetty korvamerkki
  yleensä rahasta: sellainen, joka on kohdennettu tai varattu jollekulle tai johonkin tiettyyn tarkoitukseen

korvamerkitä (v)
öronmärka
  varustaa korvamerkillä; tehdä korvamerkityksi
  kohdentaa tai varata jotakin (yleensä rahaa) jollekulle tai johonkin tiettyyn tarkoitukseen

korvapuusti (n)
kanelbulle, örfil
  kanelilla, sokerilla ja voilla täytetty pulla
örfil
  läimäytys avokämmenellä korvalliselle, korvatillikka

korvasieni (n)
stenmurkla
  käsittelemättömänä erittäin myrkyllinen, Suomessa ruokasienenä käytetty kotelosieni ()

korvata (v)
gottgöra
  täyttää jollain jonkin toisen paikka tai tarkoitus
ersätta
  hyvittää aiheutunut vahinko; palauttaa maksu jstk, kompensoida

korvaus (n)
kompensation
  kompensaatio, aiheutetusta vahingosta maksettu hyvitys

korvausvaatimus (n)
ersättningsanspråk, ersättningskrav
  rikoksen uhrin rikoksen tekijälle esittämä vaatimus korvauksesta

korvetti (n)
korvett
  toisesta maailmansodasta lähtien fregattia pienempi partio- ja saattoalus, jotka yleensä käsitetään 600-3000 tonnin massaisiksi

kosija (n)
friare, giljare
  henkilö, joka kosii

kosijatar (n)
frierska, giljerska
  nainen, joka kosii

kosini (n)
cosinus
  suorakulmaisen kolmion terävän kulman viereisen kateetin suhde sen hypotenuusaan; vastaava funktio

kosinta (n)
frieri
  kosiminen; pyyntö toiselle henkilölle tulla puolisoksi

koska (adv)
när
  (interrogatiivinen) aikaa kysyvä adverbi, milloin

koska (conjunction)
eftersom, därför att
  siitä syystä, että (ilmaisee päälauseen tapahtuman johtuvan sivulauseen tapahtumasta)

koskaan (adv)
någonsin
  (kysymyslauseessa, relatiivilauseessa) ylipäätään, edes joskus
aldrig
  () ei minään aikana, ajankohtana

koskenniska (n)
forshuvud, forsnacke
  kosken yläosassa oleva kynnys, jonka yli vesi purkautuu

koskettaa (v)
gripa, beröra
  liikuttaa (emotionaalisesti)

koskettimisto (n)
tangentbord
  soittimen osa, koskettimien muodostama kokonaisuus

kosketus (n)
kontakt
  koskettamisen tapahtuma, koskettaminen

kosketuslevy (n)
styrplatta
  kannettavissa tietokoneissa yleensä näppäimistön alapuolelle integroitu ulkoisen hiiren korvaava osoitinlaite

kosketusnäyttö (n)
pekskärm
  näyttö, jolla graafista käyttöliittymää hallitaan koskettelemalla näytön pintaa

koski (n)
fors
  suhteellisen nopeasti virtaava joki tai sen yleensä kivikkoinen osa, jossa veteen syntyy kuohuja

koskikorento (n)
bäckslända
  koskikorentojen lahkon () hyönteinen

kosmeettinen (adj)
kosmetisk
  kauneudenhoitoon kuuluva, vars. ihoa kaunistava

kosmetiikka (n)
kosmetik
  ihonhoitoaineet, kauneudenhoitoaineet ja hiustenhoitoaineet

kosminen (adj)
kosmisk
  kosmokseen liittyvä

kosmologia (n)
kosmologi
  maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa käsittelevä tiede

kosmologinen (adj)
kosmologisk
  sellainen mikä liittyy kosmologiaan, kosmologiaa koskeva, maailmankaikkeuden rakennetta koskeva

kosmonautti (n)
kosmonaut
  venäläinen tai Neuvostoliiton aluksilla lentänyt avaruuslentäjä

kostaja (n)
hämnare
  henkilö, joka kostaa jotakin

kostea (adj)
fuktig
  jossain määrin nestepitoinen, märkää kuivempi

kosteikko (n)
våtmark
  kovanmaan ja avoveden välille sijoittuva luontotyyppi

kosteuspyyhe (n)
våtservett
  pieni kostutettu kertakäyttöliina käsien, kasvojen tai intiimialueiden puhdistamiseen

kosteusvoide (n)
fuktighetskräm
  ihon pintakerroksen kosteuttamiseen tarkoitettu voide

kosto (n)
hämnd
  vastaisku vihamielisyyksiin tai loukkaukseen

kostoporno (n)
hämndporr
  entisestä kumppanista internetissä julkaistuja alastonkuvia tms. materiaalia

kotelo (n)
puppa
  hyönteisen täydellisen muodonmuutoksen aikuis- ja toukka-asteen välisessä lepoasteessa oleva yksilö

koti (n)
hem
  asunto, talo tai muu asumus, jossa joku itse asuu

kotieläin (n)
husdjur, kreatur
  ihmisen hoitama yl. kesy eläin, jonka pidosta on omistajalleen yleensä konkreettista hyötyä tai joita pidetään seuran vuoksi

kotieläinjalostus (n)
husdjursförädling
  kotieläinten jalostus, jossa pyritään perinnöllisyyteen perustuen ja valintaa tehden parantamaan eläinten pitoon liittyviä ja tuotannollisia ominaisuuksia

kotietsintä (n)
husrannsakan
  (poliisin tekemä) yksityistilan tarkastus rikoksen selvittämiseksi tai laittoman tavaran löytämiseksi

kotihiiri (n)
husmus
  edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

kotiin (adv)
hemma
  omaan asuinpaikkaansa, kotiinsa; lapsuudenkotiin

kotijoukkue (n)
hemmalag
  joukkue jonka kotikentällä ottelu pelataan, kotikaupungissaan pelaava joukkue

kotikalja (n)
svagdricka
  vähän alkoholia sisältävä makeahko ja hiilihapoton olut

kotikieli (n)
hemspråk
  kotiväen keskenään puhuma kieli

kotikissa (n)
huskatt, tamkatt
  kotieläimenä pidettävä kissa (, Felis silvestris domesticus)
hemmasittare
  erityisen hyvin kotonaan viihtyvä ihminen

kotikunta (n)
hemkommun
  kunta, josta joku on kotoisin tai jossa hän asuu

kotilo (n)
snigel, snäcka
  kotiloiden (Gastropoda) luokkaan kuuluvien nilviäisten luokan edustaja, joilla yl. on kalsiumkarbonaatista muodostunut kuori

kotimaa (n)
hemland, fosterland
  valtio tai maa, jossa henkilö on syntynyt, synnyinmaa joka koetaan kodiksi

kotimainen (adj)
inrikes, inhemsk, inländsk
  kotipaikkana olevaan valtioon liittyvä, kotimaassa tuotettu tai aikaansaatu; valtion sisäinen

kotiopettaja (n)
hemlärare, informator
  yksityisopettaja, joka käy antamassa opetusta oppilaan kotona

kotiopetus (n)
hemundervisning
  kotona annettava opetus, erit. kouluopetusta korvaava opetus

kotipihlaja (n)
rönn
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pihlajien sukuun kuuluva kasvi

kotisirkka (n)
hussyrsa
  sirkkojen heimon ainoa Suomessa, harvinaisena tavattava laji ().

kotisivu (n)
hemsida
  verkkosivu, jossa on perustiedot henkilöstä, yrityksestä, järjestöstä tms.

kotitalous (n)
hushåll
  yksinäinen henkilö tai joukko yhdessä asuvia henkilöitä, joilla on yhteinen ruokatalous tai rahankäyttö

kotitehtävä (n)
hemuppgift, läxa
  opettajan antama luku- tai harjoitustehtävä, joka tulisi tehdä seuraavaa oppituntia varten

kotiäänestys (n)
hemmaröstning
  liikuntarajoitteisen äänestäjän kodissa tapahtuva ennakkoäänestys

kotka (n)
örn
  suurikokoisia päiväpetolintuja suvuissa kotkat (), merikotkat (), pikkukotkat ja jalokotkat. Kotkiksi nimitetään myös useita muita haukkojen () heimoon kuuluvien sukujen lintuja.

kotkansiipi (n)
strutbräken
  mikä tahansa kotkansiipien sukuun () kuuluva saniaisten laji tai sellaisen yksilö

kotoa (adv)
hemifrån
  omasta asuinpaikastaan, kodistaan

kotoisa (adj)
hemtrevlig, mysig
  mukava, kodikas, kotoinen

kotona (adv)
hemma
  omassa asuinpaikassaan, kodissaan

kottarainen (n)
stare
  kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu ()

kottikärryt (n)
skottkärra
  yksipyöräiset työntökärryt

koturni (n)
koturn
  muinaisilla kreikkalaisilla edestä sidottava pitkävartinen saapas
  muinaisten kreikkalaisten murhenäytelmien esittäjien käyttämä jalkine, jossa oli korkea puupohja

koulu (n)
skola
  paikka, jossa annetaan suunnitelman mukaista yleisopetusta tai opetetaan jotakin erityistä

kouluaine (n)
skolämne, ämne
  koulussa opiskeltava aihealue, oppiaine
skoluppsats
  koulussa tai kotitehtävänä kirjoitettava kirjoitelma; ainekirjoitus

koulubussi (n)
skolbuss
  koululaisten kuljettamiseen käytettävä bussi

kouluhoitajatar (n)
skolsköterska
  koulun, koululääkärin ja kodin yhdyssiteenä toiminut naispuolinen sairaanhoitaja tai terveyssisar, joka levitti terveysvalistusta ja pyrki kohentamaan koululasten terveydentilaa

koulukunta (n)
skola
  jotakin erityistä käsitteellistä näkemystä tai oppisuuntaa edustava ryhmittymä ihmisiä

koululainen (n)
skolelev, skolbarn
  tavallisesti koulua käyvä oppilas

koululaitos (n)
skolan, skolsystem
  maantieteellisesti rajatut koulut, tietyn maan koulut, viittaa instituutioon

koululakko (n)
skolstrejk
  koululaisten kieltäytyminen koulunkäynnistä

koululapsi (n)
skolbarn
  kouluikäinen koulua käyvä lapsi; koululainen

koululaukku (n)
skolväska
  koululaisen laukku koulukirjojen ja muiden koulunkäyntivälineiden kuljetusta varten

koulumatka (n)
skolväg
  matka kouluun

koulupsykologi (n)
skolpsykolog
  koulussa toimiva psykologi

koulupäivä (n)
skoldag
  päivä, jolloin mennään kouluun

koulurakennus (n)
skolbyggnad
  koulua varten tehty tai muu rakennus, jossa koulutilat ovat ja koulu toimii, usein koulutalo

kouluratsastus (n)
dressyr
  kilparatsastuslaji, jossa ratsukko pyrkii suorittamaan ennalta määrätyt liikesarjat mahdollisimman tyylikkäästi

kouluruokala (n)
matrum i skolan
  (koulu) tavallisesti koulun yhteydessä oleva koululaisten ja henkilökunnan ruokailua varten varattu huonetila

koulutalo (n)
skolhus
  julkinen rakennus, joka on tehty varta vasten koulua varten, koulurakennus

koulutulokas (n)
förstaklassare
  koulunkäyntinsä äskettäin aloittanut oppilas

koulutus (n)
utbildning
  abstrakti käsite, joka tarkoittaa muodollista, organisoitua ja institutionalisoitua opetusta ja opiskelua

koulutyttö (n)
skolflicka
  koulua käyvä tyttö

koura (n)
näve
  pivo, kämmen ja sormet yhtenä kokonaisuutena jonkin vastaanottamiseen tai poimimiseen yhdellä kädellä, käden kämmenpuoli

kourallinen (n)
handfull
  kouraan mahtuva määrä

kourasuoninen (adj)
handnervig
  (lehdestä) jonka pääsuonet haarautuvat yhdestä pisteestä lavan tyveltä eri suuntiin

kouristus (n)
kramp
  spasmi, tahdosta riippumaton lihaksen supistuminen

kova (adj)
hård
  sellainen, joka tai mikä ei jousta tai anna muutoin myöten; kiinteä, luja; vaikea kestää

kovakalvo (n)
hårda hjärnhinnan
  uloin aivokalvo

kovakuoriainen (n)
skalbagge
  kuoriainen, koppakuoriainen; sellainen hyönteislajin edustaja, jonka etusiivet kehittyvät täysikasvuisilla yksilöillä koviksi tai nahkamaisiksi kitiinipeitinsiiviksi ()

kovakuoriaiset (n)
skalbaggar​
  ylivoimaisesti suurin hyönteislahko , jolle ei ole mitään yleisiä erityistuntomerkkejä

kovapintainen (adj)
med hård yta
  sellainen, jonka pinta on kova, pinnaltaan kova

kovasin (n)
slipsten
  hiomakivi

kovaääninen (adj)
högljudd
  äänekäs, sellainen, jolla on kova ääni

kovaääninen (n)
högtalare
  tekninen laite, jossa sähköiseen muotoon saatettu äänisignaali muunnetaan akustiseksi ääneksi, kaiutin

kovaäänisyys (n)
högljuddhet
  voimakasta ääntä käyttävän (henkilön) ominaisuus tai piirre

kovettaa (v)
hårda
  tehdä kovaksi tai kovemmaksi

kovettua (v)
bli hordare, bli hård, hårdna
  tulla, muuttua kovaksi

kraatteri (n)
krater
  törmäyskraatteri, maljamainen syvennys, joka on syntynyt meteoriitin, asteroidin tai komeetan iskussa

krakelointi (n)
krackelering
  lasitteen säröttäminen

kramppi (n)
kramp
  lihaksen kouristus

kranaatinheitin (n)
granatkastare
  epäsuoraa tulta ampuva raskas jalkaväen tulitukiase

kranaatti (n)
granat
  käsin heitettävä sirpaloituvakuorinen ase, käsikranaatti

kraniaalinen (adj)
kraniell
  päänpuoleinen, pään puolella sijaitseva

krapula (n)
bakfylla, baksmälla
  alkoholinkäytöstä johtuva vähintään epämukava, usein sairastamista aiheuttava jälkitila

kreationismi (n)
kreationism
  Raamattuun perustuva käsitys elämän synnystä, jonka mukaan Jumala loi maailmankaikkeuden

kreikankielinen (adj)
grekisk
  (kielitiede) kreikan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

kreikka (n)
grekiska
  kreikan kieli, Kreikassa pääkielenä puhuttava indoeurooppalainen kieli

kreikkalainen (adj)
grekisk, grek
  Kreikasta peräisin oleva tai Kreikkaan liittyvä

kreikkalainen (n)
grek, grekiska
  Kreikan kansalainen

kreivi (n)
greve
  saksalaisperäinen aatelisarvo

kreoli (n)
kreol
  kreolikieli: pidginkielestä eri kieliä puhuvien keskinäisen kommunikaation tarpeisiin kehittynyt kieli, joka on pidginiä monipuolisempi kieliopiltaan ja sanastoltaan

krestomatia (n)
krestomati, läsebok
  lukukirja, lukemisto, antologia (kaunokirjallisuutta opetustarkoitukseen)

kriikuna (n)
krikon
  luumupuun alalaji () tai tämän yksilö tai hedelmä

kriisi (n)
kris
  käänteentekevä muutos, taitekohta

kriittinen (adj)
kritisk
  arvosteleva

kriminalisoida (v)
kriminalisera
  saattaa teko rangaistavaksi, rikolliseksi katsottavaksi

kriminologi (n)
kriminolog
  kriminologian tutkija

kriminologia (n)
kriminologi
  rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin tutkiva tieteenhaara

krimintataari (n)
krimtatariska
  krimintataarin kieli; turkkilainen kieli, jota Krimin tataarit puhuvat

kristadelfialainen (adj)
kristadelfian
  kristadelfialaiseen uskontoon liittyvä

kristadelfialainen (n)
kristadelfiansk
  kristadelfialaista uskoa harjoittava

kristalli (n)
kristall
  lyijyoksidia sisältävää pehmeää lasia, jota on helppo muokata ja joka on optisesti kirkkaampaa kuin tavallinen lasi

kristallilasi (n)
kristallglas
  lyijymonoksidia sisältävää lasia

kristiinankaupunkilainen (n)
kristinestadbo
  Pysyvästi Kristiinankaupungissa asuva henkilö.

kristikunta (n)
kristendom
  kaikki kristityt, koko kristillinen maailma

kristillinen (adj)
kristen, kristlig
  kristinuskoon liittyvä

kristillisyys (n)
kristendom, kristenhet
  kristinusko; kristillinen uskonto, oppi, ajattelu ja elämäntapa.

kristinusko (n)
kristendom
  monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, johon kuuluu usko kolminaisuusoppiin eli yhden Jumalan kolmeen persoonaan, jotka ovat Isä, Poika ja Pyhä Henki, ja jonka alkuperä on Raamatun ja sen Uuden testamentin Jeesuksen opetuksissa

kristitty (adj)
kristen
  kristinuskoa tunnustava, kristinuskon mukainen, kristillinen

kristitty (n)
kristen
  kristinuskoa tunnustava henkilö

kriteeri (n)
kriterium
  arvosteluperuste, valintaperuste

kritiikki (n)
kritik
  perusteltu arvostelu, jonka tarkoitus on antaa kohteelle selkeä ja perusteltu viesti siitä, että jotain olisi hyvä korjata taikka muuttaa

kroatialainen (adj)
kroatisk
  Kroatiasta peräisin oleva tai Kroatiaan liittyvä

kroisos (n)
krösus
  upporikas henkilö

kroketti (n)
krocket
  tav. monikollien, lihasta, kalasta, vihanneksista valmistettuja munassa ja korppujauhossa kieritettyjä tai voitaikinalla päällystettyjä ja rasvassa keitettyjä tankoja

krokotiili (n)
krokodil
  järvissä ja joissa, joskus merissäkin, elävä kaloja ja muita vesieläimiä syövä, krokotiilien heimoon (Crocodylidae) kuuluva, yleensä suurikokoinen matelija

krokotiilieläimet (n)
krokodildjur
  yksi matelijoiden luokan lahkoista ()

krokotiilit (n)
krokodiler
  yksi krokotiilieläinten lahkon heimoista ()

kromi (n)
krom
  metalleihin kuuluva, harmahtava, kova ja kiiltävä alkuaine

kromosomi (n)
kromosom
  DNA:sta muodostunut rihma, joka sisältää eliön genomin; eukarioottien lineaariset kromosomit on pakattu solun tumaan kromatiiniksi

kronologia (n)
kronologi
  ajan mittaamista ja ajanlaskua koskeva tutkimus, etenkin päivämäärien määritys, ja sen sovellukset

kronologinen (adj)
kronologisk
  aikaan tai aikajärjestykseen liittyvä; todellisen aikajärjestyksen mukainen

kronometri (n)
kronometer
  hyvin tarkkakäyntiseksi rakennettu kello

krookus (n)
krokus
  -kasvisuvun kasveja

krooninen (adj)
kronisk
  jatkuva

krusifiksi (n)
krucifix
  koristeellinen veistos, jossa on kuvattu kristinuskon vapahtaja Jeesus ristiinnaulittuna puuristiin

krutonki (n)
krutong, brödtärning
  ruskistettu tai paahdettu kuiva leipäkuutio, jota käytetään lisukkeena monissa ruokalajeissa

kruuna (n)
krona
  metallirahan kuvapuoli, vastakohta klaava

kruunajaiset (n)
kröning
  tilaisuus, jossa joku kruunataan

kruunata (v)
kröna
  julistaa kuningas tai kuningatar, tyypillisesti asettamalla kruunu päähän korkein juhlamenoin

kruunu (n)
krona
  hallitsijoiden käyttämä, arvoasemaa ilmentävä koristeellinen, tavallisesti kultainen, päähine
  hallitsija; valtio (erityisesti kun se on monarkia)

kruunulasi (n)
kronglas
  lasi, joka valmistetaan puhaltamalla massasta ontto kuula, joka leikataan halki ja levitetään levyksi

kruunulinna (n)
kronverk
  linnoituksen eteen työnnetty, kruunun muotoinen varustus, jossa keskellä olevasta bastionista lähtee kurtiinit molemmilla puolilla oleviin puolibastioneihin

kruunuohdake (n)
ulltistel
  (yleisesti) mikä tahansa kruunuohdakkeiden sukuun () kuuluva asterikasvien laji tai sellaisen yksilö

kruunupyyläinen (n)
kronobybo
  pysyvästi Kruunupyyssä asuva henkilö

kryptinen (adj)
kryptisk
  salaperäinen, arvoituksellinen; vaikeaselkoinen

kryptografia (n)
kryptografi
  oppi salakirjoituksesta

krypton (n)
krypton
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 36 ja kemiallinen merkki Kr

krysanteemi (n)
krysantemum
  (yleisesti) mikä tahansa krysanteemien suvun () kasvi

ksenofobia (n)
xenofobi
  muukalaiskammo, ulkomaalaisten pelko

ksenoliitti (n)
xenolit
  yhdestä kivilajista koostuvan kiviaineksen joukossa oleva pienehkö määrä jotakin muuta kivilajia
  magmakiven seassa oleva muu kivilaji

ksenon (n)
xenon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe

ksii (n)
xi
  Kreikkalaisten aakkosten 14. kirjain. Vastaava symboli Ξ tai ξ.

ksyleeni (n)
xylen
  eräitä hiilivety, joita on mm. kivihiilessä

ksylofoni (n)
xylofon
  eri pituisista puukapuloista rakentuva, yleensä kromaattisesti viritetty lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä lyömäkapuloilla.

kubismi (n)
kubism
  taidesuuntaus, jossa objekti hajotetaan ja kootaan ja analysoidaan ja kuvataan uudelleen pelkistyneessä muodossa, mahdollisesti samanaikaisesti monesta kuvakulmasta. 1900-luvulla alkanut ja 1914 loppunut.

kude (n)
inslag, väft
  kankaan kudonnassa loimea vastaan oleva, kankaan poikkisuuntaan kulkeva lanka; myös samoin käytetty kangassuikale tai vastaava matossa

kudos (n)
vävt, vävnad
  (tekstiili) kutomalla tehty kutomatuote
vävnad
  keskenään samankaltaisten elimistön solujen ja välisolukon muodostama kokonaisuus.

kuherruskuukausi (n)
smekmånad
  ensimmäiset viikot avioliiton solmimisen jälkeen

kuhmalahtelainen (n)
kuhmalaxbo
  pysyvästi Kuhmalahdella asuva henkilö

kuhmoislainen (n)
kuhmoisbo
  Pysyvästi Kuhmoisissa asuva henkilö.

kuikka (n)
storlom, lom
  kuikkien suvun 60–75 cm pitkä lintu (), joka elää koko Suomessa kirkasvetisissä järvissä sukellellen kalaa ravinnokseen ja joka rakentaa pesänsä aivan veden partaalle

kuin (conjunction)
än, som
  komparatiivisessa vertailurakenteessa vertailtavaa kohdetta edeltävä sana
som
  käytetään myös vertauskuvassa kuvailtaessa vertauksellisesti
som om
  esiintyy usein ikään-sanan kanssa; sillä tavalla, että voisi luulla, että (ilmaisee päälauseen tapahtuman olevan teeskentelyä, jolla luodaan harhakuva sivulauseen tapahtumasta)

kuinka (adv)
hur
  (kysyvä adverbi) millä tavalla, miten

kuisma (n)
johannesört
  -suvun kasvi

kuitata (v)
kvittera
  kirjoittaa nimensä laskuun tms.; kuitata allekirjoituksella.

kuitenkin (adv)
ändå
  siitä huolimatta

kuitti (n)
kvitto
  maksetuista ostoksista saatava paperinen tosite, josta näkee ostosten hinnan

kuitu (n)
fiber
  pitkäsyinen luonnon tai keinoaineinen materiaali, mm. tekstiilien raaka-aine

kuiva (adj)
torr
  nesteetön
torrt, torr
  alkoholipitoisista juomista, kuten viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, vähemmän makea kuin puolikuiva; laimentamaton

kuivalanta (n)
torrgödsel
  yhteisnimitys kiinteälle tuotantoeläinten ulosteelle ja kuivikkeelle, joiden seassa ei ole nestemäistä virtsaa

kuivapesu (n)
kemtvätt
  kemiallisilla liuottimilla tehty pesu

kuivatelakka (n)
torrdocka
  telakkaan ja laivanrakennukseen liittyvä kuivatelakointiin käytettävä järjestely toimintoineen, rakennelmineen ja laitteineen

kuivattaa (v)
torka
  poistaa kosteutta jostakin, kuivata

kuivauskaappi (n)
torkskåp
  tiskipöydän yläpuolella sijaitseva, astioiden kuvaamiseen tarkoitettu kaappi; astiankuivauskaappi

kuivike (n)
strö, boss
  kosteutta imevä aine, pehkut, pahna, turve, oljet, sahajauho, kutterinpuru varsinkin eläinten alustana
sickativ
  kuivatusaine

kuivikelanta (n)
strögödsel
  kiinteää lantaa, jossa kaikki virtsa on imeytynyt kuivikkeeseen

kuivikepohja (n)
ströbädd
  eläinsuojan pohjaa peittävä kuivikekerros, joka sitoo lantaa ja virtsaa

kuivikepohjalanta (n)
djupströgödsel
  usean kuukauden aikana eläinsuojan pohjalle kertynyt kiinteä kerros, jossa lanta ja virtsa on sitoutunut tarvittaessa lisättyyn kuivikkeeseen

kuka (pronoun)
vem
  kysyvä pronomini, joka viittaa ihmiseen

kukaan (pronoun)
ingen, någon
  ylipäätään joku (viittaa aina ihmiseen); vahvistavana ilmauksena jos-sanan kanssa
ingen
  }} ei yksikään (viittaa aina ihmiseen)

kukallinen (adj)
blommig, blomsterklädd
  kukkakuvioilla varustettu

kukin (pronoun)
var och en
  lähemmin erittelemättömään joukon jäseneen viittaava pronomini

kukinto (n)
blomställning
  kukkien ryhmä kasvissa

kukka (n)
blomma, blomster
  (kasvianatomia) suvulliseen lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa
blomster
  kasvi, joka kasvattaa kirkasvärisiä kukintoja tai sen pääosa

kukkakaali (n)
blomkål
  kaalilajike (Brassica oleracea var. botrytis), jolla on valkoiset kukinnot ja jota käytetään ruoanlaitossa

kukkakauppa (n)
blomsteraffär, blomsterhandel
  kukkia myyvä liike

kukkakimppu (n)
bukett
  nippu kukkia, monesti maljakkoon tai vastaavaan asetettava

kukkalaite (n)
blomsterpjäs, blomsteruppsats, blomsteruppsättning
  kukista ja mahdollisesti leikkovihreistä kasattu – sidottu – kimppu, jota ei aseteta maljakkoon

kukkalehti (n)
blomblad
  jokin kukan rakenneosina toimivista lehdistä

kukkapenkki (n)
rabatt
  koristekasveille tarkoitettu kasvupaikka esimerkiksi pihalla tai puistossa

kukkapohjus (n)
blomaxel
  kukan osa, johon kukkalehdet ovat kiinnittyneet

kukkaro (n)
börs, pung
  pieni, tavallisesti nahkainen pussi tai laukku, jossa pidetään mukana pieniä tarve-esineitä tai tarvikkeita kuten pikkurahaa tai tupakkaa

kukkaruukku (n)
blomkruka, kruka
  ruukkukasvin kasvatusastia, jonka pohjassa on perinteisesti reikä ylimääräisen veden valumista varten

kukkaseppele (n)
blomsterkrans
  kukista tehty seppele

kukki (n)
kugge, kugg, tand#Ruotsi
  hammasrattaan hammas

kukkia (v)
blomma
  synnyttää kukkia

kukko (n)
tupp
  koiraspuolinen kanalintu

kukkokiekuu (interjection)
kuckeliku
  kukon laulua (kiekumista) jäljittelevä sana

kukkopilli (n)
lergök
  kukon muotoinen savesta poltettu pilli

kukkorääkkä (n)
tupprall
  eteläaasialainen lintulaji () tai sen yksilö

kukku (n)
struntprat
  pötypuhe, valhe

kukkula (n)
backe, kulle
  huomattava muuta maastoa korkeampi kohta

kukkura (n)
råge
  määrä, joka ylittää jonkin astiamitan määrän, astian reunoja korkeampi ainemäärä

kukkuu (interjection)
kucku
  käen äännähdys tai sitä matkiva huudahdus

kukonharja (n)
kam, tuppkam
  kukon päälaen heltta

kukonlaulu (n)
hanegället
  kukon kieunta, lähinnä sanonnassa kukonlaulun aikaan, ts. aikaisin aamulla

kuksa (n)
kåsa
  tyypillisesti puusta koverrettu juoma-astia

kulho (n)
skål, kruka
  lautasta tai vatia syvempi maljamainen, varsinkin ruokataloudessa käytettävä astia

kuljettaja (n)
förare, chaufför, kusk, åkare
  henkilö, joka kuljettaa eli ajaa jotakin kulkuneuvoa tilapäisesti tai ammatikseen

kuljetus (n)
transport
  kuljettamisen toteutus

kulkukauppias (n)
gårdfarihandlande, nasare
  paikasta toiseen kiertelevä kauppias

kulkuneuvo (n)
forstskaffningsmedel, fortkomstmedel, färdmedel
  keino kulkemiseen

kulkureitti (n)
kommunikationsled, samfärdsled
  valittu reitti, jota pitkin kuljetaan

kulkuri (n)
luffare, vagabond
  ilman vakinaista asuinpaikkaa oleva ihminen, joka kulkee seudulta toiselle, kiertolainen

kulkutauti (n)
epidemi, farsot
  nopeasti leviävä tartuntatauti, epidemia

kulkuväline (n)
kommunikationsmedel, samfärdsmedel, trafikmedel
  väline kulkemiseen, ko. tarkoitukseen käytettävä laite tai ajoneuvo

kulkuväylä (n)
farled
  väylä, jota pitkin kuljetaan

kullaalainen (n)
kullabo
  Pysyvästi Kullaalla asuva henkilö.

kullanmuru (n)
hjärtegryn, hjärtegull
  läheistä puhuteltaessa käytettävä hellittelysana

kullannuppu (n)
hjärtegryn, hjärtegull
  nimitys jota käytetään hellittelysanana.

kulli (n)
kuk, pitt
  siitin

kulma (n)
vinkel
  kahden sellaisen puolisuoran eli säteen muodostama kuvio, joilla on yhteinen päätepiste, kulman kärki, sekä näiden säteiden, eli kylkien, välinen tason osa

kulmakarva (n)
ögonbryn
  silmäkuopan yläpuolella kasvavat karvat

kulmakunta (n)
ort, trakt
  kaupungin tai kylän muista alueista erottuva alue

kulmaviivoitin (n)
vinkellinjal
  kulmien piirtämiseen käytetty viivoitin

kulorastas (n)
dubbeltrast
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kulta (n)
guld
  Metallinen alkuaine, vaalean keltainen taipuisa metalli, jonka kemiallinen merkki on Au. Kuuluu jalometalleihin.
av guld, gyllene
  kultametallin kellertävä väri
älskling
  hellittelynimi

kulta-aika (n)
guldålder
  jonkin kukoistuksen aika

kultainen (adj)
gyllene, guld
  sellainen, joka on kullasta tehty; myös kullalta näyttävä, kullan värinen
gullig
  ystävällinen, rakas

kultainen kulma (n)
gyllene vinkeln
  kulma, joka on suhteessa eksplementtikulmaansa kultaisen leikkauksen käänteisluku

kultainen leikkaus (n)
gyllene snittet
  eräs matemaattinen vakio: irrationaaliluku, joka saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan

kultakaivos (n)
guldgruva
  kaivos, josta kaivetaan kultaa
  jokin tuottoisa tai jokin nimenomaan haluttuja asioita sisältävä

kultakoe (n)
guldprov
  kultaa sisältävän metalliseoksen kultapitoisuuden määrittämiseksi tehtävä toimenpidesarja

kultakuume (n)
guldfeber
  kullankaivajan tai kullanhuuhtojan innostus kultaesiintymää ja sen hyödyntämistä kohtaan

kultakynsimö (n)
gulldraba
  kynsimöiden sukuun kuuluva kasvi

kultamitali (n)
guldmedalj
  urheilu- ym. kilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

kultamitalisti (n)
guldmedaljör
  kilpailussa kultamitalilla palkittu, kilpailun voittaja

kultapiisku (n)
gullris
  Suomenkin luonnossa esiintyvä piiskujen sukuun kuuluva kasvi

kultaseppä (n)
guldsmed
  koruja jalometallista valmistava käsityöläinen

kultatöyhtökakadu (n)
gultofskakadua
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultti (n)
kult
  uskonnon palvontamenot

kulttuuri (n)
kultur
  tietylle kansalle tai ihmisryhmälle ominaiset tavat, perinnetavat

kulttuurihistoria (n)
kulturhistoria
  valtiollisen kulttuurin ulkopuolisen sivistys- ja kulttuurielämän kehityksen tutkimus ja kuvaaminen

kulttuurinen (adj)
kulturisk
  kulttuuriin liittyvä, rinnakkaismuoto kulttuurillinen

kulttuuripolitiikka (n)
kulturpolitik
  yhteiskuntapolitiikan osa-alue, jonka tehtävänä on edistää koulutusta sekä taata tieteen ja taiteen toimintaedellytykset

kulua (v)
lida
  (ajasta) edetä, mennä eteenpäin

kuluttaja (n)
konsument
  yksityishenkilö, joka kuluttaa tuotettuja hyödykkeitä

kulööri (n)
kulör
  väri, värisävy

kumarrella (v)
bocka
  () kumartaa

kumartaa (v)
bocka
  mennä kumaraan asentoon tois(t)en edessä

kumiliima (n)
gummilim, solution
  kumin liimaamiseen käytettävä liima, usein valmistettu liuottamalla kumia johonkin liuottimeen

kumina (n)
kummin
  koiranputkea muistuttava kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi (), jota kasvaa luonnonkasvina lähes koko Suomessa ja on otettu viljelyskasviksi, jonka hedelmiä ja jossain määrin myös lehtiä käytetään mausteena

kuminaöljy (n)
kumminolja
  kuminan hedelmistä saatava nestemäinen kasvirasva

kumipuu (n)
gummiträd
  puulaji, jonka maitiaisnesteesta saadaan luonnonkumia (), parakautsupuu

kumisaapas (n)
gummistövel
  (yleensä monikossa) kumilla päällystetty vettä pitävä korkea jalkine

kumivasara (n)
gummihammare
  moskan kaltainen työkalu, jonka lyömiseen tarkoitettu pää on kumia; käytetään erityisesti muotoiltaessa pintoja, jotka eivät kestä metallisella vasaralla lyömistä

kumivene (n)
gummibåt
  joustavasta kumista tai muovista valmistettu vene joka täytetään ilmalla

kumkvatti (n)
kumquat
  (yleisesti) kumkvattien () risteymäsuvun sitruskasveja ja niiden hedelmä

kummastus (n)
häpnand
  ihmetys, kummastumisen seuraus

kummi (n)
fadder
  lapsen kasteen todistaja, joka on valittu vanhempien rinnalla pitämään huolta lapsesta ja huolehtimaan osaltaan tämän hengellisestä kasvatuksesta; kummeja on yleensä kaksi, joista toinen on perinteisesti ollut sylikummi

kummisetä (n)
gudfar, gudfader
  miespuolinen kummi

kummitus (n)
spöke
  (taruolento) kuolleen ihmisen sielu

kummituseläin (n)
spökdjur
  Kaakkois-Aasiassa eläviä -heimon kädellisiä. Kummituseläimet ovat yleensä yöaktiivisia ja niillä on huomattavan suuret silmät

kummitustalo (n)
spökhus
  talo, jossa ilmestyy kummituksia ja kummittelee

kumota (v)
stjälpa
  kaataa
upphäva, annullera, avlysa
  saattaa pois voimasta, tehdä pätemättömäksi (voimaansaatettu asia)

kumpareet (n)
puckelpist
  kumparelaskun kilpailupaikka

kumppani (n)
kompanjon, partner, kamrat, kumpan
  uskollinen seuralainen, kaveri, jonka kanssa puuhaillaan yhteisiä asioita

kumpu (n)
kulle
  vähäinen mäki tai maankohouma

kumpusuo (n)
pals
  suomalaisessa luonnossa Tunturi-Lapin suoyhdistymätyyppi, jossa esiintyy routaytimisiä turvekumpuja

kun (conjunction)
när, då
  aloittaa aikaa ilmaisevan sivulauseen; sitten kun

kunelude (n)
ängstinkfly
  kuneluteiden heimon () lude

kuningas (n)
kung, konung
  kuningaskunnan miespuolinen hallitsija
  shakkipelin nappula: ♔ tai ♚, joka voi liikkua yhden ruudun ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin edellyttäen, että ruutu johon se siirtyy ei ole oman nappulan miehittämä eikä vastustajan nappulan uhkaama. Ruudussa oleva vastustajan nappula voi joutua kuninkaan lyömäksi. Kuningas on pelin arvokkain nappula ja sen kohtalo ratkaisee pelin lopputuloksen. Jos kuninkaaseen kohdistuvaa uhkausta eli shakkia ei voi torjua, häviää heti pelin.
  korkea-arvoisin tai toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, arvoltaan numero 13, merkitään "K"

kuningaskalastaja (n)
kungsfiskare
  koskien läheisyydessä viihtyvä lintu ()

kuningaskobra (n)
kungskobra
  Kaakkois-Aasiassa elävä kookas myrkkykäärme

kuningaskunta (n)
kungarike, konungarike
  valtakunta, jota johtaa kuningas tai kuningatar

kuningaspari (n)
kungapar
  kuningas ja hänen puolisonsa
par i kung
  (korttipelissä) kaksi kuningasta

kuningasperhe (n)
kungafamilj, kungahus
  kuningas perheineen

kuningassaniainen (n)
safsa
  (erityisesti) kuningassaniaisten sukuun kuuluva

kuningasvesi (n)
kungsvatten
  suolahapon ja typpihapon seos

kuningatar (n)
drottning
  kuningaskunnan naispuolinen hallitsija
  kuninkaan puoliso, kuningatarpuoliso
  eräiden hyönteisyhteisöjen ainoa lisääntymiskykyinen naaras

kuninkaiden kirjat (n)
Andra Kungaboken, Första Kungaboken
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

kuninkuus (n)
konungavärdighet, kungavärdighet
  se, että on kuningas; kuninkaana oleminen

kunnallisvaalit (n)
kommunalvalet
  tapahtuma, jossa valitaan äänestystuloksen perusteella kuntien ja kaupunkien valtuustoihin valtuutetut ja varavaltuutetut

kunnanjohtaja (n)
kommundirektör
  kuntaa johtava virkamies

kunnes (conjunction)
tills, till dess att
  siihen asti, kun

kunnia (n)
ära, heder
  jostakin teosta aiheutuva myönteinen maine ja julkinen arvostus

kunniamarssi (n)
honnörsmarsch
  huomattavan tapahtuman tai merkittävän toimijan arvostamisen osoittamiseksi sävelletty marssi, jota tavallisesti soitetaan juhlallisissa tilaisuuksissa

kunnianhimo (n)
ambition, äregirighet, ärelystnad
  voimakas halu saavuttaa kunniaa; voimakas motivaatio pyrkiä huomattavaan lopputulokseen tai parhaaseen mahdolliseen jossakin toiminnassa

kunniasana (n)
hedersord
  kunnian menetyksen uhalla annettu vakuutus tai lupaus

kunnioitettava (adj)
respektabel
  kunnioitustaherättävä, sellainen, jota voi kunnioittaa tai ei voi olla kunnioittamatta

kunnioittaa (v)
respektera, se upp till, akta, ära
  pitää (suuressa) arvossa
hedra
  osoittaa julkisesti kunnioitusta jkta tai jkn muistoa kohtaan (esim. keskeyttämällä normaalit toimensa)

kunnioitus (n)
respekt, vördnad, högaktning
  arvossa pitäminen, kunniassa pitäminen, syvä arvostus, arvonanto

kunnossa (adv)
i kondition, i ordning
  ehjä; toimii, niin kuin pitääkin; terve

kunnossapito (n)
fastighetsunderhåll
  (kiinteistötalous) kiinteistön ylläpitoon kuuluva toiminta, jossa kohteen ominaisuudet säilytetään uusimalla tai korjaamalla vialliset ja kuluneet osat ilman, että kohteen suhteellinen laatutaso olennaisesti muuttuu. Kunnossapidon tavoite on säilyttää kohde suunnilleen senlaatuisena, kuin se oli alunperin valmistuessaan. Kohde ei välttämättä pysy alkuperäisen kaltaisena, koska yleensä on tarkoituksenmukaista käyttää uudempia teknisiä ratkaisuja ja ottaa huomioon tarpeita, joita kohteen rakentamisen yhteydessä ei vielä tunnettu. Omistajan kannalta kunnossapito takaa kiinteistön arvon ja käytettävyyden säilymisen siten, että kiinteistön kyky tuottaa kassavirtaa säilyy. Käyttäjän kannalta kunnossapito tyydyttää toiminnalliset muutostarpeet.

kunta (n)
kommun
  paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä
kropp
  joukko, jolle on määritelty neljä peruslaskutoimitusta siten, että laskutoimitukset noudattavat tavallisia laskulakeja, ja laskutoimitusten tulos kuuluu samaan joukkoon.

kuntayhtymä (n)
kommunalförbund, samkommun
  kuntien yhteisiä toimiaan varten perustama yhteenliittymä

kunto (n)
flås, form, kondis, kondition
  fyysinen tai psyykkinen suorituskyky
tillstånd, kondition, skick
  terveydentila
ordning, skick
  normaalia elämää tai toimimista varten tarpeellinen asiaintila; järjestys

kuntosali (n)
gym
  paikka, jossa on laitteita kuntoilua ja voimailua varten

kuohia (v)
gälla
  kastroida; tehdä uroseläin siitoskyvyttömäksi

kuohkeuttaa (v)
lucka upp, upplucka
  tehdä tai saattaa kuohkeaksi

kuohkeutua (v)
bli lucker, bli luckrare
  tulla kuohkeaksi tai entistä kuohkeammaksi

kuohuviini (n)
mousserande vin, skummande vin, skumvin
  yleensä viinirypäleistä kaksinkertaisella käymisellä valmistettu hiilihappopitoinen alkoholijuoma

kuokka (n)
hacka
  maan kaivamiseen ja möyhentämiseen käytettävä työkalu, jossa terä on suorassa kulmassa varteen nähden

kuola (n)
dregla, dregel
  sylkirauhasen limainen, suupielistä valuva erite

kuolata (v)
dregla
  erittää kuolaa; sotkea kuolalla

kuolema (n)
död
  ihmisen, eläimen tai muun eliön elämän päättyminen

kuolemanpartio (n)
dödspatrull
  puolisotilaallinen joukko, joka pyrkii lain ulkopuolella tappamaan hallituksen poliittisia vastustajia

kuolemanpelko (n)
dödsskräck
  kuoleman lähestyessä tai uhatessa koettava pelko
dödsångest
  ahdistus, jota ihminen kokee siitä, että tietää kuolevansa joskus; ei luokitella sairaudeksi

kuolemanrangaistus (n)
dödsstraff
  joidenkin maiden lainsäädännössä määrätyistä teoista langetettava tuomio, joka toteutetaan teloittamalla siihen tuomittu

kuolemanspiraali (n)
dödsspiral
  yksi pariluistelussa tehtävistä liikkeistä

kuolemantapaus (n)
dödsfall
  (useimmiten ihmisen) kuolemaan johtanut tapahtuma

kuolemantuomio (n)
dödsstraff, dödsdom
  tuomio, jolla syyllinen määrätään teloitettavaksi

kuolinilmoitus (n)
dödsannons
  esim. sanomalehdessä julkaistava ilmoitus jonkun ihmisen kuolemasta

kuolinpesä (n)
dödsbo
  vainajan jäämistön kokonaisuus, joka ei ole oikeushenkilö, vaan osakkaidensa väliaikainen henkilöyhteenliittymä

kuolinsyy (n)
dödsorsak
  kuoleman syy, oikeammin kuolemansyy

kuolio (n)
gangrän, kallbrand
  lääketieteellinen tila, jossa osa eliöstä on fyysisesti kuollut kudoksen solujen tuhouduttua (tavallisesti paikallisen verenkierron lakattua osittain tai kokonaan)

kuolla (v)
dö, avlida
  lakata elämästä

kuollut (adj)
död, livlös
  (ihmisestä tai muusta eliöstä) sellainen, jonka elämä on päättynyt, joka on vainaja

kuolonkankeus (n)
dödsstelhet, likstelhet
  eläimillä kuoleman jälkeen ilmenevä ruumiin kankeus (rigor mortis)

kuonokoppa (n)
munkorg
  eläimen, tavallisesti koiran kuonon ympärille laitettava yleensä nahkasta valmistettu korimainen laite, joka estää eläintä puremasta

kuontalo (n)
tott
  villa-, pellava- tms. tukko, josta kehrätään lankaa

kuoppa (n)
grop
  maahan kaivettu syvennys tai reikä

kuopus (n)
skrapabulla, sladdbarn
  perheen nuorin lapsi

kuore (n)
nors
  norssi, rasvaevällinen pienehkö järvissä ja meressä elävä lohikaloja muistuttava parvikala ()

kuori (n)
kor
  (arkkitehtuuri) kirkkorakennuksen sisäpäädyn osa, jossa sijaitsee alttari ja josta jumalanpalvelus johdetaan; alun perin kuoron paikka kirkossa

kuoria (v)
skala
  poistaa kuori tai pintakerros

kuorimapetkel (n)
stöt
  kaadettujen ja katkottujen puunrunkojen kuorintaan tai aisaamiseen käytetty työkalu, jossa on puisen varren jatkeeksi kiinnitetty terä, teräksinen kärjestä noin 15 cm levyyinen litteä etureunasta teroitettu terälevy. Noin 1,5 metrin varsi on lähes kauttaaltaan käteensopivan solakka ja sileäksi vuoltu, mutta teränpuoleinen pää jätetään yleensä vahvemmaksi, jotta käsi ei liu'u varren tyveltä.

kuoriäyriäinen (n)
storkräfta
  kuoriäyriäisten luokkaan () kuuluva äyriäislaji

kuorma-auto (n)
lastbil
  tavaran kuljetukseen tarkoitettu auto, joka on tyypillisesti pakettiautoa ja lava-autoa raskaampi; Suomessa tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia

kuormittaa (v)
belasta
  aiheuttaa kuormitusta

kuormitus (n)
belastning, påkänning
  tuotantolaitoksen, koneen, liikenneväylän, siirtoverkon, jne. käytön suuruus

kuoro (n)
kör
  laulajista koostuva isohko lauluyhtye tai yhdessä esiintyvien lausujainryhmä

kuorokohtaus (n)
körparti
  oopperan jakso, jossa keskeisin osuus on kuorolla ja sitä säestävällä orkesterilla

kuosi (n)
form, model
  esineelle, tekstiilille, vaatekappaleelle tms. ominainen muoto tai julkiasu; esineen malli tai muotoilu; kankaan kuviointi.

kupari (n)
koppar
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen tunnus on Cu

kupata (v)
koppa
  poistaa tympeätä verta ihmisen ruumiista tekemällä lämpimään ihoon, tavallisesti selkään hartian seudulle, pieni pisto ja laittamalla sen päälle kumipallolla varustettu lasinen imukuppi, imusarvi eli kuppaussarvi
klå
  imeä kuiviin, kiskoa, viedä rahat
söla
  viivytellä, viipyä, olla myöhässä

kupera (adj)
konvex
  ulospäin kaareva, keskikohtaa kohden paksuneva

kuperkeikka (n)
kullerbytta
  maassa sikiöasennossa tehtävä liike, jossa liikutaan liikkujasta katsottuna eteen- tai taaksepäin 360 astetta

kupletti (n)
kuplett
  runon säemuoto tai runomitta, jossa on riimitetty säepari

kupliminen (n)
bubblande
  se, että muodostaa kuplia

kupoli (n)
kupol
  pyöreiden, monikulmaisten tai neliömäisten tilojen kupumainen katto

kuponki (n)
kupong
  dokumentti, jolla saa esim. alennusta tuotteen hinnasta; alennuskuponki, etuseteli

kuppa (n)
syfilis
  Treponema pallidum -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti; iholle haavaumia aiheuttava sukupuolitauti, joka edetessään aiheuttaa myös pahkuroita (gumma) ja mielenterveyden ongelmia (neurosyfilis)

kuppi (n)
kopp
  usein korvallinen juoma-astia, josta juodaan kuumia juomia, kuten kahvia tai teetä

kupu (n)
kräva
  (anatomia) linnun ruokatorven laajentuma, johon lintu tilapäisesti varastoi ravintoa

kupulimaska (n)
kupandmat
  limaskojen sukuun kuuluva kasvi

kura (n)
lervälling, smörja
  veden ja saven löysä seos

kurantti (adj)
kurant
  kelvollinen, kunnollinen, käypä

kurdi (n)
kurdiska
  kurdien puhuma iranilainen kieli, kielikoodi ku
kurd
  kurdikansan jäsen

kurgaani (n)
kurgan
  hautakumpu Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa

kuri (n)
disciplin
  esivallan tai auktoriteetin asettama käyttäytymistä rajoittava järjestys

kuristaa (v)
strypa
  pitää tiukasti kiinni jstk sen kaikilta puolilta puristaen sitä kasaan (yl. kurkkua)

kurja (adj)
urdålig
  huono, paha

kurjenjalka (n)
kråkklöver
  (erityisesti) kurjenjalkojen sukuun kuuluva

kurjenmiekka (n)
iris
  kurjenmiekkojen () suvun kasvi

kurjennokka (n)
skatnäva
  mikä tahansa kurjennokkien suvun () kasvi

kurjenpolvi (n)
storknäva
  mikä tahansa kurjenpolvien suvun () kasvi

kurki (n)
trana
  kookas lintulaji (), jolla on harmaa vartalo, mustavalkoinen pää ja pitkä kaula sekä punainen päälaki, ja joka muuttaa auran muotoisissa parvissa

kurkihirsi (n)
kroppås
  vesikaton harjahirsi, vankasta pyöreästä tai nelikulmisesta puusta tehty harjakaton ylin tukirakenne

kurkku (n)
strupe, hals
  (anatomia) kaulan etupuolinen osa, jossa sijaitsevat kurkunpää ja nielu
gurka
  kurkkukasvien heimon kasvi (), vihanneshedelmä, jolla on vihreät pitkulaiset marjat

kurkkukipu (n)
halsont
  kurkussa tuntuva kipu, joka liittyy tavallisesti nielun tulehdukseen

kurkkumätä (n)
difteri
  vaarallinen tartuntatauti, jolle tunnusomaista on kurkkuun kehittyvä erittäin sitkeä plakki, joka alkaa taudin edetessä mädäntyä

kurkuma (n)
gurkmeja
  (erityisesti) maustekurkuma () tai sen yksilö
  edellisestä valmistettava mauste, josta myös uutetaan väriaineena käytettävää kurkumiinia

kurkunkannentulehdus (n)
epiglottit
  kaikenikäisillä, tavallisimmin lapsilla, esiintyvä, yleensä tyyppi B -bakteerin aiheuttama, hoitamattomana hengenvaarallinen tartuntatauti, jossa kurkunkannen turpoaminen saattaa tukkia henkitorven

kurkunkansi (n)
epiglottis, struplock
  (anatomia) rustosta limakalvosta koostuva rakenne kurkunpäässä

kurkunpää (n)
struphuvud, larynx
  (anatomia) keuhkoilla hengittävien selkärankaisten rustoinen elin, jossa olevan aukon kautta hengitysilma pääsee suuontelosta keuhkoihin; myös tärkeä merkitys ääni- ja ääntöeliminä (larynx)

kurnusimppu (n)
knot
  mikä tahansa kurnusimppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista tai sellaisen yksilö

kuromaitiö (n)
konidie
  kuroutumalla sienestä tai homeesta muodostunut suvuton itiö

kurpitsa (n)
pumpa
  sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja
  (yleisesti) mikä tahansa kurpitsoiden () suvun kasvi

kursivoida (v)
kursivera
  muuttaa teksti kursiivilla kirjoitetuksi

kurtiini (n)
kurtin
  linnoituksen tai kaupunginmuurin tornien välinen puolustusmuuri; kahta bastionia yhdistävä muuri tai välivalli

kurtturuusu (n)
vresros
  eräs ruusuihin kuuluva kasvilaji tai sen yksilö

kuru (n)
klyftdal
  veden uurtama kapea syvä laakso: tunturirotko

kurvi (n)
kurva
  (puhekieltä) kaarre, loivahko mutka

kusi (n)
piss
  virtsa

kusipää (n)
arsel, arsle
  epämiellyttävä henkilö

kuski (n)
förare, kusk, åkare
  auton tai muun liikennevälineen kuljettaja

kustannus (n)
bekostnad, kostnad
  (usein monikossa) hyödykkeen tekemisestä aiheutunut rahameno taikka vaiva

kustannuspaikka (n)
kostnadställe
  kulujen kohdistaminen tiettyyn kohteeseen kirjanpidossa

kustantamo (n)
förlag
  yritys, joka julkaisee kirjoja, lehtiä tai muita painotuotteita

kustaviaani (n)
gustavian
  Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n läheinen tukija (1700-luvun loppu)

kustavilainen (n)
gustavsbo
  Pysyvästi Kustavissa asuva henkilö.

kutea (v)
leka
  laskea mätiä; laskea maitia mädin päälle

kutina (n)
klåda
  aistimus, joka aiheuttaa tunteen ihon raapimisen tarpeesta, tunne ihon raapimisen tarpeesta

kutista (v)
klia
  aistia kutinaa

kutittaa (v)
kittla
  aiheuttaa kutinaa

kutoa (v)
väva
  valmistaa kudosta esimerkiksi puikkojen ja langan avulla

kutojalintu (n)
vävarfågel
  kutoja

kutojamuurahainen (n)
vävarmyra
  mikä tahansa kutojamuurahaisten sukuun () kuuluva muurahaisten laji tai sellaisen yksilö

kutojamuurahaiset (n)
vävarmyror
  eräs muurahaisten heimoon () kuuluvien hyönteisten suku ()

kutomakone (n)
stickmaskin, vävmaskin
  tekstiilien, lähinnä kankaiden, valmistukseen käytettävä kone

kutominen (n)
vävning
  kutoa-verbistä muodostettu teonnimi

kutsu (n)
inbjudan
  käsky- tai kutsuhuuto

kutsua (v)
kalla, inbjuda
  pyytää, kehottaa tai velvoittaa saapumaan johonkin tilaisuuteen, esimerkiksi juhliin, tai tulemaan kylään
bjuda, inbjuda
  pyytää luokseen, käskeä käymään

kutsuminen (n)
bjudande, invitering
  kutsun esittäminen

kutsunappi (n)
anropsknapp
  painike, jota painamalla pyydetään henkilökuntaa saapumaan paikalle

kutsuttu (adj)
inbjuden
  kutsutuksi tullut, kutsun saanut

kutsuvieras (n)
gäst
  juhlaan tai muuhun tilaisuuteen kutsuttu henkilö

kutteri (n)
skuta
  yksimastoinen pitkittäistakiloitu purjealus, jossa saattaa olla kokkapuu
kutter, kutterhuvud
  (tekniikka, vanh.) jyrsimen tai puuhöyläkoneen pyörivä terä, muu teräpää

kutterinpuru (n)
kutterspån
  jyrsintä tai puuhöyläkonetta käytettäessä syntyvä lastumainen puru, joka ei ole hienojakoista ja kaartaa voinokareen tavoin

kutyymi (n)
kutym
  tapa, käytänne

kuu (n)
måne
  planeettaa kiertävä taivaankappale

kuudes (numeral)
sjätte
  numeroa kuusi vastaava järjestysluku. Viidennen jälkeen ja ennen seitsemättä.

kuudes aisti (n)
sjätte sinnet
  kyky saada ilman konkreettista tietoa jostakin asiasta aavistus varsinkin ennakolta

kuudestoistaosanuotti (n)
sextondelsnot
  ¹/16-nuotti, puolen kahdeksasosanuotin ja kahden kolmaskymmeneskahdesosanuotin pituinen nuotti

kuukausi (n)
månad
  kuu, vuoden osa, joka kestää noin yhden kuunkierron (lyh. )

kuukausipalkka (n)
månadslön
  kerran kuukaudessa tai kuukauden työnteosta maksettava palkka

kuukausittain (adv)
månatligen
  kerran kuukaudessa, kerran kuussa, joka kuukausi

kuukausittainen (adj)
månatlig
  joka kuukausi tapahtuva

kuukautiset (n)
menstruation
  yleensä säännöllisesti kuukautiskierron mukaisesti toistuva fysiologinen tapahtuma, jolloin hedelmällisessä iässä olevan naaraspuolisen eläimen kohdusta vuotaa verta ja soluja

kuukautiskierto (n)
menstruationscykel
  kuun kierron mittainen jakso, jonka aikana hedelmällisessä iässä olevan naisen kuukautiset eli menstruaatio tapahtuu kerran

kuukkeli (n)
lavskrika
  eräs varislintu ()

kuula (n)
kula
  pienehkö kova pallo

kuulakärkikynä (n)
kulspetspenna
  mustekynä, jossa kirjoituskärjessä on pyörivä kuula siirtämässä mustetta paperille

kuulalaakeri (n)
kullager
  vierintälaakeri, jossa on kahden kehän välissä teräskuulat

kuulantyöntö (n)
kulstötning
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kuulan työntämisestä mahdollisimman kauas

kuulemiin (interjection)
på återhörande
  puhelimessa hyvästeltäessä käytettävä muodollinen ilmaus

kuuleminen (n)
hörande
  se, että kuullaan; kansalaisille tai muille asianosaisille annettu tilaisuus kommentoida päätöstä; asiantuntijoiden haastattelu johonkin liittyen

kuulento (n)
månfärd
  avaruuslento kuuhun; sekä meno että paluu

kuulija (n)
åhörare lyssnare
  henkilö, joka kuulee jotakuta tai jotakin

kuulla (v)
höra
  aistia ääntä korvillaan

kuuloaisti (n)
hörsel, hörselförmåga, hörselsinne
  kuulo, kuuloelimen toimintaan perustuva aisti

kuuloelin (n)
hörselorgan
  (anatomia, fysiologia) kuuloaistia eli kuuloa ylläpitävä aistin, jolla kuulohavainnot tehdään

kuulohavainto (n)
hörselobservation
  kuunneltaessa tai kuulemalla tehty havainto

kuulopuhe (n)
hörsägen, rykte
  huhu; tieto, josta ei ole varmuutta

kuulostaa (v)
låta
  olla jonkin kuuloinen

kuulovamma (n)
hörselskada
  kuulemista heikentävä vioittuma

kuulua (v)
höra
  liittyä jhk, olla ominaista jllek; olla osa jtak

kuuluisuus (n)
celebritet, kändis, notabilitet
  kuuluisa henkilö tai muu kohde

kuuma (adj)
het, varm
  lämpötilaltaan korkea

kuumailmapallo (n)
varmluftsballong
  ilma-alus, ympäristöään lämpimämpää ilmaa sisältävä kevyt, pallomainen pussi, joka lentää ilmavirtausten mukana ja jonka alle on yleensä ripustettu kori matkustajia varten

kuume (n)
feber
  tila, jossa elimistön lämpötila on normaalia korkeampi sairauden vuoksi

kuumemittari (n)
febertermometer
  lämpömittari, jota käytetään ruumiinlämmön mittaamiseen mahdollisen kuumeen määrittämiseksi

kuumottaa (v)
bränna
  tuntua kuumalta; lämmittää, kuumentaa

kuumuus (n)
hetta
  se, että jokin on kuuma tai tuntuu kuumalta

kuun kehä (n)
mångård, månring
  Kuun ympärillä havaittava värillisistä sisäkkäisistä kehistä koostuva ilmakehän optinen ilmiö

kuunnella (v)
lyssna, höra
  keskittyä siihen mitä kuulee
lyssna
  ottaa huomioon; totella

kuunpimennys (n)
månförmörkelse
  tilanne, jossa planeetta kulkee kuunsa ja aurinkonsa välistä estäen kiintotähden valon suoran pääsyn kuun pinnalle osittain tai kokonaan; erityisesti Maan kulku Kuun ja Auringon välistä

kuunsirppi (n)
månskära
  Kuusta näkyvä osa hieman ennen ja jälkeen uudenkuun, Kuun sirppi

kuuntelija (n)
lyssnare
  henkilö, joka kuuntelee jotakuta tai jotakin

kuunvalo (n)
månljus
  Kuun Maahan heijastama Auringon valo, kuutamon antama valo

kuuro (adj)
döv
  sellainen, joka ei kuule; täysin kuulematon

kuurous (n)
dövhet
  se, että on kuuro

kuusi (n)
gran
  kuusipuu, kuusten suvun () puu

kuusi (numeral)
sex
  numero 6, roomalaisilla numeroilla merkittynä VI, luku viiden ja seitsemän välissä; vastaava järjestysluku: kuudes

kuusikko (n)
grandunge
  etupäässä kuusia kasvava metsäalue

kuusikymmentä (numeral)
sextio
  60, luku viidenkymmenenyhdeksän ja kuudenkymmenenyhden välissä

kuusimetsä (n)
granskog
  täysin kuusivaltainen metsä, jossa kasvaa yleensä eri-ikäisiä kuusia

kuusiokoloavain (n)
insexnyckel
  tyypillisesti L:n muotoon taivutettu, poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoinen työkalu, joka on tarkoitettu kuusiokoloruuvien kiristämiseen ja avaamiseen

kuusipeura (n)
dovhjort
  pienikokoinen, alun perin Lähi-idästä kotoisin oleva jalohirvilaji ()

kuusitoista (numeral)
sexton
  16, roomalaisilla numeroilla merkittynä XVI, luku viidentoista ja seitsemäntoista välissä. Vastaava järjestysluku: kuudestoista.

kuutamo (n)
månsken
  kirkas kuunpaiste, kuunloiste (koko ympäristön kokemuksellisesti määrittävänä tekijänä)

kuutio (n)
kub
  heksaedri, kuuden yhteneväisen neliön rajaama monitahokas

kuutiojuuri (n)
kubikrot
  (matematiikka) kolmas juuri, eli juuri jonka indeksi on 3.

kuutiometri (n)
kubikmeter
  tilavuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m³, tuhat litraa

kuutonen (n)
sexa
  kuuden numero, numero 6; numerolla kuusi merkitty tai järjestetty

kuutti (n)
kut
  hylkeen poikanen

kuva (n)
bild, figur
  jäljennös siitä mitä näemme, yleensä kaksiulotteiselle pinnalle

kuvaamataide (n)
bildkonst
  taiteen haara, jossa muotoja, viivoja, värejä ja sommittelua käyttäen luodaan silmin nähtäviä teoksia, kuvataide

kuvaamataito (n)
bild
  vanha nimitys kouluaineelle (muutettu 1999), jossa usein piirretään, maalataan tai askarrellaan (nykyään kuvataide)

kuvaannollinen (adj)
figurlig
  vertauksellinen, symbolinen, vertauskuvallinen

kuvaannollisesti (adv)
bildigt, figurligt
  kielikuvin esitettynä; symbolisesti

kuvailla (v)
beskriva
  kertoa jonkin asian yksityiskohdista

kuvakirja (n)
bilderbok
  kirjan muotoinen kuvateos; kirja, jonka sisällön pääosa muodostuu kuvista; runsaasti kuvitettu kirja

kuvankaappaus (n)
skärmbild
  tietokoneen graafisesta käyttöliittymästä tai siinä ajettavasta ohjelmasta otettu bittikarttakuva; sen otto

kuvantaa (v)
bildera
  muuntaa kuviksi, kuvalliseen muotoon (etenkin tutkimusmenetelmänä)

kuvanveisto (n)
skulptur
  kolmiulotteisten taideteosten tekeminen taiteen alana muotoilemalla kappaletta tai yhdistämällä kappaleita

kuvanveistäjä (n)
skulptör, bildhuggare
  veistoksia tekevä taiteilija

kuvaruutu (n)
bildskärm
  tietokoneen tai television näyttö

kuvastaa (v)
återspegla, reflektera, spegla
  heijastaa peilikuvana

kuvasto (n)
katalog
  postimyyntiluettelo, jossa on kuvia tuotteista

kuvataiteilija (n)
bildkonstnär
  kuvataidetta tekevä henkilö

kuvauksellinen (adj)
bildmässig, filmatiskt, filmmässig
  (ihmisestä) karismaattinen, tyylikäs

kuvaus (n)
beskrivning, skildring
  tarkka kirjallinen, suullinen tai kuvallinen selvitys jostakin aiheesta tai tapahtumasta, deskriptiivinen teksti

kuvernööri (n)
guvernör
  korkeamman tahon virkaansa nimittämä hallintomies

kuverttileipä (n)
kuvertbröd
  kattauksen yhteydessä erikseen kullekin ruokailijalle tarjolle asetettu pieni leipä, kuten rinkeli, sarvi, sämpylä tai teeleipä, mutta ei ison leivän viipale

kuvio (n)
mönster figur
  usein symmetrinen ja toistuva graafinen esitys, joka mahdollisesti muodostaa jonkinlaisen hahmon

kuvitella (v)
föreställa
  muodostaa mielikuva mielessään, luulla

kuvitus (n)
illustration
  kuvittaminen

kvaak (interjection)
kvack
  ankan tai harvemmin muun linnun ääntelyä kuvaava onomatopoeettinen interjektio

kvadraattinen (adj)
kvadratisk
  neliöllinen

kvadriljoona (numeral)
kvadriljon
  miljoona miljoonaa miljoonaa miljoonaa; luku 1 000 000⁴ tai 1024, jossa on ykkösen perässä 24 nollaa. Vastaava järjestysluku kvadriljoonas.

kvanttikemia (n)
kvantkemi
  fysikaalisen kemian ala, jossa käytetään kvanttimekaniikkaa kemian ongelmien tarkasteluun

kvarkki (n)
kvark
  nykyisessä ydinfysiikassa jakamattomia alkeishiukkasia, joita tunnetaan kuusi erilaista

kvartetti (n)
kvartett
  neljän muusikon muodostama yhtye

kvartsi (n)
kvarts
  kiteinen piidioksidi mineraalina

kvartti (n)
kvart
  länsimaisessa säveljärjestelmässä neljän sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas kvartti on viisi puolisävelaskelta

kvassi (n)
kvass
  janojuomana käytettävä perinteinen venäläinen, läheisesti kotikaljaa muistuttava juoma, jota tehdään käymismenetelmällä viljasta, yleensä rukiista, tai ruisleivästä

kvaternio (n)
kvaternion
  nelikomponenttinen luku (kompleksilukujen ulkopuolella, niiden nelikomponenttinen yleistys). Kvaterniot koostuvat reaali- ja kompleksikomponentin (i) lisäksi myös komponenteista j ja k siten, että i² = j² = k² = ijk = -1. Yksittäisten komponenttien kertolasku toimii seuraavasti (vaaka ensimmäisenä tulontekijänä; kvaternioiden kertolasku ei ole vaihdannainen):

kveekari (n)
kväkare
  erään 1600-luvulla Englannissa perustetun, sittemmin varsinkin Keniaan ja Yhdysvaltoihin levinneen, kristinuskon suuntauksen jäsen

kvintti (n)
kvint
  länsimaisessa säveljärjestelmässä viiden sävelaskelen väli, intervalli

kyetä (v)
kunna
  pystyä jonkin tekemiseen; olla kyky tehdä jotakin (+ illatiivi)

kyhmyhaahka (n)
praktejder
  eräs suurikokoinen merellä elävä sorsalintu

kyhmyjoutsen (n)
knölsvan
  suuri valkoinen sorsalintu (), jonka nokka on punertava ja siinä on musta kyhmy

kyhmyruusu (n)
knölros
  ihotauti

kykenevä (adj)
kapabel, förmögen
  sellainen, joka kykenee tekemään jtk

kyklooppi (n)
cyklop
  kreikkalaisessa muinaistarustossa yksisilmäinen jättiläinen

kyky (n)
förmåga
  luontaisen taipumuksen, oppimisen tai muun kehityksen tuloksena syntynyt ominaisuus, joka auttaa suoriutumisessa, jonkin taidon hallitseminen; aineessa oleva jotakin mahdollistava ominaisuus

kylkiäinen (n)
gåva på köpet, tilläggsvara
  tuote tai palvelu, jonka ostaja saa ilmaiseksi ostaessaan jonkin hyödykkeen
flygelbyggnad
  (kansatiede) rakennuksen kylkeen tehty lisätila, joka on tavallisesti kolmiseinäinen ja viistokattoinen

kyllin (adv)
nog
  kylliksi, tarpeeksi, riittävästi

kyllä (interjection)
ja, jo, javisst
  sana, jolla puhuja vastaa myöntävästi

kyllä-puoli (n)
ja-sidan
  (eritoten journalistisessa kielenkäytössä) poliittisessa debatissa tai äänestyksessä esitystä puoltava osapuoli

kylläinen (adj)
mätt, stinn
  jolla on vatsa täynnä, ei enää nälkäinen

kylläisyys (n)
mättnad, mättnadskänsla
  se, että on kylläinen, saanut tarpeekseen syötävää
mättnad
  se kuinka paljon ainetta on liuennut liuokseen tai että ainetta on liuennut maksimaalinen määrä

kyllästymättömyys (n)
omättlighet
  olotila, joka vallitsee silloin kun ei tule kylläiseksi tai muuten saavuta kyllästymisen tilaa.

kylmiltään (adv)
extempore, oförberett
  suoralta kädeltä, harkitsematta, harjoittelematta

kylmä (adj)
kall
  lämpötilaltaan alhainen
  välinpitämätön (ihminen)

kylmä sota (n)
kalla kriget
  toisen maailmansodan lopussa alkanut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen vastakkainasettelun aika, jonka katsotaan päättyneen 1990-luvun alussa Neuvostoliiton purkautuessa

kylmäketju (n)
kylkedja
  toimitusketju, jossa elintarvikkeet tai lääkevalmisteet kuljetetaan lämpötilasäädetysti niiden pilaantumisen tai heikentymisen välttämiseksi

kylmäkkö (n)
kallskänka
  kokki, jonka erikoisalaa on kylmien ruokien valmistus

kylmäkomero (n)
kallskafferi
  ulkoilman viileänä pitämä ruokatavarakaappi

kylmämuuri (n)
kallmur
  kivimuuri, jonka saumoissa ei ole käytetty laastia
  tiiliseinä, jossa ei ole lämmöneristeitä

kylmänkukat (n)
backsippssläktet
  yksi leinikkikasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

kylmästi (adv)
kallt
  kylmällä tavalla; kylmänä

kylpeä (v)
bada
  mennä puhdistautuakseen nesteellä täytettyyn astiaan; yleensä vettä ja saippuaa

kylpijä (n)
badare
  henkilö, joka kylpee

kylpy (n)
bad
  itsensä liottaminen tai liottautuminen kylpyammeessa. Monet saunattomat kutsuvat toimenpidettä kylpemiseksi.

kylpyamme (n)
badkar
  kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas

kylpyhuone (n)
badrum
  huone, joka on tarkoitettu peseytymiseen

kylpylä (n)
spa
  paikka, jossa on mahdollista ottaa (varsinkin mineraalipitoisia tai kuumia) kylpyjä

kylpytakki (n)
badrock
  monesti froteekankainen pitkä kylvyn jälkeen yllä pidettävä rento takki

kylvettäjä (n)
baderska
  henkilö, joka kylvettää

kylvää (v)
så
  levittää siemeniä viljelytarkoituksessa

kylvö (n)
sådd
  kylvämisen eli touonteon toteutus

kylvökone (n)
såmaskin
  maatalouden työkone, jolla voidaan kylvää esimerkiksi viljan siemeniä peltoon

kylvös (n)
sådd
  äskettäin kylvetty maa-ala; kylvöala, johon on juuri laitettu siemenet

kylä (n)
by
  pienehkö taajama kaavoitetulla tai haja-asutusalueella

kyläkellukka (n)
nejlikrot
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kellukkojen sukuun kuuluva kasvi

kyläneidonkieli (n)
blåeld
  Suomenkin luonnossa esiintyvä neidonkielten sukuun kuuluva kasvi

kylänurmikka (n)
vitgröe
  Suomenkin luonnossa esiintyvä nurmikkojen sukuun kuuluva kasvi

kyläpöllönen (n)
dvärguv
  Pöllösten suvun pöllölintu, . Aikaisempi nimitys kääpiösarvipöllö

kymmenen (numeral)
tio
  10, roomalaisilla numeroilla merkittynä X, luku yhdeksän ja yhdentoista välissä

kymmenes (numeral)
tionde
  lukua kymmenen vastaava järjestysluku. Yhdeksännen jälkeen ja ennen yhdettätoista.

kymmenottelu (n)
tiokamp
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kymmenessä eri lajissa, joiden kokonaistulos ratkaisee paremmuusjärjestyksen

kymnaasi (n)
gymnasium
  aiemmin lähinnä lukiota vastannut oppilaitos, jossa klassisilla kielillä oli tärkeä asema, poistui Suomesta vuonna 1872

kymppi (n)
tia
  kymmenen numero, numero 10; numerolla kymmenen merkitty tai järjestetty

kymri (n)
kymriska
  Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. (kielitunnus: cy, cym)

kynnys (n)
tröskel
  eri huoneiden lattioiden välissä oleva korkeampi kohta, jota vasten ovi tyypillisesti sulkeutuu
  edellytyksistä muodostuva raja, jonka ylittyminen johtaisi johonkin toimenpiteeseen; kynnysarvo, vähimmäisarvo, alaraja

kynnysmatto (n)
dörrmatta
  kynnyksen edessä oleva matto, ovenedusmatto

kynologia (n)
kynologi
  (eläintiede) koiria sekä niiden jalostusta ja kasvatusta tutkiva oppi

kynsi (n)
nagel klo, nagel
  kädellisillä sormen ja varpaan, muilla nisäkkäillä ja linnuilla varpaan päässä jatkeena sijaitseva kova osa
klyfta
  valkosipulin lohko

kynsilakanpoistoaine (n)
nagellackborttagningsmedel
  aine jolla puhdistetaan lakka kynsistä

kynsilakka (n)
nagellack
  kynsien kaunistamiseen ja vahvistamiseen käytettävä lakka

kynsimö (n)
draba
  mikä tahansa kynsimöiden sukuun () kuuluva ristikukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kynsisakset (n)
nagelsax
  pienet mahdollisesti käyrät sakset, jotka on suunniteltu ensisijaisesti kynsien leikkaamista varten

kynsiä (v)
klösa
  raapia kynsillään

kynttilä (n)
levande ljus, ljus
  valonlähde, jonka rungon muodostaa kiinteä, us. lieriömäinen, liekin lämmöstä vähitellen sulava polttoainekappale ja sen sisälle sijoitettu lankasydän, jossa polttoaine pitää yllä valaisevaa liekkiä

kynttilänjalka (n)
ljusstake
  kynttilöille tarkoitettu pidike

kynttilänsammutin (n)
ljussläckare
  tavallisesti varrellinen pieni metallinen kuppi, jota käytetään kynttilän liekin sammuttamiseen tukahduttamalla

kyntää (v)
plöja
  muokata maata auralla

kynä (n)
penna
  väline, aiemmin sulkakynä, jolla voi piirtää tai kirjoittaa

kynäilijä (n)
pennfäktare, skribent
  harrastuksekseen kirjoittava

kynäjalava (n)
vresalm
  Suomen luonnossa harvinaisena elävä jalavakasveihin kuuluva lehtipuu; kynneppää ()

kynäniekka (n)
skribent
  taitava kirjoittaja

kypsyminen (v)
mpgnande
  kypsäksi tai aikaisempaa kypsemmäksi tuleminen

kypsyys (n)
mognad
  se, että on täysin kehittynyt, kypsä

kypsyä (v)
mogna
  tulla kypsäksi tai aikaisempaa kypsemmäksi

kypsä (adj)
kokt, mogen tillagad
  kypsynyt tai kypsennetty; kypsytetty
mogen
  täysin kehittynyt
less, trött
  saanut tarpeekseen, väsynyt, kyllästynyt

kypärä (n)
hjälm, kask
  päässä pidettävä yleensä lujarakenteinen suojapäähine

kyrassi (n)
kyrass
  rinta- ja selkähaarniska

kyrassieeri (n)
kyrassiär
  (historia) kyrassia käyttävän raskaan ratsuväen jäsen

kyrpä (n)
kuk, pitt
  siitin

kyseinen (adj)
ifrågavarande, förevarande
  joka on kyseessä, jota parhaillaan käsitellään

kysellä (v)
fråga, fråga ut
  toistella jotakin kysymystä tai esittää joukko kysymyksiä jollekin tai joukolle henkilöitä

kyssäkaali (n)
kålrabbi, knutkål
  kaalin muunnos (), jonka syötävä osa on sen tyvestä kasvanut mukula

kysta (n)
cysta
  nesteen täyttämä rakkula tai ontelo kehossa

kystikkä (n)
transkräling
  erityisesti -lajin muunnos ,

kysymys (n)
fråga, spörsmål
  lause, jolla tiedustellaan jotakin ja johon odotetaan vastausta

kysymyslause (n)
frågesats
  kysyvä lause, joka sisältää yl. vastausta kaipaavan kysymyksen

kysymysmerkki (n)
frågetecken
  iso välimerkki, joka merkitsee kysymyslausetta. Vastaava symboli [?]

kysyntä (n)
efterfrågan
  hyödykkeen määrä, jonka toimijat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla

kysyä (v)
fråga
  esittää kysymys, tiedustella
fråga efter
  tiedustella, toivoa

kytkentäkaavio (n)
kopplingsschema
  koneen tai laitteen sähköistä kytkentää esittävä kaavamainen piirros

kyvetti (n)
kyvett
  neliönmuotoinen astia, jota käytetään spektroskooppisissa mittauksissa

kyy (n)
huggorm, äsping
  kyykäärme (), matelija, jota tavataan lähes koko Suomessa. Kyy on ainoa Suomen luonnossa elävä myrkkykäärme. Kyyn tunnistaa ruskehtavasta tai harmaasta väristä ja koko eläimen mittaisesta sahanteräjuovasta. Myös tummia yksivärisiä yksilöitä esiintyy, jolloin lajin määrittämiseksi kannattaa kiinnittää huomio silmäterän pystysuoruuteen.

kyyditä (v)
köra
  kuljettaa kulkuneuvon kyydissä

kyyhky (n)
duva
  jokin laji noin kolmesataalajisesta kyyhkylintujen heimosta (), joille on tyypillistä, että naaraat munivat kerralla kaksi munaa ja ruokkivat poikasia pesään aluksi kupunsa maitomaisella eritteellä ja myöhemmin siemenillä. Suomessa varsinaisia kyyhkyjä pesii luonnossa kaksi lajia, sepelkyyhky ja uuttukyyhky; lisäksi ihmisen luomissa olosuhteissa lisääntyy kesykyyhky.

kyyhkyslakka (n)
duvslag
  kesyjen kyyhkyjen yhteiseksi lepo- ja suojapaikaksi tehty matala puinen laatikko tai yksittäislakka lisääntymistä varten; kirjekyyhkyn kotilakka on paikka, jossa kirjekyyhky voi levätä kunnes jatkaa matkaa

kyyhkyt (n)
duvor
  lintuheimo Columbidae

kyykky (n)
huk
  asento, jossa jalat ovat koukussa siten, että pakarat ovat lähellä kantapäitä

kyynel (n)
tår
  (fysiologia) silmäkulmaan kihoava nestepisara

kyynelkaasu (n)
tårgas
  silmiä ja/tai hengitysteitä ärsyttävä kemikaali, jota käytetään esimerkiksi mellakoiden hillitsemisessä ja itsepuolustuksessa

kyynärluu (n)
armbågsben
  pikkusormen puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

kyynärpää (n)
armbåge
  ihmisen kyynärvarren ja olkavarren taitteen terävä ulkoreuna

kyynärtaive (n)
armveck
  käsivarressa sijaitseva kyynärnivelen taive

kyynärvarsi (n)
underarm
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, kyynärpään ja ranteen välissä

kyynärä (n)
aln
  vanha pituusyksikkö, ihmisen kyynärvarren ja oikaistujen sormien pituus. Suomessa käytetty alkujaan ruotsalainen Tukholman kyynärä oli n. 0,594 m.

kädenlämpöinen (adj)
fingervarm
  yhtä lämmin kuin ihmisen käsi, n. 37° C.

käki (n)
gök
  Käkilintuihin kuuluva lintulaji (), jonka urokset kukkuvat.

kälviäläinen (n)
kelviåbo
  Pysyvästi Kälviällä asuva henkilö.

käly (n)
svägerska
  oman aviopuolison sisko

kämmekkä (n)
orkidé
  jokin kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluva kasvi(laji)

kämmen (n)
handflata
  käden sisäpuoli; se puoli jonne sormet taipuvat

kämmenluu (n)
mellanhandsben, metakarpalben
  kämmenessä oleva sormen luu

kämmenselkä (n)
handrygg
  se puoli käsiterästä, joka jää ulkopuolelle puristettaessa käsi nyrkkiin

känni (n)
fylla
  humalatila, juopumus

kännykkä (n)
mobil
  pienikokoinen matkapuhelinlaite

käpertyä (v)
krulla ihop, skrumpna ihop
  kiertyä torvimaiseksi, kiertäytyä rullalle, mennä käppyrään, käpristyä, painautua matalaksi sykkyrään, painautua jotakin vasten, kurtistua

käpy (n)
kotte
  havupuun tai muun paljassiemenisen kasvin kukinto

käpytikka (n)
större hackspett
  tikkalintuihin kuuluva lintu ()

käpälä (n)
ram, tass
  kynnellisen nisäkkään jalan uloin osa

kärhi (n)
klänge
  (kasvitiede) kasvin lankamainen kiipeämis- ja tarttumaelin

kärkihanke (n)
spetsprojekt
  tärkeässä asemassa oleva toteuttamista odottava työ

kärppä (n)
hermelin, lekatt
  näätäeläimiin kuuluva pieni petoeläin ()

kärpänen (n)
fluga
  mikä tahansa kaksisiipisten -alalahkoon kuuluva hyönteislaji tai sellaisen yksilö

kärpäslätkä (n)
flugsmälla
  kärpästen tappamiseen käytetty apuväline

kärpäsruuti (n)
nikt
  liekojen, erityisesti katinlieon itiöpöly

kärpässieni (n)
flugsvamp
  jonkin helttasienten sukuun kuuluvista myrkkysienistä

kärsimys (n)
lidande
  kärsiminen

kärsivällinen (adj)
tålmodig
  joka odottaa rauhassa, huolestumatta tai hermostumatta

kärsiä (v)
lida
  tuntea fyysistä tai henkistä tuskaa

käräjäoikeus (n)
tingsrätt
  Suomessa alin rikos-, riita- ja hakemusasioita käsittelevä oikeusaste tai yksittäinen tuomioistuin

käräjäsali (n)
tingssal
  käräjäoikeuden oikeussali

käräjät (n)
ting
  kansankokous ja neuvonpito johon keräännyttiin käsittelemään yhteisiä asioita

käsi (n)
hand
  käsiterä: ihmisen tai apinan yläraajan kärkiosa ranteesta sormenpäihin, käsi suppeassa merkityksessä
arm
  käsi laajassa merkityksessä, ihmisen tai apinan koko yläraaja olkapäästä sormenpäihin

käsidesi (n)
handsprit
  käsien desinfiointiin tarkoitettu, pumppupullosta annosteltava aine

käsikirjoittaja (n)
manusförfattare
  henkilö, joka kirjoittaa käsikirjoituksia

käsikirjoitus (n)
manuskript
  näytelmän, elokuvan tai muun esityksen toteutussuunnitelma
handskrift, manuskript
  kirjan vielä painamaton versio; tieteellinen artikkeli, jota ei ole vielä saatu julkaistua

käsilaukku (n)
handväska
  olalla tai kädessä kannettava laukku

käsilukko (n)
handlås
  itsepuolustus- ja lähitaistelutekniikoissa sekä eräissä kamppailulajeissa käytettävä sidonta, jossa vastustajan käsi pyritään saamaan hetkellisesti toimintakyvyttömäksi kohdistamalla siihen vääntöä vähintään kahdesta suunnasta samanaikaisesti

käsimatkatavara (n)
handbagage
  matkatavara, jonka henkilö ottaa mukanaan matkustamoon

käsin (adv)
för hand, manuelt
  kättä t. käsiä käyttäen, käsillä, käsin tehtynä

käsine (n)
handske
  kättä peittävä vaatekappale

käsipallo (n)
handboll
  kilpaurheilulajina pelattava pallopeli, jossa kaksi seitsemänhenkistä (maalivahti + 6 kenttäpelaajaa) joukkuetta yrittää saada pallon heittämällä vastustajan maaliin
  käsipallopelin pelivälineenä käytettävä pallo

käsipalloilija (n)
handbollsspelare
  käsipallon pelaaja, henkilö, joka pelaa käsipalloa

käsipumppu (n)
handpump
  käsikäyttöinen pumppu

käsiraha (n)
handpenning
  kauppaa solmittaessa tai sopimusta tehtäessä aikeen vahvistamiseksi sillä hetkellä maksettava rahasumma

käsisaha (n)
handsåg
  käsikäyttöinen käsivoimainen saha, jolla lastuamalla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja

käsisuudelma (n)
handkyss
  suudelma kädelle

käsite (n)
begrepp
  ihmisen mielessä jäsentynyt, selkeästi määriteltävissä oleva idea todellisuudessa esiintyvästä konkreettisesta tai abstraktista asiasta

käsitellä (v)
hantera
  koetella käsin

käsitteellinen (adj)
abstrakt
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen

käsittää (v)
förstå, begripa
  tiedostaa ja ymmärtää jokin asia
omfatta
  muodostua jostakin, sisältää

käsitys (n)
föreställning, uppfattning
  havainnollisesta aineksesta tai viestinnästä ihmiselle muodostunut mentaalinen kuva, joka on enemmän tai vähemmän jäsentynyt

käsityö (n)
handarbete, hantverk, manuellt arbete
  pienissä sarjoissa tehty pienimuotoinen tuotteiden valmistus, kuten ompelu, yleensä matkamuistoiksi tai koristeiksi

käsivaaka (n)
handvåg
  kädessä kannateltavaksi tarkoitettu vaaka, joka koostuu mitta-asteikolla varustetusta tangosta, jonka toisessa päässä on siirreltävä kahva ja toisessa vastapaino

käsivarsi (n)
arm
  kädellisten yläraajan osa ranteesta olkapäähän, eli kyynärvarsi ja olkavarsi yhdessä

käsivoide (n)
handkräm
  käsiin (ranteista sormenpäihin sijaitsevalle alueelle) levitettävä voide

käskeä (v)
beordra, befalla
  saada joku sanallisen, kirjallisen tai muun viestin kautta tekemään jotakin, koska viestijä niin haluaa tai koska viestijällä on velvollisuus katsoa, että käsketty asia toteutuu

käsky (n)
bud, budord
  jonkun puheella tai kirjallisesti tai muuten ilmaisema lausuma, jonka mukaan jokin asia tulee viestin vastaanottajan toteuttaa hänen tahdostaan riippumatta

käskyvalta (n)
bestämmanderätt, rätt att befalla
  määräysvalta, oikeus käskeä tai määrätä

käteinen (adj)
kontant
  yl. maksuvälineestä tai -tavasta, käsillä oleva

käteinen (n)
kontanter, kontant
  raha paperirahana ja kolikoina; vastakohtana maksukorteille tai sähköiselle rahalle

kätellä (v)
hand
  tervehtiä jotakuta ojentamalla hänelle kätensä ja puristamalla hänen kättään

kätilö (n)
barnmorska
  terveydenhuollon ammattinimike henkilölle, joka avustaa synnyttävää naista synnytyksessä

kätisyys (n)
kiralitet
  se, onko jokin oikean ja vasemman suhteen symmetrinen
hänthet
  se, onko eliön oikea tai vasen käsi toiminnallisesti toista hallitsevampi vai ovatko ne kutakuinkin tasavahvat

kätkeytyä (v)
dölja
  mennä kätköön tai kätköksiin

kätkeä (v)
gömma
  laittaa kätköön, laittaa salaiseen paikkaan

kätkö (n)
gömma
  kätköpaikka, paikka, mihin jotain on kätketty eli piilotettu

kätkölöytö (n)
depåfynd
  (arkeologia) yhdestä paikasta talteen saatu esinelöytö, jonka sisällön on ihminen tarkoituksellisesti kätkenyt maahan, suohon tai kiven alle; piilottaminen on voinut tapahtua esimerkiksi vaaran uhatessa, kuten aarrelöytö, tai uskonnollisessa tarkoituksessa, kuten uhrilöytö

kätyri (n)
hantlangare
  tuomittavaan tekoon jonkun apurina osallistuva henkilö

kävelevä (adj)
gående
  sellainen, joka kävelee, kävellen liikkuva

kävellä (v)
gå
  liikkua laittamalla jalkaa toisen eteen (tavallisesti hitaammin kuin juosten, esimerkiksi ainakin yhden jalan aina koskettaessa maata)

kävelykatu (n)
gågata
  moottoriajoneuvoliikenteeltä suljettu katu

kävelykeppi (n)
spatserkäpp, käpp
  kävelemisessä apuna käytettävä puinen tai metallinen keppi, jonka avulla saadaan siirrettyä painoa jaloilta kepin varaan

kävelysauva (n)
gångstav
  hiihtosauvasta kehitetty apuväline, jota käytetään yleensä parittain, yhtä kummassakin kädessä, sauvakävelyssä vauhdin ja tasapainon ylläpitoon sekä ylävartalon lihasten vahvistamiseen

käydä (v)
besöka
  mennä ja tulla takaisin; pistäytyä, kyläillä (+ inessiivi, + adessiivi)
gå
  kulkea eteenpäin
gå, fungera
  toimia, olla toiminnassa (koneistoista); käyttää polttoaineenaan
jäsa
  tuottaa alkoholia sokereista hiivasienten avulla
passa
  sopia, käydä päinsä, olla soveliasta
fungera
  sopia johonkin tarkoitukseen

käyminen (n)
jäsning
  kemiallinen käyminen: alkoholin tuottaminen sokereista hiivasienten avulla

käynnistää (v)
starta
  laittaa käyntiin; aloittaa

käyntikortti (n)
visitkort
  pieni kortti, jossa on henkilön yhteystiedot ja monesti myös yrityksen tietoja

käyristyä (v)
krokna
  muuttua käyräksi tai käyremmäksi

käyrä (adj)
krokig, krum
  kaareva, ei-suora

käyrä (n)
kurva
  viiva, joka ei ole kauttaaltaan suora

käyrätorvi (n)
valthorn
  varhaisista metsästystorvista kehittynyt vaskipuhaltimiin kuuluva torvi, jonka pituus on 3–4 metriä

käytetty (adj)
begagnad
  sellainen, joka on ollut jonkun muun käytössä ennen nykyistä käyttäjää; ei uusi

käytettävyys (n)
användbarhet
  helppous käyttää, mahdollisuudet käyttää

käyttelytili (n)
brukskonto, dagligkonto
  käyttötili

käyttäjä (n)
användare
  henkilö, joka käyttää jotakin konetta, laitetta tai muuta työvälinettä

käyttäjänimi (n)
användarnamn
  tietojärjestelmään sisäänkirjautumisessa käyttävä tunnus, joka nimikoi käyttäjän; usein vastaa nimimerkkiä

käyttäjäystävällinen (adj)
användarvänlig
  käyttäjälle helppo, tehokas, miellyttävä tms.; helppokäyttöinen

käyttäytyminen (n)
beteende, uppförande
  tapa, jolla elollinen olento käyttäytyy tai toimii

käyttäytymistaloustiede (n)
beteendeekonomi, psykologisk ekonomi
  taloustieteen tutkimussuunta, jossa tutkitaan psykologisten, sosiaalisten, kognitiivisten sekä tunneperäisten tekijöiden vaikutusta ihmisten ja instituutioiden taloudelliseen päätöksentekoon sekä niiden seurauksia markkinoihin ja resurssien jakoon

käyttäytyä (v)
bära sig åt, bete sig
  toimia jollakin tietyllä tavalla jossakin tilanteessa

käyttää (v)
använda, disponera
  hyödyntää jotakin johonkin tarkoitukseen
  tehdä tai toteuttaa jokin asia jollakin nimenomaisella esineellä, tietokoneohjelmalla tms., pitää jossakin käytössä
jäsa
  valmistaa tai muokata käymisen avulla, pitää käymässä
hålla igång
  pitää käynnissä

käyttökelpoinen (adj)
användbar, praktikabel
  jota on mahdollista tai hyvä käyttää

käyttökelvoton (adj)
oanvändbar
  niin kelvoton, ettei ko. esinettä, asiaa tms. voi käyttää; käytettäväksi kelpaamaton; epäkelpo

käyttöohje (n)
bruksanvisning
  jonkin koneen, laitteen, tuotteen tms. käyttämiseen opastava ohje

käyttöpuu (n)
gagnvirke
  (metsätalous) hakkuun yhteydessä korjattava puutavara

käyttötili (n)
brukskonto, dagligkonto
  pankkitili, jolla hoidetaan päivittäisiä raha-asioita ja jolle voidaan tallettaa ja jolta voidaan nostaa rahaa

käytännöllinen (adj)
praktisk
  josta on käytännön hyötyä
  joka ajattelee tai toimii käytännön näkökulmasta tai liiemmin teoretisoimatta

käytännössä (adv)
i praktiken
  käytännöllisesti ajatellen, todellisuudessa

käytäntö (n)
bruk
  toimivaksi todettu järjestelmällisyyteen pyrkivä toimintatapa

käytös (n)
beteende
  yksilön tai olion ominainen tai poikkeava menettely tai tapa toimia eri tilanteissa ja olosuhteissa

käämintä (n)
spolning
  käämin valmistus, käämitys

käämitys (n)
spolning
  sähköinen komponentti tai sellaisen osa, joka muodostuu moninkertaisesti sydämen tai muotin ympärille kierretystä eristetystä sähköä johtavasta käämilangasta

käännynnäinen (n)
konvertit
  uskonnosta toiseen uskontoon kääntynyt henkilö

käännytys (n)
konversion, konvertering, omvändelse
  käännyttäminen toiseen uskontoon tai aatteeseen
avvisning
  pääsyn estäminen ja määräys poistua

käännös (n)
sväng
  muutos suhtautumisessa, toimintatavoissa, politiikassa tms.
översättning, tolkning
  (kielitiede) teksti, joka on käännetty kieleltä toiselle

käännöslaina (n)
översättningslån
  lainasana, joka on muodostettu kääntämällä vieraan kielen sanan osat suoraan

käännöstiede (n)
översättningsvetenskap
  humanistinen tiede, joka tutkii kääntämistä ja tulkkausta niiden kaikessa laajuudessa

käänteisluku (n)
multiplikativ invers
  luku, jonka lukuarvo on ko. luvun käänteisarvo

kääntyä (v)
svänga, vidra, vända
  vaihtaa suuntaa; tehdä käännös

kääntäjä (n)
översättare
  kielenkääntäjä, henkilö, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle, vrt. tulkki
kompilator
  tietokoneohjelma, joka luo tietokoneohjelman ohjelmointikielisen lähdekoodin perusteella konekielisen ajettavan binääritiedoston

kääntää (v)
översätta
  tulkita teksti kieleltä toiselle
kompilera
  muuntaa lähdekoodi konekieliseksi

kääntää takkinsa (v)
vända kappan efter vinden
  muuttaa mielensä tai pyörtää lupauksensa

kääntöpiiri (n)
vändkrets
  leveyspiiri, joka on pohjoisimmalla tai eteläisimmällä kohdalla, johon aurinko johonkin aikaan vuodesta paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä; maapallon kääntöpiirien sijainti on noin 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä päiväntasaajan molemmin puolin; sijainti on sama kuin maapallon akselikaltevuus

kääpiögalaksi (n)
dvärggalax
  pienikokoinen galaksi, joka kiertää usein suurempaa galaksia

kääpiöhuitti (n)
dvärgsumphöna
  eräs pikkuhuittien (), eräissä uusissa luokitteluissa huittien (), sukuun kuuluva hyvin pienikokoinen rantakanojen laji ( tai ) taikka sen yksilö

kääpiöpäästäinen (n)
dvärgnäbbmus
  eräs päästäinen ()

kääretorttu (n)
rulltårta, rolad
  makea leivonnainen, joka muodostuu täytteellä päällystetystä ja rullalle kääritystä kakkulevystä

käärinliina (n)
svepning, liksvepning, svepduk
  kangas johon ruumis kääritään

käärme (n)
orm, snok
  alalahkoon kuuluva jalaton ja vaihtolämpöinen matelija, jonka sanotaan kehittyneen liskoista

kääryle (n)
rulle
  ruoka, jossa on jokin täyte syötävään kääröön sijoitettuna

käärö (n)
rulle
  jokin joka on kääritty kokoon

köli (n)
köl
  laivan tai veneen pohjassa sijaitseva uloke, evä tai palkki, joka vakauttaa pituussuuntaista kulkua erityisesti purjeveneissä ja tuulisissa olosuhteissa

kölninvesi (n)
eau-de-cologne
  alkoholipitoinen raikastus- ja puhdistusvesi, eau de Cologne

kömpelö (adj)
klumpig
  liikkeissään jäykkä, kankea, hidas, joustamaton; taitamaton, avuton

köydenveto (n)
dragkamp
  kilpailu jossa kaksi joukkuetta vetää köyttä omaan suuntaansa

köyhyys (n)
fattigdom, armod
  köyhänä oleminen, puutteenalaisuus

köyhä (adj)
fattig
  osattomaksi jäänyt, varaton
  hedelmätön

köyliöläinen (n)
kjulobo
  Pysyvästi Köyliössa asuva henkilö.

köysi (n)
rep, lina
  muun muassa kiinnittämiseen käytettävä useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai kierretty paksu naru

köysirata (n)
linbana, kabelbana
  kuljetusväline, jossa voimansiirto on toteutettu kuormaa vetävällä köydellä tai vaijerilla

köysistö (n)
tacklage
  aluksen köysien muodostama kokonaisuus, takilaan kuuluvat juoksevat ja kiinteät köydet

kööpenhaminalainen (adj)
köpenhamnsk
  Kööpenhaminasta peräisin oleva tai Kööpenhaminaan liittyvä.

kööpenhaminalainen (n)
köpenhamnare, köpenhamnbo, köpenhamnska
  Pysyvästi Kööpenhaminassa asuva henkilö.

laadukas (adj)
högklassig
  sellainen, jonka laatu on hyvä, laadultaan korkea; laatuisa, tasokas

laadullinen (adj)
kvalitativ
  laatuun liittyvä

laahata (v)
kånka, släpa
  vetää perässään

laaja (adj)
vid, vidsträckt, omfattande, enorm, rik
  suuri alueeltaan tai vaikutukseltaan

laajeneminen (n)
utvidgning
  laajemmaksi muuttuminen

laajennus (n)
expansion, utvidgning
  laajentamisen tulos, joskus laajenemisen tai laajentumisen tulos

laajentua (v)
utbreda, växa, öppnas
  tulla laajemmaksi

laakamato (n)
plattmask
  mikä tahansa -pääjaksoon kuuluva matolaji tai sellaisen yksilö

laakeri (n)
lager
  laakeripuu
  kone-elin, jonka on tarkoitus vähentää kitkaa ja kulumista pyörivien osien välillä

laakerinlehti (n)
lagerblad
  laakeripuun mausteena käytetty lehti

laakeripuu (n)
lagerträd
  Välimeren alueen ainavihanta pieni puu (), josta saadaan mausteena käytettävää laakerinlehteä

laakeriseppele (n)
lagerkrans
  Laakeripuun oksista ja lehdistä tehty seppele.

laakso (n)
dal
  alue vuorten tai mäkien välissä

laama (n)
lama
  Etelä-Amerikassa kuljetusjuhdaksi jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), jonka polkuanturat ovat heikosti kehittyneet

laapis (n)
helvetessten, lapis
  hopeanitraatti lääkkeellisesti käytettynä

laastari (n)
plåster, häfta
  ihoon tarraliimalla kiinnittyvä, yleensä kankaasta, muovista tai kuituaineesta tehty lappu, jonka tehtävä on suojata haavaa; kiinnelaastaria käytetään muiden sidosten kiinnittämiseen

laasti (n)
murbruk
  hiekasta, vedestä ja jostakin sitovasta aineesta, tavallisesti sammutetusta kalkista tai sementistä, tehty seos, jolla voidaan muurattaessa sitoa kiviä yhteen tai tasoittaa pintoja

laastikauha (n)
murslev
  muurauskauha, laastin siirtelyyn ja levittämiseen käytettävä muurarin työkalu, rakenteeltaan tav. kärjistään hieman pyöristetty kolmion muotoinen varrellinen teräslaatta

laatikko (n)
låda
  yleensä neliskulmainen puinen, vanerinen, pahvinen tms. säiliö, jossa säilytetään muita esineitä
  huonekalun yleensä auki vedettävä lokero, jossa säilytetään esineitä
  uunissa haudutettu kasviksista ja mahdollisesti lihasta koostuva ruokalaji

laatikko-janakuvio (n)
lådagram
  tilastollinen kuvio, joka koostuu ristikkäisestä suorakaiteesta ja janasta sekä mahdollisesti laatikon sisällä olevasta janasta; Laatikon reunat kuvaavat ala- ja yläkvartiilin arvoja, janan päätepisteet minimi- ja maksimiarvoja, laatikon sisällä oleva jana keskiarvoa.

laatikkoruoka (n)
låda
  vuokaan tai muuhun paistoastiaan sijoitettuna uunissa kypsennetty ruokalaji

laatta (n)
platta
  levy, joka kantaa kuormaa pääasiassa kohtisuorassa tasoaan vastaan

laatu (n)
kvalité, kvalitet
  kvaliteetti, laadukkuus, tekninen tai taiteellinen korkeatasoisuus, hyvyys

laatukuva (n)
kvalitetsbild
  korkealaatuinen, laadukas kuva
genremåleri
  genre, tyylilaji
  arkielämää ja sen tapahtumia kuvaava tyylilaji tai tätä edustava teos

laava (n)
lava
  tulivuorista osittain tai kokonaan sulana purkautuva kiviaines, magma

laavalamppu (n)
lavalampa
  koristekäyttöön tarkoitettu valaisin, jossa on läpinäkyvä säiliö, jonka sisältämää vahaa lampun synnyttämä lämpö kohottaa ylöspäin

laavatyyny (n)
lavakudde
  yksittäinen kappale tyynylaavaa

laavu (n)
vindskydd, skärmskydd
  metsässä tilapäistä yöpymistä varten tarkoitettu yksinkertainen suoja, jossa on riu’un varaan tehty viisto katto ja lattia, joskus päätyseinämä, ja jonka avoimelle sivulle usein tehdään tulet

labiaali (n)
labial
  äänne, joka ääntyy huulilla (bilabiaali) tai alahuulella ja hampailla (labiodentaali)

labiili (adj)
labil
  epävakaa, epästabiili

laborantti (n)
laborant
  laboratoriossa, laboratoriotyössä, työskentelevä käytännön tehtäviä suorittava henkilö

laboratorio (n)
laboratorium, labb, laborativ
  kokeellisiin (tieteellisiin tai teknisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto tai eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö

labyrintti (n)
labyrint
  sokkelo, käytäväverkosto, jossa on lähtöpaikasta määränpäähän johtavan reitin lisäksi monia umpikujia ja harhauttavia lenkkejä

ladata (v)
ladda
  täyttää akku sähkövirralla, varata

ladattava hybridi (n)
laddhybrid
  myös sähköverkosta ladattavissa oleva hybridiauto

ladin (n)
ladinska
  galloromaaniseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Pohjois-Italian Dolomiiteilla Trenton, Bellunon ja Bolzanon maakunnissa (kielitunnus: lld)

ladonala (n)
laduland
  sellaisen heinäniityn pinta-ala, josta saatu sato täyttää yhden ladon

laguuni (n)
lagun
  matalasta merenlahdesta kuroutunut vesiallas

lahja (n)
gåva, present
  vapaaehtoisesti jollekulle annettu asia tai esine, jonka tarkoituksena on yleensä ilahduttaa; annetaan merkkipäivänä tai kiitokseksi
  luontainen kyky tai taipumus, kyky tehdä jotakin hyvin luonnostaan

lahjakas (adj)
begåvad
  sellainen, jolla on lahjoja, luontaisia taipumuksia; etevä ja kyvykäs, luonnostaan taitava, erityisen hyvä jossakin asiassa

lahjakortti (n)
presentkort
  lahjaksi saatu ostokortti

lahjapaperi (n)
presentpapper
  lahjojen päällystämiseen käytettävä koristeellinen paperi

lahje (n)
ben
  housujen jalan peittävä osa, joita housuissa on kaksi

lahjoa (v)
muta, besticka
  tarjota tai antaa lahjus

lahjomaton (adj)
obesticklig
  henkilö, joka ei suostu ottamaan vastaan lahjuksia, jota ei voi ostaa

lahjus (n)
muta
  raha tai jokin muu hyötyä tuottava asia, jota käytetään lahjonnassa, kun yritetään vaikuttaa erityisesti poliittisiin päättäjiin omien etujen ajamiseksi

lahko (n)
sekt
  mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irtaantunut ryhmittymä tai suuntaus, jolla on edeltäjästään poikkeavia opillisia korostuksia
ordning
  yksi eliökunnan systemaattiseen luokitteluun käytettävän taksonomian hierarkkisista tasoista; sijaitsee heimon ja luokan välissä

lahna (n)
braxen
  särkikalojen heimon sivuilta litistynyt korkearakenteinen makean veden ja murtoveden kala (). Lahnan selkäevässä on 12 ruotoa ja pitkässä peräevässä 28–31 ruotoa.

lahoaminen (n)
ruttnande
  Aerobisessa tilassa mikrobien aiheuttamana tapahtuva orgaanisen aineen hajoaminen

lahoava (adj)
ruttnande
  sellainen, joka lahoaa, bakteerien ja sienten vaikutuksesta hajoava

lahota (v)
murkna
  (eloperäisistä aineista, tav. puusta) muuttua bakteerien ja sienten vaikutuksesta hapellisessa ympäristössä (vertaa sanaan mädäntyä) hauraaksi ja pehmeäksi

lahtelainen (n)
lahtisbo
  Pysyvästi Lahdessa asuva henkilö.

lahti (n)
vik, bukt
  meren tai järven muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

lahtivalas (n)
vikval
  hetulavalaisiin kuuluva pienehkö laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla ()

laidun (n)
bete, betesmark
  alue, jolla kasveja ravinnokseen käyttävät kotieläimet laiduntavat

laidunmaa (n)
löt
  kotieläinten laiduntamiseen varattu alkuaan luonnonvarainen ja sittemmin myös viljelty maa-alue

laidunnus (n)
bete
  laitumella tarjolla olevan ravinnon vähittäinen hyväksikäyttö niin, etteivät laiduntajat tuhoa laidunta

laiduntaminen (n)
betande
  laitumella oleminen

laiha (adj)
mager
  (eläimestä tai ihmisestä) jolla on vähän ihonalaista rasvaa, hoikka, luiseva

laihdutus (n)
bantning
  laihduttaminen

laihdutuskuuri (n)
bantningskur
  sellaisen ruokavalion noudattaminen, jonka tavoitteena on laihtuminen yleensä terveydellisistä syistä

laihialainen (n)
laihelabo
  pysyvästi Laihialla asuva henkilö

laika (n)
lajka
  venäläinen metsästys- tai rekikoirana käytetty pystykorva

laillinen (adj)
legal
  sellainen, joka perustuu voimassa olevaan lakiin, lainmukainen

laillinen edustaja (n)
laglig företrädare
  oikeushenkilön (esimerkiksi yrityksen) puolesta toimiva edustaja, jonka asema perustuu yhteisölainsäädäntöön tai oikeushenkilön sääntöihin; oikeushenkilö tarvitsee kaikkeen tekemiseensä edustajan eli ihmisen, jolla on tarvittava kelpuutus

laillisessa järjestyksessä (adv)
i laga ordning
  lakien edellyttämällä tavalla, asetettuja muotoseikkoja noudattaen

laillistaa (v)
legalisera
  tehdä lailliseksi

laillistaminen (n)
legalisering, legitimation
  ammatin laillistaminen on viranomaisen tekemä hallintotoimi, jolla henkilö saa oikeudellisen kelpoisuuden toimia säädöksillä luvanvaraiseksi säännellyssä ammatissa

laillistus (n)
legalisering
  viranomaisen suorittama asiakirjan pätevyyden todistaminen; tavallisesti toimea tarvitaan, jotta asiakirjaa voi käyttää toisessa valtiossa; sama kuin legalisointi

laimentamaton (adj)
outspädd
  sellainen, jota ei ole laimennettu

laiminlyödä (v)
försumma, vårdslösa
  jättää huolehtimatta asianmukaisesti

laina (n)
lån
  tilapäisesti haltuun otettu esine tai raha, joka aiotaan palauttaa tai maksaa takaisin

lainasana (n)
lånord, låneord#Ruotsi
  toisesta kielestä omaksuttu sana

lainata (v)
låna
  antaa jotakin olettaen, että se palautetaan takaisin
  ottaa jokin olettaen, että se palautetaan takaisin

lainausmerkki (n)
anföringstecken, citationstecken
  suomen kielen välimerkki, jolla erotetaan tekstistä lainattu osa tai puherepliikki. Vastaava symboli ”

lainkaan (adv)
alls
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

lainoppinut (n)
laglärd
  juutalaisuudessa uskonnollisen lain asiantuntijaksi koulutettu henkilö

lainsäädäntöneuvos (n)
lagstiftningsråd
  säädöksiä valmisteleva tai tarkistava ja työyhteisönsä henkilöstöä neuvova valtion virkamies, jonka työpaikka on jossakin ministeriössä

laipio (n)
innertak, mellantak
  huonetilan katto, sisäkatto
skott
  aluksen rungon poikki- tai pituussuunnassa kulkeva osastoiva seinä

laiska (adj)
lat, loj, lättjefull, slapp
  sellainen, joka on haluton tekemään töitä, jolle ei työnteko maistu

laiskanvirka (n)
latmanssyssla
  virka johon ei sisälly juurikaan työtä

laiskiainen (n)
sengångare
  kolmivarvaslaiskiaisten () tai kaksivarvaslaiskiaisten () heimon eläin
lathund, lätting
  laiska henkilö

laiskotella (v)
lata
  lepäillä tekemättä mitään

laite (n)
apparat
  mekaaninen, tiettyä rajattua tarkoitusta varten valmistettu kone, koje

laitilalainen (n)
letalabo
  pysyvästi Laitilassa asuva henkilö

laiton (adj)
olaglig, laglös
  lainvastainen

laitos (n)
anläggning
  erilaisia toimintoja varten muodostettujen toimintayhteisöjen ja muiden toimintakokonaisuuksien sekä tällaisten toimitilojen ym. yleisnimitys, jota käytetään myös yhdyssanojen osana

laitoshuoltaja (n)
lokalvårdare
  sairaaloissa ym. laitoksissa työskentelevä siivoustyön ammattilainen

laituri (n)
kaj
  rannassa veden äärellä oleva rakennelma, jota käytetään alusten kiinnitys- tai lastauspaikkana tai vapaa-ajan viettoon

laiva (n)
skepp, båt, fartyg
  suurikokoinen vedessä kulkeva alus, yleensä selvästi suurempi kuin vene
skepp
  rakennuksen kattotukien tai niiden ja seinien rajoittama pituussuuntainen sisätilan osa
  metallinen alusta, jota käytetään ladelman kokoamiseen tai siirtämiseen

laivanupotus (n)
sänka skepp
  kahden pelaajan peli, jossa pyritään arvaamaan vastustajan ruudukkoon piirrettyjen "laivojen" sijainnit

laivanvarustaja (n)
redare, skeppsredare
  henkilö, joka omistaa kauppalaivoja ja tai osuuksia niistä

laivasto (n)
flotta
  merivoimien, valtion, varustamon tms. kaikki tai tiettyyn tarkoitukseen käytettävät alukset
  lentoyhtiön lentokonekalusto; käytettävissä olevat ilma-alukset

laivastonsininen (adj)
marinblå, marin
  väriltään laivastossa käytetyn tummansinisen kaltainen

laivata (v)
skeppa
  kuljettaa laivalla

laivavene (n)
skeppsbåt, tenderbåt
  suuremman aluksen varustukseen kuuluva ja yl. mukana kulkeva vene

laji (n)
sort, art, gren
  tyyppi, laatu, kategoria
art
  keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä tuottavien yksilöiden joukko, eliölaji: eläinlaji, kasvilaji
gren
  urheilumuoto, jolla on omat muista lajeista eroavat sääntönsä, urheilulaji

lajiesine (n)
fungibel vara
  esine, joka on luonteeltaan niin tavallinen, ettei sillä ole yksilöllistä merkitystä, vaan se on korvattavissa toisella samanlaisella

lajike (n)
kultivar, sort
  (biologia) myyntiin laskettu, nimen saanut kasvin jalostustyön lopputulos

lajittelematon (adj)
osorterad
  sellainen, jota ei ole lajiteltu

lakaista (v)
sopa
  puhdistaa lattiaa tai maata luudalla tai harjalla

lakana (n)
lakan
  vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä

lakata (v)
upphöra, sluta, avstanna, hålla upp med
  loppua jokin toiminta
lackera
  sivellä tai ruiskuttaa lakkaa jnk pinnalle

lakeija (n)
lakej
  miespuolinen sisäpalvelija

laki (n)
topp, hög punkt
  mäen tai vuoren huippu, korkein kohta
lag
  valtion lainsäädäntöelimen säätämä kaikkia velvoittava säädös; lain säätämiselle määrättyjä muotoja noudattaen syntynyt valtion tahdon ilmaus, jota on noudatettava
lagregel, norm
  oikeustiede

lakialoite (n)
lagmotion
  ehdotus uudeksi laiksi tai ehdotus jo olemassa olevan lain muuttamisesta

lakiehdotus (n)
lagförslag
  eduskunnalle tehtävä ehdotus lain säätämisestä

lakikirja (n)
lagbok
  voimassa oleva lait sisältävä teos

lakimies (n)
jurist
  lakien asiantuntija, lakien parissa työskentelevä lainoppinut

lakiosa (n)
laglott
  se osa vainajan jäämistöstä, josta hän ei voi määrätä testamentilla, vaan jonka saamiseen rintaperillisellä on lain mukaan lähtökohtaisesti aina oikeus

lakisääteinen (adj)
lagstadgad
  laissa säädetty

lakka (n)
lack, fernissa
  kovapintaisten esineiden suojaamiseen ja kaunistukseen, pintakäsittelyyn käytettävä aine, joka levitetään sivelemällä tai ruiskuttamalla

lakkaamaton (adj)
ändlös
  sellainen, mikä ei milloinkaan lakkaa tai lopu

lakki (n)
mössa, keps, smäck
  pehmeitä kangasosia sisältävä, yleensä lipallinen päähine
hatt
  sienen itiöemän varren päässä oleva osa, hattu

lakko (n)
strejk
  työnteon keskeytys, jonka tarkoituksena on saada työnantaja suostumaan työntekijän vaatimuksiin tai osoittaa mieltä työhön liittyviä asioita vastaan

lakmuspaperi (n)
lackmuspapper
  (kemia) lakmuksella imeytetty paperiliuska, jota käytetään nesteen alkalisuuden tai happamuuden indikointiin pikatestissä

lakonisesti (adv)
lakoniskt
  lakonisella tavalla

lakritsi (n)
lakrits
  lakritsijuurella maustettu makeinen, joka sisältää sokerin ja vehnäjauhon lisäksi monesti myös arabikumia ja salmiakkia ja joka värjätään mustaksi lääkehiilellä

lakritsirousku (n)
lakritsriska
  eräs havu- ja sekametsissä kasvava rouskulaji

laktoosi (n)
laktos
  maidossa esiintyvä galaktoosista ja glukoosista muodostunut disakkaridi, maitosokeri

laktoosi-intoleranssi (n)
laktosintolerans
  ihmisen normaalitila, jossa laktoosia eli maitosokeria sisältävät ruoka-aineet aiheuttavat ruoansulatuskanavan oireita, koska ohutsuoleen ei erity tarpeeksi laktaasientsyymiä

laktoositon (adj)
laktosfri
  sellainen, jossa ei ole laktoosia, ilman laktoosia oleva

lamantiini (n)
lamantin
  Karibialla ja Amerikkojen rannikoilla elävä merinisäkäs ()

lamelli (n)
lamell
  ohut levy, liuska

lammas (n)
får
  sorkkaeläinten lahkon märehtijäin alalahkoon kuuluva nisäkäs (), jota pidetään kotieläimenä tuottamaan villaa, lihaa ja turkiksia, joskus maitoa

lammaskoira (n)
fårhund, fårehund
  lampaiden ja vuohien paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

lammaspaimen (n)
fåraherde
  työkseen lampaita kaitseva henkilö

lammilainen (n)
lampisbo
  Pysyvästi Lammilla asuva henkilö.

lamopinaatti (n)
nyzeeländsk spenat
  (erityisesti) lamopinaattien sukuun kuuluva

lampaanliha (n)
fårkött, lammkött
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava osa lampaasta

lampetti (n)
lampett
  seinään kiinnitettävä kynttilän tai lampun pidike

lampi (n)
damm
  järveä pienempi vesitäytteinen luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä, usein lähteestä, ja josta ei ole näkyvää laskuväylää vesistöön

lampola (n)
fårhus, fårstall
  sisätila lampaita varten

lamppu (n)
lampa
  joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta, tai sähköenergiaa käyttävä itsenäinen valaistuslaite; valaisin tai erityisesti sen valoa tuottava osa kuten polttimo

langeta (v)
falla
  kaatua
  sortua, hairahtaa, hairahtua tekemään jtk
missta, ta miste
  heittäytyä
falla, utfalla
  joutua jkn/jnk harhauttamana jhk

languri (n)
langur
  eräät vanhan maailman häntäapinat

lanka (n)
garn, tråd
  kuituja yhteen kehräämällä valmistettu kiinnitysväline, kutoma- ja ompelutarvike. Kerrattu lanka on valmistettu useista, toisiinsa kierteellä sidotuista säikeistä.

lankakerä (n)
nystan
  langan säilytysmuoto kierrettynä itsensä tai putken ympärille

lankalauantai (n)
påskafton
  pääsiäislauantai, ensimmäistä pääsiäispäivää edeltävä lauantai; hiljaisen viikon lauantai

lankku (n)
planka
  poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara, jonka paksuus on yli 38 mm ja leveys on yli 75 mm

lanko (n)
svåger
  oman aviopuolison veli

lannoittaa (v)
gödsla
  levittää lantaa tai muuta lannoitetta

lanta (n)
gödsel
  kasvisravintoa syövän kotieläimen uloste

lantaani (n)
lantan
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57

lantio (n)
bäcken
  (lat. pelvis) ihmisen lantio muodostuu lonkkaluista, häpyluiden välisestä häpyliitoksesta ja suoliluiden väliin sijoittuvasta ristiluusta. Lantion tehtävänä on liittää alaraajat vartaloa tukevaan selkärankaan ja samalla suojata suolistoa ja sukupuolielimiä.

lantti (n)
slant
  metalliraha; pieni metallista valmistettu ympyrän muotoinen maksuväline, kolikko

lanttu (n)
kålrot, rotabagge
  kaaleihin kuuluva ristikukkainen juureskasvi , joka on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä

lanttulaatikko (n)
kålrotslåda
  suomalainen perinneruoka, jota syödään erityisesti joulun aikaan muiden jouluruokien ohella

lapa (n)
blad
  airossa, mailassa tai muussa välineessä leveä, litteä kohta

lapanen (n)
tumvante, vante
  käsineenä käytettävä kudonnainen, käteen laitettava usein villainen vaatekappale, jossa on yhteinen tila peukalolle ja muille neljälle sormelle

lape (n)
takfall, takhalva
  taitteeton kattopinta, joka on tavallisesti kaltevassa asennossa
flatsida
  miekan terän leveä puoli

lapinhilpi (n)
ryssgräs
  , boreaalisten alueiden heinäkasvi

lapinjärveläinen (n)
lappträskbo
  Pysyvästi Lapinjärvellä asuva henkilö.

lapinkirvinen (n)
rödstrupig piplärka
  västäräkkeihin lukeutuva Lapissa pesivä pieni tundran lintu ()

lapinkoira (n)
lapphund
  suomenlapinkoiran ja ruotsinlapinkoiran yhteinen yläluokka

lapinkuusio (n)
lappspira
  kuusioiden sukuun kuuluva kasvi

lapinlahtelainen (n)
lapinlaxbo
  Pysyvästi Lapinlahdella asuva henkilö.

lapinorvokki (n)
fjällviol
  orvokkien sukuun kuuluva kasvi

lapinpöllö (n)
lappuggla
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lapinsirri (n)
mosnäppa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lapintiainen (n)
lappmes
  taigalla elelevä hömötiaista muistuttava lintulaji ()

lapinvuokko (n)
fjällsippa
  (erityisesti) tunturilapinvuokko, lapinvuokkojen sukuun kuuluva laji tai sen yksilö
  (yleisesti) mikä tahansa lapinvuokkojen sukuun () kuuluva ruusukasvien laji tai sellaisen yksilö

lapio (n)
spade, skyffel
  kaivamiseen tai luomiseen käytetty puu-, metalli- tai muovivartinen kaivu- tai luontityökalu, jossa on metallinen, joskus puinen tai muovinen, käyttöä varten muotoiltu lapa

lappeenrantalainen (n)
villmanstrandbo
  Pysyvästi Lappeenrannassa asuva henkilö.

lappi (n)
lapska
  saame, saamen kielen aiempi nimitys

lapsenlapsi (n)
barnbarn
  ihmisen jälkeläinen toisessa sukupolvessa

lapsi (n)
barn, unge
  nuori ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut
son, dotter
  ihmisen jälkeläinen
föl, gris, kalv, kyckling, lamm, larv
  minkä tahansa eläimen jälkeläinen; poikanen

lapsikuoro (n)
barnkör
  kuoro, jonka laulajat koostuvat lapsista

lapsivesi (n)
fostervatten
  kohdussa sikiön ympäröivä vesi, joka synnytyksessä vuotaa ulos

lapsivuodekuume (n)
barnsängsfeber, puerperalfeber
  synnyttäneen äidin saama mikrobien aiheuttama infektiotauti

lapskoussi (n)
lapskojs
  eräs lihasta ja perunasta tehtävä ruokalaji

lapsuus (n)
barndom
  aika, jolloin ihminen on lapsi; syntymästä murrosikään t. nuoruuteen asti

lapsuusmuisto (n)
barndomsminne
  muisto lapsuusajalta

lapualainen (n)
lappobo
  pysyvästi Lapualla asuva henkilö

lari (n)
lari
  Georgian rahayksikkö (GEL)

lasagne (n)
lasagne
  italialainen pastaruoka, jossa lasagnelevyjen välissä on tyypillisesti kerroksittain jauhelihakastiketta ja juustokastiketta

lasi (n)
glas
  kivennäisaineseosten sulatteen jähmettyessä syntyvä kova, amorfinen aine

lasiainen (n)
glaskropp
  linssin ja verkkokalvon välin täyttävä kirkas hyytelömäinen aine silmässä

lasiastia (n)
glaskärl
  lasinen astia

lasikko (n)
glasvitrin
  lasikaappi, johon asetetaan esineitä näytteille

lasikuitu (n)
glasfiber
  ohkaisista lasisäikeistä valmistettu materiaali

lasimaalaus (n)
glasmålning
  lasilevyn taustapuolelle maalattu ja sen jälkeen poltettu kuva tai ornamentti

lasimassa (n)
glasmassa
  lasi kuumennettuna muovailtavaksi massaksi

lasinpesuneste (n)
spolarvätska
  tuulilasin ja mahdollisesti takalasin ja ajovalojen pesuveteen sekoitettava neste, joka useimmiten sisältää alkoholia jäätymisen estämiseksi ja erilaisia pesuaineita.

lasinpuhallus (n)
glasblåsning
  lasinmuokkaustekniikka, jossa sulalasimassapisaraan puhalletaan ilmaa puhallusputken avulla ja muodostuu sula kupla, jota muotoilemalla saadaan haluttu kappale

lasiovi (n)
glasad dörr, glasdörr
  ovi, jonka ovilevy on valmistettu lasista; oven saranat ovat metallia ja mahdollinen karmi puuta tai metallia

lasite (n)
glasyr
  keraamisen esineen pinnan ohut lasikerros

lasitiili (n)
glastegel
  lasista valmistettu ontto, tavallisesti neliönmuotoinen rakennuskappale, joita yhteen liittämällä valmistetaan valoaläpäiseviä pintoja sisä- ja ulkotilojen seiniin ja lattioihin

lasittaja (n)
glasmästare
  lasiosien asennusta, leikkausta ja muuta muotoilua tekevä henkilö, erityisesti ikkuna- tai rakennuslasin asentaja
glasare
  keramiikkaa lasitteella päällystävä henkilö

lasivilla (n)
glass wool
  lämpö- ja äänieristeenä käytettävä rakennusmateriaali

laskea (v)
räkna, beräkna
  tehdä laskutoimituksia; arvioida matemaattisesti; selvittää lukumäärä, ottaa luku
beräkna
  arvella, arvioida, laskelmoida
sjunka
  vähentyä, tulla alaspäin joltain tasolta
rinna, utfalla
  johtaa johonkin
löpa
  vähentää purjeiden pinta-alaa

laskenta (n)
räkning
  matemaattisten operaatioiden suorittaminen tai matemaattisen ongelman ratkaiseminen

lasketella (v)
åka slalom
  laskea mäkeä

laskettelu (n)
backåkning, utförsäning
  laskettelemisen tapahtuma

laskeuma (n)
nedfall
  jokin ilmasta laskeutunut aine, hiukkaset, varissut pöly tms.

laskiainen (n)
fastlag fettisdag
  pääsiäistä edeltävään paastoon laskeutumisen aika; laskiaispäiviä ovat laskiaissunnuntai ja laskiaistiistai, johon sanalla "laskiainen" yleensä viitataan

laskiaispulla (n)
fastlagsbulle, semla
  laskiaisena syötävä pulla, jossa on yleensä kermavaahtoa sekä mansikkahilloa tai mantelimassaa

laskiaistiistai (n)
fettisdag, fastlagstisdag
  tuhkakeskiviikkoa edeltävä tiistai, joka on läntisessä kristillisyydessä viimeinen päivä ennen paastoa ja siksi perinteisesti juhla- ja karnevaalipäivä

laskimo (n)
ven, blodåder
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämeen päin

laskin (n)
räknare
  mekaaninen tai elektroninen laite, joka suorittaa laskutoimituksia annettujen ohjeiden mukaan

laskos (n)
veck
  kankaassa, paperissa tms. oleva pitkänomainen taite

lasku (n)
nedgång
  matemaattinen toimitus, laskeminen
  jälkeen päin perittävä maksu
  alaspäin meno tai laitto
  aleneminen, väheneminen
  lentokoneen saapuminen kentälle
  urheilusuoritus kelkkailussa ja alppilajeissa
  taivaankappaleiden jääminen, "siirtyminen", horisontin taa
  alenema
  nestemäisen metallin valutus valettavaksi
faktura, nota, räkning, nedgång
  laskutehtävä esim. kotiläksynä

laskupiste (n)
räknepunkt
  metallirahan laakapinnassa oleva kohouma; laskupisteiden, joiden lukumäärän ja sijainnin avulla voi selvittää rahan arvon, käyttö oli tavallista menneinä aikoina, jolloin lukutaito oli harvinainen kyky

laskuputki (n)
avloppsrör, utloppsrör
  putki, jonka kautta tyhjennetään valuttamalla vettä tai jätevettä, poistoputki

laskuraha (n)
räknepenning
  laskutoimitusten apuna käytettävä pikkuesine; antiikin aikana oli tapana helpottaa laskutoimitusten tekoa siirtämällä pieniä kiviä tai muita kappaleita alustan päällä, muistissa pitämistä helpottava tapa siirtyi aikanaan länsimaihin, joissa alettiin käyttää rahaa muistuttavia laskurahoja

laskusilta (n)
vindbrygga
  aluksen ja laiturin välistä kulkua varten oleva aluksen varuste

laskuteline (n)
landningsställ, landställ
  siirtämistä, lentoonlähtöä ja laskua varten oleva lentokoneen osa, jonka varassa kone on maassa tai vedessä

laskuttaa (v)
fakturera
  pyytää maksua lähettämällä toivotulle maksajalle laskun; lähettää lasku maksajalle

laskuvarjo (n)
fallskärm
  aiemmin silkistä, nykyisin yleensä nailonista valmistettu valjaskiinnitteinen, rakenteeltaan alta avoin pallomainen (ilmanvastukseen perustuva) tai patjamainen (liito-ominaisuuteen ja siiven nostovoimaan perutuva) laite, jota käytetään ensisijaisesti hidastamaan vapaata pudotusta ilmassa

lasta (n)
stekspade, murslev, spatel
  litteä ja leveä työkalu, jolla levitetään tai siirretään aineita
spjäla
  (lääketiede) murtumien, m. venähdysten, hoidossa käytetty tukirakenne

lastaaminen (n)
lastning, lastande
  lastauksen toteuttaminen

lastenkirja (n)
barnbok
  lapsille tarkoitettu kirja, mahdollisesti kuvakirja

lastenkoti (n)
barnhem
  yhteiskunnallinen tai yksityinen laitos, jossa asuu huostaan otettuja ja orpoja lapsia

lastenlääkäri (n)
barnläkare
  lapsiin ja lastentauteihin erikoistunut lääkäri, pediatri

lastensairaala (n)
barnsjukhus
  sairaala, jossa hoidetaan pääasiassa vain lapsia

lastensuojeluilmoitus (n)
barnskyddsanmälan
  ilmoitus, jonka kuka tahansa voi tehdä tiedottaakseen lastensuojelun sosiaalityöntekijälle, että (ilmoittaja) on huolissaan jonkun tietyn lapsen hyvinvoinnista

lastenvaunut (n)
barnvagn, liggvagn
  työnnettävät vaunut, joissa on päällä kuomu, jotka on tarkoitettu pienen lapsen kuljetukseen

lastuava työstö (n)
skärande bearbetning
  kappaleen työstämiseen käytettäviä menetelmä, jossa ainetta poistetaan lastuina

lastulevy (n)
spånskiva, spånplatta
  puisista tai puumaisista lastuista valmistettu rakennus- ja huonekaluteollisuuden levy, jossa lastut on liitetty toisiinsa liiman, paineen ja lämmön avulla

lataaminen (n)
laddande, laddning
  latauksen toteuttaminen

lateraalinen (adj)
lateral
  sivulla tai kauempana keskiviivasta sijaitseva, sivu-, laita-

latikka (n)
barkstinkfly
  latikoiden heimon () lude

latina (n)
latin
  latinan kieli (kielitunnus: la), alkuaan Italiassa Latiniumin maakunnassa latinien puhuma indoeurooppalaisten kielten italialaisen kieliryhmän kieli, joka oli myös antiikin roomalaisten kieli

latinalainen (adj)
latinare
  latinaan liittyvä

latinantaa (v)
latinisera
  kääntää tai tulkata latinaksi

lato (n)
lada
  rakennus, jossa säilytetään eläinten rehuksi tarkoitettuja heiniä

lattea (adj)
platt
  ohut, litteä muodoltaan
banal, trivial
  mielenkiinnoton, kulunut, banaali

lattia (n)
golv
  huoneen pohjana oleva rakenne, jonka päällä yleensä kävellään

lattiakaivo (n)
golvbrunn
  lattiassa oleva viemärikaivon aukko ja sen alapuolelle sijoittuva yleensä hajulukollinen viemäriliitäntä

lattiamanu (n)
studioman
  studiojärjestäjästä käytetty nimitys

lattiarätti (n)
golvtrasa
  (arkikieltä) rätti, jolla pyyhitään lattiaa tai joka on tarkoitettu lattian pyyhkimiseen

latu (n)
skidspår
  lumeen tehty kulku-ura, jota pitkin on helppo hiihtää

laturi (n)
laddare
  laite, jota käytetään akun lataamiseen

latva-artisokka (n)
kronärtskocka
  viljelykasvi (), jonka mykeröä suojaavat suomut ja kukkapohja ovat syötäviä

latvia (n)
lettiska
  latvian kieli (kielilyhenne: lv), Latviassa puhuttava indoerooppalaisten kielten balttilaiseen ryhmään kuuluva kieli.

latvialainen (adj)
lettisk
  Latviasta peräisin oleva tai Latviaan liittyvä

latvialainen (n)
lett
  Latvian kansalainen

lauantai (n)
lördag
  viikon kuudes päivä, päivä perjantain ja sunnuntain välissä

laude (n)
bastulav, lav
  saunan löylyhuoneen korotetun istumapaikan yksi taso

lauha (adj)
ljum
  leuto, lauhkea

lauha (n)
tåtel
  lauhojen () suvun kasvi

laukaalainen (n)
laukasbo
  Pysyvästi Laukaassa asuva henkilö.

laukata (v)
galoppera
  liikkua laukka-askelin

laukka (n)
lök
  varsinkin luonnonvaraisena kasvavista laukkojen () suvun sipuleista, joista osaa suositaan maustekasveina, käytettävä nimitys

laukkakasvit (n)
lökväxter
  yksi yksisirkkaisten kasvien luokkaan kuuluvista heimoista ()

laukkaratsastaja (n)
jockey, jockej
  ammattilaisratsastaja laukkakilpailussa, jockey

laukki (n)
bläs
  hevosen päässä oleva leveä, valkoinen juova, joka ulottuu otsasta turvalle

laukku (n)
väska
  kankaasta tai nahasta valmistettu kantoväline, jossa voi säilyttää ja kuljettaa tavaroita
skallra
  laukkujen () suvun kasvi

laulaa (v)
sjunga
  tuottaa ääntä yhtenäisen uloshengitysvirtauksen kulkiessa äänihuulten välistä siten että noudatetaan säveltaajuuksia ja säilytetään sävelten kesto sekä tyypillisesti lausutaan laulunsanat suu avoinna edellä mainitulla tavalla vokaaleja pidentäen

laulaja (n)
sångare
  henkilö, joka laulaa eli tuottaa äänielimillään musiikkia

laulajatar (n)
sångerska
  naispuolinen laulaja; naislaulaja

laulaminen (n)
sjungande
  laulun esittäminen
skvallrande
  salaisten tai arkaluontoisten tietojen kyseenalainen paljastaminen, laverteleminen, juoruaminen

laulu (n)
sång, visa
  ihmisäänellä aikaan saatua musiikkia
låt, sång visa
  laulettavaksi tarkoitettu teksti ja siihen liittyvä sävellys

laulujoutsen (n)
sångsvan
  kansan kielessä joutsen, kookas valkea sorsalintu (), jonka kanta on elpynyt muutama vuosikymmen sitten uhanneesta sukupuutosta niin, että nykyisin laulujoutsenia pesii lähes koko Suomessa

laulukaskas (n)
cikada, sångstrit
  laulukaskaiden yläheimoon () kuuluvia kaskaita

laulukirja (n)
sångbok
  kirja, jossa on laulujen sanoja

lauluntekijä (n)
låtskrivare
  henkilö, joka säveltää ja sanoittaa musiikkikappaleita

laulurastas (n)
taltrast
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lauma (n)
hjord
  eläinten, erityisesti maanisäkkäiden joukko

lause (n)
sats, mening
  ihmiskielten kielenkäytön yksikkö, jossa sanotaan ainakin yksi asia, ilmaistaan ajatus. Lauseessa on predikaatti ja usein myös subjekti.

lauseenvastike (n)
satsmotsvarighet
  kirjoitetun kielen rakenne, minkä sisältö edustaa lausetta; yleensä verbin nominaalimuoto

lauseoppi (n)
syntax, satslära
  (kielitiede) kieliopin osa, jossa käsitellään lauseen osia ja rakennetta

lausunto (n)
uttalande, andragande, anförande, inlägg, yttrande
  (usein juridisia vaikutuksia sisältävä) suullinen toteamus

lauta (n)
bräda, bräde
  lankkua ohkaisempi ja rimaa leveämpi poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara (paksuus on alle 38 mm ja leveys yli 75 mm)

lautakunta (n)
nämnd
  tiettyä tehtävää varten asetettu monien henkilöiden muodostama toimielin

lautanen (n)
tallrik, fat
  kattaukseen kuuluva matala syömä-, tarjoilu- tai koristeastia
cymbal
  metallinen lyömäsoitin, jota soitetaan lyömällä kapulalla tai lyömällä lautasia yhteen
flygande tefat
  lentävä ~ lautasen muotoinen tunnistamaton lentävä esine, ufo

lautapeli (n)
brädspel
  peli, jossa yl. kahdesta neljään pelaajaa saa siirrellä vuorokerroin pelinappuloita erityisellä pelilaudalla tiettyjen sääntöjen mukaan

lautasliina (n)
servett
  paperinen tai kankainen liina, johon pyyhitään suuta ruokailun jälkeen

lautta (n)
flotte
  pölleistä tai tukeista koottu tilapäinen kelluva liikkumisväline, puulautta
färja
  sisävesien alus, liikenneväline, joka kuljettaa joen tai vastaavan ylitse, lossi

lautturi (n)
färjekarl
  lautan ohjaaja

lavantauti (n)
tyfoidfeber, tyfus
  vakava suolistoinfektio, jonka aiheuttaa -bakteeri, tyyfus

lavastaja (n)
scenograf
  (näyttämötaiteet, elokuva, tv) henkilö, joka lavastaa; näyttämökuvan tai kuvausympäristön luoja

lavastus (n)
scendekor
  teatterin, elokuvan, television tms. arkkitehtonisista aineksista esinesijoitteluin täydentäen muodostettu keinotekoinen estysmiljöö

lavea (adj)
bred
  laaja, leveä

laventeli (n)
lavendel
  mikä tahansa laventelien suvun () kasvi

lawrencium (n)
lawrentium, lawrencium
  eräs alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Lr ja järjestysluku 103

legioona (n)
legion
  roomalainen sotajoukko, joka koostui noin 6000 miehestä

lehdenkanta (n)
bladbas, bladfot
  varsilehden lehtiruodin päässä oleva osa, lehtikanta, jolla lehti liittyy kasvin varteen

lehdistö (n)
bladverk
  kasvin, varsinkin puun lehdet
press
  aikakaus- ja sanomalehdet

lehdistötiedote (n)
pressmeddelande
  lehdistölle julkaistava tiedote

lehdistötilaisuus (n)
presskonferens, pressträff
  tiedotustilaisuus joukkotiedotusvälineiden edustajille

lehdokki (n)
nattviol
  eräitä kasveja (-suku)

lehmus (n)
lind
  metsälehmus (), lehtipuu, jolla on suuret sydämenmuotoiset lehdet

lehmä (n)
ko
  naaraspuolinen, vähintään kerran synnyttänyt nauta; monien muidenkin märehtijöiden naarassukupuolta kutsutaan lehmäksi

lehmänmaito (n)
komjölk
  lehmän tuottama maito

lehmäntatti (n)
björksopp
  Leccinum scabrum, erittäin pehmeärakenteinen tattilaji Leccinum-suvusta

lehmärokko (n)
kokoppor
  -sukuun kuuluvan leh­märokkoviruksen aiheuttama nau­takarjan rokkotauti, jonka tartutta­mista käytettiin ennen rokotteiden keksimistä ihmisten suojaamiseen lähisukuisen variolaviruksen aiheut­tamalta hengenvaaralliselta isoro­kolta

lehteri (n)
läktare
  (arkkitehtuuri) kirkon, kokoushuoneen tms. sisäparveke

lehti (n)
blad, löv
  kasvinosa, johon kuuluvat lehtiruoti, lehtilapa ja lehtikanta
  vihon tai lehtiön yksi arkki tai kirjan yksi yleensä molemmin puolin painettu kahdesta sivusta muodostuva kokonaisuus
blad, tidning
  sanomalehti, aikakauslehti tai muu säännöllisesti ilmestyvä yleensä painettu julkaisu

lehtikaali (n)
grönkål, bladkål
  tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes (Brassica oleracea var. sabellica)

lehtikiehkura (n)
bladkrans
  kasvin lehtien kehämäinen ryhmittymä yl. varren ympärillä

lehtikuoriainen (n)
bladbagge
  lehtikuoriaisten heimon () kasvisyöjäkuoriainen

lehtikuusi (n)
lärkträd, lärk
  mikä tahansa Larix-sukuinen havupuu

lehtilapa (n)
bladskiva
  kasvin lehden lähellä kärkeä oleva ensin kehittyvä, yl. ylä- ja alapinnalta litteä osa

lehtineekeri (n)
tidningsneger
  toimittaja, lehtimies

lehtipihvi (n)
lövbiff
  ohueksi hakattu pihvi, tyypillisesti naudanlihaa

lehtipuu (n)
lövträd
  puu, jolla on leveät lehdet

lehtiruoti (n)
bladskaft
  lehtikasvin lehden tukirakenne, josta lähtevä suonitus halkoo usein lehtilapaa

lehtisalaatti (n)
sallat
  asterikasveihin kuuluva yksi- tai kaksivuotinen kasvi (), jota kasvatetaan lehtivihannekseksi. Siitä on jalostettu useita erimuotoisia lajikkeita.

lehtisarviset (n)
bladhorningar
  -kovakuoriaisheimo

lehtiselleri (n)
bladselleri, blekselleri
  sellerin muunnos (Apium graveolens var. dulce), jonka pitkiä ja paksuja lehtiruoteja käytetään ruoanvalmistuksessa

lehto (n)
lund
  lehtipuista koostuva metsätyyppi

lehtoakileija (n)
akleja
  Suomenkin luonnossa esiintyvä akileijojen sukuun kuuluva kasvi

lehtohorsma (n)
bergduntrav
  horsmien sukuun kuuluva kasvi

lehtokuusama (n)
try
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kuusamien sukuun kuuluva kasvi

lehtomaitikka (n)
natt och dag
  maitikoiden sukuun kuuluva lila-keltakukkainen tuoreiden metsien ja lehtojen kasvi ()

lehtonurmikka (n)
lundgröe
  nurmikoiden sukuun kuuluva kasvi

lehtopöllö (n)
kattuggla
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lehtotesma (n)
hässlebrodd
  tesmojen sukuun kuuluva kasvi

lehtotikankontti (n)
guckusko
  tikankonttien sukuun kuuluva kasvi

leija (n)
drake
  muovinen, paperinen tai kankainen lennokki, jota lennätetään tuulisella säällä pitkän narun päässä

leijona (n)
lejon
  kissaeläimiin kuuluva petoeläin (), joka elää villinä Afrikan savanneilla ja Intiassa

leijonanosa (n)
lejonpart
  suurin osa, valtaosa

leikari (n)
lek
  katko, joka estää toisella puolen tapahtuvan pyörimisen vaikutuksen siirtymisen
lekare
  keskiaikainen kiertelevä ilveilijä

leikata (v)
klippa
  osittaa saksilla, veitsellä tai muulla teräaseella

leikekirja (n)
urklippsbok, klippbok, urklippsalbum
  kansio johon kiinnitetään lehdistä leikattuja artikkeleita ja kuvia

leikkausarpi (n)
operationsärr
  leikkaushaavasta jäänyt arpi

leikkaushaava (n)
operationssår, skärsår
  lääketieteellisestä leikkauksesta jäävä haava

leikkaushoito (n)
operativ behandling
  hoitomuoto, jossa tehdään kirurginen toimenpide

leikkauspiste (n)
korsningspunkt, skärningspunkt, snittpunkt
  suorien tai käyrien yhtymäkohta; se kohta, jossa ne leikkaavat toisensa

leikkaussali (n)
operationssal, operationsrum
  tila, jossa kirurginen toimenpide tehdään

leikkausveitsi (n)
skalpell
  kirurgisissa operaatioissa kudosten leikkaamiseen käytettävä veitsi

leikkausviilto (n)
incision, operationssnitt
  ihon tai limakalvon pinnan puhkaiseva leikkauksen aloitusviilto

leikkautua (v)
skäras
  mennä poikki leikkaamalla
skära fast
  juuttua kiinni

leikkikalu (n)
leksak
  lelu, leikkimistä varten valmistettu esine, joskus myös toiminnallinen laite

leikkikehä (n)
hage, lekhage
  sisätiloissa käytettävä aitaus jossa lapsi voi leikkiä turvallisesti ilman jatkuvaa silmälläpitoa

leikkiä (v)
leka
  puuhailla askareissa, joita kutsutaan leikiksi; usein huvin vuoksi, yksin tai toisten lasten kanssa, spontaanisti tai ohjattuna

leikkuulauta (n)
skärbräda
  puinen tai muovinen alunen jonka päällä leikataan tai hienonnetaan aineksia ruoanlaitossa

leikkuupuimuri (n)
skördetröska
  kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista

leili (n)
lägel
  Mehiläisvahalla tai rasvalla käsitellystä nahkasta, teuraseläimen virtsarakosta tai mahalaukusta, kyllästetystä kankaasta tai nykyaikana muovista valmistettu taipuisa, pussimainen juomaveden tms. nesteen kuljetukseen käytettävä astia. Leili eroaa tavanomaisesta kenttäpullosta tai lekkeristä pehmeän materiaalinsa ja "pussimaisuutensa" vuoksi.

leima (n)
stämpel
  musteeseen kastetulla muotilla painettu jälki; voidaan käyttää mm. varmentamaan asiakirjan alkuperäisyyttä tai koristeena

leimaaminen (n)
bläckning
  leimata-verbistä muodostettu teonnimi

leimakirves (n)
stämpelyxa
  metsänleimaukseen ja erityisesti valmiin puutavaran merkitsemiseen käytettävä kirves tai vasaramainen työkalu, joka lyödessä jättää puuhun kuvion; leimauskirves

leimasin (n)
stämpel
  laite, jonka kohokuvion ja musteen avulla painetaan leima

leimasintyyny (n)
stämpeldyna
  huokoinen alusta johon painamalla otetaan mustetta leimasimeen

leimata (v)
stämpla
  painaa leima leimasimella

leinikki (n)
smörblomma
  jokin leinikkien () sukuun kuuluva kasvi

leipoa (v)
baka
  valmistaa leivonnaisia, jotka yleensä paistetaan

leipominen (n)
bakning
  leipoa-verbistä muodostettu teonnimi

leipomo (n)
bageri
  paikka, jossa leivotaan leipomotuotteita

leipomotuote (n)
bageriprodukt
  leipomossa valmistettu tuote, kuten leipä tai kakku

leipuri (n)
bagare
  Henkilö, joka leipoo, useimmiten ammatikseen.

leipä (n)
bröd
  viljasta jauhetuista jauhoista ja nesteestä leipomalla ruoaksi valmistettava leipomotuote

leipäkori (n)
brödkorg
  usein rottinkinen kori leipien kuljettamiseen

leipälapio (n)
brödspade, grissel
  litteä, pyöreälapainen ja pitkävartinen, yleensä puinen apuväline, jolla leivät laitetaan leivinuuniin ja otetaan paistuneet leivät uunista; leipälapion muoto vaihtelee jonkin verran

leipäsiirappi (n)
brödsirap
  tummanruskea voimakasarominen siirappi, johon on lisätty mallasuutetta

leipäteksti (n)
brödtext
  painotuotteen tms. pääasiallisen tekstin osa, johon eivät sisälly otsikot, kuvatekstit, omistuskirjoitukset eikä tavallisesti myöskään johdantokappale

leipäveitsi (n)
brödkniv
  leivän leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

leirintäalue (n)
campingplats
  tilapäiseen vapaa-ajan majoitukseen tarkoitettu alue, johon voi pysähtyä asuntovaunulla tai -autolla, pystyttää teltan tai monissa tapauksissa myös vuokrata mökin

leivinjauhe (n)
bakpulver
  leivonnassa käytetty kohottaja, joka veteen sekoitettuna tuottaa hiilidioksidia

leivinuuni (n)
bakugn
  suurikokoinen tulisija, jossa voi polttaa pitkiä halkoja, ja jota käytetään hiilloksen poistamisen jälkeen leivän ja muiden livonnaisten paistamiseen ja ruoan kypsentämiseen

leivonnainen (n)
bakverk
  pääosin jauhotaikinasta valmistettu, leivottu ja paistettu makea tai suolainen elintarvike

leivos (n)
bakelse
  erityinen annoskokoinen määrämuotoon tehty, usein täytetty ja koristeltu makea leivonnainen, jota syödään pikkulusikalla tai kakkuhaarukalla

leivänmuru (n)
brödsmula
  leivästä irronnut murunen

leivänpaahdin (n)
brödrost
  kodinkone jolla voi paahtaa leipäviipaleita lämpimiksi ja rapeiksi.

leka (n)
slägga
  raskas, rautainen ja pitkävartinen työkalu, jolla voi mm. hakata paaluja maahan ja lyödä halkaisukiiloja puiden halkaisemiseksi, moukari

leksikologia (n)
Lexikologi
  sanasto-oppi, sanastontutkimus

lemmikki (n)
förgätmigej
  jokin suvun kasveista, jotka tekevät pieniä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia

lemmikkieläin (n)
keldjur
  ihmisen seuralaisenaan pitämä eläin

lempääläläinen (n)
lemboisbo
  Pysyvästi Lempäälässä asuva henkilö.

lemulainen (n)
lemobo
  Pysyvästi Lemussa asuva henkilö.

lenkkeilijä (n)
joggare
  henkilö joka lenkkeilee

lenkkeillä (v)
jogga
  käydä juoksulenkillä (harrastuksenaan)

lenkki (n)
länk
  silmukka, rengas
slinga
  ulkoilu, juoksulenkki

lenkkimakkara (n)
falukorv, länkkorv
  pitkänomainen, renkaaksi taivutettu kypsä makkara

lennonopettaja (n)
flyglärare
  ammattinimike henkilölle, joka opettaa lentämään lentokoneita

lennosto (n)
flygflottilj
  eräs ilmavoimien operatiivinen joukko-osasto, joka jaetaan laivueisiin

lento (n)
flygning
  lentomatka, lentäen lentokoneella tehty matka

lentoasema (n)
flygstation
  yleensä henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu ilmailuliikennepaikka; lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty

lentoemäntä (n)
flygvärdinna
  naispuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa

lentokenttä (n)
flygplats, flygfält, aerodrom
  tasainen maasta toimivien lentokoneiden nousu- ja laskeutumisalue, jossa on kiitoradat ja lentotoimintaan tarvittava varustus

lentokone (n)
flygplan, flygmaskin
  siivin varustettu ilma-alus, jolla kuljetetaan matkustajia ja rahtia

lentolehtinen (n)
flygblad
  suppea ja halpa painotuote, pienpainate, joita käytetään mm. tiedottamisen, mainonnan sekä poliittisen viestinnän ja propagandan välineenä

lentopallo (n)
volleyboll
  pallopeli, jossa pallo pyritään saamaan korkealla sijaitsevan verkon yli vastustajan puolelle kenttää
  edellisen peliväline

lentopommi (n)
flygbomb
  lentokoneesta tms. pudotettava pommi

lentoposti (n)
flygpost
  lentoteitse kuljetettava posti

lentotukialus (n)
hangarfartyg
  suuri hävittäjäkoneita kantamaan kykenevä kiitoradallinen sota-alus

lentotukikohta (n)
flygbas
  paikka jossa ilma-aluksia voidaan huoltaa ja säilyttää ja josta ne voivat tehdä lentoja, erityisesti sotilasilmailussa

lentoyhtiö (n)
flygbolag
  yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen

lentäjä (n)
pilot
  henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilmassa liikkuvaa kulkuneuvoa, esim. lentokonetta

lentävä (adj)
flygande
  joka lentää

lentävä lautanen (n)
flygande tefat
  ufo

lentää (v)
flyga
  liikkua ilmassa

leopardi (n)
leopard
  pantteri, eräs Afrikassa ja Aasiassa elävä, jonkin verran leijonaa pienempi kissaeläinlaji () tai sen yksilö

lepakko (n)
fladdermus, läderlapp
  siipijalkainen, Chiroptera-lahkon nisäkäs, joka kykenee lentämään lenninräpylöidensä avulla
flata, lebb
  lesbo

lepattaa (v)
spela
  liehua tuulen tai ilmavirran vaikutuksesta

lepinkäinen (n)
törnskata
  lepinkäisten heimon () varpuslintu

lepokitka (n)
statisk friktion, vilofriktion
  toistensa suhteen paikallaan pysyvien kappaleiden välinen kitka

lepolesti (n)
skoblock
  kenkien muodossa pitämiseen säilytyksen aikana tarkoitettu pingotin

leposija (n)
liggplats, viloplats, vilorum
  lepäämiseen käytetty paikka
vilorum, vilostad
  hautapaikka

lepotuoli (n)
vilstol
  erityisesti lepäilyyn ja rentoutumiseen suunniteltu tuoli

leppä (n)
al, gråal
  koivukasveihin kuuluvan Alnus-suvun puulaji

leppäkerttu (n)
nyckelpiga
  jokin heimon () lajeista, pieni puolipallon muotoinen kovakuoriainen

leppälintu (n)
rödstjärt
  eräs sieppoihin kuuluva koko Suomessa pesivä varpuslintu ()

lepra (n)
spetälska, #Ruotsi
  (patologia) spitaali, -bakteerin aiheuttama sairaus

leptoni (n)
lepton
  eräitä alkeishiukkasia; fermioni, jonka spin on ½

lesbo (n)
flata, lesbisk
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva nainen

lesbous (n)
lesbiskhet
  naisten homoseksuaalisuus

lese (n)
kli
  jyvän kuori, siementä ympäröivä kasvikuitu, yleensä jauhettuna lesejauhona; myllyssä viljaa kuorittaessa leseeseen jää jonkin verran siemenen valkuaista

lesejauho (n)
klimjöl
  leseestä jauhettu jauho

lesiäinen (n)
tjuvbagge
  lesiäisten alaheimon () puunkaivajia

leskenlehti (n)
hästhov
  (erityisesti) leskenlehtien sukuun kuuluva

leskeys (n)
änkestånd, änklingsstånd
  leskenä oleminen

leski (n)
änka, änkling
  ihminen, jonka puoliso on kuollut

leskirouva (n)
änkefru
  rouva, joka on jäänyt leskeksi

lestadiolaisuus (n)
læstadianism
  1800-luvun puolivälissä syntynyt luterilainen herätysliike

lesti (n)
läst
  kengän valmistuksessa käytettävä muotti
skoblock
  lepolesti; saapaslesti

lettorikko (n)
myrbräcka
  rikkojen sukuun kuuluva kasvi

lettu (n)
plätt
  juoksevan notkeasta taikinasta pannulla nopeasti paistettu ohut, hieman suolainen litteä leivonnainen, joka usein nautitaan sokeroituna tai hillon kera, mieluimmin lämpimänä

leuka (n)
haka, käke
  ihmisen kasvojen alaosa, suuta ympäröivät luut, joiden ylä- ja alaosassa hampaat ovat kiinni, muodostaa leukaparin, jonka muodostavat yläleuka (maxilla) ja alaleuka (mandibula)

leukailla (v)
käbbla, käfta, munhuggas
  puhua pilaa tehden, puhua pilkallisesti tai leikkiä laskien

leukaluu (n)
käkben
  alaleukaluu tai yläleukaluu

leukaparta (n)
hakskägg
  miehen kasvoissa suun alapuolella olevat leikkaamattomat ihokarvat

leukava (adj)
skrytsam, slägd i käften
  sellainen, jolla on voimakkaasti ulossuuntautunut alaleuka

leukemia (n)
leukemi
  veren valkosolujen syöpä

leukoija (n)
lövkoja
  mikä tahansa leukoijoiden suvun () kasvi

leuto (adj)
mild
  lauha, lauhkea

levantiini (n)
levantin
  Levantista kotoisin oleva henkilö
  latinalaiskatolisen kirkon jäsen

leveys (n)
bredd, vidd
  vaakasuunnassa etäisyys sivulta toiselle

leveyspiiri (n)
latitud, breddgrad
  päiväntasaajan ja sen kanssa samansuuntaiset maapalloa leikkaavat pikkuympyrät; niihin perustuva pohjois–eteläsuuntaisen sijainnin ilmoittamiseen käytettävä asteikko

leveä (adj)
bred
  sellainen, jolla on paljon mittaa ja ulottuvuutta leveyssuunnassa, laaja sivusuunnassa

leveäosmankäämi (n)
kaveldun
  Suomenkin luonnossa esiintyvä osmankäämien sukuun kuuluva kasvi

levittäytyä (v)
lägra, sprida, utbreda
  ulottautua aiempaa laajemmalle alueelle

levittää (v)
sprida
  tehdä leveämmäksi

levoton (adj)
fredlös, fridlös
  sellainen, joka on mielentilaltaan huolestunut, hermostunut, rauhaton; luonteenlaadultaan tai olemukseltaan tasapainoton, ailahteleva, vakiintumaton; puheissaan ajattelematon, sopimattomaan kielenkäyttöön syyllistyvä

levottomasti (adv)
oroligt
  levottomalla tavalla

levy (n)
skiva, plåt
  litteä, tasapaksu kappale

levyautomaatti (n)
jukebox
  ravintolassa tms. käytetty, usein kolikkokäyttöinen sähkömekaaninen laite, jonka sisältämästä levyvalikoimasta asiakas saattoi valita haluamansa kappaleen

levyjarru (n)
skivbroms
  pyörimisliikettä hidastava laite, jossa pyörimisakselille kiinnitettyä kiekkoa painetaan erityisillä jarrupaloilla

levyjuontaja (n)
diskjockey
  tilaisuudessa levyjä soittava juontaja

levyke (n)
diskett
  tietokoneen tallennusväline, jossa on pyörivä magneettinen kiekko sijoitettuna muovikuoren sisään; edustaa vanhentunutta, käytöstä poistunutta tekniikkaa

levysoitin (n)
grammofon
  soitin, jolla voidaan soittaa äänilevyjä; pyörittää levyä ja levyn päälle asetetaan neula

levä (n)
alg
  monenlaisia aitotumallisia yksi- tai monisoluisia eliöitä, joista osa luetaan protisteihin ja osa kasvikuntaan

leväperäinen (adj)
vårdslös
  huolimaton
algbaserad
  levästä jalostettu

leyhyttää (v)
fläkta
  synnyttää viilentävä ilmavirta, tuulettaa

liaani (n)
lian
  tropiikissa puita tai muita suuria kasveja pitkin ylöspäin kasvava puuvartinen köynnöskasvi

liaanimyrkkysumakki (n)
klättersumak
  eräs -sukuun kuuluva sumakkikasvien laji tai sen yksilö

liata (v)
smutsa
  tehdä likaiseksi, sotkea

libertarismi (n)
libertarianism
  aate, joka yksilön tasolla katsoo, että henkilöllä tulee olla täysi vapaus tehdä mitä itse haluaa edellyttäen, että suo tämän vapauden myös muille, ja valtion suhteen kannattaa muissa suhteissa minimivaltiota, mutta katsoo kuitenkin väkivaltakoneiston ylläpidon kuuluvan valtiovallalle

lidokaiini (n)
lidokain
  eräs paikallispuudutuksessa käytettävä lääkeaine, joka salpaa hermopäätteiden solukalvojen ionikanavia

liehua (v)
vaja fladdra
  heilua tuulessa (erityisesti kankaasta)

liejupahaputki (n)
stäkra
  pahaputkien sukuun kuuluva kasvi

liekki (n)
låga, flamma
  tulen näkyvä muoto, kaasun yhtyessä ilman happeen tapahtuvaan palamiseen liittyvä valoilmiö

liekosammal (n)
hakmossa
  eräitä sammalia ()

lieksalainen (n)
lieksabo
  Pysyvästi Lieksassa asuva henkilö.

liemi (n)
lake, spad
  keitossa tai keitoksessa oleva neste

liemikuutio (n)
buljongtärning
  pieneksi kuutioksi pakattu liemitiiviste

lieriö (n)
cylinder
  geometrinen muoto, jossa kaksi pohjaa ja vaippa, pohjat ovat yhdensuuntaiset ja yhtenevät

liero (n)
daggmask
  mato; -heimon eläin

liesi (n)
spis
  alkuaan muurattuun savupiippuun kytketty paikalle muurattu tai valurautainen ruoan valmistukseen tarkoitettu tasopinnallinen, liesitasollinen tulisija, joka on usein varustettu uunilla

liesituuletin (n)
köksfläkt, spisfläkt
  keittiössä lieden yläpuolelle asennettava laite, joka imee pois ruoan paistamisesta syntyvän hajun ja käryn

lieskauuni (n)
flamugn
  (metallurgia) metallin kuumentamiseen tai sulattamiseen käytettävä suuri laakeapohjainen kaasu-uuni

liesma (n)
lik, segelkant
  (merenkulku) purjeen reunakäänteeseen ommeltu ohuehko köysi

lietolainen (n)
lundobo
  pysyvästi Liedossa asuva henkilö

lietsoa (v)
blästra, pusta
  puhaltaa palkeilla ilmaa hiiliin tai tuleen palamisen kiihdyttämiseksi
underblåsa
  tietoisesti (yrittää) saada aikaan, aiheuttaa, kiihdyttää (jtak kielteistä)

liettua (n)
litauiska
  Liettuassa puhuttava balttilainen kieli (kielitunnus: lt)

liettualainen (adj)
litauisk
  Liettuasta peräisin oleva tai Liettuan liittyvä

lieventää (v)
lindra
  tehdä lievemmäksi

lievittää (v)
lindra
  tehdä lievemmäksi

lievä (adj)
lindrig
  vähäinen, pieni

liftata (v)
lifta
  pyytää ohiajavilta ajoneuvoilta ilmaista kyytiä peukaloa näyttämällä tai muulla eleellä

ligandi (n)
ligand
  solun ulkoinen aine, joka sitoutuu reseptoriinsa rakenteensa perusteella

liha (n)
kött
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava syötävä eläinten juovikkaan luihin yhteydessä olevan lihaksiston osa, nisäkkäiden ja lintujen liha
  pehmytkudos, lihaskudos
  kuoleva ruumis, mielen tai sielun vastakohta

lihakarja (n)
biffdjur, gödboskap, köttboskap
  lypsylehmien sonnivasikat sekä varsinaiseen lihantuotantoon kasvatetut eläimet

lihaksikas (adj)
muskulär, muskulös
  jolla on voimakkaat tai isot lihakset

lihaliemi (n)
köttbuljong
  kirkas tai suurustettu naudan ydinluista ja potkista mausteiden ja liemijuuresten kera veteen keitetty liemi

lihamehu (n)
köttsaft
  eläimen lihaskudosta kypsennettäessä siitä pois irtautuva neste, jota voidaan käyttää kastikkeeseen

lihamureke (n)
köttfärslimpa
  eräs ruokalaji

lihamylly (n)
köttkvarn
  lihan jauhamiseen käytettävä laite

lihansyöjä (n)
köttätare
  eliö, joka saa suurimman osan ravinnostaan syömällä muiden eläinten lihaa, toisenvarainen eliö

lihansyöjäkasvi (n)
köttätande växt
  kasvi, joka houkuttelee hyönteisiä tai pieniä eläimiä kuolemaan ja käyttää niitä ravintona

lihapiirakka (n)
köttpirog
  lihatäytteinen piirakka, joka tehdään yleensä tavallisesta munkkitaikinasta ja täytetään jauhelihan ja riisin sekoituksella

lihapulla (n)
köttbulle
  jauhelihasta valmistettu lihapallero

lihas (n)
muskel
  lihaskudos, säikeinen kokonaisuus, joka supistumalla kykenee muuttamaan pituuttaan ja siten liikuttamaan kehon osia

lihaskouristus (n)
kramp, muskelkramp
  lihassyiden tahaton melko pitkäkestoinen supistuminen

lihaskramppi (n)
kramp, muskelkramp
  lihassyiden tahaton melko pitkäkestoinen supistuminen

lihaskudos (n)
muskelvävnad
  supistumiskykyisistä soluista muodostunut rakenne

lihava (adj)
fet, tjock
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, pulska, rehevä

liian (adv)
alltför, för
  enemmän tai vähemmän kuin tarpeeksi; ei sopivasti; ei sopiva

liikaa (adv)
för mycket, omåttligt
  kohtuullisuutta tai tarpeellista määrää enemmän, liian paljon

liikanimi (n)
tillnamn
  varsinaisen nimen lisäksi tai tilalla käytettävä nimi

liikavarvas (n)
liktorn
  (lääketiede) tavallisimmin varpaisiin ahtaiden kenkien aiheuttaman ärsytyksen seurauksena muodostuva sarveisainetta sisältävä ihokyhmy

liike (n)
rörelse
  liikkuminen, paikasta toiseen siirtyminen tai kulkeminen tai jatkuva aseman muutos kulku
  liikeyritys, kauppa, myymälä
affär, butik
  liikahdus, yksittäinen siirto, aseman tai paikan vaihto

liike-energia (n)
kinetisk energi, rörelseenergi
  kappaleen kyky tehdä työtä liiketilansa perusteella

liikemies (n)
affärsman
  liiketoimia tekevä henkilö, esimerkiksi yrittäjä tai yrityksen johtoa

liikemäärä (n)
rörelsemängd
  suure, joka määritellään massan ja nopeuden tulona

liikenne (n)
samfärdsel, trafik
  kulkuvälineiden ja jalankulkijoiden liikkuminen ja tavaroiden kuljetus kokonaisuutena

liikennekuolema (n)
trafikdöd
  kuolema liikenteessä

liikennemerkki (n)
trafikmärke, vägmärke
  tiettyjen standardien mukaisesti suunniteltu merkki, joka antaa ohjeita tai määräyksiä liikenteessä käyttäytymiselle

liikenneonnettomuus (n)
trafikolycka
  onnettomuus, joka on tapahtunut liikenteen aiheuttamana

liikennevalot (n)
trafikljus
  liikenteessä käytettävä opastejärjestelmä, joka liikennevalojen avulla kertoo, kenellä milloinkin ja mihin suuntaan on vallitseva ajo- tai kulkuoikeus

liikenneväline (n)
trafikmedel
  mikä tahansa kulkuväline, jolla kuljetaan tai kuljetetaan paikasta toiseen

liikenneväylä (n)
trafikled
  kulkuväylä liikennettä varten, mikä mahdollistaa liikkumisen väylää käyttäen

liikenneympyrä (n)
rondell, cirkulationsplats
  ympyrän muotoinen väylä tieliikenteessä, jota ajetaan ympäri ja josta on poistumismahdollisuudet eri reiteille

liikepankki (n)
affärsbank
  Suomessa osakeyhtiömuotoinen pankki erotuksena säästöpankeista ja osuuspankeista

liikesalaisuus (n)
affärshemlighet
  tieto, jonka yritys haluaa pitää salassa kilpailijoilta

liiketaloustiede (n)
företagsekonomi
  tiede, joka tutkii yritystaloutta ja sen osa-alueita; kauppatiede

liiketila (n)
rörelsetillstånd
  liike sellaisena kuin se vallitsevalla nopeuden arvollaan ilmenee niin kauan kuin nopeus on tasainen

liiketoiminta (n)
affärsverksamhet, business, näring, näringsverksamhet
  taloudellinen, liike-elämään liittyvä toiminta, jolla on jokin taloudellinen tarkoitus

liikevaihto (n)
omsättning
  yrityksen tietyssä ajassa synnyttämä myyntitulo; yrityksen myyntituottojen yhteenlaskettu määrä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna

liikevoitto (n)
affärsvinst, profit
  tuloslaskelman erä, joka saadaan vähentämällä liikevaihdosta muuttuvat kulut ja kiinteät kulut sekä poistot

liikkeellelasku (n)
emission, emittering
  osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikkeeseenlasku (n)
emission, emittering
  anti, emissio; osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikki (n)
lik
  purjeen reuna, joka on usein vahvistettu liesmalla

liikunnanopettaja (n)
lärare i fysisk fostran
  henkilö, joka opettaa liikuntaa koulussa

liikuttava (adj)
rörande
  liikuttuneeksi tekevä, liikuttuneelle mielelle saattava

liikuttua (v)
gripas
  tulla kosketetuksi emotionaalisesti

liila (adj)
lila
  väriltään vaaleanvioletti

liima (n)
lim
  tavallisesti nestemäinen kiinnitysaine, jolla liitetään yhteen eli liimataan toisistaan irrallaan olevia osia tai esineitä

liioitella (v)
överdriva
  paisutella esim. kertomusta tai pyöristää mm. lukuja ylöspäin

liipaisin (n)
avtryckare
  kivääreitten ja pistooleitten laukaisuvipu

liipotin (n)
balans, oro
  yleensä kuljetettavan, mekaanisen eli rataskellon käynnin tasaukseen käytetty hillike
trampvev
  rukin poljin

liisata (v)
leasa
  vuokrata pitkäaikaisesti leasing-sopimuksella

liisteri (n)
klister
  vedessä turpoavia yhdisteitä sisältävä liima

liisteröidä (v)
klistra
  levittää liisteriä seinään tai tapetin kääntöpuolelle; myös erilaisten (mainos)julisteiden kääntöpuolelle

liite (n)
appendix, bilaga, tillägg, annex, fog
  liitetty asia: esimerkiksi teokseen, kirjeeseen tai artikkeliin oheistettu asiakirja tai tiedosto

liiteri (n)
lider
  puulämmitteisen talon halkovaja tai muu varastorakennus omakotitalon tai maatalon ohessa

liito-orava (n)
flygekorre
  Pohjois-Euraasiassa elävä jyrsijä (), jonka taka- ja eturaajojen välissä on ihopoimut, joiden avulla se voi liitää etäisyyksiä

liitohaukka (n)
svartvingad glada
  lintulaji, jonka pituus on 31–35 cm, siipien kärkiväli 75–87 cm ja paino noin 230 g, () tai sen yksilö

liitto (n)
allians
  Jumalan ja valittujen välinen yhteys

liittoerä (n)
förbundspott
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkankorotuksen osa, jonka käyttötapa on erilainen kussakin työ- ja virkaehtosopimuksessa

liittolainen (n)
allierad, bundsförvant
  (toinen toiselle) liiton osapuoli tai jäsen

liittoluku (n)
komplexkonjugat
  kompleksiluku, joka on toiseen kompleksilukuun suhteessa siten, että sen imaginaariosa on toisen luvun imaginaariosan vastaluku, esim. luvun 3 + 4i liittoluku on 3 - 4i

liittymismaksu (n)
anslutningsavgift
  maksu johonkin liittymisestä

liittyvä (adj)
anslutande, ansluten, förbunden
  sellainen, joka liittyy tai kytkeytyy jhk, jhk sidoksissa oleva

liittää (v)
ansluta
  kiinnittää osaksi jotakin, kytkeä johonkin
bifoga
  laittaa liitteeksi

liitutaulu (n)
svarta tavlan
  jatkuvaan käyttöön tehty kirjoitusalusta, johon kirjoitetaan tai piirretään liidulla, opetukseen käytettävä koulutaulu

liivi (n)
väst
  miesten edestä suljettava hihaton vaate, jota yleensä käytetään pukutakin kanssa väliasusteena
liviska
  Latviassa puhuttava, harvinainen itämerensuomalainen kieli. Kielitunnus liv.
liv, livstycke
  naisten kansanpukujen hihaton vaate tai vastaava
slipover, väst
  hihaton neule, slipoveri

liiviläinen (n)
liver, liviska
  Liivinmaan asukas

lika (n)
smuts
  jollekin pinnalle kertynyt, usein tarttunut, vieras aine

likainen (adj)
smutsig
  sellainen, jossa on likaa, likaantunut, epäsiisti

likavesi (n)
smutsvatten
  epäpuhtauksista samea tai juotavaksi kelpaamaton vesi, jätevesi

likitaitteisuus (n)
myopi, närsynthet
  näkövika, jossa lähellä sijaitsevat kohteet näkyvät oikein, mutta kaukana sijaitsevat kohteet taittuvat verkkokalvon eteen aiheuttaen epätarkan kuvan

likvidoida (v)
likvidera
  muuttaa yrityksen varoja rahaksi

likööri (n)
likör
  tavallisesti runsassokerinen ja vahva maustettu alkoholijuoma

lilja (n)
lilja
  jokin liljojen (Lilium) kasvisukuun kuuluva kasvi

lilliputti (n)
lilleput
  peukaloinen, kääpiö, pienikokoinen olento

lillukka (n)
stenbär
  usein yksittäisenä luumarjana tai vähän kerrottuna esiintyvä vatukkakasvi ()

lima (n)
slem
  limakalvojen ja hengitysteiden nestemäinen, monesti sitkeähkö liukas erite

limakalvo (n)
slemhinna
  ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa

limburg (n)
limburgiska
  Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: li)

liminkalainen (n)
limingobo
  Pysyvästi Limingalla asuva henkilö.

limittäinen (adj)
överlappande
  sellainen, joka on limittäin

limoniitti (n)
limonit
  luonnossa tavattavien yl. ruskeiden rautahydroksidien yhteisnimitys

limppu (n)
limpa
  suuri ja paksu leipä

lindaani (n)
lindan
  heksakloorisykloheksaanin (C₆H₆Cl₆) gammaisomeeri: hyönteismyrkkynä käytetty γ-HCH-hiilivety, jonka käytöstä on luovuttu, koska se on ihmisellekin myrkyllinen

lineaarialgebra (n)
linjär algebra
  matematiikan osa-alue, joka tutkii vektoreita, vektoriavaruuksia, lineaarikuvauksia ja lineaarisia yhtälöryhmiä

linimentti (n)
liniment
  ihmisen tai eläimen iholle levitettävä nestemäinen lääkevalmiste, jonka tarkoituksena on vaikuttaa paikallisesti

linja (n)
linje
  raja, rajalinja

linja-auto (n)
buss
  moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu usean ihmisen yhtäaikaiseen kuljettamiseen ja jota käytetään yleisesti joukkoliikenteessä

linja-autoasema (n)
busstation
  linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen keskus rakennuksineen, jonne linja-autot saapuvat ja josta ne lähtevät

linja-autonkuljettaja (n)
busschaufför
  linja-auton kuljettamisesta ammatikseen vastaava henkilö, joka kuljettaa matkustajia paikasta A paikkaan B

linjabussi (n)
linjebuss
  linja-auto, jota käytetään säännönmukaiseen reittiliikenteeseen

linjalaiva (n)
linjeskepp
  (historia) purjelaiva-aikakaudelta alkaen käytetty nimitys suuresta aseistuksella varustetusta sota-aluksesta, taistelulaivan edeltäjä

linjatuomari (n)
linjedomare, linjeman
  erotuomari, joka pelikentän rajalta käsin hoitaa osansa erotuomariston työskentelystä

linkki (n)
länk
  avainsana hypertekstissä, josta siirrytään aiheesta toiseen; hyperlinkki

linkkuveitsi (n)
fällkniv, fickkniv
  taskuveitsi; pieni puukko, jonka terän voi taittaa suojaan varren sisään

linna (n)
slott, borg, fästning
  asuntona tai sotilaallisena suojarakennuksena toimiva rakennus, jonka tärkeimmät osat ovat muurit ja torni
slott
  komea asuin- tai edustusrakennus, palatsi
häkte, fängelse
  vankila

linnakreivi (n)
borggreve
  kreivi, joka oli kuninkaan tai piispan linnan, tai linnoitetun kaupunkin päällikkö

linnoittaa (n)
befästa
  rakentaa alueelle yksi tai useampi linnoitus
  vahvistaa suojarakenteilla
rockera
  tornittaa: siirtää sekä kuningasta että tornia

linnoitus (n)
fästning
  sotilaallinen tukikohta tai suojavarustus, jota suojaavat muurit, vallit tai vastaavat rakennelmat

linnoitusesplanadi (n)
esplanad
  esplanadi: linnoituksen ympärillä avoin ampuma-ala, jolle ei saanut rakentaa, mutta jolle syntyi esikaupunkiasutusta, joka hyökkäyksen uhatessa poltettiin, jottei vihollinen saisi siitä suojaa

linnue (n)
slottsbesättning
  linnan sotaväki

linnunlaulu (n)
fågelsång
  linnun henkitorvensa kautta synnyttämä ääntely

linnunliha (n)
fågelkött
  n liha ruokana

linnunpelätin (n)
fågelskrämma
  lintujen pelottamiseksi pois viljelyksiltä rakennettu ihmisen muotoinen hahmo tai jonkinlaisia kiiltäviä nauhoja tai levyjä sisältävä laite

linnunpesä (n)
fågelbo
  linnun rakentama sija, jossa yleensä munii ja hautoo munansa

linnunpoika (n)
fågelunge
  linnun poikanen sukupuolesta riippumatta

linnunpönttö (n)
fågelholk
  pesimistä varten rakennettu suoja kolopesiville linnuille

linonki (n)
linong
  hieno valkaistu pellavainen kangas

linssi (n)
lins
  rokkalinssi, mikä hyvänsä hernekasvien heimon linssien (Lens) sukuun kuuluva laji ja sen ruokana käytettävä siemen, erityisesti kylvövirvilä ()
  silmän osa, joka taittaa valoa niin, että katse tarkentuu halutulle etäisyydelle, mykiö

linssikeitto (n)
linssoppa
  linsseistä valmistettu us. suurustettu keitto

lintsata (v)
skolka
  jäädä luvatta pois (esim. koulusta)

lintu (n)
fågel
  lintujen luokkaan (Aves) kuuluva tasalämpöinen muniva selkärankainen eläin, jonka eturaajat ovat kehittyneet siiviksi

lintuhämähäkki (n)
fågelspindel
  jonkin heimon Theraphosidae-hämähäkeistä

lintukolera (n)
fågelkolera
  -basillin aiheuttama zoonoosi, joka on eräille lintulajeille tappava, mutta muille eliöille lähes harmiton

lintulaji (n)
fågelart
  mikä tahansa lintujen luokkaan kuuluva selkärankaisten [[laji

lintulauta (n)
fågelbord
  lintujen ruokintaan käytettävä teline tai yksinkertainen rakennelma

lintutiede (n)
ornitologi
  lintuja tutkiva eläintieteen haara

lipasto (n)
byrå
  huonekalu, jossa säilytetään tavaroita vetolaatikoissa

liperi (n)
prästkrage
  (monikossa) papin perinteiseen virkapukuun kuuluva irtokaulus, jossa on kaksi suorakulmaista liuskaa
libsticka
  (kasvitiede) Välimeren maissa yli metrin korkuiseksi kasvava sarjakukkainen mauste- ja rohtokasvi. Liperiä eli lipstikkaa () on viljelty Suomessa maustekasvina ja luontaishoidoissa käytetyn juuren vuoksi.

lipevästi (adv)
smickrande
  lipevällä tavalla, lipevyyttä hyödyntäen tai ilmentäen

lipeä (n)
lut
  natriumhydroksidi (NaOH)

lipidi (n)
lipid
  luonnossa esiintyvä rasva tai rasvamainen aine

lipodystrofia (n)
lipodystrofi
  rasva-aineenvaihdunnan häiriö, elimistön rasvakudosta rappeuttava sairaus

lippalakki (n)
keps, skärmmössa, kepa, smäck
  lakki, jonka etuosassa on lippa

lippo (n)
håv
  kalastuksen apuvälineenä kalaa vedestä nostettaessa tai varsinaisena kalastusvälineenä kalaa lipottaessa käytettävä väline, jossa on solakka luja käyttötavan edellyttämä varsi ja sen päähän jatkeeksi kiinnitetty jäykkä n. 60 cm halkaisijainen rengas. Renkaan koko vaihtelee käyttötavan ja tarkoituksen mukaisesti. Renkaaseen on kiinnitetty verkkomainen pussi, jonka koko vaihtelee käyttötarkoituksen mukaisesti.

lippu (n)
flagga, fana
  kankainen tunnusmerkki, joka kiinnitetään reunastaan salkoon, ja jota käytetään valtion tai jonkin organisaation tai aatteen symbolina tai signaalinantoon
biljett
  matkustamiseen tai johonkin tilaisuuteen osallistumaan oikeuttava lipuke tai muu lupa: matkalippu, pääsylippu

lippue (n)
flottavdelning
  merivoimien joukko-osasto, johon kuuluu 3―6 laivuetta sekä esikunta ja huoltoyksiköt

lippuhalli (n)
biljetthall
  suurehko matkalippujen myyntihuone ja matkustajien odotustila

lippulaiva (n)
flaggskepp
  laivueen komentajan laiva

lipputanko (n)
flaggstång
  korkeahko salko, johon lippu nostetaan liputettaessa

liputtaa (v)
flagga
  nostaa lippu salkoon ja pitää se siellä jonkin juhlan tai tapahtuman vuoksi

liputus (n)
flaggning
  liputtaminen; se, että liputetaan

liputuspäivä (n)
flaggdag
  päivä, jolloin jotain kansallista merkkipäivää tai juhlaa juhlistetaan nostamalla valtion lippu salkoon

liro (n)
grönbena
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lisko (n)
ödledjur, ödla
  suomukas, yleensä nelijalkainen matelijoihin kuuluva selkärankainen. Suomessa eläviä liskoja ovat mm. sisilisko ja vaskitsa

lista (n)
lista
  luettelo
list
  kapea puukaistale, rima

lisäarvo (n)
mervärde
  marxilainen kansantaloustieteellinen termi, joka osoittaa, miten paljon työnantaja ja omistaja jättää maksamatta työn tuottamaksi katsottavasta arvosta sen tekijöille

lisäksi (adv)
dessutom, utöver, ytterligare
  lisänä johonkin (lukuun tai määrään)

lisänimi (n)
binamn, tillnamn
  henkilölle annettu liikanimi, joka usein kuvaa jotain tämän ominaisuutta tai saavutusta

lisärakennus (n)
annex, tillbyggnad, utbyggnad
  (arkkitehtuuri) olemassa olevan rakennuksen yhteyteen tai läheisyyteen tehty toinen rakennus

lisätä (v)
tillägga, tillsätta, lägga
  tehdä lisäys
rikta
  enentää määrää, kartuttaa tai suurentaa määrää tai arvoa

lisävaruste (n)
extrautrustning, tilläggsutrustning
  johonkin laitteeseen lisätoiminnallisuutta tuova, erikseen myytävä osa

lisäys (n)
addition, tillväxt
  lisäämisen tai lisääntymisen tulos; kasvu

lisääntyminen (n)
fortplantning
  eliöiden syntyminen saman lajin yksilöistä, joka voi tapahtua suvullisesti tai suvuttomasti

litium (n)
litium
  kevyin alkalimetalleihin kuuluva metallimainen alkuaine

litsi (n)
litchi
  eteläkiinalainen puu ; sen hedelmä, joka on luumarja

litteä (adj)
platt
  sellainen, joka on muodoltaan ohut; leveähkö, vahvuudeltaan vähäinen, kuin olisi litistynyt

litteänurmikka (n)
berggröe
  yksi nurmikkain sukuun kuuluvista heinäkasvien lajeista () tai sen yksilö

litteäpääkissa (n)
platthuvudkatt
  pieni kaakkoisaasialainen kissaeläin

liturgia (n)
liturgi#Ruotsi
  jumalanpalveluskaava, jonka mukaan jumalanpalvelus eräissä kirkkokunnissa toimitetaan

lituruoho (n)
backtrav
  (erityisesti) lituruohojen sukuun kuuluva

liukas (adj)
hal, glatt
  sellainen, jossa kitka on pieni, luistavan tai niljakkaan sileä

liukua (v)
glida
  liikkua pinnalla niin, että pysyy koko ajan (ainakin näennäisesti) kiinni pinnassa

liukulaakeri (n)
glidlager
  laakerityyppi, joka muodostuu tyypillisesti kahdesta pinnasta joiden välillä liike tapahtuu

liukumäki (n)
rutschkana, rutschbana
  rakennelma, jota pitkin liu’utaan alas esimerkiksi leikkikentällä

liukuportaat (n)
rulltrappa
  automaattisesti ylös- tai alaspäin liikkuvat portaat, joissa ei tarvitse itse kävellä

liuos (n)
lösning, lag, lake
  seos jossa kaksi tai useampi aine ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen faasin

liuotus (n)
lösning
  liukenevan aineen seostus liuottimeen sopivissa olosuhteissa

liuskaraunioinen (n)
hällespring
  Suomenkin luonnossa esiintyvä raunioisten sukuun kuuluva kasvi

livvi (n)
livvi
  livvinkarjala, livvin kieli, suomalais-ugrilainen, itämerensuomen kieli, joka on toinen karjalan kielen päämurteista, myös aunuksenkarjala (kielitunnus olo)

lobata (v)
lobba
  vaikuttaa päättäjiin jonkin asian puolesta tai sitä vastaan tuomalla asiaa esille joukossa, joka tuntuu asialle vastaanottavaiselta

logaritmi (n)
logaritm
  matemaattinen funktio, joka kertoo mihin potenssiin kantaluku on korotettava, jotta saataisiin haluttu luku; eksponenttifunktion käänteisfunktio, johon haluttu luku merkitään x:llä ja kanta jonka potenssina luku ilmaistaan merkitään b:llä: \log_b x

logaritminen (adj)
logaritmisk
  logaritmifunktion mukainen; hidastuvasti kasvava tai vähenevä

logiikka (n)
logik
  formaalinen tiede, jonka kohteena ovat käsitteiden yleiset ja muodolliset ominaisuudet ja suhteet, joita kuvaamaan käytetään erityisistä merkeistä koostuvia filosofian ja matematiikan lainalaisuuksia noudattavia formaaleja kieliä

logopedia (n)
logopedi
  puhe-, ääni-, kieli- ja kommunikaatiohäiriöiden hoitoa tutkiva ala

lohduttaa (v)
trösta
  yrittää parantaa toisen pahaa mieltä esim. halaamalla tai sanomalla jotain mukavaa

lohenpyrstöliitos (n)
laxknut
  eräs erityisen pitävä ja taitoa vaativa kahden puuosan välinen liimaton liitos

lohestus (n)
laxfiske
  lohen pyynti

lohikala (n)
laxfisk
  mikä tahansa Salmoniformes-lahkoon kuuluva viuhkaeväisten kalojen laji tai sellaisen yksilö

lohikalat (n)
laxfiskar
  yksi viuhkaeväisten kalojen luokkaan kuuluvista lahkoista ()

lohikäärme (n)
drake, lindorm
  tarujen siivekäs lisko, joka kykenee syöksemään tulta

lohipitoinen (adj)
laxhaltig
  kalavesi, jossa elää lohia

lohjalainen (n)
lojobo
  Pysyvästi Lohjalla asuva henkilö.

lohkare (n)
block
  suuri kappale kiveä tai muuta kiinteää materiaalia

lohkeilla (v)
flisa
  irrota pinnasta kappaleina vähitellen

lohkoperunat (n)
klyftpotatis
  lohkoiksi leikatut ja rasvassa paistetut perunat

lohtajalainen (n)
lochteåbo
  Pysyvästi Lohtajalla asuva henkilö.

lohtu (n)
tröst
  lohduttava asia

loikka (n)
språng
  pitkä hyppäävä askel

loinen (n)
parasit
  Suomessa maaseudun tilattoman köyhälistön edustaja, joka eli toisen tuvassa, saunassa tai muissa tiloissa ja sai pääsääntöisesti elantonsa luontaistuotteina siten kuin isäntä parhaaksi katsoi antaa

loisia (v)
parasitera
  elää loisena

loiskua (v)
plaska
  (nesteestä) vesimassojen voimakkaasta liikkeestä m. väljässä astiassa t. sieltä ulos

loistaa (v)
lysa
  heijastaa tai tuottaa valoa

loistava (adj)
lysande
  kirkkaasti valaiseva, hohtava

loisteputki (n)
lysrör
  valonlähde, joka perustuu tyhjiöputkessa olevan kaasun ionisoitumiseen ja fluoresenssiin

loistokas (adj)
glamorös
  upea, loistava

lojaali (adj)
lojal
  uskollinen ja luotettava jollekin (esimerkiksi henkilölle, aatteelle tai organisaatiolle kuten valtiolle)

lojaalisuus (n)
lojalitet
  se, että on lojaalinen

lojaliteetti (n)
lojalitet
  uskollisuus, luotettavuus

lokakuu (n)
oktober
  vuoden kymmenes kuukausi, kuukausi syyskuun ja marraskuun välissä

lokki (n)
mås, trut
  (yleisesti) mikä tahansa lokkien heimoon () kuuluva rantalintujen laji tai sellaisen yksilö

loma (n)
ferie, semester, permission
  pitkähkö yhtenäinen lepokausi uurastuksen vastapainona

lomailija (n)
semesterfirare
  henkilö, joka lomailee

lomake (n)
formulär
  painettu liuska tiettyyn tarkoitukseen kerättävien tietojen ilmoittamiseksi

lomauttaa (v)
permittera
  laittaa työntekijä pakkolomalle

lompakko (n)
plånbok, börs
  rahalompakko, nahkasta tai kankaasta valmistettu, mukana kannettava, litteä, yleensä monilokeroinen säilytystila seteleille, pienelle määrälle kolikoita ja luottokorteille sekä joillekin henkilökohtaisille papereille

lonkero (n)
tentakel
  selkärangattomilla eläimillä pitkänomainen, joustava elin

lonkerojalkainen (n)
armfoting
  -pääjakson selkärangattomia merieläimiä

lonkka (n)
höft
  reiden ja lantion välisen lonkkanivelen ja lonkkaluun seutu

lonkkanivel (n)
höftled
  lonkkaluun muodostaman lonkkamaljan, ja reisiluun pään muodostama pallonivel

looginen (adj)
logisk
  logiikan mukainen, johdonmukainen

lopetella (v)
avveckla
  lopettaa jokin (vähitellen)

lopettaa (v)
sluta
  lakata tekemästä; keskeyttää, lakkauttaa jonkin toiminta

loppiainen (n)
trettondagen, trettondedag jul
  joulunajan juhlista viimeisenä, 6. tammikuuta vietettävä kirkollinen juhlapäivä

loppilainen (n)
loppisbo
  Pysyvästi Lopella asuva henkilö.

loppu (n)
slut
  viimeiset vaiheet
rest
  jäljellä oleva osa, jäännös

loppukilpailu (n)
final
  useasta osasta koostuvan kilpailun viimeinen osa, jossa ratkaistaan kilpailun voittaja

lopputili (n)
slutlikvid, slutreduvisning
  lopputilitys, työ- tai virkasuhteen päättyessä tehdyn selvityksen mukainen viimeinen palkka työnantajalta

lopputulema (n)
slutgiltigt resultat, slutresultat
  jonkin prosessin tulos, esimerkiksi johtopäätös tai tuote

loppuyö (n)
efternatt
  jäljellä oleva osa yötä

loputon (adj)
ändlös
  loppumaton, päättymätön

lordoosi (n)
lordos
  lannerangan liiallinen eteenpäin kaareutuminen; notkoselkäisyys

loru (n)
ramsa
  rytmikäs runo tai hokema

lossi (n)
kabelfärja, linfärja
  vedessä kahden päätepisteen väliä vaijeriin kytkettynä kulkeva lautta

lotota (v)
spela på lotto
  osallistua lottoarvontaan

lotto (n)
lotto
  onnenpeli, jossa yritetään arvata numeroriviä

louhe (n)
sprängsten
  louhittu kivi

louhikala (n)
fjärsing, fjäsing, färsing
  mikä tahansa edelliseen kuuluvan louhikalojen suvun () laji tai sellaisen yksilö

louhikalat (n)
fjärsingfiskar
  yksi tähystäjäkalojen alalahkoon kuuluvista ahvenkalojen heimoista ()

loukata (v)
stöta
  satuttaa itsensä (fyysisesti)

loukkaantua (v)
bli stött, bli sårad, ta anstöt
  pahastua, pahoittaa mielensä, tuntea itsensä loukatuksi
bli skadad, skada sig
  vahingoittua (onnettomuudessa tms.); satuttaa jokin ruumiinosansa (erityisesti urheillessa)

lounaistuuli (n)
sydvästen, sydvästlig vind
  lounaasta puhaltava tuuli

lounas (n)
sydväst
  väli-ilmansuunta etelän ja lännen välissä
lunch, middag
  aamupäivällä tai keskipäivällä nautittu ruoka

lounasaika (n)
lunchtid
  työaikaan sisältyvä lounaan syömiseen varattu ajanjakso

lounasravintola (n)
lunchrestaurang
  ravintola, joka tarjoaa lounasruokaa lounasaikaan

lounasseteli (n)
lunchsedel
  työnantajan kustantama kuponki, jolla voi ostaa ruokaa ja juomaa ravintolasta tai ruokalasta

lounastaa (v)
luncha
  syödä lounasta

loviisalainen (n)
lovisabo
  Pysyvästi Loviisassa asuva henkilö.

luennoitsija (n)
föreläsare
  henkilö, joka pitää luentoa; henkilö, joka luennoi

luento (n)
föreläsning
  opetustarkoituksessa pidettävä esitelmä, yliopiston oppitunti

luettava (adj)
läslig
  luettavissa oleva, selkeä, helppolukuinen

luha (n)
skaffel
  lusikka-haarukka

luhankalainen (n)
luhangobo
  Pysyvästi Luhangassa asuva henkilö.

luhta (n)
sump, träsk
  tulvavaikutteinen suo, joka sijaitsee vesistön läheisyydessä

luhtakana (n)
vattenrall
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luhtakerttunen (n)
kärrsångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luhtakuusio (n)
kärrspira
  kuusioiden sukuun kuuluva kasvi

luhtalemmikki (n)
förgätmigej
  Suomenkin luonnossa esiintyvä lemmikkien sukuun kuuluva kasvi

luhtalitukka (n)
ängskrasse
  Suomenkin luonnossa esiintyvä litukoitten sukuun kuuluva kasvi

luhtarentukka (n)
kabbleka
  rentukka, Suomenkin luonnossa esiintyvä rentukoitten sukuun kuuluva kasvi

luhtasara (n)
blåsstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

luhtasuoputki (n)
mossrot
  Suomenkin luonnossa esiintyvä suoputkien sukuun kuuluva kasvi

luhtavuohennokka (n)
frossört
  vuohennokkien sukuun kuuluva kasvi

luhti (n)
loft
  kaksikerroksen ulkorakennuksen, aitan, luhtisolalla varustettu, yksi- t. useampihuoneinen yläkerros; tällaisessa yläkerroksessa oleva vaatevarasto t. nuorten naisten nukkumapaikka

luhtiaitta (n)
loftbod
  kaksikerroksinen hirsiaitta, jossa yl. useita rinnakkaisia huoneita ja yläkerrassa luhtisola

luhtitalo (n)
loftgångshus
  kerrostalo, jonka huoneistojen ulko-ovet on sijoitettu porraskäytävän sijasta lämmittämättömille, mutta tavallisesti lasitetuille luhtiparville, pohjakerroksessa luhtikäytävään tai joskus myös johtamaan suoraan pihalle tai kadulle. Rakennusta, jonka luhtiparvet sijaitsevat ulkoseinän sijasta kokonaan sisätiloissa, ei yleensä pidetä varsinainena luhtitalona, vaan paremminkin rakenteellisesti erikoisena tavallisena kerrostalona

luikas (adj)
hal
  (murretta) liukas

luistelija (n)
skrinnare
  henkilö, joka luistelee

luistella (v)
skrinna, åka skridsko, löpa
  liikkua luistimilla

luistin (n)
skridsko
  luistelua varten suunniteltu jalkine, jonka pohjassa on tätä tarkoitusta varten terä

luistinrata (n)
skridskobana
  alue, joka on varattu luistelemiseen

luja (adj)
kraftig, stark
  kestävä

lukea (v)
läsa
  katsoa tekstiä tulkiten kirjoitusta miellesisällöksi; osata lukea

lukea kuin piru raamattua (v)
som djävulen läser bibeln, som fan läser bibeln
  lukea taka-ajatusten kanssa, etsimällä etsiä vikoja, ymmärtää tahallaan väärin

lukihäiriö (n)
dyslexi
  lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus

lukija (n)
läsare
  ihminen, joka lukee

lukinkalvo (n)
spindelvävshinnan
  aivokalvon keskimmäinen kerros

lukio (n)
gymnasium, gymnasieskola
  Suomen koulutusjärjestelmän vapaaehtoinen oppilaitos, joka antaa yleissivistystä ja valmiudet aloittaa opinnot korkea-asteella

lukiolainen (n)
gymnasist
  lukiossa opiskeleva henkilö; lukio-oppilas, lukio-opiskelija

lukit (n)
lockespindlar
  hämähäkkieläimiin kuuluva heimo ()

lukita (v)
låsa, fastlåsa, regla
  laittaa lukolla kiinni, sulkea pääsy jhk, salvata

lukkari (n)
klockare
  kirkon vanha ammattinimike kellojen soittajalle

lukki (n)
lockespindel
  jokin lukkien lahkoon () kuuluva laji tai yksilö

lukko (n)
lås
  ovessa oleva laite tai mekanismi, joka estää pääsyn johonkin ilman avainta tai muuta keinoa avata ovi
  piilukko

lukkoseppä (n)
låssmed
  ammatinharjoittaja, joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja

luksaatio (n)
dislokation, luksation
  nivelen meneminen sijoiltaan

luksi (n)
lux
  valaistuksen voimakkuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lx)

luku (n)
tal
  numeroista koostuva määrän kertova esitys
kapitel
  lukumäärä, sen määrittäminen

lukujono (n)
talräcka
  tietyn joukon alkioiden luettelo

lukujärjestelmä (n)
siffersystem, talsystem
  menetelmä kokonaislukujen merkitsemiseksi muutamien harvijen numeromerkkien avulla

lukujärjestys (n)
schema, läsordning
  koulun aikataulu oppilaiden oppituntien ajankohdista; lomake, jolle lukujärjestys on merkitty

lukukausi (n)
termin
  oppilaitoksen lähes puolen vuoden mittainen, kesä- ja talviloman katkaisema vuotuinen opiskeluaika

lukulasit (n)
läsglasögon
  lukemiseen tarkoitetut silmälasit

lukumäärä (n)
antal
  luettu eli laskettu määrä, lukuun perustuva tai lukuna ilmaistu paljous

lukusuora (n)
tallinjen
  suora, jonka kukin piste vastaa yhtä reaalilukua

lukutaidoton (adj)
analfabet
  sellainen, jolla ei ole lukutaitoa

lukutaito (n)
läskunnighet
  kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi

lukutoukka (n)
bokmal
  henkilö, joka lukee paljon

lukuvuosi (n)
läsår
  oppilaitoksen toimintaan liittyvä yhtenäinen ajanjakso, joka alkaa vuosittain samoihin aikoihin; monissa oppilaitoksissa ja kouluissa lukuvuosi alkaa loppukesällä ja loppuu kesän alussa; ei vastaa kalenterivuotta eikä ole vuoden mittainen, vain noin 10-kuukautinen

lumi (n)
snö
  veden härmistynyt olomuoto, jäätyneestä vedestä muodostunutta kiinteää kiteistä valkoista ainetta

lumiaura (n)
snöplog
  aggregaattina ajoneuvoon kiinnitettävä aura, jolla työnnetään lunta pois

lumikenkä (n)
snösko
  lumessa liikkumiseen tarkoitettu, jalkineen pohjaan kiinnitettävä alunen, joka kannattelee kävelijää lumen pinnalla

lumikko (n)
småvessla, vessla
  () elintavoiltaan kärppää muistuttava näätäeläin. Euroopassa elää kaksi kokonsa ja ulkonäkönsä puolesta toisistaan eroavaa alalajia.

lumikola (n)
snösläde
  leveä lumen työntämiseen tarkoitettu lapio, jonka avulla lunta ei tarvitse nostaa, vaan lumi työnnetään eteenpäin ja kipataan haluttuun paikkaan

lumikuuro (n)
snöskur
  lumisade(kuuro)

lumikynsimö (n)
högfjällsdraba
  kynsimöiden sukuun kuuluva kasvi

lumilapio (n)
snöskyffel
  leveä lapio, jolla lapioidaan lunta

lumilautailu (n)
snowboard
  urheilumuoto, jossa lasketaan lumilaudalla alas lumista rinnettä

lumilinko (n)
snöslunga
  itsenäinen polttomoottorilla toimiva, joskus sähkökäyttöinen, laite, jolla lingotaan lumi sivuun

lumilyhty (n)
snölykta
  lumipalloista koottu ontto rakennelma, jonka sisälle asetetaan palamaan kynttilä

lumimies (n)
snöman
  tuntematon ihmisenmuotoinen olento, joita väitetään elävän etenkin Himalajan vuoristossa

lumimyrsky (n)
snöstorm
  myrsky johon liittyy lumisade ja lumen nousu ilmaan

lumipallo (n)
snöboll
  lumesta tehty pallo

lumipalloefekti (n)
snöbollseffekt
  lumipalloilmiö tai sen lopputulos

lumiraja (n)
snögräns
  se korkeus vuoristossa, jonka yläpuolella on pysyvä lumipeite

lumisade (n)
snöfall
  sade, joka laskeutuu lumena
myrornas krig
  television ruudussa näkyvä valkoinen kohina

lumisokeus (n)
snöblindhet
  tila, jossa heijastuva valo (UV-säteily) voi aiheuttaa silmän väliaikaisen näkökyvyttömyyden

lumiukko (n)
snögubbe
  päällekkäin kasatuista lumipalloista tehty ihmisenmuotoinen hahmo

lumivalkoinen (adj)
snövit
  vitivalkoinen, täysin valkoinen

lumivoikukka (n)
arktisk maskros
  eräs voikukkien sukuun kuuluva asterikasvien laji () tai sen yksilö

lumivyöry (n)
lavin, snöskred
  luonnonilmiö, jossa lumimassa vyöryy alas rinnettä

lumme (n)
näckros
  joukko lumpeitten () sukuun kuuluva vedessä eläviä kasveja

lumpenproletariaatti (n)
trasproletariat
  ryysyköyhälistö; marxilaisuudessa yhteiskunnan subproletaarinen alaluokka jolta puuttuu luokkatietoisuus

lumppu (n)
lump
  huonokuntoinen käytetty tekstiili tai tuotantoprosessin jätetekstiili

lunni (n)
lunnefågel
  värikäsnokkainen kalaa syövä ruokkilintu ()

lunttu (n)
hora
  huora

luoda (v)
skapa
  tuottaa jotakin uutta ja omaperäistä
ömsa skinn
  (eläintiede) uudistaa tietty ruumiinosa: nahka, sarvet, sulat, karva

luodata (v)
loda
  tutkia veden syvyyttä tai pohjanmuotoja

luode (n)
nordväst
  väli-ilmansuunta lännen ja pohjoisen välissä
ebb, lågvatten
  tilanne, jossa meriveden pinta on alhaisimmillaan vuorovesi-ilmiön korkeusvaihtelusyklissä, laskuvesi

luoho (n)
kösa
  mikä tahansa luohojen suvun () kasvi

luoja (n)
skapare
  henkilö, joka saa aikaan ja tuottaa uutta ja omaperäistä

luokanvalvoja (n)
klassföreståndare
  peruskouluun kuuluvassa yläkoulussa tietystä luokasta vastaava ja tätä valvontaluokkaansa ohjaava opettaja, joka opettaa yleensä vain yhtä oppiainetta luokalleen

luokittaminen (n)
klassificering
  luokkiin laittaminen tai sijoittaminen, luokittelu

luokka (n)
klass
  samankaltaisten asioiden, esineiden tai ilmiöiden kategoria
  laatuaste, laatu ymmärrettynä erilaisina asteina tai kategorioina
  liikennevälineissä matkustajille palvelultaan, sisustukseltaan laadullisesti eroava tila
  suunnilleen samassa taloudellisessa ja sosiaalisessa asemassa yhteiskunnassa olevat ihmiset, yhteiskuntaluokka

luokkahuone (n)
klassrum
  luokka, huonetila, jossa opetus tapahtuu koulussa

luokkayhteiskunta (n)
klassamhälle
  yhteiskunta, jossa on voimakas jako eri yhteiskuntaluokkiin

luokki (n)
krumträ, loka
  hevosilla käytettävien työvaljaiden osa, puinen tai metallinen kaari, jonka jännitys pitää aisat irti hevosen kyljistä

luoko (n)
hösträng
  kasa, jossa heinä on niitettynä maassa (kuivumassa)

luola (n)
grotta
  maan alla tai kallion sisällä oleva syvä onkalo

luolamies (n)
grottmänniska
  stereotyyppinen kivikauden ihminen, joiden uskotaan asuneen luolissa

luomi (n)
födelsemärke
  joskus kohollaan oleva, yleensä hernettä pienempi tumma täplä ihmisen iholla

luomisoppi (n)
kreationism
  oppi, jonka mukaan kaikkeus ja sen elolliset olennot ovat syntyneet luomistapahtumassa

luomistyö (n)
skapelseverk
  (mytologia) luomiskertomuksessa kuvattu tapahtuma
  (taide, ym.) luovan työn se vaihe, missä teos luodaan

luona (postposition)
vid, hos
  jonkin välittömässä läheisyydessä

luonne (n)
karaktär, kynne
  jonkun henkiset ominaispiirteet

luonnollinen henkilö (n)
fysisk person
  yksittäinen ihminen, henkilö, jolla on subjektiivisia oikeuksia ja velvollisuuksia

luonnollinen kieli (n)
naturligt språk
  kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle normaalin sosiaalisen kanssakäymisen osana

luonnollinen luku (n)
naturligt tal
  ei-negatiivinen kokonaisluku; kokonaislukujen joukon ℕ alkio

luonnollisesti (adv)
naturligt
  luonnollisella tavalla

luonnonfilosofi (n)
naturfilosof
  luonnonfilosofian harjoittaja

luonnonfilosofia (n)
naturfilosofi
  filosofian osa-alue, joka tarkasteli luonnonilmiöitä

luonnonilmiö (n)
naturfenomen
  tapahtuma, joka ei ole ihmisen aikaansaama

luonnonjärjestys (n)
naturens ordning
  filosofinen käsite asioiden välisille suhteille luonnossa

luonnonlaki (n)
naturlag
  luonnonilmiön säännönmukaisuus

luonnonlapsi (n)
naturbarn
  henkilö, joka pyrkii sosiaalisiin rooleihin kohdistuvista odotuksista riippumatta toimimaan luontaisten tunteidensa ja vaistojensa mukaisesti

luonnonmetsä (n)
naturskog
  metsä, jossa ei ole tehty metsänhoidollisia toimenpiteitä ja jonne ihminen ei ole vienyt materiaaleja metsän ulkopuolelta.

luonnonsuojelualue (n)
naturreservat, naturskyddsområde
  alue, jonka käyttöä on rajoitettu, koska tarkoitus on turvata luonnon monimuotoisuutta

luonnontiede (n)
naturvetenskap
  luontoa, sen ilmiöitä tutkiva, ja niitä selittämään pyrkivä tiede

luonnontieteellinen (adj)
naturvetenskaplig
  luonnontieteisiin liittyvä tai sellaiseen kuuluva

luonnonvalinta (n)
naturligt urval
  evoluutioprosessi, jossa perinnölliset hyödylliset ominaisuudet runsastuvat ja haitalliset harvinaistuvat populaatiossa sukupolvien kuluessa ympäristön vaikutuksesta; elinkelpoisuutta valvova evoluutioprosessi; koskee erityisesti suvutonta lisääntymistä

luonnonvara (n)
naturresurs
  Jokin luonnon tarjomista liki rajattomista resursseista mitä ihminen kykenee hyödyntämään energiana tai materiaalina

luonnonvarainen (adj)
vild
  (eläimestä, kasvista) sellainen, joka elää luonnossa vastakohtana vankeudessa elävälle, tarhatulle tai kotieläimelle

luopio (n)
avfälling
  henkilö, joka on luopunut jostakin sopimattomasti

luopua (v)
överlämna, överge, sluta, avstå, avträda
  antaa pois jotakin, jonka omistaa; jättää jotakin, jonka haluaisi omistaa; jättää virka tai asema; lopettaa jonkin tekeminen, tavoittelu

luostari (n)
kloster
  ulkopuolisilta lähes suljettu rakennus tai rakennusryhmä, missä miespuoliset munkit tai naispuoliset nunnat elävät luostarisäännön alaisina

luostarilaitos (n)
klosterväsen
  Uskonnollinen järjestelmä, joka pyrkii antamaan mahdollisuuden erityisten sääntöjen mukaiseen askeettiseen elämään. Luostarilaitokset liittyvät ainakin bahmalaisuuteen, budhhalaisuuteen, juutalaisuuteen, taolaisuuteen sekä kristinuskon piirissä katolisuuteen ja ortodoksisuuteen.

luotain (n)
lod
  syvyyden luotaukseen merenkulussa käytettävä, alkeellisimmillaan narusta ja painosta muodostuva laite
sond, rymdsond
  avaruuteen lähetetty itsenäisesti toimiva tutkimusrobotti, joka tutkii kohteita etäältä eri mittalaitteita ja kameroita käyttäen, avaruusluotain

luotettava (adj)
pålitlig
  sellainen, johon voi luottaa
  varmatoiminen

luoti (n)
kula
  käsiaseen tai konetuliaseen patruunaan sijoitettu heite, joka ammutaan kohteeseen
lod
  vanha massan yksikkö, noin 14–15 grammaa

luoto (n)
holme
  pieni, usein autio ja kallioinen saari

luotolainen (n)
larsmobo
  Pysyvästi Luodossa asuva henkilö.

luotsata (v)
lotsa
  ohjata alukset turvallisesti avomereltä satamiin ja niistä ulos

luotsi (n)
lots
  merikapteenin tutkinnon suorittanut henkilö, joka ohjaa ja opastaa aluksia vaikeakulkuisten ja vaarallisten väylien läpi

luottaa (v)
lita
  uskoa että joku tai jokin ei petä tai huijaa

luottamuksellinen (adj)
konfidentiell
  muilta salassa pidettävä

luottavainen (adj)
förtroendefull, tillitsfull
  johonkin luottava

luotto (n)
kredit
  myönnetty laina; lainanantajan saaminen

luottokortti (n)
kreditkort
  jonkin rahoituslaitoksen myöntämä maksukortti, jolla voi ostaa luotolla tiliehtojen mukaisesti

luottolaitos (n)
kreditinstitut
  yhteisnimitys kaikille laitoksille, jotka lainaavat rahaa; pääasiassa liikepankit

luottoluokitus (n)
kreditbetyg
  luottoluokituslaitoksen antama tai pankin itse tekemä arvio lainanottajalle annetun velan riskistä

luovuttaa (v)
överlåta
  antaa jotakin jonkun hallintaan

luovuus (n)
kreativitet
  se, että on luova

lupa (n)
lov, tillåtelse
  päättävässä asemassa olevan antama suostumus jonkin tekemiseen
lov
  viranomaisen antama oikeus jonkin tekemiseen
  koulusta annettu loma

lupaus (n)
löfte
  sitoumuksen tai vakuutuksen ilmaus

lupiini (n)
lupin
  hernekasvien heimoon kuuluvan lupiinien () suvun kasvi

luppi (n)
lupp
  eräänlainen mm. jalokivikauppiaiden suurennuslasi, joka käytettäessä viedään hyvin lähelle silmää, ja suurennus on yleensä vähintään kymmenkertainen

lupsakka (adj)
jovialisk, gemytlig, fryntlig
  leppoisa ja hyväntuulinen

lusikka (n)
sked
  löysän tai nestemäisen ruoan nauttimiseen tai sekoittamiseen tarkoitettu ruokailuväline

lusikka-haarukka (n)
skaffel
  ruokailuväline, jossa on toisessa päässä lusikka ja toisessa haarukka; kenttälusikka

luste (n)
skafting
  lusteiden eli lehtolusteiden () suvun kasvi, lehtoluste

luterilainen (adj)
luthersk, lutheran
  luterilaiseen kristinuskon haaraan liittyvä, sen mukainen

luterilainen (n)
lutheran, luthersk
  luterilaista uskoa harjoittava

lutetium (n)
lutetium
  eräs alkuaine

lutikka (n)
vägglis
  mikä tahansa lutikoiden heimoon () kuuluva luteiden laji tai sellaisen yksilö

lutka (n)
slampa
  horo; seksuaalisesti hyvin aktiivinen nainen, joka harrastaa irtosuhteita

lutukka (n)
lomme
  lutukoiden () suvun kasvi
  , ristikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvi

luu (n)
ben
  (anatomia) kalkkinen selkärankaisen eläimen sisäisen tukirangan eli luurangon osa

luufinni (n)
milium
  iholla tai limakalvolla esiintyvä, finniä muistuttava keratiinin täyttämä pieni rakkula

luukku (n)
lucka
  aukon peittävä levymäinen osa, kansi, joka voidaan avata ja sulkea

luulajansaame (n)
lulesamiska
  Pohjois-Ruotsissa ja -Norjassa puhuttava saamelaiskieli, jolla on n. 2000 puhujaa, kielitunnus smj

luultavasti (adv)
troligtvis, troligen
  oletettavasti, arvatenkin, uskottavasti

luumarja (n)
stenfrukt
  mehevä hedelmä, jonka siemen on mallon ympäröimän kiven sisällä

luumen (n)
lumen
  valovirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lm)

luumu (n)
plommon
  mikä tahansa luumujen alasukuun () kuuluva -suvun puulaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä

luumusta (n)
bensvart
  taidemaalauksessa käytettävä kuumennetuista ja jauhetuista luista valmistettava musta väriaine

luunmurtuma (n)
benbrott
  luun murtuminen; murtunut kohta

luuposliini (n)
benporslin
  luutuhkasta, maasälvästä ja kaoliinista valmistettava posliini

luuppi (n)
lupp
  pieni kello- ja kultaseppien ym. käyttämä suurennuslasi

luuranko (n)
skelett
  selkärankaisen luinen tukiranka

luuri (n)
lur
  puhelimen kädessä pidettävä osa, joka sisältää mikrofonin ja kuulokkeen
  lur; ikivanha skandinaavinen vaskipuhallin

luuta (n)
kvast, sopkvast
  yl. varrellinen varvuista kimpuksi koottu lakaisuväline

luutnantti (n)
löjtnant
  vänrikin ja yliluutnantin arvojen väliin sijoittuva sotilasarvo; sellaisen arvon haltija

luuttu (n)
luta
  keskiajalta lähtien Euroopassa käytetty kielisoitin
skurtrasa
  moppi tai riepu, jolla luututaan lattia, lattiarätti

luuvartti (n)
lovart
  tuulenpuoli, ylähanka

luvallinen (adj)
tillåten
  asia, johon on lupa

luvata (v)
lova
  vakuuttaa, että jokin tulee tapahtumaan, antaa vakuutus, lupaus jostakin, joka tulee tapahtumaan

luxemburg (n)
luxemburgiska
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa (kielitunnus: lb;)

lyhde (n)
kärve
  ennen leikkuupuimureiden aikaa elonkorjuussa leikatusta viljasta valmistettu sylin täysi kimppu, jotka kasataan kuhilaiksi pellolle viljan kuivatusta ja alkusäilytystä varten ennen puintia

lyhenne (n)
förkortning
  lyhennetty versio jostakin sanasta

lyhennesana (n)
akronym
  Alkuperäisen sanan tai sanojen osista koostettu sana, jota käytetään tavallisten sanojen tapaan. Lyhennesana voi olla typistesana, kirjainsana tai koostesana.

lyhentää (v)
förkorta
  tehdä lyhyemmäksi

lyhty (n)
lykta
  laite, joka tuottaa valoa yleensä polttamalla polttoainetta

lyhtylamppu (n)
lyktlampa
  erityisesti lyhtyvalaisimessa käytettäväksi suunniteltu sähkölamppu

lyhyeksi myynti (n)
blankning
  kolmannelta osapuolelta lainattujen arvopaperien myynti tarkoituksena ostaa myöhemmin takaisin ja palauttaa lainaajalle samoja arvopapereita ja hyötyä itse kurssilaskusta

lyhyt (adj)
kort
  sellainen, joka on pituudeltaan vähäinen, pituussuunnassa pieni

lyhytelokuva (n)
kortfilm
  täysimittaista elokuvaa lyhyempi, yleensä alle tunnin, toisinaan vain minuutteja kestävä elokuva

lyhytkirurgia (n)
kortkirurgi
  hyvin lyhyen hoitojakson aikana annettu leikkaushoito, josta potilas kotiutetaan jopa vajaan vuorokauden kuluttua

lyhytsiipiset (n)
kortvingar
  -heimo

lyhyttavara (n)
kortvara
  pienistä käyttö- ja ylellisyystavaroista käytetty nimitys, joita tavallisesti ei mitata eikä punnita, vaan joita myydään kappaleittain tai tusinoittain; esimerkiksi neulat, napit, halvat korut

lyijy (n)
bly
  metallinen aine, kemiallinen merkki Pb
blyerts
  lyijykynän jälkeä paperille jättävä aine, ”lyijykynän lyijy”, oikeammin grafiittia

lyijyke (n)
plomb
  lyijyinen sinetti, jolla varmistetaan jonkin pakkauksen tai laitteen avaamattomuus.

lyijykynä (n)
blyertspenna, penna
  kirjoitus- tai piirustusväline, jossa on kiinteä puiseen kuoreen tai täytekynään sijoitettu grafiitti- ja savitäyte

lyijysinetti (n)
plomb
  lyijyke

lykkyä tykö (interjection)
lycka till
  onnea, tsemppiä, lykkyä

lykkäys (n)
anstånd
  asian tai toimenpiteen lykkääminen niin, että itse toimenpide tai sen käsittely siirtyy kauemmaksi nykyhetkestä

lykätä (v)
uppskjuta, anstå
  siirtää jotakin ajallisesti tuonnemmaksi

lymfosyytti (n)
lymfocyt
  imukudoksessa syntyvä valkoinen verisolulaji

lymyluura (n)
strimmig myrpitta
  eräs luurien sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lymytä (v)
lura, smyga
  piileksiä, piileskellä

lynkata (v)
lyncha
  teloittaa joku, yleensä ilman oikeudenkäyntiä, väkijoukon toimesta

lynkkysuoli (n)
kolon
  paksusuolen pääosa joka alkaa umpisuolesta ja päättyy peräsuoleen

lypsykarja (n)
mjölkboskap
  nautakarjaa, jota käytetään ja jalostetaan maidontuotantoon

lypsykone (n)
mjölkmaskin
  karjanhoidossa käytettävä laite, joka alipaineen avulla imee maidon karjan utareista

lypsylehmä (n)
mjölkko
  maidon tuotantoon käytettävä lehmä
kassako
  joku tai jokin, jolta tai josta saadaan pitkäaikaisesti runsaita voittoja

lypsää (v)
mjölka
  ottaa maitoa lehmän tai muun lypsykarjan utareista

lyseo (n)
lyceum
  (aikaisemmin) yliopistoon johtava oppikoulu

lyyhistyä (v)
säcka ihop
  painua kasaan, lysähtää kokoon

lyyra (n)
lyra
  antiikin Kreikassa runonlausunnan säestämiseen käytetty kielisoitin

lyyraturska (n)
lyrtorsk
  seitin sukuinen kala, jonka tunnistaa pitkästä eteentyöntyvästä alaleuasta ()

lyödä (v)
bulta
  (sydämestä) pumpata verta säännöllisellä supistumisliikkeellä, sykkiä

lyödä lyttyyn (v)
platt
  litistää lyömällä

lyömäsoitin (n)
slaginstrument, slagverksinstrument
  soitin, jonka lyöminen erityisellä kapulalla, käsin tai mekaanisesti saa aikaan soittimelle ominaisen värähtelyn ja sitä kautta äänen

lyönti (n)
slag
  yksittäinen isku, sivallus

lyöntilaukaus (n)
slagskott
  jääkiekossa laukaus, joka tehdään tarkemman sivaltamisen sijasta kiekkoa voimakkaasti lyömällä, millä saadaan peliväline etenemään nopeammin

lähde (n)
källa
  paikka, jossa valuu pohjavettä maasta, maan pintaan avautuvasta vesisuonesta, vesilähde
  paikka tai kappale, josta jokin aine, säteily, energia jne. on peräisin

lähdekoodi (n)
källkod
  tekstitiedosto, joka on tarkoitettu käännettäväksi ohjelmointikielen kääntäjällä

läheinen (adj)
närbelägen
  lähellä sijaitseva
nära
  joka ei poikkea toisesta paljoa, lähes samanlainen
  lähelle hyväksyttyjen keskeinen, intiimi

läheinen (n)
anförvant, närstående
  henkilö, joka on sukua tai muuten erityisen tärkeä

läheisyys (n)
närhet
  lähellä olemisen olotila

lähellä (adv)
nära
  lyhyen matkan tai ajan päässä

lähes (adv)
nästan
  liki, melkein, miltei, likipitäen, suunnilleen

lähestymiskielto (n)
besöksförbud
  tuomioistuimen määräys, joka kieltää rangaistuksen uhalla tiettyä henkilö ottamasta yhteyttä tai lähestymästä jotakuta

lähestyä (v)
närma
  tulla lähemmäksi jjkta/jtak

lähete (n)
följebrev, försändelse, missiv, remiss
  (asiakirja) saate, lähetykseen liitettävä yleensä lyhyt seloste lähetyksen sisällöstä tai tarkoituksesta; lappunen jossa on tieto lähettäjästä, tms.

lähetti (n)
löpare
  shakkinappula (♝ tai ♗), joka liikkuu shakkilaudalla joko mustia tai valkoisia diagonaaleja pitkin

lähettämö (n)
expedition
  osasto, josta lähetetään jotakin

lähettää (v)
sända, skicka, avfärda
  panna joku matkaan (johonkin muualle)

lähetys (n)
försändelse
  jonkin asian lähettämisen toteutus
  lähetetty esine tai materia

lähijuna (n)
närtåg, pendeltåg
  tiheästi sijoitetuilla asemilla pysähtyvä juna, joka palvelee paikallista julkista liikennettä tietyllä alueella

lähikauppa (n)
närbutik
  lähistön asukkaita palveleva pienehkö elintarvikeliike

lähikuva (n)
närbild
  valokuva, joka on otettu läheltä

lähin (adj)
närmast
  etäisyydeltään kaikista lyhimmän matkan päässä oleva; ajallisesti lähinnä seuraava

lähinnä (adv)
för det mesta, förnämligast, mestadels, närmast
  enimmäkseen, suuremmilta osin

lähipiiri (n)
närmaste krets, närmaste omgivning
  henkilön läheisimmät ystävät, avustajat, alaiset tai muut vastaavat

lähistö (n)
närhet
  jotakin välittömästi ympäröivä alue; lähialue

lähityö (n)
närarbete
  työpaikalla tehtävä työ etätyön vastakohtana

lähiö (n)
förort
  kaupungin laidalle rakennettu asuinalue

lähteä (v)
lämna
  alkaa mennä; mennä pois, poistua
utgå
  perustaa käsityksensä tai mielipiteensä johonkin, pitää lähtökohtanaan

lähtö (n)
start
  urheilussa lajien, joissa on tarkoitus kulkea tietty matka, aloitus
avgång, avfart
  liikennevälineen lähtö reitilleen
utgång
  ero virasta tai asemasta

lähtökohta (n)
utgångspunkt
  se, mihin jokin perustuu; alkuperäinen kanta, hypoteesi tai premissi

läikkyä (v)
skvalpa
  (nesteestä) poistua astiasta epätarkoituksenmukaisesti

läksy (n)
läxa, hemläxa, hemuppgift
  koulusta annettu kotitehtävä

lämmetä (v)
bli varm, värmas
  lämmitä, tulla lämpimäksi tai muuttua lämpimämmäksi

lämmin (adj)
varm
  sellainen, jonka lämpötila on tavanomaista korkeampi tai pysyvästi korkeahko ja tuntuu monista aistittuna sopivalta tai miellyttävältä

lämmin ruoka (n)
varm rätt, varmrätt
  lämminruoka

lämminruoka (n)
varmrätt
  aterialla pääruokana tarjottava ruokalaji, joka tyypillisesti – vaikkakaan ei välttämättä – on lämmittämällä valmistettua

lämmittäjä (n)
eldare
  höyry- tai lämpökattila polttoaineen syötöstä vastaava työntekijä, joka myös tarkkailee laitteiston tilaa ja kuntoa

lämmittäminen (n)
uppvärmande, uppvärmning
  tarvittavan lämmön tuottaminen

lämmittää (v)
värma, hetta
  (transitiivinen) tehdä lämpimäksi

lämmitys (n)
uppvärmning, värmning
  lämmittämisen toteutus, se, että lämmitetään jollain keinolla

lämmityslaite (n)
värmeapparat
  laite jonka tarkoitus on lämmittää erilaisia materiaaleja, kaasuja ja nesteitä

lämmönsiirrin (n)
värmeväxlare
  lämmönjakokeskuksessa johon kaukolämpöputki saapuu sijaitseva energiatekniikan komponentti, joka siirtää kaukolämpöverkon 65-115-asteisesta vedestä lämpöenergiaa kiinteistön omaan putkistoon, jonka kautta vähintään 65-asteiseksi lämmennyt vesi voi kiertää kiinteistöön kuuluvissa lämpöpattereissa; keskeistä on että kaukolämpöverkon ja kiinteistön oman putkiston nesteet eivät sekoitu keskenään, vaan lämpöenergia vain siirtyy niiden välillä

lämpiö (n)
foajé
  teatterin tai konserttisalin tila, jossa yleisö voi oleskella ennen esityksen alkua ja väliajalla

lämpö (n)
värme
  lämpötilaa nostava energia, jonka syntyy tai kuluu jossakin reaktiossa tai olomuodon muutoksessa

lämpökynttilä (n)
värmeljus
  metalliseen kuoreen valettu pieni kynttilä

lämpömittari (n)
termometer
  laite, jolla mitataan lämpötiloja

lämpötila (n)
temperatur
  (fysiikka) termodynaaminen suure, lämpöliikkeen voimakkuutta vastaava kappaleen tai aineen ominaisuus, joka kertoo kuinka kuuma tai kylmä jokin on

lämpövoimakone (n)
värmemaskin
  tav. polttoaineen palamisesta syntyvää lämpöä mekaaniseksi energiaksi muuttava kone

lännenhelttamesikko (n)
dryandrahonungsfågel
  eräs helttamesikoiden sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lännenkeltalemmikki (n)
gullört
  alkujaan pohjoisamerikkalainen keltalemmikkien sukuun kuuluva, keltakukkainen kasvi , jota esiintyy Suomessa harvinaisena etenkin nurmikkosiemenen mukana tulleena

lännenorfeuskerttu (n)
herdesångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lännenpunaherukka (n)
röda vinbär
  herukoiden sukuun kuuluva kasvi

länsi (n)
väst, väster
  pääilmansuunta etelän ja pohjoisen välissä, 270 astetta pohjoisesta myötäpäivään

länsiblokki (n)
västblocket
  itäblokkia vastustaneet valtiot kylmän sodan aikana; Yhdysvallat ja sen liittolaiset

läntinen (adj)
västlig, västra
  sellainen, joka sijaitsee lännessä, lännessä oleva tai lännestä tuleva; läntiseen maailmaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

läpi (n)
hål
  reikä

läpi (postposition)
genom
  jonkin asian keskeltä päästä toiseen tai puolelta toiselle

läpilyöntipaperi (n)
genomslagspapper
  konekirjoitettaessa hiilipaperin avulla jäljentämiseen käytettävä erit. ohut konekirjoituspaperi yl. sulfiittiselluloosasta valmistettu paperi, paino 20 -25 g/m²

läpipainopakkaus (n)
genomtrycksförpackning
  liuskamainen lääkepakkaus, josta tabletit tai kapselit ovat irrotettavissa foliomaisen kalvon läpi painamalla

läskisäkki (n)
fetknopp, fetto
  lihava henkilö

läskitiinu (n)
fläsktina
  puinen, kannellinen sianlihan säilytys- ja suolausastia

lästi (n)
läst
  kaupan ja merenkulun käyttämä tilavuuden tai painon mitta, Ruotsissa vuodesta 1865 10 000 naulaa eli noin 4 250 kilogrammaa

lävikkö (n)
durkslag
  maljanmuotoinen astia, jossa on reikiä pohjassa; käytetään mm. vihannesten huuhtelemiseen ja pastan valuttamiseen

lävistys (n)
piercing
  kehoon tehty reikä, jotta koru voidaan kiinnittää

lävistäjä (n)
diagonal
  tasokuvion etäisimmät pisteet yhdistävä jana

lääke (n)
läkemedel, medicin
  ihmisen tai eläinten elimistössä sairautta tai sen oireita parantava tai elintoimintoja muuttava, Suomessa lääkelain säädösten mukainen, aine tai valmiste

lääketiede (n)
medicin
  terveyden ylläpitämisen ja palauttamisen hoitomenetelmien ja lääkkeiden vaikutusten tieteellinen tutkimus; jakautuu lukuisiin osa-alueisiin

lääkkeiden väärinkäyttö (n)
läkemedelsmissbruk
  ilmiö, jossa lääkkeitä käytetään päihtymistarkoituksessa vastoin tai ilman lääkärin määräystä

lääkäri (n)
läkare, doktor
  ihmisten sairauksia tunnistava ja hoitava, siihen koulutuksen saanut ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut terveysammattilainen

lääkärikirja (n)
läkarbok
  maallikoille tarkoitettu ihmisen sairauksia käsittelevä ja niiden oireita kuvaava teos

lääkärinlausunto (n)
läkarutlåtande
  asiakirja, jolla lääkäri ammattinsa puolesta ilmaisee käsityksensä henkilön sairauden- tai terveydentilasta

lääkärintodistus (n)
läkarintyg
  lääkärin antama todistus sairaudesta

lääninhallitus (n)
länsstyrelse
  lääniin sidoksissa ollut aluehallintoviranomainen, jonka toimintaa johti maaherra

läävä (n)
fähus
  karjasuoja, jota käytetään lampaiden, lehmien ja sikojen talvi- ja sääsuojana; navetta

lörpötellä (v)
pladdra
  puhua tyhjänpäiväisiä, toisia häiriten, pulista, hölöttää

lössi (n)
löss
  hienojakoinen, pölymäinen maalaji, joka on syntynyt jäätikön jauhaessa alla olevaa kalliota

löydös (n)
fynd
  arkeologisissa kaivauksissa tai sattumalta havaittu arkeologisesti kiinnostava kohde selvitettäväksi
  irtonaisista kappaleista tai kaivauksista saadusta mateiaalista tehty mielenkiintoinen havainto, joka saattaa johtaa esiintymän jäjille

löyly (n)
bastonad, uppsträckning
  läksytys

löylykauha (n)
bastuskopa
  kauha, jolla heitetään saunassa vettä kiukaalle

löylykiulu (n)
bastuhink
  astia, josta saunassa heitetään vettä kiukaalle

löysä (adj)
lös
  joka sisältää runsaasti nestettä, viskositeetiltaan pieni

löytää (v)
hitta, finna
  nähdä jokin esine tai asia, joka on ollut kadoksissa tai jota on muuten kaivannut

löytö (n)
fynd
  löydetty asia

löytöretki (n)
upptäcktsresa
  matka ennalta tuntemattomaan paikkaan

löytötavara (n)
hittegod
  löydetty tavara jonka omistaja saattaa olla tuntematon

maa (n)
land, jord, mark
  maapallon kiinteä pinta; kuiva maa veden tai ilman vastakohtana
jord, land
  aine, josta maa koostuu; maa-aines, esim. multa
land
  Maa-planeetta
land, stat
  valtio
färg
  jokin tavallisen korttipakan neljästä ryhmästä (pata, hertta, risti, ruutu)

maagi (n)
magiker
  tietäjä, taikuri

maahanmuuttaja (n)
invandrare, immigrant
  maahan ulkomailta muuttava henkilö

maahanmuuttajataustainen (adj)
invandrarbakgrund
  joka on maahanmuuttaja, tai jonka vanhemmat ovat olleet maahanmuuttajia, erityisesti sellainen joka poikkeaa ulkonäöltään tai kulttuuriltaan kantaväestöstä

maahanmuutto (n)
invandring
  muutto toiseen maahan
  johonkin maahan sisäänpäin suuntautuva muuttoliike

maahantuoja (n)
importör
  yritys, joka tuo maahan jotakin tuotetta tai tuotteita yleisesti

maahantuonti (n)
import, införsel
  tavaroiden tai palveluiden ostoa ja tuontia ulkomailta

maaherra (n)
landshövding
  läänin ylin hallintoviranomainen, lääninhallituksen päällikkö

maahumala (n)
jordreva
  matalana kasvava rönsyilevä monivuotinen ruohovartinen kasvi ()

maailma (n)
värld
  planeetta Maa

maailmanennätys (n)
världsrekord
  maailman paras tulos jossakin lajissa

maailmankaikkeus (n)
universum, världsallt
  kaikki olevainen

maailmanloppu (n)
jordens undergång
  (ihmisen) elämän päättyminen maapallolla

maailmanmatkaaja (n)
globetrotter
  laajasti matkusteleva henkilö

maailmanmusiikki (n)
världsmusik
  angloamerikkalaisesta valtavirtamusiikista poikkeavaa musiikkia tai eri maiden kansanmusiikista vaikutteita ottavaa kevyttä musiikkia

maailmansota (n)
världskrig
  useaan maanosaan ja valtioon vaikuttava, laajamittainen sota

maailmantalous (n)
världsekonomi
  koko maailman talous kokonaisuutena; maapallolla sijaitseva taloudellinen toimeliaisuus, sisältäen kaikki maat

maakaasu (n)
naturgas, fossilgas
  tavallisesti lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen polttoaine, joka on syntynyt ajan saatossa anaerobisen toiminnan myötä maaperässä

maakaupunki (n)
uppstad
  (Ruotsin valtakunnan tai Suomen suuriruhtinaskunnan) kaupunki joka sai käydä kauppaa ympäröivän maaseudun kanssa, mutta jonka ulkomaankauppa oli sallittua vain tapulikaupungin välityksellä

maakellari (n)
jordkällare
  maahan kaivettuun kuoppaan rakennettu kellari perunoiden ja juuresten säilyttämistä varten

maakiitäjäinen (n)
jordlöpare
  maakiitäjäisten heimon () kovakuoriainen

maakotka (n)
kungsörn
  () haukkojen heimoon kuuluva kookas päiväpetolintu, Yleisväriltään ruskea lintu, jonka siipien kärkiväli saattaa ylittää kaksi metriä.

maakrapu (n)
landkrabba
  henkilö joka ei pidä elämästä laivalla tai ei ole tottunut elämään merellä (laivalla)

maakunta (n)
landskap
  historiallisesti tai kansatieteellisesti yhtenäinen valtion osa

maakuoppa (n)
grop
  maahan kaivettu kuoppa

maalahtelainen (n)
malaxbo
  Pysyvästi Maalahdella asuva henkilö.

maalainen (adj)
lantlig
  maaseudulle ominainen

maalaiskunta (n)
landskommun
  virallisesti vain eräiden kaupunkia ympäröivien kuntien nimissä

maalaji (n)
jordart
  (geologia) maaperän syntytavan mukaista koostumusta kuvaava luokittelu

maalari (n)
målare
  ammattihenkilö, joka maalaa

maalarinteippi (n)
maskeringstejp
  maalaustöissä käytettävä pinnan maalilta suojaava tai rajaava teippi, joka on helposti irrotettavissa

maalata (v)
måla
  levittää jnk pinnan päälle maalia
  tehdä maalaus

maalata pirua seinälle (v)
måla fan på väggen
  ennakoida pahinta, minkä uskotaan toteutuvan ääneen sanottaessa

maalaus (n)
målning
  taidemaalarin maalaamalla tekemä taideteos
  maalaamalla tehty pinnoite; maalaajan työpanos, maalaustyö, missä tehdään yleensä värillinen päällyste halutun ulkonäön ja suojauksen aikaansaamiseksi

maalaustaide (n)
målarkonst
  (kuvataide) taidemuoto, missä taideteokset syntyvät taiteilijan tekeminä maalaamalla

maalausteline (n)
staffli
  taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana

maali (n)
färg, målarfärg
  pinnoitukseen käytettävä aine, joka suojaa pintaa ja muuttaa sen väriä
mål, mållinje
  joissakin urheilulajeissa paikka, johon yritetään päästä tai johon kilpailu päättyy maaliviivan ylityttyä
mål
  joissakin urheilulajeissa rakennelma ja paikka, johon peliväline yritetään saada
  pelivälineen saaminen maaliin, maalisuoritus; saavutettu piste
måltavla, mål
  joissakin urheilulajeissa kohde, johon yritetään osua; maalitaulu

maalipotku (n)
inspark
  jalkapallossa puolustavan joukkueen pelaajan (yleensä maalivahdin) tehtäväksi annettu palloa potkaisemalla tehtävä pelinavaus, joka tuomitaan, kun pallo on mennyt hyökkäävän joukkueen pelaajasta yli päätyrajan

maaliskuu (n)
mars
  vuoden kolmas kuukausi, kuukausi helmikuun ja huhtikuun välissä

maalivahti (n)
målvakt
  joidenkin joukkuelajien pelaaja, jonka tehtävänä on puolustaa omalla maalilla pyrkien estämään pelivälineen pääsy omaan maaliin

maaliviiva (n)
mållinje
  nopeuskilpailun maalin merkkinä oleva viiva, jolle saavuttaessa kisa päättyy
  joissakin pallopeleissä, kuten jääkiekossa ja jalkapallossa, maalin etureunan merkkinä oleva viiva; kussakin pelissä on omat sääntönsä siitä, kuinka suuren osan pelivälineestä täytyy ylittää maaliviiva, jotta maali hyväksytään

maallikko (n)
lekman
  henkilö, jolla ei ole ammatillista asiantuntemusta tietystä alasta

maalämpö (n)
bergvärme
  kyseistä ilmiötä hyödyntävä lämmitysjärjestelmä, jossa käytetään maalämpöpumppua

maamerkki (n)
landmärke
  ympäristöstään erottuva luonnonmuodostelma tai korkea rakennus tms.

maamies (n)
lantman
  maata viljelevä mies, maanviljelijä, talonpoika

maamyyräsirkka (n)
mullvadssyrsa
  eräs maamyyräsirkkojen heimoon kuuluva suorasiipisten hyönteisten laji () tai tämän yksilö
  mikä tahansa maamyyräsirkkojen heimoon () kuuluva hyönteinen

maanantai (n)
måndag
  viikon ensimmäinen päivä Euroopassa ja ISO 8601 -standardia noudattavissa järjestelmissä, viikonpäivä sunnuntain ja tiistain välissä

maaninkalainen (n)
maningabo
  Pysyvästi Maaningassa asuva henkilö.

maanjäristys (n)
jordbävning, jordskalv
  maan kallioperän tärähtely, joka on voimakkaana haitallista ihmisille ja rakennuksille

maankohoaminen (n)
landhöjning
  maan hyvin hidas kohoaminen, joka johtuu siitä että maankuori on painunut jääkauden aikana kun on sijainnut jäätikkö

maanmies (n)
landsman, landsmaninna
  saman maan kansalainen, samasta valtiosta lähtöisin oleva henkilö

maanmittaus (n)
lantmäteri
  toiminta, jossa määritetään mittausten avulla Maan pinnalla olevien kohteiden sijaintia, kokoa ja muotoa

maannos (n)
jordmån
  maankuoren uloin, parin metrin vahvuinen pintakerros, jossa tapahtuu elollisia ja elottomia muutoksia

maannousema (n)
rotfördärvare, rotröta
  erityisesti havupuissa elävä ja itiöinä leviävä kääpäsieni , joka on erityisenä uhkana kuusikoille. Tauti saattaa levitä lähes huomaamattomana. Usein menetetään sahatavaraksi aiotun kuusen mustunut tyvitukki.

maanosa (n)
världsdel
  mikä tahansa maapallon suurista maa-alueista, joiden paikoin epäselvät rajat on määritelty osin maantieteellisesti, osin poliittisesti; yhteensä maanosia hahmotetaan, ajatellaan olevan, seitsemän kappaletta

maansuru (n)
landssorg
  suruaika yhteiskuntaa kohdanneen yhteisen surun vuoksi

maantie (n)
landsväg
  tieliikennettä varten tehty yleensä valtion omistama yleinen tie

maantiede (n)
geografi
  Maan pintaa ja sen ilmiöitä tutkiva tiede; geografia

maantierosvo (n)
stråtrövare
  maantien varrella ohikulkijoita vaaniva ja ryöstävä varas

maantiesilta (n)
landvägsbro
  silta, jota pitkin kulkee maantie

maanviljelijä (n)
jordbrukare, bonde
  henkilö, joka saa toimeentulonsa maata viljelemällä

maanviljely (n)
lantbruk
  valikoima tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla hyötykasveja järjestelmällisesti

maanviljelyselinkeino (n)
jordbruksnäring
  maanviljely elinkeinona

maapallo (n)
jord, jordklot
  Maa-planeetta; kolmas planeetta Auringosta lukien

maaperä (n)
jordmån
  kallioperää peittävä maata, vettä ja ilmaa sisältävä irtomaakerros

maapähkinä (n)
jordnöt
  eräs hernekasveihin kuuluva kasvi ()

maarianhaminalainen (n)
mariehamnbo
  Pysyvästi Maarianhaminassa asuva henkilö.

maarianohdake (n)
mariatistel
  (erityisesti) eräs maarianohdakkeiden sukuun kuuluva asterikasvien laji () tai sen yksilö
  (yleisesti) mikä tahansa maarianohdakkeiden sukuun () kuuluva laji tai sellaisen yksilö

maarianverijuuri (n)
småborre
  verijuurten sukuun kuuluva kasvi

maaseutu (n)
landsbygd
  harvaan asuttu, us. haja-asutettu alue kaupunkien ulkopuolella

maasiira (n)
gråsugga, landgråsugga
  siirojen lahkoon kuuluva ryhmä () maalla eläviä äyriäisiä

maasika (n)
jordsvin
  Saharan eteläpuolisilla alueilla Afrikassa elävä termiittejä syövä eläinlaji ()

maastamuutto (n)
utvandring
  jostain maasta pois muuttaminen

maastaveto (n)
marklyft
  voimailuliike, jossa paino nostetaan maasta lantion kohdalle jalat suoristaen

maasto (n)
terräng
  luonnonvarainen, usein pinnanmuodoiltaan vaihteleva, luonnollinen ympäristö retkeilytarkoituksessa, metsästyksessä tai sotatoimien yhteydessä

maata (v)
ligga
  olla makuuasennossa

maataloustiede (n)
agronomi
  maatalouden menetelmiä ja prosesseja tutkiva tieteenala, joka keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä

maatalousyhteiskunta (n)
agrarsamhälle, jordbrukssamhälle
  sivilisaation tietynlaista kehitysastetta edustava yhteiskunta, jossa valtaosa ihmisistä työskentelee maatalouden parissa ja tavarat valmistetaan käsitöinä; yhteiskuntatyyppi, joka perustuu ihmisten ja eläinten kykyyn tehdä työtä eikä teknologiseen kehitykseen ja ulkoisiin energianlähteisiin; sai alkunsa neoliittisessa vallankumouksessa noin 8000 eaa.

maatila (n)
landsgård
  tila, jolla harjoitetaan maataloutta ja jolla on tätä varten tarvittavat rakennukset ja muut tuotantovälineet

maatilkku (n)
täppa
  pieni maapalsta jolla joku usein asuu ja sitä viljelee

maatuska (n)
docka, matrjoska, rysk
  puusta valmistettu naishahmoinen nukke, joka on ontto niin, että sen sisälle voidaan asettaa sarja samanlaisia, mutta aina hieman toistaan pienempiä nukkeja

maaväri (n)
jordfärg
  luontaisista, yleensä maasta peräisin olevista pigmenteistä saatu väri

maayhteys (n)
landförbindelse
  kuivan maan muodostama kannas tai muu yhteys kahden paikan välillä

maaöljy (n)
petroleum
  kuolleista muinaisista eliöistä kerrostunutta ja maankuoren paineessa ja kuumuudessa muodostunutta, maankuoren onkaloissa esiintyvää eripituisista hiilivedyistä koostuvaa hiekansekaista nestettä

machiavellismi (n)
machiavellism
  häikäilemättömyyttä ja sosiaalista piittaamattomuutta korostava oppi, joka perustuu italialaisen filosofin Niccolò Machiavellin teorioihin

made (n)
lake
  makeassa vedessä elävä turskakaloihin kuuluva petokala ()

mafia (n)
maffia
  alun perin sisilialainen rikollis- ja terrorijärjestö

magneetti (n)
magnet
  voimakkaasti magneettinen kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän

magneettikenttä (n)
magnetfält
  kenttä, jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä

magneettinauha (n)
magnetband
  magneettisella materiaalilla, usein rautaoksidilla päällystetty muovinauha, johon tallennetaan ääntä, kuvaa tai dataa avokelanauhurilla tai kasetin sisälle kelattuna

magnesium (n)
magnesium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

magnetiitti (n)
magnetit
  magneettinen rautamalmi, Fe₃O₄

magnetismi (n)
magnetism
  kappaleiden välistä vetovoimaa ilmentävien fysikaalisten ilmiöiden joukko

mahahappo (n)
magsyra
  mahanesteen suolahappo

mahakatarri (n)
magkatarr
  mahalaukun limakalvon tulehdus

mahalaukku (n)
magsäck
  ruoansulatuselimistön osa, ruokatorven ja pohjukaissuolen välissä sijaitseva ruoansulatuskanavan laajentuma, jossa varsinainen ruoansulatus alkaa

mahanportti (n)
nedre magmunnen
  mahalaukun ja pohjukaissuolen välinen elin

maharadža (n)
maharadja
  Intian kuningaskuntia hallinneen hindulaisen hallitsijan arvonimi

mahavyö (n)
bukgjord
  hevosen valjaiden osa

mahdollinen (adj)
möjlig
  ehkä tapahtuva; toteutettavissa oleva; sellainen johon suodaan mahdollisuus

mahdollisesti (adv)
möjligt
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

mahdollistua (v)
bli möjlig, möjliggöras
  tulla mahdolliseksi

mahdollisuus (n)
möjlighet
  se että jokin on mahdollista, joka on tehtävissä tai voi toteutua

mahdoton (adj)
omöjlig
  ei mahdollinen

mahla (n)
sav, björksav
  lehtipuiden johtosolukoissa kasvikauden alussa virtaava makeahko ja siirappimainen maitiaisneste, jota on kerätty keväisin juotavaksi

maho (adj)
gall
  hedelmätön, erit. lisääntymiskyvytön eläin, vars. tuotantoelän, arkikielessä m. nainen

mahonki (n)
mahogny
  yleisnimitys useiden trooppisten puiden, usein aitomahonkeihin kuuluville, punasävyisille koville puille

mahonkikasvi (n)
mahognyväxt
  mikä tahansa mahonkikasvien heimon () kasvi

mahtaileva (adj)
pretentiös
  näyttävä, suureellinen, teennäinen; sellainen, joka mahtailee

mahtailla (v)
skryta
  esiintyä mahtavana, leveillä, leuhkia

mahtava (adj)
grandios, mäktig
  sellainen, jolla on mahtia eli kykyä vaikuttaa johonkin
mäktig
  upea, poikkeuksellisen suuri, kunnioitusta herättävä

mahtimies (n)
magnat, potentat, storman
  vaikutusvaltainen mies

mahtipuolue (n)
maktparti
  puolue, jolla on paljon kannattajia ja siten paljon vaikutusvaltaa

mahtua (v)
gå, ha rum, rymma
  olla tarpeeksi pieni tai suuri kooltaan tai määrältään, että pääsee tai voidaan laittaa johonkin, sopia kooltaan

maidoton (adj)
mjölkfri
  sellainen, jossa ei ole maitoa; sellainen, jonka valmistuksessa ei ole käytetty maitoa

mailanen (n)
lusern
  mailasten () suvun hernekasvi

maine (n)
rykte
  laajalle tai yleisesti levinnyt moraalisesti arvottava käsitys, joka muilla on jostakin tai jostakusta

maininki (n)
dyning
  tuulen nostama usein yksinäinen aalto, joka etenee vielä tuulen laannuttua

mainita (v)
nämna
  antaa lyhyt ilmoitus; jstk, sanoa t. kertoa lyhyesti ohimennen

mainos (n)
reklam
  kaupallinen tiedote, jonka tarkoituksena on kasvattaa mainostettavan hyödykkeen kysyntää

maisema (n)
landskap
  näkymä luontoon tai rakennettuun alueeseen

maissi (n)
majs
  viljelyskasvi , joka on peräisin Väli-Amerikasta ja jonka syötävät siemenet ovat kukinnon määräämissä tasaisissa riveissä

maissintähkä (n)
majskolv
  maissin pitkänomainen hedelmystö, jossa siemenet ovat kiinni

maistraatti (n)
magistrat
  valtion hallintotehtäviä, kuten väestötietojärjestelmää ja muita rekistereitä hoitava viranomainen; virasto jossa paikallista hallintoa toimitetaan

maistua (v)
smaka, ha smak
  olla jonkin makuinen, maukas
smaka
  maittaa, olla mieleistä

maite (n)
käringtand
  maitteiden () suvun kasvi

maiti (n)
mjölke
  koiraskaloilla mätimunat hedelmöittävä aine, kalan sperma

maitiainen (n)
lejonfibbla
  -suvun kasvi

maitikka (n)
kovall
  Melampyrum-suvun kasvi

maito (n)
mjölk
  neste, jota nisäkkäät erittävät pienten jälkeläistensä imettäväksi
  maito myytynä ja tarjoiltuna ihmisravinnoksi
mjölksaft
  eräiden kasvien maitomainen mehu, maitiaisneste

maitoauto (n)
mjölkbil
  säiliöauto joka kuljettaa maitoa tiloilta meijeriin

maitohammas (n)
mjölktand
  lapsille ensimmäisinä kasvavat hampaat, jotka korvautuvat myöhemmin pysyvillä hampailla

maitohappo (n)
mjölksyra
  orgaaninen happo, jota muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi laktoosia maitohapoksi

maitohorsma (n)
mjölke, mjölkört, rallarros
  purppuranpunaisia kukkia kasvattava horsmalaji (, synon. )

maitojauhe (n)
mjölkpulver
  maidosta kuivattamalla saatu jauhe

maitojuoma (n)
mjölkdryck
  nestemäinen maitovalmiste, jonka valmistukseen liittyy muuta käsittelyä kuin rasvan vakiointia, laktoosin hydrolyysia tai proteiinin, tiettyjen kivennäisaineiden tai vitamiinien rikastamista

maitokauppa (n)
mjölkbutik
  kauppaliike, jossa myydään maitoa ja muita maitotuotteita

maitolaituri (n)
mjölkbord, mjölkbrygga
  tien varteen rakennettu pieni suoja josta maitoauto ottaa kyytiin meijeriin vietävän maidon

maitorasva (n)
mjölkfett
  maidossa oleva rasva, joka kohoaa pinnalle jos maitoa ei ole homogenoitu

maitorauhanen (n)
mjölkkörtel
  (anatomia) nisäkkäiden ihon rauhasiin kuuluva avoeritteinen rauhanen, joka erittää synnytyksen jälkeisenä aikana maitoa

maitotuote (n)
mjölkprodukt
  jokin maidosta valmistettu elintarvike

maitovalas (n)
vitval
  eräs sarvivalas ()

majakka (n)
fyr, fyrtorn
  merenkulun turvaksi tarkoitettu, paikannuskohteena toimiva tornimainen rakennus

majakkasaari (n)
fyrö
  saari, jolla on majakka

majava (n)
bäver
  vesistöissä elävä jyrsijä, jompikumpi heimon Castoridae lajeista

majesteetti (n)
majestät
  hallitsijan nimitys tai puhuttelu

majesteettirikos (n)
majestätsbrott
  hallitsijaan kohdistuva loukkaus

majoitus (n)
kvarter
  majoittamisen toteutus

majoneesi (n)
majonnäs
  kypsentämätön kastike, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta ja mausteista

majuri (n)
major
  kapteenin ja everstiluutnantin väliin sijoittuva sotilasarvo

makaaberi (adj)
makaber
  kaamea, kammottava

makaki (n)
makak
  laajalle levinnyt vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva suku Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa eläviä apinoita ()

makaroni (n)
makaron
  koneellisesti valmistettu pastalaji, joka muodostuu lyhyistä pätkistä joiden sisällä on reikä

makaronilaatikko (n)
makaronilåda, makaronipudding
  makaronista valmistettu laatikkoruoka

makea (adj)
söt
  yhden perusmaun mukainen, sokerin makuinen
schysst
  (Helsingin slangia, josta tullut puhekieltä) (käytetään lähes yksinomaan muodossa makee) jonkin tyylikkyyttä tai muuta hyvin myönteistä ominaisuutta ilmaiseva; siisti, hieno, upea, viilee
sött
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, makeampi kuin puolimakea

makea vesi (n)
sötvatten
  makeavesi, luonnonvesi, joka ei sisällä suolaa, esimerkiksi järvien ja jokien vedet sekä pohjavedet

makeastevia (n)
sötflockel
  eräs stevioiden sukuun kuuluvista asterikasvien lajeista () tai sen yksilö; kasvatetaan elintarviketeollisuudessa makeutusaineena käytettävän stevian lähteenä

makeinen (n)
godis, sötsak
  herkutteluun tarkoitettuja erittäin makeita, pieniksi muotoiltuja naposteltavia

makeus (n)
söthet
  se, että on makea

maki (n)
lemur
  mikä tahansa makien () heimoon kuuluva kädellisten laji tai sellaisen yksilö

makkara (n)
korv
  suoleen tai muuhun päällykseen tai muottiin tehty lihasta ja sidosaineista ruoaksi valmistettu einestuote

makkarakeitto (n)
korvsoppa
  ruokamakkaralla, sipulilla, parilla pippurilla ja suolalla höystetty suurustamaton perunakeitto

makkaramassa (n)
korvmassa
  makkaran valmistuksessa käytettävä taikinan tapainen massa, jonka keskeisenä ainesosana ovat luontaiseen tai keinotekoiseen suoleen pakattavat jauhetut eläinperäiset aineet

makrilli (n)
makrill
  kala, joka elää lähellä vedenpintaa ja syö eläinplanktonia ()

makro- (prefix)
makro-
  suuri (usein mikro-alkuisten sanojen vastakohtana)

maksa (n)
lever
  nisäkkäiden ruoansulatukseen liittyvä suuri rauhanen, jonka erittämät entsyymit hajottavat hiilihydraatit, rasvat ja valkuaisaineet sekä tuhoavat verenkierron mukana tulevia bakteereja ja myrkkyjä ja joka toimii vararavinnon säilytyspaikkana

maksaa (v)
betala, erlägga
  antaa rahallinen korvaus jostakin tavarasta tai palvelusta
kosta
  olla jonkin hintainen; olla jonkin arvoinen

maksalaatikko (n)
leverlåda
  riisistä ja maksasta valmistettu makeahko perinteinen suomalainen laatikkoruoka

maksamaalainen (n)
maxmobo
  Pysyvästi Maksamaalla asuva henkilö.

maksamakkara (n)
leverkorv
  makkara, jonka oleellisena valmistusaineena on jonkin eläimen maksa

maksamato (n)
leverflundra
  mikä tahansa sellainen tiehytmatojen luokkaan () kuuluva laakamatojen laji, jolle on ominaista elää loisena nisäkkään maksassa ja sappitiehyissä

maksapasteija (n)
leverpastej
  tavallisesti alkupalana tai voileivän päällä käytettävä maksaa sisältävä patee, maksapatee

maksasyöpä (n)
levercancer
  maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain

maksimaalinen (adj)
maximal
  mahdollisimman suuri, erittäin suuri

maksimoida (v)
maximera
  tavoitella suurinta (mahdollista) määrää tai astetta, enimmäistää

maksu (n)
betalning, avgift
  se mitä pitää suorittaman jonkin hyödykkeen tai palvelun saamiseksi

maksuehto (n)
betalningsvillkor
  ehdot, joiden mukaan ostajan on suoritettava maksu tavarasta

maksullinen (adj)
avgiftsbelagd
  josta peritään maksu

maksuosoitus (n)
betalningsanvisning
  pankin toiselle pankille antama toimeksianto tietyn summan maksamiseksi maksunsaajan tilille tai haltuun

maksutapa (n)
betalningssätt
  miten hyödykkeestä annetaan korvaus sen myyjälle, esim. käteinen, luottokortti, osamaksukauppa

maku (n)
smak
  suuhun päätyneen aineen tiettyjen kemikaalien aiheuttama ärsyke, joka aistitaan makuaistilla
  esteettinen mieltymys vaatteiden, ruoan tai muun vastaavan suhteen

makuaisti (n)
smak
  aisti, joka havaitsee maun

makutuomari (n)
arbiter elegantiarum, smakdomare
  ostoksille mukaan ostettavia tuotteita arvioimaan otettu henkilö

makuuhaava (n)
liggsår
  pitkiä aikoja makaamaan joutuville potilaille kehittyvä ihon haavauma, painehaavauma

makuuhuone (n)
sovrum
  huone, jossa nukutaan; huone, joka on tarkoitettu nukkumista varten

makuupussi (n)
sovsäck
  vetoketjun avulla pussiksi muotoutuva peite, jota esim. retkeilijät käyttävät

makuuvaunu (n)
sovvagn
  junanvaunu, jossa on makuupaikkoja

malagassi (n)
malagassiska
  Madagaskarilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: mg)

malakiitti (n)
malakit
  kuparimalmien muuttumistuloksena muodostuva voimakkaan vihreä mineraali

malakiittivihreä (n)
malakitgrönt
  väriaine, jota käytetään pH-indikaattorina ja kankaiden värjäyksessä

mali (n)
malört
  koiruoho (), eräs maustekasvi

malindinkirvinen (n)
malindipiplärka
  eräs kirvisiin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

malja (n)
bågare
  yleensä pyöreä, matala ja leveä jalallinen juoma-, tarjoilu- tai koristeastia

mallas (n)
malt
  viljasta, tyypillisesti ohrasta, idättämällä ja kuivattamalla valmistettu tuote, jota käytetään panimoissa oluen raaka-aineena ja polttimoissa sellaisenaan tai viljan ohessa tislattujen alkoholijuomien valmistukseen

mallastamo (n)
mälteri
  laitos, jossa mallastetaan, tehdään mallastus

malletti (n)
klubba, mallett
  pehmeäpäinen kapula, jolla soitetaan laattasoittimia

malli (n)
mall
  valmiiksi näytetty tapa tai esimerkki, jonka mukaan pitää toimia

malline (n)
mall
  mallipohja, esimerkkipohja, valmispohja

malmi (n)
malm
  (geologia) sellainen luonnon mineraaliesiintymä, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja

malta (n)
maltesiska
  Maltalla puhuttava arabialle sukua oleva seemiläinen kieli (kielitunnus: mt)

malttaa mielensä (v)
sansa
  olla kärsivällinen

malttamaton (adj)
otålig
  kärsimätön; sellainen, joka ei malta, jolla ei ole malttia

maltti (n)
fattning
  itsehillintä, harkinta, rauhallisuus

maluri (n)
blåsmyg
  eräitä Australian ja Uuden-Guinean varpuslintuja ()

malva (n)
malva
  euraasialaisia kukkivia ruohokasveja (Malva), joita käytetään koristekasveina ja lehtivihanneksina

malvakasvi (n)
malvaväxt
  mikä tahansa malvakasvien heimoon () kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji tai sellaisen yksilö

malvakasvit (n)
malva
  yksi kaksisirkkaisten kasvien heimoista ()

mamba (n)
mamba
  afrikkalaisia puissa eläviä myrkkykäärmeitä (Dendroaspis)

mammografia (n)
mammografi‎
  rinnan röntgenkuvaus

mammona (n)
mammon
  omaisuus, rikkaus

mandaatti (n)
mandat
  toimeksianto, toimeksisaanti, valtuutus, etenkin demokraattisessa järjestelmässä kansalta saatu oikeutus johtaa maata

mandariini (n)
mandarin
  mandariinipuun hedelmä, joka muistuttaa appelsiinia, mutta on sitä pienempi

mandariinisorsa (n)
mandarinand
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

mandoliini (n)
mandolin
  banjoa muistuttava kielisoitin, jossa on neljä kieliparia. Soitetaan plektralla

maneeri (n)
maner, manér
  kaavamainen, toistuva esitys-, kuvaus- tai tekotapa

maneetti (n)
manet
  eräät meduusat

mangaani (n)
mangan
  eräs alkuaine, siirtymämetalleihin kuuluva ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli, joka on hyvin haurasta ja hapettuu helposti

manganiini (n)
manganin
  seosmetalli, kuparin, nikkelin, mangaanin ja raudan seos, jonka sähkövastus on vakio suurella lämpötila-alueella

mania (n)
mani
  mielialahäiriö, jossa mieliala on epänormaalisti ja pitkäaikaisesti kohonnut ja kiihtynyt

manifesti (n)
manifest
  julkinen poliittisen puolueen tai muun ohjelmajulistus

manikyyri (n)
manikyr
  käsien, etenkin kynsien, (varsinkin esteettinen) hoito

manila (n)
manilla
  (kasvitiede) banaanisukuinen kasvi,

manilaköysi (n)
manillarep
  manilakuidusta punottu kösi

maniokki (n)
maniok, mannjåck
  mikä tahansa maniokkien sukuun () kuuluva tyräkkikasvien laji tai sellaisen yksilö

mankeli (n)
mangel
  laite, jonka pyörivien telojen välissä litistetään kosteita tai kuivia vuodevaatteita, jotta ne siliävät, säilyttäisivät muotonsa paremmin ja eivät likaantuisi yhtä herkästi

mankelipölkky (n)
mangelkavle
  alkeellisen kaksiosaisen mankelin osa. Toinen osa on mankelilauta.

manner (n)
fastland, kontinent
  mannermaa t. suuri yhtenäinen maa-alue meren keskellä, vrt. saari ja maanosa

mannerlaatta (n)
kontinentalplatta
  litosfäärilaatta, tektoninen laatta; laatoiksi hajonneen litosfäärin osa

mansikka (n)
jordgubbe, smultron
  jokin runsaasti viljeltyjä ja villejä lajikkeita sisältävän ruusukasvisuvun jäsen

mansikkahillo (n)
jordgubbssylt
  mansikoista valmistettu hillo

manteli (n)
mandel
  mantelipuu, pienikokoinen puu ()
mandelträd
  mantelipuun siemen, joita käytetään ruoanlaitossa ja leivonnassa

manteliöljy (n)
mandelolja
  mantelin siemenistä puristettu ruokaöljy

manto (n)
splint
  pintapuu, elävistä soluista muodostunut kerros puun pinnalla jällen alla

mantšu (n)
manchuriska
  sen kieli, kielitunnus: mnc

manuaalisesti (adv)
manuellt
  käsin, tavalla joka on manuaalinen

manööveri (n)
manöver
  tilanteen hallintaan liittyvä erityisiä taitoja vaativa liike, toimenpide tai järjestely

mappi (n)
mapp
  kansio, jossa voidaan säilyttää asiakirjoja tai muita papereita

marakatti (n)
markatta
  häntäapinoihin lukeutuva apina, josta on useita lajeja

maraton (n)
maraton
  juoksukilpailu, jossa juostaan 42,195 km matka

marenki (n)
maräng
  munanvalkuaisesta ja sokerista vatkattu kuorrute tai leivos

margariini (n)
margarin
  kasvi- ja eläinrasvoista valmistettava voin korvike

marionetti (n)
marionett
  nukketeatterin nivelnukke, sätkynukke

marja (n)
bär
  mehevä, usein pensas- tai varpukasvin hedelmä, jonka seinämä on kokonaan hedelmämaltoa

marjakuusi (n)
idegran
  (yleisesti) mikä tahansa marjakuusien () havupuusuku, johon kuuluu muutamia lajeja, suvun kasvi

marjoa (v)
sätta frukt
  tuottaa marjoja, marjaa

markkinariski (n)
marknadsrisk
  sijoituksen kokonaisriskin se osa, jota ei voida hajautuksella poistaa

markkinat (n)
marknad
  säännöllisin väliajoin (esim. kerran kuussa tai kerran vuodessa) järjestettävä toritapahtuma
  rajallisten myytävien hyödykkeiden kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutussuhde

markkinatalousmaa (n)
land med marknadsekonomi, marknadsekonomiskt land
  maa, jonka talousjärjestelmänä on markkinatalous

markkinatilanne (n)
marknadssituation
  kysynnän ja tarjonnan luomat olosuhteet ja vaikutus hinnanmuodostukseen tietyllä hetkellä

markkinointi (n)
marknadsföring
  markkinatutkimuksen, markkinointiviestinnän ja tuotteen jakelun tai asiakaspalvelun muodostama liiketoiminnan kokonaisuus, jolla pyritään kehittämään asiakkaan tarpeita tyydyttävä tuote tai palvelu ja myytyä se asiakkaalle kasvattamalla kysyntää

marmeladi (n)
marmelad
  hillomainen hedelmä- tai marjapohjainen liivatteen avulla hyydytetty sose, joka on rakenteeltaan lähellä murskattua hyytelöä

marmori (n)
marmor
  karbonaattipitoinen kivilaji, jolla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että sitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin

marokkolainen (n)
marockan
  pysyvästi Marokossa asuva henkilö

marraskuu (n)
november
  vuoden yhdestoista kuukausi, kuukausi lokakuun ja joulukuun välissä

marsalkka (n)
marskalk
  eräissä maissa korkein mahdollinen sotilasarvo, kenraalia korkeampi; osassa maista (kuten Suomessa) voidaan myöntää vain sodanaikaisista ansioista (sotamarsalkka)
  eräissä juhlatilaisuuksissa airuena toimiva henkilö

marsilainen (n)
marsian, marsmänniska
  hypoteettinen Marsista kotoisin oleva olento, Marsin asukas

marsipaani (n)
marsipan
  jauhetuista manteleista ja tomusokerista tehty elintarvikemassa

marski (n)
marsk, riksmarsk
  Ruotsissa korkea-arvoinen virka, jonka haltija oli yksi valtaneuvoston jäsenistä ja tavallisesti toimi sotavoimien ylipäällikkönä

marsu (n)
marsvin
  Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä ()

martous (n)
ofruktbarhet, ofruktsamhet
  se, että on marto

maruna (n)
malört
  -suvun kasvi

marxismi-leninismi (n)
marxism-leninism
  Neuvostoliitossa 1920-luvulla kehitetty Karl Marxin ja Vladimir Leninin ajatuksiin perustuva maan virallinen poliittinen ideologia

masentua (v)
bli deprimerad, bli nedslagen, bli nedstämd
  tulla alakuloiseksi, surulliseksi

maskeerata (v)
maskera
  naamioida, tehdä tuntemattomaksi

maskotti (n)
maskot
  hahmo, joka kannustaa joukkuetta tai on esim. ravintolan vetonaula lapsille

maskulainen (n)
maskobo
  Pysyvästi Maskussa asuva henkilö.

maskuliini (n)
maskulinum
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa miehiin; maskuliinisukuun kuuluva sana

maskuliininen (adj)
maskulin
  sellainen, joka on suvultaan maskuliini

masokisti (n)
masochist
  henkilö, joka saa mielihyvää itseensä kohdistuvasta kivusta tai nöyryytyksestä

masoniitti (n)
masoniit
  (vanhentunut) kova puukuitulevy, "kovalevy"

massaluku (n)
masstal
  luku, joka ilmaisee atomiytimen nukleonien määrän eli protonien ja neutronien summan

massamaahanmuutto (n)
massinvandring
  laajamittainen maahanmuutto; maahanmuuttajien tulva

massamedia (n)
massmedium
  joukkoviestimet, erityisesti televisio, radio ja lehdistö, jotka viestivät yksisuuntaisesti monelle vastaanottajalle

masto (n)
mast
  (merenkulku) purjelaivan takilan eli rikin päävaruste, johon purjeet kiinnitetään
  (arkkitehtuuri), (tekniikka) korkea rakennelma, jonka huipulla on esimerkiksi antenni; radiomasto

masturbointi (n)
masturbation
  itsetyydytys

masurkka (n)
masurka
  kolmijakoinen puolalainen tanssi, jossa pääpaino on kolmannella iskulla

masuuni (n)
masugn
  kemiallinen reaktori, jossa rautamalmi pelkistetään metalliseksi raudaksi hiilen avulla

masuunikuona (n)
slagg
  masuuniprosessin sivutuotteena raudan pinnalle syntyvä kuona

matala (adj)
låg
  sellainen, johon on helppo ulottua pystysuunnassa
  sellainen, jonka yli on helppo kulkea tai kiivetä
  sellainen, jossa täytyy kumartua; sellainen, jonka alta ei mahdu
  sellainen, jonka maavara ei, riitä
  jonkin mitattavan suureen alhainen arvo
  sellainen, jonka tuotto- tai kuluprosentti on alhainen
  sellainen jalkine, jossa ei ole paljon korkoa.
  sellainen, jossa on vähän reunaa
  ääni, jonka taajuus on alhainen
  väljä
låg, grund
  sellainen, jolla on alhainen syvyys; sellainen, joka soveltuu kahluupaikaksi; sellainen, jossa aluksen syväys on liian suuri; sellainen, jossa voi polskia käsipohjaa

matalapaine (n)
lågtryck
  depressio, ilmakehän alue, jossa on ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna alhaisempi ilmanpaine

matalapalkkaerä (n)
låglönepott
  työmarkkinaneuvotteluissa sovitun palkankorotuksen osa, jolla korotetaan pienipalkkaisen ammattiryhmän ansioita suhteellisesti muita ammattiryhmiä enemmän

matelija (n)
kräldjur, reptil
  (eläintiede) selkärankaisten eläinten luokka, johon kuuluvat mm. liskot, käärmeet, kilpikonnat ja krokotiilieläimet. Matelijat ovat vaihtolämpöisiä.

matemaatikko (n)
matematiker
  matematiikan tutkija

matemaattinen (adj)
matematisk
  sellainen, joka liittyy matematiikkaan, matematiikalle ominainen, matemaattisten lainalaisuuksien alainen

matematiikka (n)
matematik
  deduktiivisen logiikan avulla abstrakteja järjestelmiä tutkiva tieteenala

materia (n)
materia
  aine

materiaali (n)
material
  aine, aines, josta valmistetaan jotain

matikka (n)
matte
  matematiikka

matka (n)
resa väg, resa
  siirtyminen paikasta toiseen

matkailu (n)
turism
  matkustaminen huvitarkoituksessa; matkusteleminen, turismi

matkakäräjät (n)
reseting
  tuomioistuimen istunnon järjestäminen muualla kuin sijaintipaikkakunnalla

matkalaukku (n)
resväska, kappsäck
  perinteisesti nahasta tai pahvista, nykyisin lujitemuovista tms. valmistettu suljettava, yleensä lukollinen laukku, joka on tarkoitettu matkatavaroiden kuljetukseen ja säilytykseen

matkalippu (n)
biljett
  kulkuvälineessä matkustamiseen oikeuttava lippu

matkalla (adv)
på resa, på väg
  siirtymässä paikasta toiseen

matkamies (n)
resenär, vandringsman
  kulkija, matkustava henkilö

matkapuhelin (n)
mobiltelefon, mobil
  mukana kannettava, langaton, akkutoiminen puhelin

matkatoimisto (n)
resebyrå
  yritys, joka tarjoaa erilaisia valmismatkoja asiakkailleen

matkustaa (v)
resa, fara, åka
  tehdä matka, mennä matkalle jonnekin

matkustaja (n)
passagerare
  jollakin kulkuneuvolla matkustava henkilö

matkustajakoti (n)
resandehem
  hotellia vähäisemmin palveluin varustettu majoitusliike

matkustajalaiva (n)
passagerarfartyg
  laiva, joka on tarkoitettu ihmisten kuljettamiseen

mato (n)
mask
  johonkin eläinkunnan matomaiseen pääluokkaan kuuluva matelemalla liikkuva raajaton eläin

matopulveri (n)
maskpulver
  jauheena oleva lääke, jota käytettiin loismatojen karkottamiseen ihmisen tai kotieläimen suolistosta

matosammakko (n)
maskgroddjur
  -lahkon raajattomia sammakkoeläimiä

matriarkka (n)
matriark
  (sosiologia) perheen tai suvun johtajana oleva äiti

matriisi (n)
matris
  suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja, usein reaali- tai kompleksilukuja, tai lausekkeita

matrikkeli (n)
matrikel
  nimikirja

matta (adj)
matt
  himmeä, valoa heijastamaton

matti (n)
matt
  yksi pelin tilanteista ja päämäärä: sellainen kuninkaaseen kohdistuva lyöntiuhka, jota ei ole enää millään sääntöjen mukaisella keinolla mahdollista torjua.

matto (n)
matta
  sisustustekstiili, kankainen kudonnainen, jota pidetään lattialla, joskus maassa; myös koristeellinen seinälle ripustettava kudonnainen

mattopiiska (n)
mattpiska
  väline mattojen tamppaamiseen

maukas (adj)
välsmakande
  hyvältä maistuva

mauste (n)
krydda, smakämne
  ruokiin ja juomiin toivotun maun saamiseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi lisättävä aine (usein mausteena toimii maustevihannes tai muu pieninä annoksina käytettävä maultaan voimakas tai aromaattinen kasvin osa)

maustebasilika (n)
basilika
  basilika (), ruoan maustamiseen käytetty yksivuotinen pensasmainen ruoho

maustekakku (n)
pepparkaka
  ohuesta maustetusta taikinasta, joka sisältää yleensä neilikkaa, kanelia ja inkivääriä, tehty ja vuoassa paistettu kakku

maustekirveli (n)
körvel
  sarjakukkaisten heimoon kuuluva kasvi (), jonka persiljaa muistuttavia lehtiä käytetään yrttinä

maustekurkku (n)
kryddgurka
  maustetussa etikkaliemessä säilötty avomaankurkku

mausteneilikka (n)
kryddnejlika
  myrttikasvien heimoon kuuluva pensas ()

maustepippuri (n)
kryddpeppar
  (kasvitiede) myrtille sukua oleva ikivihreä, tuoksuva pensas

maustesahrami (n)
saffranskrokus
  sahramien suvun kasvi, jonka luotteja käytetään mausteen ja väriaineena ()

maustesilli (n)
kryddsill
  sillistä valmistettu, perinteisesti maustettu ruokalaji

mauton (adj)
smaklös, skäll
  sellainen ruoka, juoma tms., jossa ei ole makua
smaklös
  sellainen mikä on täysin tyylitön, tyylitajuton
  hyvien tapojen vastainen; moraaliton, sopimaton

me (pronoun)
vi
  sana, jolla puhuja viittaa henkilöihin, joihin hän itse kuuluu

meanderi (n)
meander
  antiikin kuvataiteesta ja arkkitehtuurista peräisin oleva säännöllisesti polveileva kulmikas viivaornamentti

mediaalinen (adj)
medial
  keskellä tai lähempänä keskiviiva sijaitseva

mediaanitaso (n)
medianplan
  kehon keskeltä oikeaan ja vasempaan jakava kuvitteellinen taso

meduusa (n)
manet#Ruotsi, manet
  vedessä elävä pelaginen polttiaiseläinyksilö

megafoni (n)
megafon
  kannettava ja tavallisesti kädessä pidettävä äänentoistolaite

megawattitunti (n)
megawattimme
  energian yksikkö, miljoona wattituntia

mehikasvi (n)
suckulent
  pitkäaikaiseen kuivuuteen sopeutunut kasvi, jolla on suuret vesisolukot, pieni haihtumispinta-ala ja paksu päällyskalvo; tunnistettava ominaisuus ovat meheät varret tai lehdet, joissa kasvilla on vesivarastoja

mehiläinen (n)
bi
  mesipistiäisiin (Apoidea) kuuluvia yhteiskuntahyönteisiä, joka elävät parvissa

mehiläishoitaja (n)
biodlare
  mehiläisten hoitamista harjoittava henkilö

mehiläiskuningatar (n)
bidrottning
  mehiläisparven ainoa lisääntymiskykyinen naaras, joka huolehtii muninnasta

mehiläispesä (n)
bikupa
  mehiläisten pesä

mehiläissyöjä (n)
biätare
  värikäs säihkylintuihin lukeutuva erilaisten pistiäisten syöntiin erikoistuneut lintulaji,

mehiläistenhoito (n)
biodling
  mehiläisyhdyskunnan ja sen käyttämän mehiläispesän ylläpito lähinnä hunajan tuottamista varten

mehiläisvaha (n)
bivax
  mehiläisten pesäkennojensa rakennusmateriaaliksi tuottama vaha

mehu (n)
juice, saft
  hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehty tai niiden makuinen hiilihapoton juoma

mehujäätelöpuikko (n)
saftglasspinne
  jäädytettyä mehua tai vastaavaa sisältävä jäätelöpuikko, jossa on ainesosana myös jäätelöä. Vastaava pelkästä mehusta valmistettu tuote on nimeltään mehujääpuikko.

mehukas (adj)
saftig
  mehevä; jossa on hedelmämehua tai nestettä

mehukastike (n)
saftsås
  mehusta valmistettu, perunajauhoilla sakeutettu makea jälkiruokakastike

mehutiiviste (n)
saftkoncentrat
  juoma, jota valmistetaan keittämällä vettä, sokeria sekä hedelmiä, marjoja tai kasviksia, ja joka on juotavaa vedellä laimennettuna

meikata (v)
sminka, mejka
  ehostaa ruumiin yleensä näkyvimpiä osia, esim. kasvoja, jotta ne näyttäisivät paremmilta tai kauniimmilta

meikki (n)
makeup, smink
  ehoste

meikkivoide (n)
make-up-kräm
  voide jonka tarkoitus on peittää ihon virheitä ja tasoittaa ihon väriä

meioosi (n)
meios, reduktionsdelning
  suvullisessa lisääntymisessä sukusolujen syntyessä tapahtuva tumanjakautuminen, josta aiheutuu kromosomiluvun puolittuminen

mekaanikko (n)
mekaniker
  koneita ja välineitä tekevä, asentava, hoitava tai korjaava henkilö

mekaaninen (adj)
mekanisk
  mekaniikkaan ja sen sovelluksiin perustuva tai tukeutuva

mekaniikka (n)
mekanik
  vuorovaikutuksia ja liikeilmiöitä tutkiva tieteen ala, fysiikan osa-alue

mekko (n)
klänning
  leninki, yhtenäinen yläosasta ja hameesta koostuva vaate, jota käyttävät yleensä naiset

mekonium (n)
barnbeck, mekonium
  vastasyntyneen ensimmäinen uloste

meksikonkarvatonkoira (n)
mexikansk nakenhund
  eräs karvattomuutta perimässään kantava, Meksikosta lähtöisin oleva koirarotu tai sen yksilö

mela (n)
paddel
  kädessä pidettävä yksi- tai kaksilapainen varsi, jolla melotaan ja ohjataan venettä sitä veneen laitoihin tukematta

melassi (n)
melass
  sokeriruo'osta tai -juurikkaasta sokeria valmistettaessa, perusliuoksesta kiteytyneen sokerin erottamisen jälkeen jäljelle jäänyt makea ja siirappimainen ruskea neste

melkein (adv)
nästan, närapå
  hyvin lähelle, ei aivan

melkoisesti (adv)
betydligt, ensenligt
  melkoisessa määrin, jotensakin huomattavasti

meloa (v)
paddla
  liikuttaa kanoottia tms. melan avulla

melodinen (adj)
melodisk
  melodiaan liittyvä, melodiaa toteuttava

melodraama (n)
melodram
  liioittelevan tunteellinen, mahtipontinen taideteos

meloni (n)
melon
  yleisnimitys kurkkukasvien eri sukujen mehevähedelmäisille kasveille, kuten vesimelonille ja tavalliselle melonille

meluisa (adj)
bullrig
  häiritsevän äänekäs, melua tuottava

mendelevium (n)
mendelevium
  aktinoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 101 ja kemiallinen merkki Md

menehtyä (v)
omkomma, förgås
  kuolla (hitaasti); nääntyä, riutua, kuihtua

meneminen (n)
gång
  lähteminen ja kulkeminen johonkin päämäärään

menestys (n)
framgång, succé
  onnistumisen ja menestymisen toteutuma

menestystarina (n)
framgångssaga
  jokin menestynyt keksintö, yritys tms.

menetellä (v)
förfara
  toimia järjestelmällisesti tavoitteen saavuttamiseksi

menetelmä (n)
metod
  järjestelmällinen menettelytapa t. -keino määrätarkoituksen saavuttamiseksi

menetelmällinen (adj)
metodisk
  menetelmän mukainen; menetelmää noudattava

menettää (v)
förlora
  joutua eroon jostakin omistamastaan

meniski (n)
menisk
  astiassa olevan nesteen kovera tai kupera pinta

mennä (v)
gå, åka
  liikkua muuhun paikkaan (eteenpäin, kauemmaksi, etäämmälle) siitä missä puhuja on

mennä naimisiin (v)
ingå äktenskap, gifta
  avioitua, solmia avioliitto

mennä sekaisin (v)
blandas, inblandas
  sekoittaa toisiinsa

meno (n)
utgift
  rahan kuluminen johonkin tarkoitukseen

menomatka (n)
utresa
  matka lähtöpaikasta määränpäähän

menopaussi (n)
menopaus
  kuukautisten lopullinen päättyminen

menstruaalimigreeni (n)
menstruell migrän
  toistuvasti kuukautisten yhteydessä esiintyvä migreeni

menstruaalinen (adj)
menstruell
  kuukautisiin liittyvä, kuukautis-

mensuraalinotaatio (n)
mensuralnotation, mensuralnotskrift
  1200-luvulla käyttöön otettu nuottikirjoitus, jolla kyettiin täsmällisesti ilmaisemaan sävellyksen eri osien ajalliset kestot

mentaliteetti (n)
mentalitet
  henkinen peruslaatu, omanlaisuus; mielenlaatu, hengenlaatu

menuetti (n)
menuett
  ed. tanssin rytmiin tehty sävellys

menševikki (n)
menjevik
  menševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen maltillisempi siipi; toista siipeä kutsuttiin bolševikeiksi

merenkulku (n)
sjöfart
  vesillä, merellä ja sisävesillä, tapahtuvaa välineellistä liikkumista. Puhekielessä merenkululla usein tarkoitetaan kauppamerenkulkua

merenlahti (n)
bukt, golf, havsvik
  meren muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

merenpohja (n)
havsbotten
  meren pohja, mikä muodostaa valtaosan maapallon pinta-alasta

meri (n)
hav, sjö
  laaja maapalloa peittävä vesimuodostuma, jossa on suolaista vettä

meriajokas (n)
bandtång
  Itämeren ainoa kokonaan veden alla elävä siemenkasvi (), muodostaa laajoja vedenalaisia niittyjä hiekkapohjille

meriasteri (n)
strandkil
  lähinna Euroopan merenrannoilla tavattava asterikasvi

meridiaani (n)
meridian
  navoilta tietyn paikan zeniitin kautta kulkeva isoympyrä

meriekipaasi (n)
sjöekipage
  meriväen yksikkö Suomen suuriruhtinaanmaan armeijassa

meriharakka (n)
strandskata
  (erityisesti) laji
  (lähinnä monikossa) mikä tahansa meriharakoiden heimoon () kuuluva kahlaajalintujen laji tai sellaisen yksilö

merihevonen (n)
sjöhäst
  mikä tahansa merihevosten sukuun () sukuun kuuluva luukala

merikala (n)
havfisk
  meressä kasvava, suolaisen veden tai murtoveden kala

merikapteeni (n)
sjökapten
  henkilö, jonka pätevyyskirja oikeuttaa kaikkiin kansipäällystön tehtäviin kaikissa aluksissa kaikkialla maailmassa, sekä erilaisiin maaorganisaatioiden hallinto- ja koulutustehtäviin

merikartta (n)
sjökort
  merenkulun käyttöön valmistettu kartta, jossa kuvataan ainakin meri- ja vesialueiden pohjanmuodot sekä rantaviivat

merikarvialainen (n)
sastmolabo
  Pysyvästi Merikarvialla asuva henkilö.

merikorva (n)
abalone, havsöra, öronsnäcka
  suurikokoisten merissä elävien kotiloiden heimon kotilo (-heimo ja sen ainoa suku )

merikotka (n)
havsörn
  kotkaa eli maakotkaa kookkaampi, vanhana ruskeanharmaa lintu (), jonka siipien kärkiväli on jopa 2,5 m. Tämä merikotkien suvun edustaja on suurin Suomessa pesivä päiväpetolintu.

merikrotti (n)
marulk
  eräs krottikalojen () lahkoon kuuluva merikalalaji () tai tämän yksilö

merikäärme (n)
havsorm
  vedessä elävä myrkyllinen käärme (Hydrophiidae)

meriliikenne (n)
sjötrafik
  ihmisten ja tavaroiden kuljetus vesikulkuneuvoilla meriä pitkin paikasta toiseen

merililja (n)
sjölilja
  mikä tahansa merililjain luokkaan () kuuluva piikkinahkaisten laji tai sellaisen yksilö

merilohi (n)
atlantlax
  syyskutuinen vaelluskala (), joka aloittaa kutujokeen nousun jo keväällä. Kuoriutuneet poikaset viihtyvät kotijoessaan 2–5 vuotta, jonka jälkeen ne lähtevät merivaellukselle. Meressä oleskelua kestää 2–4 vuotta, jonka jälkeen ne aloittavat noin 4–15 kg:n painoisena nousun kudulle.

merilokki (n)
havstrut
  lokkien heimoon () ja sukuun () kuuluva suurikokoinen lintulaji () tai sen yksilö

merimakkara (n)
sjögurka
  mikä tahansa merimakkaroiden luokkaan () kuuluva piikkinahkaisiin luettava selkärangaton eläinlaji tai sellaisen yksilö

merimetso (n)
storskarv
  suurikokoinen musta merilintu ()
skarv
  (lähinnä monikossa) merimetsojen heimon () laji tai yksilö

merimies (n)
sjöman
  laivan miehistön jäsen

meriotakilokki (n)
sodaört
  otakilokkien sukuun kuuluva kasvi

meripeninkulma (n)
distansminut
  merimaili; pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä, 1852 metriä

meripihka (n)
bärnsten
  20—100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyt pihka, joka on kerrostunut meren pohjaan

merirannikki (n)
strandkrypa
  (erityisesti) merirannikkien sukuun kuuluva

merirosvo (n)
pirat, sjörövare
  rosvo, joka ryöstää kauppalaivoja merellä

merisairaus (n)
sjösjuka
  aluksen keinumisen aiheuttama matkapahoinvointi

meriselitys (n)
sjöförklaring
  viranomaisille annettava selitys vesiliikenteessä tapahtuneesta vauriosta tai haaksirikosta

merisiili (n)
sjöborre
  piikkisen pallon muotoinen, piikkinahkaisiin kuuluva meren selkärangaton eläin

merisinappi (n)
marviol
  muulta kasvillisuudelta paljailla merenrannoilla tavattava ristikukkaiskasvi

merisuolake (n)
havssälting
  suolakekasvien edustaja , jota Pohjoismaissa tavataan meren rannoilla

meritoitua (v)
meritera sig
  ansioitua, kerätä meriittejä

merituuli (n)
havsvind
  maata kohti suuntautuva meren ja rannikon päällä tapahtuva ilmavirtaus, joka johtuu maan ja meren lämpötilaeroista

meritähti (n)
sjöstjärna
  joukko merissä eläviä ruumiinmuodoltaan tähteä muistuttavia piikkinahkaisiin kuuluvia selkärangattomia (), joita tavataan noin 1800 lajia

merivesi (n)
havsvatten
  meressä oleva vesi, merestä saatu vesi, jonka suolapitoisuus on keskimäärin 3,5 painoprosenttia

merivirta (n)
havsström
  valtamerissä tapahtuva lämpimän tai kylmän veden horisontaalinen virtaus

merivoimat (n)
örlogsflotta
  merillä toimiva valtion asevoimien osa, joka huolehtii meri- ja rannikkoalueiden ulkoisesta turvallisuudesta

merivuokko (n)
havsanemon
  koralleihin kuuluvan lahkon (Actiniaria) meressä eläviä kukan muotoisia selkärangattomia

merkeli (n)
märgel
  karbonaatista ja savesta muodostunut sedimentti/-kivi

merkitseminen (n)
märkning
  merkinnän tekeminen

merkitsevyys (n)
signifikans
  se, että on merkitsevä; myös tilastotieteessä

merkittävyys (n)
innebörd
  se, että on merkittävä

merkittävä (adj)
ansenlig
  oleellinen, merkillepantava; sellainen, jolla on merkitystä

merkitys (n)
betydelse, mening
  se, mitä jokin symboloi, sanan kyky viitata joukkoon todellisia olioita

merkitä (v)
betyga
  tarkoittaa, olla merkkinä jostakin tai jollekin
utmärka
  panna merkki johonkin, merkata

merkki (n)
tecken, märke
  ennusmerkki
tecken, signal
  kirjoitusjärjestelmässä tai vastaavassa esiintyvä kirjain tai muu symboli, kirjainmerkki, välimerkki, etumerkki, operaattori
märke, spår
  jälki
symptom, tecken
  oire
märke
  tuotemerkki
symbol, märke
  symboli

merta (n)
mjärde
  yksinieluinen ansatyyppinen pienehkö seisova kalanpyydys

mesenaatti (n)
mecenat
  henkilö, joka tukee taloudellisesti taiteita

mesiangervo (n)
älggräs
  Kukinta-aikana voimakkaasti tuoksuva kostean paikan kasvi (), jonka lehdet ovat päältä vihreät ja alta vanukekarvaiset ja väriltään harmaat. Haarainen pystysuora varsi on puutunut. Kellanvalkoiset kukat sijoittuvat varren latvaan haaraisiksi runsaskukkaisiksi kukinnoiksi.

mesimarja (n)
åkerbär
  pohjoisilla seuduilla kasvava monivuotinen ruohokasvi ()

mesimäyrä (n)
honungsgrävling
  eräs näätäeläin (), jota tavataan Afrikassa sekä Länsi- ja Etelä-Aasiassa

mesisieni (n)
honungsskivling
  rykelminä esiintyvä helttasieni, joka lahottaa havupuita ()

messinki (n)
mässing
  seosmetalli, joka on kuparin ja sinkin seos eli lejeerinki

messu (n)
mässa
  jumalanpalvelus, joka sisältää ehtoollisen
  jumalanpalveluksen osa, joka sisältää ehtoollisen

messut (n)
mässa
  kaupallinen tapahtuma, jossa yritykset esittelevät tuotteitaan ja palvelujaan

mestaaja (n)
halshuggare skarprättare
  henkilö, joka mestaa

mestari (n)
mästare
  maestro, taituri, virtuoosi

mestaruus (n)
mästerskap
  kilpailun tai kilpailusarjan voittaminen

mestata (v)
halshugga
  katkaista jklta kaula

mestaus (n)
dekapitulering, halshuggning
  tappaminen katkaisemalla kaula, erityisesti tällä menetelmällä toteutettu kuolemantuomion täytäntöönpano; se, että mestataan

mestauskirves (n)
bila, bödelsyxa
  teloittamiseen erit. suunniteltu ja käytetty kirves

metafora (n)
metafor
  kahden toisiinsa liittymättömän sanan samaistus, kielikuva

metalli (n)
metall
  alkuaine tai materiaali, jonka fysikaalisiin ominaisuuksiin yleensä kuuluu taottavuus, hyvä sähkönjohtokyky ja suuri ominaispaino
  metalliseos materiaalina

metallinen (adj)
metallisk
  sellainen, mikä on metallia tai metallista

metallinilmaisin (n)
metalldetektor
  laite, joka sähkömagneettisen induktion avulla paikantaa metalliesineen

metalliraha (n)
mynt, peng
  metallista tai nykyisin vartavasten suunnitellusta rahametallista lyöty raha

metalliseos (n)
legering
  kahden tai useamman metallin kiinteän tilan liuos

metallurgi (n)
metallurg
  metallurgian erityisosaaja

metallurgia (n)
metallurgi
  tekniikan ja sen tutkimuksen osa, johon kuuluu metallien erottaminen malmeista, puhdistaminen, seostaminen ja saattaminen haluttuun käyttötarkoitukseen sopivaksi

metanoli (n)
metanol
  yksinkertaisin, ihmiselle hyvin myrkyllinen alkoholi, CH₃OH

meteoriitti (n)
meteorit
  Maahan avaruudesta pudonnut taivaankappale

meteorologi (n)
meteorolog
  ilmatieteilijä; myös ilmatieteilijän ammattinimike

metoikki (n)
metoik
  antiikin Ateenassa kreikkalainen tai muu vieraspaikkakuntalainen, joka ei ollut kansalainen

metonymia (n)
metonymi
  merkityksen korvaaminen sen osan merkityksellä. Esimerkiksi katunäkymä elokuvassa ei kuvaa itse katua vaan kaupunkielämää yleensä

metri (n)
meter
  pituuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m

metro (n)
tunnelbana
  Kiskoja käyttävä joukkoliikennejärjestelmä, joka usein on rakennettu maan alle (ainakin osittain). Metrojärjestelmä muistuttaa paikallisjunaliikennettä, mutta erotetaan siitä yleensä sillä perusteella, että virransyöttö tapahtuu metrovaunujen alta eikä päältä kuten junassa. Rajanveto paikallisjuna-, metro-, pikaraitiotie- ja raitiovaunujärjestelmien välillä on usein häilyvää.

metroasema (n)
tunnelbanestation
  paikka, jossa maanalaiset junat pysähtyvät

metrojuna (n)
metrotåg
  Katso metro

metropoli (n)
metropol
  suurkaupunki, kansainvälinen keskus, maailmankaupunki

metsikkö (n)
skogsdunge
  pienehkö metsä tai metsän osa, jonka jokin sen ominaisuus, kuten ikä, tiheys, puulaji, erottaa sen ympäröivästä metsästä tai tiluslajeista

metsikköboniteetti (n)
bestånsbonitet
  metsikön kyky tuottaa puuta nykyisessä tilassaan.

metsittyä (v)
bli skogbetäckt
  alkaa kasvaa metsää, peittyä metsällä

metsitys (n)
skogsodling
  metsäiseksi tekeminen

metso (n)
tjäder
  suurikokoinen metsäkanalintu ()

metsä (n)
skog
  alue, jossa kasvaa ennen kaikkea puita, mutta myös aluskasvillisuutta

metsäapila (n)
skogsklöver
  Suomenkin luonnossa esiintyvä apiloiden sukuun kuuluva kasvi

metsäenergia (n)
skogsenergi
  kaikenlainen metsän puista saatavissa oleva energia

metsähiiri (n)
skogsmus
  () suurikorvainen jyrsijä
  metsähiirten suvun () jyrsijä

metsäinen (adj)
skogig
  sellainen alue, tai paikka, jossa kasvaa metsää

metsäjänis (n)
skogshare
  koko Suomessa yleinen, noin 60 cm mittainen eläin, jolla on 12 cm pitkät mustakärkiset korvat ()

metsäkauris (n)
rådjur
  siro euraasialainen lehti- ja sekametsien hirvieläin, . Suomessa nykyisin riistaeläin.

metsäkirvinen (n)
trädpiplärka
  eräs Suomessakin pesivä varpuslintu

metsäkuusi (n)
gran, rödgran
  eräs mäntykasvien heimon (Pinaceae) kuusien sukuun kuuluva havupuulaji () tai tämän yksilö

metsälauha (n)
kruståtel
  Suomenkin luonnossa esiintyvä lauhojen sukuun kuuluva kasvi

metsälö (n)
skogsbruksenhet
  (metsätalous) metsätalousyksikkö, määritelty yhtenäinen kokonaisuus metsän hoitoa ja kehityksen seurantaa varten

metsämaa (n)
skogsmark
  metsänkasvatukseen soveltuvaa ja ko. tarkoitukseen varattua talousmetsää kasvavaa maata

metsämyyrä (n)
skogssork, ångsork
  Suomen runsain nisäkäs ()

metsänraja (n)
skogsgräns
  luonnonvyöhykkeiden välinen linja, johon yhtenäinen metsäalue päättyy vuoristoissa ja subarktisilla alueilla

metsäomenapuu (n)
vildapel
  luonnonvaraisena kasvava omenapuu , joka kuuluu myös Suomen alkuperäislajistoon

metsäorvokki (n)
lundviol
  Suomenkin luonnossa esiintyvä orvokkien sukuun kuuluva kasvi

metsäpeura (n)
skogsren, vildren
  Suomessa lunnonvaraisena elävä peuran alalaji, .

metsäpäästäinen (n)
näbbmus
  () pienisilmäinen ja -korvainen jyrsijä

metsäsopuli (n)
skogslämmel
  () väritykseltään sinertävänharmaa, jonka turkin takaosassa on kellertävä laikku

metsästys (n)
jakt
  villieläinten ajo ja/tai tappaminen hyödyn saamiseksi. Aikaisemmin yleisesti erällä käynti.

metsästyshaukka (n)
jaktfalke
  riistan pyyntiin käytettäviä jalohaukkoja

metsästyskivääri (n)
jaktgevär
  kivääri, joka on tarkoitettu erityisesti metsästykseen, erotuksena sotilaskivääristä

metsästysmaa (n)
jaktmark
  erämaa, asumaton seutu, jota käytetään metsästykseen

metsästäjä (n)
jägare
  henkilö, joka työkseen tai harrastuksekseen metsästää

metsästää (v)
jaga
  saalistaa, pyydystää luonnonvaraisia eläimiä

metsätalous (n)
skogsbruk
  alkutuotantoon lukeutuvaa metsän taloudellista käyttöä ja hoitoa

metsätammi (n)
ek
  eräs lehtipuu, jolla on tunnistettavat lehdet ja tuottaa tammenterhoja ()

metsätiede (n)
forstvetenskap, skogsvetenskap
  metsiin ja niiden toimintaan ja käyttöön liittyvä soveltava tieteen ala, jonka tutkimukset suuntautuvat metsätalouteen ja metsäsektorin perus- ja soveltavaan tutkimukseen

metsätyyppi (n)
skogstyp
  valitun tunnuskasvin mukaan nimetty metsän luokitusyksikkö

metsätön (adj)
skogfri
  sellainen, jossa ei kasva metsää; vailla metsää oleva.

metsävaahtera (n)
skogslönn
  (kasvitiede) Suomessa luonnonvaraisena kasvava vaahteroihin kuuluva lehtipuulaji ()

metsäviklo (n)
skogssnäppa
  pienikokoinen kahlaajalintu ()

metsäyhtiö (n)
skogsbolag
  metsäteollisuutta harjoittava yritys

meänkieli (n)
meänkieli, tornedalsfinska
  Ruotsissa, etupäässä Tornionjokilaaksossa puhuttavien suomen murteiden ryhmä, joka on luokiteltu Ruotsissa vähemmistökieleksi; kielitunnus fit

miau (interjection)
mjau
  kissan ääntelyä kuvaava onomatopoeettinen interjektio

miehistö (n)
besättning, manskap
  alukselle (laivalle, lentokoneeseen jne.) palkattu tai määrätty ihmisjoukko, joka työskentelee aluksella huolehtien aluksen kuljettamisesta ja muista toimista

miehistösuoja (n)
manskapsskydd
  miehistön suojaamiseksi vihollisen tulelta ja sään vaikutuksilta tehty suoja, m. majoitustila

miehistötupa (n)
logement, stuga
  (sodankäynti) miehistön majoitushuoneena toimiva tupa

miehitetty (adj)
bemannad
  miehillä, miehistöllä varustettu; välittömässä inhimillisessä kontaktissa ja ohjauksessa oleva

miehittää (v)
bemanna
  viedä sotilasjoukkojaan hallitsemaan toista valtiota tai jotakin aluetta

miehitys (n)
ockupation
  miehitysjoukkojen lähettäminen johonkin tai pitäminen jossakin
bemanning
  miehistön tms. asettaminen tai pitäminen

miekka (n)
svärd, värja
  pitkäteräinen ase, jossa on kahva ja joka on suunniteltu isku- tai pistolyöntejä varten

miekkailija (n)
fäktare
  taitava miekan käyttäjä, joka miekkailee

miekkailla (v)
fäkta
  taistella miekoilla

miekkailu (n)
fäktning
  miekkaileminen

miekkavalas (n)
späckhuggare
  delfiineihin kuuluva valas ()

mielellään (adv)
gärna
  halukkaasti, ei vastahakoisesti

mielenkiinto (n)
intresse
  kiinnostus johonkin asiaan

mielenkiintoinen (adj)
intressant
  joka herättää mielenkiintoa tai on kiinnostava

mielenosoittaja (n)
demonstrant
  henkilö, joka osoittaa mieltään osana mielenosoitusta

mielenrauha (n)
sinnesfrid
  sisäinen rauha; sisäinen harmonia

mielenterveyden häiriö (n)
psykisk ohälsa
  poikkeama mielenterveydessä, joka häiritsee kyseisen henkilön elämää

mieletön (adj)
absurd
  absurdi, järjetön, järjenvastainen; mieltä vailla; sellainen, jolla ei ole mieltä

mieli (n)
medvetande, sinne
  ihmisen henkinen tai sisäinen olemus, tajunta, tietoisuus
vilja
  halu, tahto

mieliala (n)
humör, sinnesstämning
  tajuntaa hallitseva tunnetila, mielentila, tunnelma

mielihyvä (n)
välbehag
  mieltä hyväilevä, myönteinen tunne

mielikuva (n)
fantasi, fantasibild, fiktion, föreställning, illusion
  mielle; kuvitelma

mielikuvitukseton (adj)
fantasilös
  sellainen, jolla ei ole tai jossa ei ole mielikuvitusta

mielikuvitus (n)
fantasi, inbillningsförmåga
  kyky tuottaa mielessään ajatuksia tapahtumista ja selityksiä niille

mielipaha (n)
bedrövelse
  voimakas epämieluisuuden tunne

mielipide (n)
mening, åsikt opinion
  näkemys, käsityskanta asiasta tai henkilöstä

mielipidevanki (n)
samvetsfånge
  vanki, joka on vangittu mielipiteensä (poliittisen, uskonnollisen tai muun vakaumuksensa tai näkökulmansa) vuoksi

mielipuoli (n)
galen
  hullu, mielisairas

mielisairaala (n)
mentalsjukhus, sinnessjukhus
  hoitolaitos mielenterveyden häiriöistä ja sairauksista kärsiville henkilöille; psykiatrinen sairaala

mielisairas (n)
mentalsjuk, sinnesjuk
  henkilö, jolla on mielisairaus; psykoottinen henkilö

mielistelevä (adj)
inställsam, lismande
  sellainen, joka mielistelee

mielistellä (v)
smickra
  pyrkiä hankkimaan hyötyä olemalla jollekulle ylenpalttisen kohtelias tai miellyttävä esimerkiksi kehumalla tätä

mieliväri (n)
favoritfärg
  miellyttäviä aistimuksia aiheuttava väri

miellyttävä (adj)
angenäm, trevlig, trivsam
  mieltä hyväilevä, myönteisiä tuntemuksia tuottava, mielihyvää aiheuttava, mieltymysten mukainen

miellyttävästi (adv)
behagligt
  miellyttävällä tavalla

mieluiten (adv)
helst
  (taivutusmuoto) superlatiivi sanasta mieluusti.

mies (n)
man, karl
  aikuinen miespuolinen ihminen

mieskuntoinen (adj)
viril
  sukupuolisesti kypsä ja toimintakykyinen (miehestä)

miesleski (n)
änkeman, änkling
  mies, jonka puoliso on kuollut; miespuolinen leski; leskeksi jäänyt mies; leskimies

miesmäinen (adj)
manhaftig
  miehille tyypillinen tai ominainen

miessukupuoli (n)
mankön
  ihmisen se sukupuoli, joka luovuttaa sukusolunsa naaraan kehoon hedelmöittymisen tapahtumiseksi; urossukupuoli

miesystävä (n)
manlig vän
  miespuolinen ystävä

mietelmä (n)
aforism, tanke
  mietelause, ajatus

mietintä (n)
reflekterande
  mietteiden kehittely, harkinnassa pito

mietiskellä (v)
reflektera
  () miettiä

mietoislainen (n)
mietoisbo
  Pysyvästi Mietoisissa asuva henkilö.

mietteliäs (adj)
fundersam
  ajatuksissaan oleva

migreeni (n)
migrän
  eräs neurologinen sairaus, joka aiheuttaa kohtauksittain esiintyvää voimakasta toispuolista päänsärkyä

mihin (adv)
vart
  minne

miimikko (n)
mimiker
  mimiikan toteuttaja, taitaja ja käyttäjä

miiminen (adj)
mimisk
  mimiikkaan kuuluva; mimiikan keinoin toteutettu tai toimiva

miina (n)
mina
  maastoon tai vesistöön asetettava taisteluväline, joka räjähtää herätteestä

miinanraivaaja (n)
minsvepningsfartyk
  sotalaiva, jonka pääasiallisena tehtävänä on merimiinojen raivaus

miinuslasi (n)
minusglas
  likitaittoisuuden korjaamiseen käytettävä kovera silmälasien linssi

miinusmerkki (n)
minustecken, minus
  negatiivista arvoa tai vähennyslaskua ilmaiseva symboli "−", miinus; Unicode-merkki U+2212

mikroaaltouuni (n)
mikrovågsugn
  uuni, jossa kuumennetaan ruokaa mikroaaltosäteilyn avulla

mikrobi (n)
mikrob, mikroorganism
  mikroskooppisen pieni eliö, mikro-organismi

mikrobiologi (n)
mikrobiolog
  mikrobiologian tutkija

mikrobiologia (n)
mikrobiologi
  mikrobeja tutkiva tiede, mikrobien biologia

mikrofauna (n)
mikrofauna
  alle 0,1 mm:n kokoisten eläinten muodostama eläimistö

mikrofoni (n)
mikrofon
  äänen sähköiseksi signaaliksi muuntava tekninen laite

mikrokosmos (n)
mikrokosmos
  maailmankaikkeuden osa, joka on kokoluokaltaan havainnoitsijaa pienempi
  ihminen miniatyyrisena vertauskuvana maailmankaikkeudesta

mikrometri (n)
mikrometer
  metrin miljoonasosa eli millimetrin tuhannesosa, tunnus μm

mikrometriruuvi (n)
mikrometerskruv, mkrometer
  mittalaite tarkkoihin etäisyysmittauksiin, tarkkuus tyypillisesti 1/100 mm

mikromuovi (n)
mikroplast
  mikroskooppisen pienistä, jopa alle mikrometrin läpimittaisista kappaleista koostuva muovimassa tai -aines

mikronova (n)
mikronova
  tähden räjähdys, joka on miljoonasosa klassisen novan energiasta.

mikrosekunti (n)
mikrosekund
  sekunnin miljoonasosa eli 10−6 s, tunnus µs

mikroskooppi (n)
mikroskop
  optinen laite, jolla pienistä esineistä tai eliöistä saadaan katseltavaksi suurennettuja kuvia

mikroskooppinen (adj)
mikroskopisk
  pienen pieni, sellainen, minkä ihmissilmä voi nähdä vain mikroskoopilla voimakkaasti suurennettuna; mikroskooppia käyttäen havaittava

mikrotietokone (n)
mikrodator
  minitietokonetta pienempi, yhden käyttäjän käyttöön tarkoitettu tietokone

miksi (adv)
varför
  minkä takia, minkä tähden, minkä vuoksi ?

mikä (pronoun)
vad
  viittaa asiaan tai esineeseen kysymyslauseissa

mikään (pronoun)
ingen
  k=fi}} asiaa tai esinettä, joskus henkilöä koskeva; ei yksikään

miliaarinen (n)
miliar
  sellainen, joka muodostaa viljanjyvämäisiä pesäkkeitä

miliaarinen tuberkuloosi (n)
miliartuberkulos
  hoitamattomana erittäin tappava tuberkuloosin muoto, joka muodostaa kaikkialle kehoon viljanjyvän kokoisia ja muotoisia pesäkkeitä

miliisi (n)
milis
  joissakin maissa virallinen tai epävirallinen, poliisin tavoin toimiva tai puolisotilaallinen organisaatio

miljonääri (n)
miljonär
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljoonan arvosta

miljoona (numeral)
miljon
  tuhat tuhatta; vastaava numeroin ilmaistuna 1 000 000

miljoonas (n)
miljonte
  lukua miljoona vastaava järjestysluku

miljöö (n)
miljö
  ympäristö; se millaisena ympäristömme näyttäytyy, sen vallitseva ilmapiiri, olemus ja aikaansaamat tuntemukset

millainen (adj)
hurdan
  minkälainen, minkä kaltainen

millimetri (n)
millimeter
  metrin tuhannesosa, tunnus mm

millisekunti (n)
millisekund
  sekunnin tuhannesosa, tunnus ms

milloin (adv)
när
  , koska

mimiikka (n)
mimik
  ajatusten ilmaisu sekä tunteiden ja mielentilojen ilmentäminen kasvonilmeiden ja eleiden avulla, äänetön elekieli

minareetti (n)
minaret
  pyöreäpoikkipintainen suippokattoinen torni moskeijan yhteydessä, josta julistetaan rukouskutsu

mineraali (n)
mineral
  kivennäinen, yhtenäinen maankuoren tai taivaankappaleen aines, joka ei ole ihmisen tai elollisen luonnon tuottama; tavallisesti epäorgaaninen yhdiste

mineralogi (n)
mineralog
  mineralogian tutkija

mineralogia (n)
mineralogi
  kivennäistiede, mineraalien ominaisuuksia, koostumusta sekä esiintymistä ja syntymistä käsittelevä tiede

minervanpöllö (n)
minervauggla
  pienikokoinen euraasialainen pöllölaji,

minihame (n)
minikjol
  todella lyhyt hame, jonka helma ylettyy yleensä parikymmentä senttiä polvien yläpuolelle

minimaalinen (adj)
minimal
  mahdollisimman pieni, erittäin pieni

minimalismi (n)
minimalism
  taidesuuntaus, joka pyrkii ilmaisuun mahdollisimman niukilla elementeillä

minimoida (v)
minimera
  tavoitella pienintä (mahdollista) määrää tai astetta, vähimmäistää

ministeri (n)
minister
  virkaa toimittava poliitikko, joka on valtioneuvoston jäsen ja siten myös hallituksen jäsen

ministerinsalkku (n)
ministerportfölj
  ministerin asema

ministeristö (n)
ministär
  valtioneuvoston jäsenistö

ministeriö (n)
ministerium, departement
  valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriö on valtioneuvoston toimivaltainen osasto, jota johtaa se ministeri, jonka toimialaan ao. ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö.

miniä (n)
svärdotter
  oman lapsen vaimo

minkkitarha (n)
minkfarm
  minkkejä turkisten raaka-aineeksi kasvattava laitos

minkälainen (adj)
hurdan
  millainen, minkä tapainen

minne (adv)
vart, varthän, vari, vartåt
  interrogatiivinen, liikkeen suuntaa kysyvä adverbi

minttu (n)
mynta
  jokin Mentha-suvun kasvi, yleensä viherminttu tai piparminttu
mint, pepparmynt
  edellisistä uutetun tai synteettisen eteerisen öljyn, mentolin, tunnusomainen aromi; sillä maustettu makeinen tai muu vastaava

minun (pronoun)
min, mitt, mina
  ; attributiivinen muoto, joka ilmaisee puhujalle kuuluvaa -verbin jälkeen tai ennen sitä, tämän toimiessa attribuuttina pääsanaan kuuluu possessiivisuffiksi

minuus (n)
egna jaget, jag
  Se mikä on ihmisessä itsessään. Oma minä, sielu ja psyyke.

minuutti (n)
minut
  SI-järjestelmän mukainen ajan yksikkö, tunnus: min, 60 sekuntia, 1/60-osa tuntia

minuuttiosoitin (n)
minutvisare
  kellonaikaa osoittava kaksiosoittimisen kellon pidempi osoitin, joka tekee tunnissa täyden kierroksen

minä (n)
jag
  minuus, ihmisen olemuksen subjektiivinen osa, ego

minä (pronoun)
jag
  sana, jolla puhuja viittaa itseensä

misogyyni (n)
misogyn
  naisvihaaja, naistenvihaaja

missä (adv)
var
  interrogatiivinen, olemista paikassa tai sijaintia kysyvä adverbi

misteli (n)
mistel
  (erityisesti) mistelien sukuun kuuluva

mitali (n)
medalj
  esimerkiksi muistoksi, palkinnoksi tai kunniamerkiksi tehty taiteellinen, usein pyöreä metallinen laatta

mitalisti (n)
medaljör
  kilpailussa mitalilla palkittu

mitata (v)
mäta
  arvioida tai määrittää jonkin asian pituuden, massan tai muun suureen määrää esim. mitan avulla

miten (adv)
hur
  millä tavoin; kuinka. Yleensä kysymyshakuinen.

mitoosi (n)
mitos
  tuman jakautuminen solunjakautumisessa siten että genomi jakautuu kahdeksi identtiseksi kopioksi

mitraaliprolapsi (n)
mitralisprolaps
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

mitta (n)
mått
  jokin suureen arvo tai mittauksen tulos
  jokin laite, jolla voi mitata tai joka määrittää jonkin mittayksikön

mittaaminen (n)
mätning
  mitan ottaminen, mittausten tekeminen

mittanauha (n)
måttband
  mittauksessa käytettävä pieni kankainen tai metallinen työkalu

mittari (n)
mätare
  laite, jolla mitataan jotakin
  mittareiden suvun () perhonen (laji tai yksilö)

mittarimato (n)
mätarlarv
  mittariperhosen toukka, joka liikkuu siirtämällä vuorotellen etu- ja takaruumistaan

mittaus (n)
mätning, uppmätning
  mittaamisen toteutus

mittayksikkö (n)
måttenhet
  yleisesti sovittu yksikkö, jolla vertaillaan mitattujen suureiden arvoja

mitättömyys (n)
nolla, obetydlighet
  vähäpätöinen asia tai esine; saamaton tai ponneton ihminen

modaaliverbi (n)
modalt verb
  apuverbi, joka ilmaisee puheena olevan teon modaliteettia kuten todennäköisyyttä, mahdollisuutta, luvallisuutta tai pakollisuutta; esim.: saattaa, voida, täytyä.

modeemi (n)
modem
  laite, joka muuntaa tietokoneen signaalit yhteyskaapeliin, tavallisesti puhelinverkkoon sopiviksi ja päinvastoin

moderni (adj)
modern
  uusia suuntauksia edustava, uudenaikainen, nykyaikainen

modernisointi (n)
modernisering
  ajanmukaistus, uudenaikaistus

modisti (n)
modist
  naisten hattujen myyjä tai valmistaja

modulaatio (n)
modulation
  lähettimen kantoaaltoon siirtoa varten moduloimalla yhdistetty signaalin sisältämä informaatio

moduuli (n)
modul
  itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia

mohair (n)
mohär
  angoravuohista saatava pitkäkuituinen villa

moi (interjection)
hej då
  tuttavallinen tervehdys tavattaessa tai erottaessa

moiteaika (n)
klandertid
  aika jonka kuluessa moitekanne on pantava vireille, jotta puhevaltaa ei menetettäisi

moittia (v)
anklaga
  esittää kritiikkiä jotakin kohtaan
klandra
  nuhdella

mokkanahka (n)
mocka
  sisäpinnaltaan samettimaiseksi hiottu läpivärjätty nahka

mokša (n)
moksja
  Venäjällä puhuttava suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva uralilainen kieli (kielitunnus: mdf)

molekulaarinen (adj)
molekylär
  molekulaari-, molekyylinen, molekyyleinä esiintyvä

molekyyli (n)
molekyl
  hiukkanen, joka koostuu toisiinsa kovalentti- tai ionisidoksilla liittyneistä atomeista

molemmat (pronoun)
båda, bägge, ömse
  sekä toinen että toinen, kumpikin tunnetusta oliosta tai asiasta

mollamaija (n)
trasdocka
  kankaasta valmistettu, pehmeäksi täytetty nukke

molli (n)
moll
  eräitä musiikillisia diatonisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-½-1-1-½-1-1, esim. C-D-E♭-F-G-A♭-B♭

molva (n)
långa
  eräs kalalaji, tai sen yksilö

molybdeeni (n)
molybden
  alkuaine, kemiallinen merkki Mo

momentti (n)
moment
  voiman momentti, mekaaninen suure, joka kuvaa voiman ja momenttivarren (vaikuttava matka) tulona syntyvää vääntövaikutusta

monacolainen (adj)
monegaskisk
  Monacosta peräisin oleva tai Monacoon liittyvä

monacolainen (n)
monegask
  pysyvästi Monacossa asuva henkilö

monarkia (n)
monarki
  hallitusmuoto, jossa valtion johdossa on asemansa perinyt tai vaalilla valittu monarkki. Monarkia voi olla absoluuttinen eli rajaton yksinvalta, perustuslaillinen tai parlamentaarinen. Monarkioista käytetään nimityksiä keisarikunta, kuningaskunta tai ruhtinaskunta.

monarkki (n)
monark
  Hallitsija tai valtionpäämies monarkiassa. Monarkki perii valtansa ja hallitsee yleensä koko elinikänsä. Tyypillisiä monarkin arvonimiä ovat keisari, kuningas, kuningatar, ruhtinas, sulttaani tai emiiri.

monarkkiperhonen (n)
monark
  täpläperhosten () heimoon kuuluva suurikokoinen päiväperhonen ()

mondeeni (adj)
mondän
  hienostunut, seurapiirien tai suuren maailman tapojen mukainen

monegassi (n)
monegaskiska
  yksiMonacon pääkielistä, jota kuitenkaan kielitieteellisessä mielessä ei pidetä itsenäisenä kielenä, vaan yhtenä liguurin kielen murteista

mongerrus (n)
rotvälska
  käsitteellisesti epäselvä puhuminen, siansaksa

mongoli (n)
mongoliska
  mongolin kieli (kielitunnus: mn), lähinnä Mongoliassa puhuttava mongolilainen kieli

mongolismi (n)
mongolism
  Downin oireyhtymä

moni (pronoun)
mången
  usea; suuren ryhmän edustajista

moniavioinen (adj)
polygam
  polygaaminen; sellainen, jolla on kerrallaan useampi puoliso

moniavioisuus (n)
polygami, månggifte
  polygamia, olotila jossa yleensä uros pitää useaa puolisoa samaan aikaan

monijumalainen (adj)
polyteistisk
  useampaa kuin yhtä jumalaa palvova

monikerta (n)
multipel
  luku, joka saadaan kertomalla kokonaisluvulla

monikko (n)
plural, pluralis, flertal
  sanan lukua ilmentävä muoto, joka viittaa moneen (samanlaiseen) nominiin, tai verbin tapauksessa siihen, että tekijöitä on monta

monikultturismi (n)
mångkulturalism
  monikulttuurisuutta kannattava ja edistävä ideologia

monikulttuurinen (adj)
mångkulturell
  sellainen, jossa sekoittuu useita kulttuureja samassa tilassa; sellainen, jossa ei ole vain yhtä kulttuuria

monimuotoisuus (n)
mångfald
  se, että on monimuotoinen

monitahokas (n)
polyeder
  polyedri; monikulmion muotoisten tasojen rajoittama kolmiulotteinen kappale; nimetään siinä olevien tahojen eli tahkojen lukumäärän mukaan

monitavuinen (adj)
flerstavig
  (sanasta) sellainen, joka koostuu useammasta kuin yhdestä tavusta

monitoimikone (n)
hushållsassistent
  erilaisista liitettävistä osista koostuva keittiöväline, jolla voidaan muun muassa raastaa ja vatkata
skördare
  metsän hakkuussa käytettävä kone, joka kaataa, karsii, katkoo ja kasaa puun sekä mittaa hakatun puumäärän[https://web.archive.org/web/20120209023702/http://www.mhy.fi/mhy/sanasto/fi_FI/m MHY Metsäalan sanastoa]

monivuotinen (adj)
mångårig, perenn
  yli kaksi vuotta elävä

monivuotinen kasvi (n)
flerårig växt
  (kasvitiede) mikä tahansa kasvi, joka elää ja kasvaa yli kaksi vuotta

monivärinen (adj)
flerfärgad
  sellainen, jossa on monta väriä

monni (n)
mal
  säkiä, monnikaloihin kuuluva makeassa vedessä elävä kookas viiksekäs petokala ()

monnikala (n)
malartad fisk
  mikä tahansa monnikalojen lahkoon () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö

monnikalat (n)
malartade fiskar
  eräs kaikkialla Antarktiksen ulkopuolella elävien kalojen lahko (), jonka yksilöille tyypillisiä ovat kissan viiksiä muistuttavat viikset

mono (n)
pjäxa
  suksen siteeseen kiinnittyvä hiihtokenkä

monofysiitti (n)
monofysit
  monofysitismin kannattaja

monofysitismi (n)
monofysitism
  kerettiläisenä vuoden 451 kirkolliskokouksessa tuomittu kristillinen oppi, jonka mukaan Kristuksella on vain yksi, jumalallinen, luonto

monokinit (n)
monokini
  naisten yksiosainen uimapuku, joka jättää rinnat paljaiksi; yläosaton uima-asu

monokkeli (n)
monokel
  yhden silmän päällä pidettävä linssi, joka korjaa näköä silmälasien tapaan

monoliittinen (n)
monolitisk
  yhdestä kappaleesta tai materiaalista valmistettu; yhdestä koostuva, jakamaton

monologi (n)
monolog
  yksinpuhelu, itsekseen puhelu

monomania (n)
monomani
  ylenmääräinen kiinnostus yksittäistä aihetta kohtaan

monomeeri (n)
monomer
  pieni molekyyli, joka voi sitoutua kemiallisesti toisiin monomeereihin muodostaen polymeerin

monomi (n)
monom
  yksiterminen polynomi

monotyyppinen (adj)
monotypisk
  vain yhden suorasti alemman taksonin sisältävä

monsuuni (n)
monsun
  Kaakkois-Aasiassa ilmenevä tuuli, joka puhaltaa kesällä kaakosta ja tuo mereltä sateita, ja luoteesta talvella

montaasi (n)
montage
  taideteos, joka on muodostettu kokoamalla useista pienistä kuva-aiheista yksi suurempi kuva

montmorilloniitti (n)
montmorillonit
  eräs hyvin pehmeä silikaattipohjainen, mikroskooppisista kiteistä koostuva savinen maalaji

monumentaalinen (adj)
monumental
  mittasuhteiltaan mahtava; monumentin kaltainen

monumentti (n)
monument, minnesmärke
  suurikokoinen ja vaikuttava patsas tai muistomerkki

mooli (n)
mol
  ainemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus mol)

moottori (n)
motor
  kone, joka muuttaa energiaa toisen muotoiseksi mekaaniseksi energiaksi

moottoriajoneuvo (n)
motorfordon
  maaliikenteessä käytettävä ajoneuvo, jossa on moottori voimanlähteenä

moottorialus (n)
motorfartyg
  alus, jonka kuljetusvoima kehitetään yhdellä tai useammalla polttomoottorilla

moottorikelkka (n)
snöskoter, motorkälke
  pääasiassa lumella liikkumiseen suunniteltu telamaton avulla liikkuva ajoneuvo

moottoripyörä (n)
motorcykel
  kaksipyöräinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin iskutilavuus on yli 50 kuutiosenttimetriä (vrt. mopo, mopedi)

moottoripyöräilijä (n)
motorcyklist
  moottoripyörällä ajava tai ajamista harrastava henkilö

moottorisaha (n)
motorsåg
  erityisesti metsurin bensiinikäyttöinen työkalu, jossa moottori kierrättää teräketjua laipan ympärillä

moottoritie (n)
motorväg
  vain auto- ja moottoripyöräliikenteelle tarkoitettu kaksiajoratainen tie, jolla on eri ajosuunnat erottava keskialue ja jolla nopeusrajoitus on Suomessa normaalioloissa vähintään 100 km/h

moottoriton (adj)
motorlös
  sellainen, jossa ei ole moottoria

moottoriurheilu (n)
motorsport
  urheilun muoto, jossa ajetaan kilpaa moottoroidulla ajoneuvolla, esimerkiksi autolla tai moottoripyörällä

moottorivene (n)
motorbåt
  moottorikäyttöinen vene, jota potkuri liikuttaa

moottoriöljy (n)
motorolja
  polttomoottorin voiteluun käytettävä öljy

moottoroida (v)
motorisera
  varustaa moottorilla, tehdä moottorikäyttöiseksi

moottoroitu (adj)
motoriserad
  moottorilla varustettu, moottoria käyttävä

mopedi (n)
moped, moppe
  kevyt, yleensä polttomoottorikäyttöinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin suurin sallittu iskutilavuus on 50 cm³ ja suurin sallittu rakenteellinen nopeus on rajoitettu 45 km/h.

mopotus (n)
nollning
  mopottaminen, koulussa tapahtuva initiaatiorituaali, uusien tulokkaiden rituaalimainen kiusaaminen

moppi (n)
mopp, moppborste
  lattian puhdistamiseen käytettävä väline, jossa on langoista tms. tehty pyyhinosa

mopsi (n)
mops
  tylppäkuonoinen, pienikokoinen ja tukevarakenteinen koirarotu

moraali (n)
moral
  paljolti tapoja ja toimintaa ohjaava, aikakaudelle ominaisen yhteisön tai yksilöiden eettiset käyttäytymissäännöt; käsitysten, arvostusten ja normien sisäistetty kokonaisuus

moraalinen (adj)
moralisk
  sellainen moraaliin liittyvä, joka edellyttää sopusoinnussa oloa vallitsevan moraalin kanssa; moraalin mukainen

moraalisesti (adv)
moraliskt
  moraalisella tavalla, moraalin velvoittamana

moraaliton (adj)
amoralisk
  sellainen, joka ei ole moraalinen (henkilöstä tai teosta)

moreeni (n)
morän
  jääkauden aikaansaama maa-ainesten lajittumaton kerrostuma, joka usein muodostaa maalajipeitteen. Erilaisia moreeneja nimetään niissä vallitsevan raekoon perusteella.

morfeemi (n)
morfem
  kielen pienin merkityksen sisältävä rakenneosa

morfi (n)
morf
  kielen pienin semanttisesti merkitsevä yksikkö
  samojen lajien muista esiintymistä poikkeava paikallinen eliölajien kirjo

morfiini (n)
morfin
  eräs opioideihin kuuluva kipulääke ja päihde

morsian (n)
brud
  kihlattu nainen, avioliittoon menossa oleva nainen

mortteli (n)
mortel
  keraamisesta aineesta tai soveltuvasta seosmetallista valmistettu maljamainen astia, jota käytetään erilaisten, erityisesti ruoanlaittoon liittyvien ainesten (mm. yrttien) hienontamiseen

mosaiikki (n)
mosaik
  pienistä vierekkäin astelluista värillisistä lasi-, kivi- tai keramiikkapalasista tehty sommitelma

mosaikismi (n)
mosaicism
  kahden erigenotyyppisen solupopulaation esiintyminen yhdestä munasolusta kehittyneessä yksilössä. Tällainen tila voi syntyä esim. mutaation seuraksena, jossa osa soluista saa muuttuneet geenit ja osa muuttumattomat

moskeija (n)
moské
  islaminuskoisten temppeli

moskiitto (n)
moskit
  erityisesti trooppisten alueiden malariasääskistä ja joskus myös muista hyttysistä käytetty nimitys

moskovalainen (n)
moskvabo
  Moskovan asukas

motelli (n)
motell
  maantien varrella sijaitseva majoituspalvelu, joka on hotellia alempitasoinen varustukseltaan ja on tarkoitettu erityisesti autolla matkustavien yöpymistä varten

motiivi (n)
motiv
  (erityisesti) vaikutin rikoksen tekemiseen

motti (n)
mått
  (metsätalous) kuutiometri halkoja tai paperipuita pinottuna
motti
  vihollisjoukon saarto

motto (n)
motto
  lause tai sanonta, joka kuvaa lyhyesti esimerkiksi julkaisun, yhteisön tai henkilön arvoja tai tavoitteita

moukarinheitto (n)
släggkastning
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää moukaria mahdollisimman pitkälle

moukka (n)
tölp, drummel
  käytökseltään sivistymätön henkilö; tomppeli, pölkkypää, hölmö, ääliö
bonde
  sotilas
  talonpoika

muffini (n)
muffins
  yleensä paperisessa vuoassa uunissa paistettu kuohkea leivonnainen

mufloni (n)
mufflon
  Euroopassa elävä luonnonvarainen lammas ()

muhennos (n)
stuvning
  höystö (harvoin), raguu. Hitaasti miedolla lämmöllä eri ruoka-aineita yhdessä muhentamalla valmistettu ruokalaji, sakeampi kuin keitto.

muikku (n)
siklöja
  siikojen sukuun kuuluva lohensukuinen sisä- ja murtovesien kalalaji, . Muikku on eläinplanktonia syövä parvikala. Murtovesissä kasvavaa muikkua nimitetään maivaksi.

muinaisaika (n)
forntid
  esihistoriallinen aikakausi

muinaishollanti (n)
fornnederländska
  frankkien Euroopan länsirannikolla varhaiskeskiajalla puhumien murteiden jatkumo (kielitunnus:odt)

muinaisruotsi (n)
fornsvenska
  ruotsi, jota puhuttiin noin vuosina 1225–1526

muinaisskandinaavi (n)
fornnordiska
  skandinaavisten kielten varhainen edeltäjä

muinaistulokas (n)
arkeofyt
  kasvilaji, -kanta tms., joka on saapunut alueelle ennen kuin on ollut kasvitieteilijöitä sitä muistiinmerkitsemässä

muistaa (v)
komma ihåg, minnas
  pitää, säilyttää mielessään

muistella (v)
erinra, minnas, tänka, återkalla
  yrittää palauttaa mieleensä; suoda ajatuksia jollekin henkilölle tai asialle; kertoa muistikuvia

muisti (n)
minne
  kyky pitää mielessä aiemmin tapahtuneita asioita

muistikatko (n)
blackout, minneslucka
  johonkin aikaan tai asiaan rajoittunut kykenemättömyys palauttaa mieleensä aiemmin tapahtunutta

muistikirja (n)
anteckningsbok
  kirja tai kirjanen, johon voidaan kirjoittaa muistiin tärkeitä asioita kuten tehtäviä, tapaamisia, yhteystietoja tms.

muistikortti (n)
minneskort
  muodoltaan litteä kortti, jonka flash-muistiin tallennetaan elektronisesti tietoa

muistisääntö (n)
minnesregel
  tiedon muistamisen apuna käytettävä loru tai assosiaatio

muistitikku (n)
USB-minne, fickminne
  muodoltaan puikkomainen USB-väylään kytkettävä flash-muistiin perustuva massamuisti, johon voi tallentaa tietokoneelta tiedostoja; USB-tikku

muisto (n)
minne, åminnelse, åtanke
  muistissa oleva tieto jostakin aiemmin tapahtuneesta, muistikuva

muistoesine (n)
memento
  esine, jota säilytetään muistona jostakin

muistolehto (n)
minneslund
  hautausmaalla sijaitseva tuhkatuille vainajille tarkoitettu merkitsemätön hautauspaikka, johon tuhka sijoitetaan joko uurnassa tai sirottelemalla esimerkiksi kasvillisuuden sekaan

muistomerkki (n)
minnesmärke, monument
  julkisesti esille laitettu esine, usein veistos, joskus rakennus, joka kertoo menneestä tapahtumasta tai henkilöstä

muistopuhe (n)
minnestal, parentation
  jonkin tai jonkun muisteleminen puhumalla

muistosanat (n)
dödsruna, minnesord, minnesruna
  puheen pitäminen jonkun muistelemiseksi

muistuttaa (v)
påminna, erinra
  saada joku toinen muistamaan, palauttamalla mieleen; mainita, huomauttaa

mukaan (adv)
med
  joukkoon, myötä; esim. jonkun kanssa, tapaa ilmaiseva adverbi

mukaan (postposition)
enligt
  mukaisesti, johonkin perustuen

mukaisesti (postposition)
enlighet, överensstämmelse
  jotakin noudattaen

mukautuminen (n)
anpassning, adaption
  tilanteeseen t. olosuhteisiin sopeutuminen
anpassning, adaptation
  lajin sopeutuminen ympäristöön

mukava (adj)
härlig, skön, underbar
  ystävällinen
mysig
  hyvältä tuntuva, käytössä mukava, mukava käyttää

muki (n)
mugg
  isokokoinen kuppi jota tavallisesti käytetään ilman asettia

mukula (n)
knöl, rotknöl
  versokasvien turpeiden ja maltoisten, vararavintoa sisältävien osien yleisnimi

mukula-artisokka (n)
jordärtskocka
  maa-artisokka; auringonkukkien sukuun kuuluva vanha perulainen viljelyskasvi, jota on käytetty meilläkin mukulavihanneksena,

mukulakivi (n)
kullersten
  pyöreähkö luonnonkivi käytettynä katujen ja torien päällystämiseen

mukulaleinikki (n)
svalört
  hyönteispölytteinen, keltakukkainen kasvi (), jota käytetään myös puistoissa ja puutarhoissa maanpeitekasvina

mukulaselleri (n)
rotselleri
  Sarjakukkaiskasvi (Apium graveolens var. rapaceum), jota tavataan luonnonvaraisena melkein koko maapallolla. Sillä on vaalea, pyöreähkö ja rosoinen juuri, jota käytetään juureksena

mulkku (n)
kuk, pitt
  siitin

mulperipuu (n)
mullbär
  mulperikasvien (Moraceae) heimon kasvisuvun edustaja

multa (n)
jord
  lehtometsien runsaasta lehtikarikkeesta syntyvä eloperäinen maalaji, johon on sekoittunut myös kivennäismaalajeja

mummo (n)
farmor, mormor
  vanhemman äiti

muna (n)
ägg
  munivan eläimen (linnun tai matelijan) tuottama alkio, joka kehittyy munittuna sitä ympäröivän kuoren sisällä itsenäiseksi yksilöksi
  kananmuna elintarvikkeena

munahammas (n)
äggtand
  kuoriutumisen jälkeen pois putoava pieni, terävä sarveiskyhmy, jonka avulla joidenkin munivien lajien jälkeläiset rikkovat kuoriutuessaan munan pinnan

munakas (n)
omelett
  kananmunista ja tilkkasesta vettä pannulla hyydytetty ruoka

munakello (n)
äggklocka
  kanamunien keittämisen apuväline, ajastin joka hälyttää säädettävän muutaman minuutin pituisen ajan jälkeen

munakoiso (n)
aubergine, äggplanta, äggört
  koisokasveihin kuuluva vihanneshedelmä ()

munakuppi (n)
äggkopp
  pieni astia, johon mahtuu yksi keitetty kananmuna pystyyn syömistä varten

munankeltuainen (n)
äggula
  linnun munan ydinosa, joka on tarkoitettu poikasen ravinnoksi ennen kuoriutumista, ja on väriltään keltainen tai kellertävän oranssi

munanvalkuainen (n)
äggvita
  munan sisäpuolen valkea osa

munasarja (n)
ovarium, äggstock
  (anatomia) aivolisäkkeen säätelemä, naisen sukupuolielimistöön kuuluva parillinen elin munasolujen tuottamista varten

munasauva (n)
äggstav
  kapiteeleissa, rakennusten friiseissä ja koristelistoissa sekä kehyslistoissa käytetty koristeaihe (joonialainen kyma), jossa munan muotoinen kohoama vuorottelee sauvan, nuolen tai tikarin muotoisen kanssa

munasolu (n)
äggcell, ägg
  naaraseläinten sukusolu, joka on ihmisen suurimpia soluja

munata (v)
blundra
  epäonnistua (tökerösti), tyriä, pilata, tunaroida

munkinhuppu (n)
munkhätta
  mikä tahansa munkinhuppujen suvun () kasvi

munkki (n)
munk
  miesluostarin asukas, luostariveli; uskonnollisista syistä askeesissa elävä mies
  upporasvassa paistettu ja usein sokeroitu tai kuorrutettu, toisinaan hillolla täytetty yl. hiivalla nostatettu leivonnainen

munkkilatina (n)
munklatin
  kehno latinan kieli, jota munkit keskiajalla käyttivät

munniharppu (n)
mungiga
  idiofoninen soitin, jota soitetaan hampaita vasten pitämällä ja soittimen kieltä näppäilemällä siten, että suuontelo toimii kaikukoppana

munuainen (n)
njure
  (anatomia) pavunmuotoinen virtsaa erittävä elin maksan ja pernan alapuolella

munuaisallas (n)
njurbäcken
  munuaisen kuorikerroksen alapuolella sijaitseva osa, josta virtsajohdin lähtee virtsarakkoon

munuaisallastulehdus (n)
njurbäckeninflammation, pyelonefrit
  munuaisaltaaseen kohdistuva tulehdus

munuaismainen (adj)
njurlik
  (lehdestä) muodoltaan munuaista muistuttava

munuaissyöpä (n)
njurcancer
  munuaisissa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain, useimmiten adenokarsinooma tai nefroblastooma

munuaistulehdus (n)
nefrit, njurinflammation
  munuaisten tulehdus

muodikas (adj)
moderiktig
  tietyn ajan ja kulttuurin esteettisten mieltymysten mukainen

muodistaa (v)
modernisera
  muuntaa muodinmukaiseksi

muodostaa (v)
forma, dana, bilda
  saattaa johonkin muotoon; aiheuttaa jokin; synnyttää, saada-aikaan jokin tai jotakin

muodoste (n)
bildning
  muodostamisen tulos

muodostelmaluistelu (n)
synkroniserad konståkning, teamåkning
  taitoluistelun alalaji, jossa luistelijat luistelevat joukkueessa niin, että heidän liikkeensä ovat samanaikaisia

muodostua (v)
forma
  koostua, rakentua jostakin

muodostuma (n)
formation
  muodostumisen tulos

muokkaamaton (adj)
obearbetad, oberedd, obrukad, orojd
  sellainen, jota ei ole muokattu

muoti (n)
mode, mod
  usein houkutteilla tai muilla keinoin aikaan saatu ja ylläpidetty aikakaudelle tai ajanjaksolle ominainen, vallalla oleva suuntaus, jäljitelty tapa. Muoti kohdistuu erityisesti asusteisiin.

muotiartikkeli (n)
modeartikel
  muodista kertova artikkeli

muotisana (n)
modeord
  hiljattain muotiiin tullut ja usein tilapäisesti silmiinpistävän suosittu sana, usein sellainen jota kaupallinen julkisuus levittää

muotoilla (v)
forma
  antaa jollekin muoto, saattaa johonkin muotoon; muovata

muotokuva (n)
porträtt
  jollakin kuvantamismenetelmällä aikaansaatu henkilökuva, jossa tekijä esittää mallina olevan henkilön fyysisiä piirteitä ja pyrkii ilmentämään usein myös henkisiä tunnusmerkkejä

muovailuvaha (n)
plastilina
  pehmeää värikästä massaa, jota voi muotoilla käsin

muovi (n)
plast
  hiilipohjaisista polymeereistä ja niihin sekoitetuista lisäaineista, täyteaineista ja lujitteista koostuva materiaali

muovikassi (n)
plastkasse
  muovinen kassi tavaroiden kuljetukseen

muovimuki (n)
plastmugg
  muovista valmistettu muki

muovipullo (n)
plastflaska
  jostain muovista valmistettu pullo

muovipussi (n)
plastpåse
  pehmeästä muovista valmistettu pussi

muratti (n)
murgröna
  mikä tahansa murattien sukuun () kuuluva araliakasvien laji tai sellaisen yksilö

murattisätkin (n)
murgrönsnate
  leinikkien sukuun kuuluva kasvi

murattitädyke (n)
revärepris
  tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi

murea (adj)
mör
  (lihasta) sellainen, joka on helposti leikattava ja pureskeltava; sellainen, joka ei ole sitkeä

murehtia (v)
sörja
  miettiä jotakin asiaa huolestuneena ja surullisena

mureke (n)
färs
  (keittiö) Hienoksi hakatusta lihasta, kalasta tai muusta korvaavasta valmistettu höystetty ruoka, joka paistetaan uunissa tai kypsytetään höyrykeittimessä.

murha (n)
mord
  tahallinen, suunniteltu hengen riisto toiselta ihmiseltä

murhaaja (n)
mördare, baneman
  ihminen, joka on tehnyt murhan, tappanut suunnitelmallisesti tai julmasti toisen ihmisen

murhata (v)
mörda
  tappaa toinen tahallisesti ja suunnitellusti, tehdä murha

murhe (n)
sorg
  huoli, suru

murhenäytelmä (n)
tragedi
  näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon, tragedia

murjaani (n)
morian
  mustaihoinen henkilö

murre (n)
dialekt, munart
  alueellisesti esiintyvä kielen muunnelma, kielimuoto, jota ei voida pitää toisena kielenä

mursu (n)
valross
  suurikokoinen hyljettä muistuttava nisäkäs, jolla on kulmahampaista kehittyneet syöksyhampaat: mursujen heimon ja suvun ainoa elossa oleva laji () tai sen yksilö

murto (n)
inbrott
  murtautumisen toteutus
inbrytning
  murtamisen toteutus

murto-osa (n)
bråkdel
  todella pieni osa, osuus jostakin

murtoluku (n)
bråk
  luku, joka on esitetty kokonaislukujen osamääränä

murtomaahiihto (n)
längdskidåkning, längdåkning
  tasaisella tai vaihtelevassa maastossa käytettävä tavallisin hiihtomuoto

murtoriisi (n)
brutet ris
  pellolla, kuivatuksessa, kuljetuksessa tai tehtaassa rikkoutuneita riisinjyviä, jotka on seulottu erilleen, mutta kelpaavat ravinnoksi

murtovaras (n)
inbrottstjuv
  henkilö joka murtautuu esim. asuntoon ja varastaa sieltä jotakin

murtuma (n)
brott, fraktur
  murtumisen tapahtuma tai ajankohta

muru (n)
hjärtegryn, hjärtegull
  läheistä puhuteltaessa käytettävä hellittelysana

murunen (n)
smula
  vähäinen irronnut kappale, muru

museo (n)
museum
  laitos, johon on järjestelmällisesti kerätty taidetta, kulttuurihistoriaa tai luonnontiedettä koskevaa aineistoa

museoesine (n)
museiföremål
  museossa oleva tai sinne kuuluva esine

musiikki (n)
musik
  säveltaide, yleensä sävelten ja sävelryhmien välistä säännönmukaisuutta noudattavaan ääneen ja sen tuottamiseen perustuva taiteen muoto

musiikki-instrumentti (n)
musikinstrument
  sävelen aikaansaamiseen tai soinnin ja rytmin korostamiseen käytettävä laite tai väline

musiikkikappale (n)
musikstycke
  yksittäinen kappale musiikkia

musikaali (n)
musikal
  teatteriesitys tai elokuva, jossa on puhutun dialogin lisäksi lukuisia laulu- ja tanssinumeroita

musikaalinen (adj)
musikalisk
  sellainen, jolla on lahjakkuutta tai kyvykkyyttä musiikin alalla

musisoida (v)
musicera
  esittää musiikkia, soittaa ja/tai laulaa, tavallisesti yksin tai pienellä joukolla

muskotti (n)
muskot
  muskottipähkinä jauhettuna mausteeksi

muskoviitti (n)
muskovit
  eräs mineraali

muslimi (n)
muslim
  islaminuskoinen henkilö

musta (adj)
svart
  väriltään sellainen, joka ei heijasta lainkaan valoa; sysimusta aine on vailla väriä kaikissa valaistuksissa; sinimusta ja mustanharmaa ovat erittäin tummia värejä

musta (n)
svart
  musta väri

musta aukko (n)
svart hål
  suurimassainen äärimmäisen tiheä avaruuden kohde, josta pakeneminen on mahdotonta niin massallisille hiukkasille kuin valollekin

musta kahvi (n)
svart kaffe
  kahvi mustana; kahvi ilman maitoa, kermaa tai vastaavaa

musta laatikko (n)
svart låda
  laite, joka tallentaa tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista; se on väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi

musta lista (n)
svart lista
  lista vältettävistä tai kielletyistä asioista tai ihmisistä

musta pörssi (n)
svart börs, svart marknad
  luvatonta kaupankäyntiä, jota esiintyy usein erilaisten poikkeustilanteiden, kuten sodankäynnin tai laajojen lakkojen yhteydessä; kauppaa, joka rikkoo erilaisia rajoituksia, säännöstelyä tai hintavalvontaa

musta silmä (n)
blått öga
  silmän ympärillä sijaitseva mustelma
svart öga
  silmä, jonka värikalvolla on niin paljon pigmenttiä, että se näyttää mustalta

mustaherukka (n)
svarta vinbär
  herukka, jonka marja on lähes musta ()

mustahäntäpreeriakoira (n)
svartsvansad präriehund
  preeriakoirien sukuun kuuluva jyrsijä ()

mustajuuri (n)
svartrot
  eräs asterikasvien heimoon kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

mustakoiranköynnös (n)
hundrova
  koiranköynnösten sukuun kuuluva kasvi

mustakoiso (n)
nattskatta
  koisojen sukuun kuuluva kasvi

mustamamba (n)
svart mamba
  Afrikan keski- ja eteläosissa elävä myrkkykäärme

mustamarjakanukka (n)
kornell
  kanukoiden sukuun kuuluva kasvi

mustamuurahainen (n)
svartmyra
  nimensä mukaisesti ruumiiltaan kokonaan ruskeanmusta muurahaislaji, jonka sääret ovat vaaleanruskeat

mustapää (n)
pormask
  komedo, karvatupen (ihohuokosen) tukkiva sarveistulppa joka hapettuessaan tummuu

mustapääkerttu (n)
svarthätta
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustapääsirkku (n)
svarthuvad sparv
  eräs sirkkujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustapäästäinen (n)
taiganäbbmus
  eräs varsinaisten päästäisten alaheimoon kuuluva päästäisten laji () tai sen yksilö

mustarastas (n)
koltrast
  varpuslintuihin kuuluva rastas ()

mustarotta (n)
svartråtta
  pitkähäntäinen isorottaa pienempi rottien sukuun kuuluva jyrsijöiden laji () tai sen yksilö

mustaruosteheinä (n)
knappag
  ruosteheinien sukuun kuuluva kasvi

mustasaarelainen (n)
korsholmbo
  Pysyvästi Mustasaaressa asuva henkilö.

mustasara (n)
svartstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

mustaselja (n)
fläder
  seljojen sukuun kuuluva kasvi

mustasukkainen (adj)
svartsjuk
  sellainen, joka suhtautuu omistushaluisesti ja epäilee toisen uskollisuutta parisuhteessa

mustasukkaisuus (n)
svartsjuka
  inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, johon liittyy ylikorostunut omistamisenhalu yhdistyneenä kateellisuuteen ja epäluuloisuuteen uskollisuudesta, joskus aito menettämisenpelko

mustata (v)
svärta
  tehdä mustaksi
  pilata, alentaa

mustatiira (n)
svarttärna
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustatorvisieni (n)
svart trumpetsvamp
  torvisieniin kuuluva ruokasieni, ; kauppasieni

mustavalkoinen (adj)
svartvit
  mustaa ja valkoista (tai harmaasävyjäkin) sisältävä

mustavaris (n)
råka
  tumma violetin metallin hohtoinen variksen sukuinen lintu ()

mustaviklo (n)
svartsnäppa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

muste (n)
bläck
  nestemäinen väriaine jolla kirjoitetaan tai painetaan tekstiä

mustekala (n)
bläckfisk
  joukko vedessä eläviä pääjalkaisiin kuuluvia nilviäisiä (Cephalopoda), joilla on kahdeksan tai kymmenen lonkeroa ja jotkut lajit pystyvät piiloutumaan ruiskuttamalla eteensä vihollista harhauttavan väripilven

mustikka (n)
blåbär
  kangasmustikka, puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

mustikkametsä (n)
blåbärsskog
  metsä, jossa kasvaa mustikkaa

mustikkatyyppi (n)
blåbärstyp
  verrattain korkeatuottoisen metsän metsätyyppi

mutaatio (n)
mutation
  muutos solun geneettisessä materiaalissa (DNA:ssa tai RNA:ssa); kolmea eri tyyppiä: geenimutaatioita, kromosomimutaatioita ja kromosomistomutaatioita

mutakakku (n)
kladdkaka
  alkuperältään ruotsalainen, matala, tiivis ja sisältä tahmea suklaakakku, joka muistuttaa yhdysvaltalaista brownieta

mutasara (n)
dystarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

mutka (n)
kurva, bukt
  kaareva, koukistunut, käyrä tai väärä kohta jossakin; tiessä oleva osuus, joka ei ole suora; kaarre, kurvi
komplikation
  yllättävä ongelma tai vaikeus

mutkainen (adj)
krokig
  mutkallinen, sellainen, jossa on mutka tai mutkia

mutta (conjunction)
men
  adversatiivinen konjunktio, joka yhdistää kaksi rinnakkaista toistensa vastakkaismerkityksiä sisältävää lausetta

mutteri (n)
mutter
  pultin vastakappaleena käytettävä kiinnitysväline
morsa
  äiti, mutsi

mutu (n)
elritsa
  särkikalojen heimoon kuuluva pieni kala, joka viihtyy puhtaissa vesissä (), ; Suomessa mutua tavataan lähinnä Pohjois-Suomen hiekka- ja sorapohjaisissa virroissa

muu (interjection)
mu
  (onomatopoeettinen) lehmän ääni, ammunta ”ammuu”

muu (pronoun)
annan, övrig
  joku tai jokin toinen, ei se henkilö tai asia, josta aiemmin on puhuttu

muukalainen (n)
utomjording
  maapallon ulkopuolelta tuleva olento, avaruusolento

muuli (n)
mula
  hevostamman ja aasioriin risteymä; tällainen risteymä on yleensä lisääntymiskyvytön

muuliaasi (n)
mulåsna
  aasitamman ja hevosoriin risteymä

muumi (n)
mumin, mumintroll
  suomenruotsalaisen Tove Janssonin luoma satuhahmo

muumimuki (n)
muminmugg
  Arabia-yhtiön valmistamaan sarjaan kuuluva muki, jonka kuvitus perustuu Tove Janssonin Muumi-aiheisiin tarinoihin

muumio (n)
mumie
  kuivumalla säilynyt tai kuivattamalla säilötty ruumis

muun muassa (adv)
bland annat, bl.a.
  muiden vaihtoehtojen ohessa; käytetään, kun ei haluta sanoa kaikkia esimerkkejä.

muuntaa (v)
transformera
  muuttaa olomuotoa

muura (n)
myrtrast
  mikä tahansa muurain heimoon () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö

muurahainen (n)
myra
  jokin yleisen ja monilajisen -heimon yhdyskunnissa elävistä pistiäisiin kuuluvista hyönteisistä

muurahaiset (n)
myror
  myrkkypistiäisiin () kuuluva hoikkatyvisten () heimo

muurahaishappo (n)
myrsyra
  väritön, pistävänhajuinen hydrokarbonihappo, yksinkertaisin karboksyylihappo

muurahaiskarhut (n)
myrslokar
  toinen -alalahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista ()

muurahaiskeko (n)
myrstack
  kekomuurahaisten pesän maanpäällinen osa, joka koostuu pääasiassa kerätyistä aineksista

muurahaiskäpy (n)
myrkott
  muurahaiskäpyjen sukuun () kuuluvia Afrikassa ja Aasiassa eläviä suomukkaita muurahaisia syöviä nisäkkäitä

muurain (n)
hjortron
  edellisen hedelmä, joka on kerrattu luumarja

muurari (n)
murare
  muurausta ammatikseen tekevä henkilö

muurarinvasara (n)
murarhammare
  muuraamisessa käytettävä työkalu, jonka pidemmällä terävällä päällä paloitellaan tiilet sopivan kokoisiksi ja tylpällä päällä naputellaan tiilet paikalleen

muurata (v)
mura
  liittää rakennuskiviä yhteen laastilla

muuri (n)
mur
  puolustustarkoitukseen rakennettu umpinainen pystysuora rakennelma, joka on tehty latomalla kivistä tai valettu muottiin rakennusmassasta. Ladottujen muurien kivet on tavallisesti sidottu laastilla.

muusikko (n)
musiker, musikant
  esiintyvä taiteilija, ammattitaitoinen soittaja, säveltäjä; henkilö, joka tekee tai esittää musiikkia

muuten (adv)
förresten, övrig
  muusta syystä, muulta kannalta, muissa suhteissa

muutos (n)
ändring
  muuttuminen, toisenlaiseksi tuleminen; muuttaminen, toisenlaiseksi tekeminen

muuttaa (v)
flytta
  siirtyä muualle asumaan, mennä pysyvästi toiseen paikkaan
ändra, förändra
  uudistaa, laittaa uusiksi, muuttaa toisenlaiseksi
  tehdä muutoksia, uudistaa, korjata

muuttaminen (n)
flyttning
  siirtyminen kiinteästi toiseen olinpaikkaan, usein toiselle paikkakunnalle

muutto (n)
flytt, flyttning
  paikan vaihto

muuttohaukka (n)
pilgrimsfalk
  jalohaukkoihin kuuluva keskikokoinen päiväpetolintu ()

muuttokyyhky (n)
vandringsduva
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

muuttoliike (n)
migration
  väestön siirtyminen asumaan toiselle alueelle
flyttfirma
  yritys, joka auttaa muutoissa

muuttua (v)
övergå
  tulla erilaiseksi

muuttuja (n)
variabel
  variaabeli, lausekkeessa esiintyvä symboli, joka voi saada eri arvoja
variabel stjärna, variabel
  tähti, jonka kirkkaus muuttuu joko säännöllisesti tai epäsäännöllisesti

muuttuminen (n)
förendling
  toisenlaiseksi tuleminen, olomuodon vaihtuminen

myeliitti (n)
myelit
  mikä tahansa luuydintulehdus

mykkä (adj)
stum
  syntymästään tai sairauden tai tapaturman vuoksi puhekyvytön

mykkäelokuva (n)
stumfilm
  mykkäfilmi, elokuvan alkuaikoina ja myöhemminkin tuotettu elokuva, jossa ei ole tallennettua (synkronista) ääntä

mykologi (n)
mykolog
  sienitieteen eli mykologian tutkija, sienitieteilijä

mykologinen (adj)
mykologisk
  sienitieteeseen eli mykologiaan kuuluva, sienitieteellinen

mylly (n)
kvarn
  luonnon energian avulla tai käsivoimin jauhinkivin viljan jauhamiseen käytetty laite t. laitos; jauhamiseen käytetty tuotantolaitos; myös rakennus, johon tämä on sijoitettu t. ylipäänsä rakennus, jossa jauhetaan viljaa

myllynkivi (n)
kvarnsten
  toinen kivi myllyssä viljaa jauhavien pyöreiden kiekkomaisten uurrepintaisten kivien parista

mylläri (n)
mjölnare
  myllyn hoitaja, joka jauhaa viljaa jauhoksi

myntti (n)
mynt
  kolikko, lantti

mynämäkeläinen (n)
virmobo
  Pysyvästi Mynämäellä asuva henkilö.

myrkky (n)
gift
  elävälle eliölle jo pienenäkin annoksena vakavaa haittaa aiheuttava vieras aine; erityisesti myrkyttämistarkoitukseen tuotettu aine

myrkkykatko (n)
ödört
  sarjakukkaiskasveihin kuuluva myrkyllinen kaksivuotinen ruohovartinen kasvi ()

myrkkykeiso (n)
sprängört
  eräs keisojen sukuun kuuluva hyvin myrkyllinen sarjakukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

myrkkykäärme (n)
giftorm
  käärme, joka käyttää myrkkyä saaliseläimen lamaannuttamiseen tai tappamiseen

myrkkypistiäiset (n)
gaddsteklar
  eräs hoikkatyvisten () alalahkoon kuuluva pistiäisten () ryhmä (), jolle ei ole määritelty omaa taksonomista tasoa

myrkkyraiheinä (n)
dårrepe
  Suomenkin luonnossa esiintyvä raiheinien sukuun kuuluva kasvi

myrkyllinen (adj)
giftig
  sellainen kemiallisesti vaikuttava minkä pienetkin määrät aiheuttavat eliölle vakavia haittoja; myrkkyä sisältävä

myrkyttää (v)
förgifta
  antaa jollekin myrkkyä

myrkytön (adj)
ogiftig
  sellainen, joka ei ole myrkyllinen

myrsky (n)
storm
  (ilmatiede) voimakas matalapaine, johon liittyy keskinopeudeltaan 21–32 metriä sekunnissa (raja meteorologiassa) oleva tuuli

myrskyläläinen (n)
mörskombo
  Pysyvästi Myrskylässä asuva henkilö.

myrskytä (v)
storma
  olla myrsky

myrtti (n)
myrten
  meillä huonekasvina viljeltävä ikivihreä eurooppalainen koristepensas ()

myski (n)
mysk
  eläinkunnasta, kuten myskihirven ihopussin rauhasten eritteenä saatava hajuaine, jota käytetään hajuvesiteollisuudessa. Myskiä tuotetaan myös synteettisesti

myskikurjennokka (n)
mysknäva
  kurjennokkien sukuun kuuluva kasvi , joka Suomessa tunnetaan pysyvänä kantana vain Helsingistä

myskisorsa (n)
myskand
  toinen -sukuun kuuluvista sorsien lajeista () tai sen yksilö

myssy (n)
mössa
  pehmeä päähine, jossa ei ole lieriä eikä tavallisesti myöskään lippaa
mössorna, mösspartiet
  myssypuolueen jäsen tai kannattaja

myssypuolue (n)
mössorna, mösspartiet
  1700-luvulla Ruotsissa ja Suomessa toiminut poliittinen puolue, joka tunnettiin suvaitsevasta asenteestaan Venäjää kohtaan; perustettiin vastavoimaksi hattupuolueelle

myydä (v)
sälja, försälja
  antaa jotakin maksua vastaan; tehdä kauppaa, pitää kaupan
sälja
  par. 'mennä kaupaksi', 'käydä kaupaksi'

myyjä (n)
affärsbiträde, butiksbiträde, expedit försäljare
  henkilö, joka myy jotain

myymäläauto (n)
varubuss butiksbil
  linja-autoon tai pakettiautoon rakennettu liikkuva vähittäistavaramyymälä

myynti (n)
försäljning
  myymisen toteutus, tapahtuma, jossa kaupan akti tapahtuu, tuote tai palvelus vaihdetaan rahaa vastaan

myyntiartikkeli (n)
artikel
  myynnissä oleva tuote, kauppatavara

myyntikate (n)
försäljningsbidrag
  katetuotto, saadaan kun vähennetään yrityksen myyntitulosta muuttuvat kustannukset

myyntikoju (n)
kiosk
  pieni myymälä, usein väliaikainen

myytikkä (n)
styvfoting
  erityisesti Suomessakin kosteilla paikoilla, kuten purojen rannoilla ja luhtaniityillä tavattava

myytti (n)
myt
  tarina tai uskomus, joka selittää asioita, joista ei ole ensikäden tietoa tai joiden paikkansapitävyyttä ei voida todistaa

myöhemmin (adv)
senare
  myöhempänä aikana

myöhäinen (adj)
sen
  sellainen, joka on ajallisesti pitkälle ehtinyt, pitkälle kulunut; viivästynyt; myöhä, myöhään ilmenevä

myöntää (v)
erkänna, medge, tillstå, jaka
  tunnustaa jokin asia, hyväksyä samanmielisenä tosiasia, olla samaa mieltä

myös (adv)
också, även
  jonkin lisäksi, jonkin ohella, ei ainoastaan; -kin

myötäjäiset (n)
hemgift
  rahamäärä tai muu omaisuus, jonka puoliso tai hänen perheensä maksaa toisen puolison perheelle naimisiinmenon yhteydessä

myötäle (n)
löpa
  myötämäki, alamäki

myötäpäivään (adv)
medsols, medurs
  (kiertävästä liikkeestä) kellon kierron suuntaisesti; mm. yläkautta oikealle

myötätuntolakko (n)
sympatistrejk
  tukilakko

myötätuuli (n)
medvind
  menosuuntaan puhaltava, myötäsuuntainen tuuli

myötävirta (n)
medström
  kulkusuunnan kanssa samansuuntainen virtaus

mädäntyä (v)
ruttna
  tulla mädäksi

mäki (n)
backe, kulle
  ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta

mäkiarho (n)
sandnarv
  arhojen sukuun kuuluva kasvi

mäkihyppy (n)
backhoppning
  talviurheilulaji, jossa vuorollaan kukin mäkihyppääjä laskee suksilla lumen peittämää mäkeä alas hyppyrinnokalle, josta hän hyppää eli ponnistaa ilmalentoon tarkoituksenaan ensin lentää tyylikkäästi pitkälle ja sitten laskeutua suksilleen liukuun alastulorinteeseen

mäkihyppääjä (n)
backhoppare
  mäkihyppyä harjoittava urheilija

mäkikattara (n)
luddlosta
  Suomenkin luonnossa esiintyvä töpökattaroiden sukuun kuuluva kasvi

mäkikuisma (n)
mansblod
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kuismien sukuun kuuluva kasvi

mäkilehtoluste (n)
spärrlosta
  lusteiden sukuun kuuluva kasvi

mäkileinikki (n)
knölsmörblomma
  leinikkien sukuun kuuluva kasvi

mäkitervakko (n)
tjärblomster
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tervakkojen sukuun kuuluva

mäkitupalainen (n)
backstugusittare
  maaseudun palkollisia, jotka 1700-luvun loppupuolelta 1900-luvun alkupuolelle asuivat pienissä vuokratuvissa isäntänsä mailla, ei torppari, v. 1909 lähtien vuokralainen mäkitupa-alueella

mäkärä (n)
knott
  (eläintiede) mäkäräinen, sääskien lahkon heimo () pieniä vertaimeviä hyönteisiä, joita suomessa tavataan noin 20 lajia

mämmi (n)
memma
  ruisjauhoista valmistettava suomalainen pääsiäisajan perinneruoka

mänty (n)
tall, fura
  mikä tahansa mäntyjen sukuun () kuuluva mäntykasvien laji tai sellaisen yksilö

mäntykasvit (n)
tallväxter
  Havupuiden luokkaan kuuluva kasviheimo ()

mäntykukka (n)
tallört
  kanervakasvien heimoon kuuluva lehtivihreätön kasvi ()

mäntymetsä (n)
tallskog
  metsä, jossa kasvaa pääosin mäntyjä; mäntyvaltainen metsä

mäntypuu (n)
fura
  männyn puuaines

mäntä (n)
kolv
  sylinterissä edestakaisin liikkuva lieriömäinen, joskus laattamainen sylinterin tiiviisti sovitettu koneenosa, jonka välityksellä sylinterissä oleva kaasu tai neste saa aikaan mekaanista työtä tai jolla siirretään sylinterin kaasua tai nestettä

märehtijä (n)
idisslare
  kasvissyöjä, jolla on erikoislaatuinen ruoansulatuskanava monine mahoineen. Erityistuntomerkkeinä hampaaton yläleuka ja nimitystä vastaava syömiskäyttäytyminen, märehtiminen.

märehtiminen (n)
idisslande
  märehtijöiden etumahoihinsa, pötsiin tai verkkomahaan, nielemän rehun uudelleenpureksiminen

märehtiä (v)
idissla
  (märehtijöistä) pureksia ruokansa toiseen kertaan
  miettiä, pohtia

märkä (adj)
våt, blöt
  sellainen, jossa on paljon nestettä; kosteaa nestepitoisempi

märkä (n)
var
  kuolleista valkosoluista ja bakteereista tulehdusalueelle muodostunut aine, visva, mätä

märkäpuku (n)
våtdräkt
  sukeltajien ym. käyttämä lämpöhäviötä pienentävä puku, jonka sisään pääsee vettä

mäski (n)
mäsk
  maltaiden ja veden seos oluen tai viinan valmistuksessa

mäti (n)
rom
  kudussa naaraskalan laskemat mätimunat, jotka koiraskala hedelmöittää maidilla

mätäkuu (n)
rötmånad
  23.7. ja 23.8. välinen tai epämääräisempi ajanjakso keski–loppukesällä

mätäkuun juttu (n)
rötmånadshistoria
  kesän kuumimpaan aikaan julkaistu mielikuvituksekas ja epätodeksi osoittautuva uutinen

mäyrä (n)
grävling
  näätäeläimiin kuuluva, metsäsikanakin tunnettu, yleensä metsässä asuva yöeläin (), joka syö hyönteisiä, marjoja ja juuria

mäyräkoira (n)
tax
  alkuaan mäyräjahtiin jalostettu lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu, jota käytetään ajo- ja seurakoirana

määkiä (v)
bräka, blekar
  pitää lampaalle tai vuohelle ominaista ääntä

määrite (n)
definition
  se, mikä määrittää jotain

määritelmä (n)
definition, uttryck
  käsitteen ominaisuuksien lyhyt kielellinen kuvaus, definitio

määräinen (adj)
bestämd, definit
  tunnettua, ennen mainittua osoittava, definiittinen

määräinen artikkeli (n)
bestämd artikel
  pääsanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo pääsanan kieliopillisesti määräisestä muodosta eli siitä että pääsanan ajatellaan olevan tuttu tai tietty

määräinen muoto (n)
bestämd form
  määrätty muoto, spesieksen definitiivinen päälaji, joka osoittaa olion tunnetuksi

määrällinen (adj)
kvantitative
  määrään liittyvä

määrätietoinen (adj)
besluten, bestämd, målmedveten
  jolla on selkeä päämäärä

määrätä (v)
reglementera
  antaa määräys, käskeä

mökki (n)
stuga, hydda
  maja, pieni, kevyt rakennus oleskelua varten

mölyturpiaali (n)
större båtstjärt
  mölyturpiaalien lintusuvun nimikkolaji () tai sen yksilö
båtstjärt
  mikä tahansa mölyturpiaalien sukuun () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö

mönkijä (n)
fyrhjuling
  tyypillisesti nelipyöräinen, neli- tai takapyörävetoinen, yhdelle tai kahdelle henkilölle tarkoitettu moottoroitu maasto- tai liikenneajoneuvo, joka on suunniteltu kulkemaan vaikeassa maastossa

mönkiä (v)
krypa
  liikkua raskaasti maata vasten

möyhentyä (v)
uppluckras
  tulla möyheämmäksi, kuohkeutua

möyhentää (v)
uppluckra
  tehdä möyheämmäksi, kuohkeuttaa

möyheä (adj)
lucker
  ilmava, kuohkea, pehmeä

naakka (n)
kaja, alika
  pieni tumma varislintu ()

naali (n)
fjällräv, polarräv
  napakettu (), koiraeläimiin kuuluva, pohjoisella puurajan yläpuolisilla tunturialueilla elävä petoeläin, jonka turkki on talvisin kokonaan valkoinen ja kesäisin ruskeanharmaa

naamiaiset (n)
maskerad
  juhlat, joihin mennään pukeutuneina naamioihin tai erikoisiin asuihin

naamio (n)
mask
  kasvojen peittämiseen tarkoitettu suoja

naantalilainen (n)
nådendalbo
  pysyvästi Naantalissa asuva henkilö

naapuri (n)
granne, nabo
  Olinpaikan tai asunnon lähistön asukas. Rivi- ja kerrostaloissa on myös seinänaapureita.

naapurimaa (n)
grannland, naboland
  valtio, jonka kanssa jollakin toisella valtiolla on yhteinen raja

naapuruus (n)
grannskap
  se, että on naapuri; naapurin oleminen; naapurien välinen suhde

naara (n)
dragg
  koukku jota käytetään naaraukseen

naaras (n)
hona
  sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, jonka munasolut koiras hedelmöittää

naaraspuoli (n)
honkön
  naaras

naava (n)
skägglav
  mikä tahansa naavojen sukuun () kuuluva jäkälien laji tai sellaisen muodostama organismi

naavakka (n)
skägglavskrös
  erityisesti Suomenkin metsissä tavattava

nabob (n)
nabob
  eräiden intialaisten 1500–1800-luvun hallitsijoiden nimitys

nadiiri (n)
nadir
  näennäisen taivaanpallon se piste, joka on zeniitin vastakkaisella puolella

naftaleeni (n)
naftalen
  eräs aromaattinen ohuina voimakkaanhajuisina levyinä kiteytyvä hiilivety

nahkapää (n)
skinnskalle
  henkilö, jonka päälaki on ajeltu täysin kaljuksi

nahkiainen (n)
nejonöga
  (eläintiede) ympyräsuinen, vedessä elävä kiduksilla hengittävä selkärankainen nahkiaiskalojen lahkon () vesieläin, jolla on muodonvaihdos. Kalan tapaan se nousee jokeen syksyllä ja kutee keväällä. Munasta kuoriutuu toukka-aste, likomato.
flodnejonöga
  erityisesti

nahkuri (n)
garvare
  henkilö, joka käsittelee työkseen nahkaa

naida (v)
knulla
  olla seksuaalisessa yhdynnässä jonkun kanssa, rakastella jotakuta

naiivi (adj)
naiv
  lapsenomaisen herkkäuskoinen, lapsenomaisen hyväuskoinen, yksinkertainen

nainen (n)
kvinna, dam
  aikuinen naispuolinen ihminen, ihmisnaaras

nainti (n)
samlag
  yhdyntä

naiseus (n)
kvinnlighet
  naisena oleminen; se, että on nainen

naisleski (n)
änka
  nainen (rouva), jonka puoliso on kuollut; naispuolinen leski

naisopettaja (n)
folkskollärarinna, lärarinna
  opettaja, joka on sukupuoleltaan nainen; naispuolinen opettaja

naispalkkaerä (n)
kvinnopott
  tulopoliittisessa sopimuksessa tai keskitetyssä työmarkkinasopimuksessa sovittu palkankorotuksen osa, jolla korotetaan naisvaltaisten ammattialojen palkkoja suhteellisesti muita aloja enemmän

naistenpäivä (n)
kvinnodagen
  kansainvälinen naistenpäivä, maaliskuun 8.

naistentautioppi (n)
gynekologi
  gynekologia; lääketieteen ala, joka tutkii ja hoitaa naisen sukupuolielimiä ja niiden sairauksia

naisvihaaja (n)
kvinnohatare
  henkilö, joka vihaa naissukupuolta; naisvihan harjoittaja

naittaa (v)
gifta bort
  toimittaa joku naimisiin jonkun kanssa

naittaja (n)
giftoman
  henkilö, joka naittaa jonkun

naivismi (n)
naivism
  Euroopassa 1900-luvun alussa syntynyt, yksinkertaisuuteen ja vilpittömyyteen pyrkivä esittävän taiteen suuntaus, joka hylkää monet koulutaiteen keinot kuten perspektiivin

naivistinen (adj)
naivistisk
  naivismin mukainen

nakki (n)
knackkorv
  nakkimakkara, pienikokoinen vaalea makkara, joka perinteisesti valmistetaan luonnon suolesta tehtyyn kuoreen

nakkikeitto (n)
knackkorvssoppa
  keitto, jonka pääasiallinen aines ovat (yleensä paloiksi leikatut) nakit

nakkisämpylä (n)
varmkorv
  pitkulainen sämpylä, jonka välissä on nakki ja yl. maustekastiketta

naljailu (n)
gnat, gnatande, tjat, tjatande
  naljaileminen

nalkutus (n)
hamring, knackning
  nalkuttaminen

nalle (n)
nallebjörn
  nallekarhu, pehmonalle

nallekarhu (n)
nallebjörn
  leikkikalu, joka on valmistettu karvaisesta kankaasta ja täytetty ja muokattu karhua muistuttavaan asuun

nalli (n)
knallhatt, tändhatt, sprängkapsel, sprängpatron
  pieni iskusta tai lämmöstä herkästi syttyvää ainetta sisältävä kapseli, joka sytyttää isomman räjähteen tai aseen ruudin

namu (n)
godis, snack läckerbit
  (puhekieltä) karkki, namunen

namusetä (n)
ful gubbe
  karamellien avulla lapsia seksiin houkutteleva mies

nandu (n)
nandu
  mikä hyvänsä Etelä-Amerikassa elävään nandujen heimoon () kuuluva lintu
  , joka on -sukunsa ainoa jäljellä oleva laji

nankiini (n)
nankin
  eräs tiivis puuvillakangas

nanosekunti (n)
nanosekund
  sekunnin miljardisosa eli 10−9 s, tunnus ns

napa (n)
navel
  poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen tai muun eläimen mahassa
pol
  Maan pohjoisin tai eteläisin kohta; pohjois- tai etelänapa
  jännitelähteen ääripotentiaalin kontaktit; plus ja miinus
  magneetin voimaviivojen yhdistymispisteet

napa-alue (n)
polarområde, polarregion, polartrakt
  maantieteellistä napaa ympäröivä alue; maapallolla on kaksi napaa, pohjoisnapa ja etelänapa, jolloin ko. alueita on kaksi, napa-alueet ovat kylmiä (napa-alueille on useita eri määritelmiä, voidaan määritellä rajoittuvan pohjoisiin ja eteläisiin napapiireihin)

napajännite (n)
klämspänning, polspänning
  virtalähteen napojen välinen jännite

napajää (n)
polaris
  maapallon napoja peittävä ikijää

napakenkä (n)
kabelsko, polplatta, polsko
  akun napaan kytkettävä liitin

napanuora (n)
navelsträng
  sikiön ja istukan yhdistävä yhdysside, jossa kulkee kolme verisuonta

napapiiri (n)
polcirkel
  leveyspiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjois- tai etelänavasta on sama kuin maapallon akselin kaltevuus, sijainti noin 66 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä; napapiirejä on maapallolla kaksi kappaletta

napina (n)
gnäll
  (varsinkin epäsuora, vähä-ääninen tai kärjistämätön) sanallinen vastarinta

napinläpi (n)
knapphål
  napin pujottamista varten kankaaseen tehty reunoiltaan napinläpipistoin vahvistettu viillos

napitus (n)
knäppning
  napittaminen

napolilainen (adj)
napolitansk, neapolitansk
  Napolista peräisin oleva tai Napoliin liittyvä

nappi (n)
knapp
  vaatteissa ja muissa tekstiileissä käytettävä kiinnike tai koriste

nappula (n)
knatte, knatting
  painike, kytkin, säädin

narahtaa (v)
knarra
  päästää lyhyt nariseva ääni, jollainen kuuluu esimerkiksi rasvaamattomasta saranasta

nardus (n)
nardusolja
  siitä saatava hyväntuoksuinen öljy

narkolepsia (n)
narkolepsi
  pakonomainen torkahtelu

narkomaani (n)
narkoman, knarkare
  henkilö joka on riippuvainen huumausaineista

narrata (v)
narra
  puijata, johtaa harhaan, valehdella pienestä asiasta, "puhua puuta heinää"

narratiivi (n)
narrativ
  kertova esitys jostain asiasta, selostus, kertomus

narri (n)
narr
  yleensä hoviin kuulunut henkilö, jonka tehtävänä oli hauskuttaa kuulijoitaan esimerkiksi vitsejä kertomalla

narsismi (n)
narcissism
  rakentava itsensä rakastaminen
  narsistinen persoonallisuushäiriö

narttu (n)
hynda, tik
  naaraspuolinen koira
hynda, slyna
  loukkaukseksi tarkoitettu luonnehdinta voimakastahtoisesta ja riitelevästä naisesta, joka ei sitoudu perinteisiin sosiaalisiin ja seksuaalisiin normeihin

naru (n)
snöre, lina
  sitomistarkoituksiin valmistettu yksinkertainen tai kerrattu, tavallisesti kierretty lankamainen tuote

nasaali (n)
nasal
  nasaalinen äänne, äänne, jota muodostettaessa ilmavirta kulkee nenän kautta

naskali (n)
syl ål
  suutarin työkaluna käyttämä kädensijallinen ohut yleensä hieman käyrä ja litteä piikki, jolla tehdään mm. pohjanahkaan reikiä kenkien ompelua varten; vastaava työkalu kirjansidonnassa
knatte, knatting
  (yleiskieli) leikillinen ilmaus joka tarkoittaa pientä poikaa, nappula

nastarengas (n)
dubbdäck
  talvirengas, jossa on nastoja

nata (n)
vingel
  heinäkasveja suvussa

natrium (n)
natrium
  pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli

natriumhydroksidi (n)
natriumhydroxid
  lipeä, käytetään mm. pesuaineiden valmistuksessa (NaOH)

natriumkloridi (n)
natriumklorid
  natriumin suola (NaCl), joka meillä tunnetaan käyttönimillä ruokasuola, keittosuola tai merisuola

natsi (n)
nazist
  kansallissosialisti, kansallissosialismin kannattaja; Saksan kansallissosialistisen puolueen jäsen 1919–1945

natsi-Saksa (pn)
Nazityskland
  Saksa kansallissosialistisen työväenpuolueen valtakaudella 1933—1945

naudanliha (n)
nötkött
  ruoanlaittoon tarkoitettu teurastetun nautaeläimen liha

nauha (n)
band
  kapea, litteä punomalla tai kutomalla valmistettu tuote tai muulla tavoin tehty saman muotoinen materiaali

naukua (v)
jama
  kissasta, joistakin muista kissaeläimistä ja eräistä linnuista: pitää niille ominaista ääntä
kälta gnissla
  pyytää surkealla valittavalla äänellä, ruikuttaen (muulloinkin, kun puhuja haluaa osoittaa kokevansa pyynnön aiheettomaksi tai tarpeettomasti toistetuksi)

naula (n)
spik, nagel
  metallinen tai harvoin puinen terävä kiinnitystarvike, jolla kiinnitetään puuosia toisiinsa; nauloja voidaan käyttää myös taulujen ripustukseen tms.
pund
  vanha painoyksikkö, 32 luotia, noin 450 grammaa. Amerikansuomalaiset ovat käyttäneet myös nimitystä pauna.

naulakko (n)
klädställ
  teline, jonka koukkuihin ripustetaan vaatteita; vaatenaulakko

nauraa (v)
skratta, gapskratta
  päästää katkonaista ääntä, naurua, esimerkiksi ilon, hermostuneisuuden tai pilkan osoituksena

naurettava (adj)
löjeväckande
  pelkän naurun arvoinen; sellainen, jota ei ole syytä ottaa vakavasti

nauris (n)
majrova
  var. rapa, jo kaskiviljelykaudella kasvatettu viljelykasvi, makeahko juures, joka oli ennen perunaa tärkeä ravintokasvi, nykyisin lähinnä rehukasvi

nauru (n)
skratt, garv
  ihmisen tunteenilmaus iloon tai muuhun tunteenpurkaukseen

naurulokki (n)
skrattmås
  pieni lokki, jonka tunnistaa tummanruskeasta pään etuosasta ()

nauta (n)
nöt, nötkreatur
  onttosarvinen märehtijä, jonka lajeja ovat: biisoni, puhveli, kyttyränauta, kesy nauta. Kesyt naudat, kuten lehmä, sonni, hieho, vasikka ovat varsinaisia nautoja

nautaeläin (n)
nötkreatur
  jokin onttosarvisten Bovinae alaheimoon kuuluva märehtijä

nautakarja (n)
nötkreatur, nötboskap
  karjatalouden tuotantoeläiminä pidetyt nautaeläimet

nauttia (v)
njuta
  tuntea mielihyvää, kokea nautinto

nauvolainen (n)
nagubo
  Pysyvästi Nauvossa asuva henkilö.

nau’unta (n)
jamande, jamning
  naukumisen ääni

navetta (n)
ladugård, lagård
  eläinsuoja lehmille ja muulle nautakarjalle

navigaattori (n)
navigatör
  vesialuksen tai ilma-aluksen suunnistuksesta vastaava henkilö; lentosuunnistaja

ne (pronoun)
de
  viittaa joihinkin asioihin tai esineisiin, jotka eivät ole lähellä puhujaa tai ovat toisaalla

neekeri (n)
neger
  afrikkalaisperäinen negridinen tummaihoinen ns. musta henkilö

nefroni (n)
nefron
  verta suodattava munuaisen toimintayksikkö, joita on ihmisellä noin miljoona kummassakin munuaisessa

negaatio (n)
negation
  kieltäminen

negatiivi (n)
negativ
  kuvan, esimerkiksi valokuvan tai elokuvan valmistuksessa tehtävä raakakappale, jossa valoisuus ja usein myös värit ovat päinvastaiset kuin valmiissa kuvassa eli positiivissa

negatiivinen (adj)
negativ
  kielteinen, epäsuotuisa, epäedullinen, huono; sellainen, joka ei ole positiivinen tai neutraali

neidonkenkä (n)
norna
  (erityisesti) neidonkenkien sukuun kuuluva

neidonvaippa (n)
knipprot
  eräs kämmekkäkasvien suku ()

neilikka (n)
nejlika
  -suvun kasvi

neiti (n)
fröken
  naimaton nuori nainen

neitsyt (adj)
jungfrulig
  sukupuolisesti koskematon

neitsyt (n)
jungfru, oskuld
  henkilö, yleensä nainen, joka ei ole koskaan ollut sukupuoliyhteydessä

neitsyys (n)
jungfrudom, oskuld mödom
  neitsyenä olo, koskemattomuus

nekrofilia (n)
nekrofili
  seksuaalisen kiinnostuksen kohdistuminen kuolleisiin, ruumiisiin

nekrotisoiva (adj)
nekrotiserande
  kuolioitumista aiheuttava

nekrotisoiva faskiitti (n)
nekrotiserande fasciit
  A-tyypin streptokokkibakteerin () aiheuttama hengenvaarallinen tartuntatauti, joka nimestään huolimatta leviää faskian lisäksi helposti elimistön muihinkin pehmytkudoksiin

nektari (n)
nektar
  soseuttamalla valmistettu sakea hedelmä- tai marjajuoma, joka sisältää hedelmälihaa

neli (n)
galopp, fyrsprång, karriär
  kiitolaukka, hevosen nopein askellaji

neliapila (n)
fyrklöver
  apilan epätavallinen nelilehdykkäinen muunnos t. sitä muistuttava kuvio

nelikko (n)
fjärding
  vanha ruotsalainen tilavuusmitta, Suomessa nyk. 30 litraa
  nelikon vetoinen puuastia

nelikulmio (n)
fyrhörning, fyrkant
  monikulmio, jossa on neljä sivua ja neljä kulmaa

neliö (n)
kvadrat
  säännöllinen nelikulmio; suorakulmio, jonka sivut ovat yhtä pitkät keskenään
  toinen potenssi

neliömetri (n)
kvadratmeter
  pinta-alan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m²

neljä (numeral)
fyra
  4, roomalaisilla numeroilla merkittynä IV, luku kolmen ja viiden välissä; vastaava järjestysluku: neljäs

neljäkymmentä (numeral)
fyrtio, fyrti
  40; kokonaisluku, joka on suurempi kuin 39, mutta pienempi kuin 41

neljäkäs (n)
romb
  (geometria) suunnikas, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä

neljännesvuosi (n)
kvartal
  vuoden neljäsosa; kolme kuukautta; 13 viikkoa

neljäs (numeral)
fjärde
  numeroa neljä vastaava järjestysluku. Kolmannen jälkeen ja ennen viidettä.

neljäsosanuotti (n)
fjärdedelsnot
  ¹/₄-nuotti, kahden kahdeksasosanuotin ja puolen puolinuotin pituinen nuotti. Jos tahtiosoituksen alempi numero on 4, ylempi kertoo yhden tahdin neljäsosanuottien määrän. Esim. ³/₄-tahtilajissa kolme.

neljätoista (numeral)
fjorton
  14, roomalaisilla numeroilla merkittynä XIV, luku kolmentoista ja viidentoista välissä. Vastaava järjestysluku: neljästoista.

nelma (n)
vitlax
  siikojen alaheimoon kuuluva lohikalojen laji () tai sen yksilö

nelonen (n)
fyra
  numeroa neljä vastaava substantiivi, luku 4; numerolla neljä merkitty tai järjestetty

neloset (n)
fyrtal
  pokerissa pelikäsi, jossa on neljä samanarvoista korttia: K♣ K♠ K♦ K♥ 3♠

nenä (n)
näsa, nos
  keskellä ihmisen kasvoja sijaitseva ruumiinosa, joka aistii hajuärsykkeitä, kosteuttaa ja puhdistaa hengityselimistöön tulevaa sisäänhengitysilmaa

nenä-äänne (n)
nasal
  nasaali

nenäkäs (adj)
näsvis
  näsäviisas, viisasteleva

nenäliina (n)
näsduk
  nenän niistämiseen käytettävä paperi- tai kangasliina

nenäluu (n)
näsben
  toinen nenän harjan muodostavasta kahdestä pienestä luista ()

nenänpää (n)
nästipp
  nenän näkyvän osan kärki

nenäntähystys (n)
rinoskopi
  nenän sisäpuolen tarkastus nenäntähystimellä

nenänuuska (n)
luktsnus
  jauhemainen tupakkatuote, jota nuuskataan nenään

nenäontelo (n)
näshåla
  (anatomia) parillinen sokkeloinen käytävä, joka ulottuu ulkonenästä nenänieluun

nenätti (n)
fräne
  mikä tahansa nenättien suvun () kasvi

nenätön (adj)
näslös
  sellainen, jolla ei ole nenää

nenäverenvuoto (n)
näsblod
  veren vuotaminen nenästä

neodyymi (n)
neodym
  eräs lantanoideihin kuuluva alkuaine

neoklassismi (n)
neoklassicism
  taiteessa erityisesti 1900-luvulla vaikuttanut genre

neon (n)
neon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine

neosalvarsaani (n)
neoarsfenamin
  historiallisesti kupan hoitoon käytetty antibiootti, joka oli edeltäjäänsä salvarsaania lääkkeellisesti hieman tehottomampi, mutta potilaalle turvallisempi

nepotismi (n)
nepotism
  sukulaisen suosiminen työtehtävään tai vastaavaan otettaessa

neppari (n)
tryckknapp
  vaatteen painonappi

neptunium (n)
neptunium
  eräs radioaktiivinen alkuaine

neropatti (n)
fiffikus
  (usein ironisesti) älykäs henkilö

nertsi (n)
nerts
  aiemmin vesikosta ja sen sukulaislajeista, kuten minkistä, käytetty nimitys

neste (n)
vätska
  juoksevassa olomuodossa oleva aine

nestehukka (n)
vätskeförlust
  (fysiologia) liian vähäisen nesteytyksen seurauksena syntyvä elimistön nestevaje, elimistön kuivumistila

nestekidenäyttö (n)
LCD-skärm
  näyttö, joka koostuu nestekiteistä sekä taustavalosta ja perustuu nestekiteen kykyyn estää tai mahdollistaa taustavalosta suuntautuvan valon kulku nestekiteen läpi

nestetasapaino (n)
vätskebalans
  veden saannin ja poistamisen välillä elimistössä vallitseva tasapaino ja veden tasainen, normaali jakautuminen elimistöön

nettomaksaja (n)
nettobetalare
  EU:n jäsenvaltio, joka maksaa enemmän EU:n jäsenmaksua kuin saa rahaa EU:lta eri muodoissa

nettosaaja (n)
nettomottagare
  EU:n jäsenvaltio, joka maksaa vähemmän EU:n jäsenmaksua kuin saa rahaa EU:lta eri muodoissa

neula (n)
nål
  metallinen, ohut ja teräväpäinen työkalu, jota käytetään ompeluun tai kiinnittämään kankaita
  analogisen äänitesoittimen tallennetta vastaan painava piikki, joka lukee äänisignaalin

neulanen (n)
barr
  havupuun kapea lehti

neulansilmä (n)
nålsöga
  neulan tylpässä päässä oleva aukko, johon lanka pujotetaan
  ahdas pikkuportti kaupungin muurissa pääportin läheisyydessä

neulos (n)
stickad vara, trikåvävnad
  tekstiilikuituisten silmukoiden avulla muodostettu tekstiilituote

neurologia (n)
neurologi
  aivojen ja hermoston orgaanisia sairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue

neuroosi (n)
neuros
  kattokäsite lieville psykiatrisille sairauksille, joissa todellisuudentaju on vääristynyt, mutta ei esiinny harha-ajatuksia eikä -aistimuksia

neuroottinen (adj)
neurotisk
  neuroosiin liittyvä tai kuuluva

neurotiede (n)
neurovetenskap
  tieteenala, joka tutkii hermoston toimintaa ja rakennetta

neutri (n)
neutrum
  sanojen kieliopillinen sukupuolineutraali luokka kielissä, joissa käytetään suvun ilmaisevia artikkeleita

neutroni (n)
neutron
  sähkövaraukseton nukleoni, joka lähes poikkeuksetta yhdessä protoneiden kanssa muodostaa atomiytimen; yksi baryoneista ja koostuu kolmesta kvarkista

neutronitähti (n)
neutronstjärna
  gravitaation vaikutuksesta kokoon luhistunut pienikokoinen tähti, jonka aine koostuu pääasiassa neutroneista

neuvo (n)
råd
  saatu tai annettu hyödyllinen ohje

neuvonta (n)
information
  Paikka mistä saa tietoa ja opastusta, infopiste, neuvontapiste.

neuvosto (n)
råd
  yhtiön, työpaikan, valtion tms. päättävä tai neuvoa-antava elin

neuvostotasavalta (n)
rådsrepublik, sovjetrepublik
  Neuvostoliittoon kuulunut tasavalta

neuvottelu (n)
förhandling, underhandling, palaver, rådplägning, överläggning
  keskustelu asiasta sopimiseksi

neva (n)
mosse
  yksi suotyypeistä, neva on yleensä puuton.

newtonmetri (n)
newtonmeter
  vääntömomentin ja momentin SI-järjestelmän mukainen yksikkö

niasiini (n)
niacin
  nikotiinihappo

nielu (n)
svalg
  suuontelon ruokatorveen yhdistävä ruoansulatuskanavan osa

nielurisa (n)
tonsill
  etumaisen ja takimmaisen kitakaaren molemmin puolin suun takaosassa sijaitseva imukudoskeräytymä

niemi (n)
kap, udde, landstunga
  vesialueeseen työntyvä maakaistale t. maakieleke

niemimaa (n)
halvö
  mantereesta mereen pistävä laaja maa-alue

nieriä (n)
röding
  (yleisesti) mikä tahansa nieriöiden sukuun () kuuluva lohikalojen laji tai sellaisen yksilö

niiaus (n)
nigning
  naisten kunnioittava tervehdys polviaan notkistaen

niilinahven (n)
Nilabborre
  laajalle Afrikassa levinnyt makeanveden kala

niin (adv)
så
  sillä tavalla

niin kutsuttu (adj)
så kallad
  joksikin nimitetty tai kutsuttu, mainittu erityisellä nimellä se ja se

niitty (n)
äng
  luonnontilainen aukea, jossa kasvaa niittykukkia ja heiniä

niittyhumala (n)
brunört
  ahoniittyhumala, huulikukkaiskasveihin kuuluva matala sinikukkainen ruoho ()

niittykirvinen (n)
ängspiplärka
  eräs Suomessakin pesivä västäräkkeihin kuuluva varpuslintu ()

niittyleinikki (n)
smörblomma
  keltakukkainen 30–60 sentin pituinen kasvi , jonka kukassa on tavallisesti viisi terälehteä

niittymari (n)
östmariska
  marin makrokielen kielen toinen, yleisempi pääkieli, kielitunnus mhr, myös itämari

niittymesiangervo (n)
älggräs
  Suomenkin luonnossa esiintyvä mesiangervojen sukuun kuuluva kasvi

niittynurmikka (n)
ängsgröe
  nurmikoitten sukuun kuuluva heinäkasvien laji tai sen yksilö

niittynätkelmä (n)
gulvial
  Suomenkin luonnossa esiintyvä nätkelmien sukuun kuuluva kasvi

niittyräpelö (n)
darrgräs
  räpelöiden sukuun kuuluva kasvi

nikama (n)
kota, ryggkota
  epäsäännöllisen muotoinen moniulokkeinen luu, joista selkäranka muodostuu ()

nikamavälilevy (n)
intervertebraldisk
  selkärangan nikamien runkojen välissä sijaitsevia rustoja ()

nikkeli (n)
nickel
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni.

nikotella (v)
hicka
  hikata, hikotella

nikotiini (n)
nikotin
  tupakoista (Nicotiana) saatava myrkyllinen alkaloidi

nikotiiniton (adj)
nikotinfri
  sellainen, joka ei sisällä nikotiinia

nilkka (n)
vrist, ankel
  nivel säären ja jalkaterän välissä ja sen läheinen säären osa

niloottinen (adj)
nilotisk
  niloottisiin kansoihin kuuluva tai liittyvä
  niloottisiin kieliin kuuluva tai liittyvä

nilviäinen (n)
blötdjur, mollusk
  tavallisesti pehmeäruumiisten yksineuvoisten suvullisesti lisääntyvien kaikissa maailman merissä, jonkin verran sisävesissä ja osa maalla olevien, vaihtelevan kokoisten selkärangattomien suuren kokonaisuuden, eläinkunnan pääjakson Mollusca edustaja

nimellisarvo (n)
nominalvärde
  hyödykkeen nimellinen arvo

nimelliskorko (n)
nominell ränta
  sopimusehdoissa määritelty korkokanta; jos nimelliskorosta vähennetään inflaation vaikutus, saadaan reaalikorko

nimetä (v)
namnge
  antaa nimeksi

nimetön (adj)
namnlös
  ilman nimeä oleva, sellainen jolla tai millä ei ole nimeä

nimetön (n)
ringfinger
  sormi ihmisen kädessä keskisormen ja pikkusormen välissä

nimi (n)
namn
  käsitteen pelkistetty verbaalinen kuvaus, sovittu nimitys. Nimet luokitellaan nimisanoihin eli substantiiveihin ja luonteensa mukaisesti siellä alaryhmiin.

nimiavaruus (n)
namnrymd
  formaalin kielen symboleja ryhmäksi sitova määritelmä, jonka sisältö voidaan ottaa käyttöön kokonaan tai nimi kerrallaan

nimike (n)
titel
  systemaattinen ja standardi tapa identifioida, koodata ja nimetä fyysinen tuote, tuotteen osa tai komponentti, materiaali tai palvelu

nimikilpailu (n)
namntävling
  kilpailu, jossa etsitään jollekin nimeä vastaanottamalla nimiehdotuksia ja valitsemalla niistä paras

nimipäivä (n)
nammsdag
  kalenterissa tietylle etunimelle omistettu päivä, jotka juontavat juurensa kirkon pyhimyskalenterista

nimismies (n)
länsman
  pitäjän luottamusmieheksi valittu talonpoika

nimittäin (adv)
nämligen, det vill säga
  sana, jota seuraa tarkennus edellä sanottuun

nimittäjä (n)
nämnare
  murtoluvussa jakoviivan alapuolella oleva luku tai lauseke

nimittää (v)
tillsätta, betitla
  antaa jollekin nimi tai nimitys; asettaa johonkin nimettyyn tehtävään
benämna
  kutsua jollakin nimellä.

nimiäiset (n)
namngivning
  tilaisuus, jossa uskonnottomalle henkilölle annetaan nimi

niobium (n)
niob
  eräs alkuaine

nipistää (v)
nypa, knipa, knipsa
  tavallisesti etusormella ja peukalolla puristaa jotakin pieneltä alalta joko kovaa, kipeästi tai yhteen taikka katki, irti tai erilleen

nippuside (n)
buntband
  muovinen kiinnike, jota käytetään sähköjohtojen niputtamiseen

nirso (adj)
kräsen, grätten
  (esim. ruoan suhteen) vaativa, valikoiva, turhantarkka

niska (n)
nacke
  kaulan takaosa; ruumiinosa selkäpuolella pään ja vartalon välillä

nissi (n)
nisch
  syvennys seinässä ikkunaa, uunia, patsasta t. koriste-esinettä varten

nisán (n)
nisán
  nisánkuu, nisán-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi adar- ja ijjár-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin maalis-huhtikuussa

nisäkäs (n)
däggdjur
  imettäväinen; selkäjänteisten nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläin, joka imettää poikasiaan

nisäkäslaji (n)
däggdjursart
  nisäkkäisiiin kuuluva eläinlaji

nitoja (n)
häftapparat
  (arkikieltä) nituri, nitomalaite

nitroselluloosa (n)
nitrocellulosa
  selluloosaa nitraamalla valmistettu herkästi syttyvä ja nopeasti palava iskuherkkä aine, jota käytetään mm. savuttoman ruudin valmistukseen

nivel (n)
led
  (anatomia) kahden toisiinsa liittyvän tukirangan osan liikkuva tai kiinteä liitos

nivelbussi (n)
ledbuss
  pitkä linja-auto, jonka runko ja kori on ohjattavuuden parantamiseksi jaettu osiin nivelrakenteella

niveljalkainen (n)
leddjur
  -pääjakson eläin

niveljalkaiset (n)
leddjur
  eläinkunnan suurin pääjakso,

nivelkierukka (n)
menisk
  polvinivelen välissä olevat kaksi C:n muotoista rustokappaletta ()

nivelmato (n)
ringmask
  -pääjakson jaokkeisia matoja

nivelnukke (n)
ledadocka
  pieni puusta valmistettu ihmisen tai eläimen muotoinen taiteilijan apuväline, jonka asentoja voi muuttaa nivelistä taivuttamalla

nivelpussi (n)
ledkapsel
  (anatomia) nivelonteloa ympäröivä pussi

nivelraitiovaunu (n)
ledspårvagn
  pitkä raitiovaunu, jonka runko ja kori on jaettu osiin nivelrakenteella

nivelside (n)
ledband, ligament
  säikeinen, runsaasti kollageenia sisältävä sidekudos, joka yhdistää kaksi nivelen liittämää luuta toisiinsa ja pitää niveltä koossa

niverävaahtera (n)
näverlönn
  pensaana ja pienenä puuna Keski-Euroopassa kasvava vaahteroiden sukuun () kuuluva vaahterakasvien laji () tai sen yksilö

nivunen (n)
ljumske
  symmetrisesti reisien sisäpuolilla jalan ja vartalon liittymäkohdassa sijaitseva myös nivusseuduksi kutsuttu alue, ihmisellä suoliluun etukärjen, häpyluun reunan, vatsan ja reiden väliin jäävä alue

njandža (n)
chichewa#Ruotsi
  Malawissa, Mosambikissa, Sambiassa ja Zimbabwessa puhuttava bantukieli (kielitunnus: nya)

noanimi (n)
noaord
  nimi, jota käytetään tabunimen sijasta; eräänlainen kiertoilmaus

nobelium (n)
nobelium
  eräs alkuaine

noidannuoli (n)
ryggskott
  äkillinen selkäkipu, tunnetaan myös latinankielisellä nimellä lumbago

noin (adv)
ungefär, cirka, omkring
  likimain, suunnilleen; lyhenne on n.

noita (n)
häxa, trollkvinna
  entisajan ei-kristillisiä ja siksi pahoiksi leimattuja tietäjiä ja magian, noituuden tai kansanlääkinnän harjoittajia

noja (n)
stöd
  jokin, jota vasten voi nojata

nojatuoli (n)
fåtölj, länstol
  suuri yl. pehmustettu tuoli, jossa on takana selkänoja ja istuinosan molemmin puolin käsinojat

nojautua (v)
stödja
  etsiä tai ottaa tukea, m. abstr.

noki (n)
sot
  epätäydellisestä palamisesta syntyvä hienojakoinen hiili

nokinen (adj)
sotig
  noen peittämä

nokka (n)
näbb
  linnun tai nokkaeläimen ulkoneva sarveisaineesta muodostunut leukaosa
pip
  astian laidassa oleva putki tai ulkonema, joka helpottaa nesteen kaatamista astiasta

nokkaeläimet (n)
kloakdjur
  eräs munivien nisäkkäiden alaluokkaan kuuluva nisäkäslahko ()

nokkaeläin (n)
kloakdjur
  mikä tahansa nokkaeläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

nokkahuilu (n)
blockflöjt
  soittimen päässä olevaan suukappaleeseen puhallettava huilu, päästä puhallettava huilu

nokkakala (n)
näppgädda, näbbgädda
  eräs nokkakaloihin kuuluva pitkä ja laiha kalalaji () tai sen yksilö

nokkakolari (n)
frontalkrock
  autojen törmääminen toisiinsa keulat edellä vastakkaisista suunnista

nokkasiili (n)
myrpiggsvin
  nokkaeläimiin kuuluva Australiassa ja Tasmaniassa elävä siiliä muistuttava eläin ()

nokkavalas (n)
näbbval
  nokkavalaiden heimoon () kuuluva valas

nokkonen (n)
brännässla, nässla
  isonokkonen, eräs runsastyppistä maata rakastava kasvi, joka tunnetaan siitä että sen lehdissä on poltetta aihettavia piikkejä ()

nokkosperhonen (n)
nässelfjäril
  tunnettu euraasialainen toukkana nokkosia syövä punaoranssi päiväperhonen

nokturno (n)
nocturne#Ruotsi
  yöllistä tunnelmaa kuvaava sävellysmuoto

nolla (n)
nolla
  nollan numero, numeromerkki 0
  joku joka on mitätön, arvoton, osaamaton tai kykenemätön

nolla (numeral)
noll, nolla
  luku 0; luku ennen yhtä; järjestyslukua nollas vastaava kardinaaliluku

nollas (numeral)
nollte
  numeroa nolla vastaava järjestysluku; erityisesti matematiikassa ja tietotekniikassa nollasta alkaen indeksoidun järjestetyn joukon ensimmäinen alkio

nollata (v)
nollställa
  asettaa nollaksi

nolostua (v)
bli flat, bli snopen, bli stukad
  tulla noloksi

nomadi (n)
nomad
  paimentolainen tai muu liikkuvaa elämää viettävä muttei karjaa kasvattava ihminen

nominaalimuoto (n)
infinitivform, nominalform
  infiniittimuoto, verbin nominin kaltainen taivutusmuoto, taipuu nominin tavoin.

nominatiivi (n)
nominativ
  nominin perusmuoto

nomini (n)
nomen
  sana, joka taipuu sijamuodoissa sekä yksikössä ja monikossa

nooni (n)
nona
  länsimaisessa säveljärjestelmässä oktaavin ja sekunnin (pieni 13 ja suuri 14 puolisävelaskeleen) laajuinen intervalli

noormarkkulainen (n)
norrmarkbo
  Pysyvästi Noormarkussa asuva henkilö.

nootti (n)
not
  valtion kirjallinen tiedonanto tai kysymys toiselle valtiolle

nopea (adj)
snabb, kvick, hastig, rask, rapp, snar
  sellainen, jolla on suuri nopeus

nopeasti (adv)
snabbt, fort, kvickt
  suurella nopeudella

nopeaälyinen (adj)
kvicktänkt, snabbtänkt
  nopeasti tajuava, nokkela

nopeus (n)
fart, snabbhet
  liikkeen määrä, paikan muutos tietyssä ajassa, vauhti
hastighet
  vektorisuure, joka ilmaisee liikkeen määrän ja suunnan; paikan muutos tietyssä ajassa, aikayksikössä kuljettu matka; yksikkö metriä sekunnissa (m/s)

nopeuslasku (n)
speedski
  urheilulaji, jossa pyritään rinnettä suksilla laskettaessa saavuttamaan mittauspisteiden välillä mahdollisimman suuri keskinopeus

nopeusmittari (n)
hastighetsmätare
  nopeutta mittaava laite, takometri

nopeusrajoitus (n)
hastighetsbegränsning
  tieosuudella suurin liikenteelle sallittu nopeus

noppa (n)
tärning
  peleissä ja leikeissä käytetty satunnaistuloksia antava viskeltävä, yleensä tahokas esine, tavallisimmillaan kuution muotoinen eli arpakuutio

noradrenaliini (n)
noradrenalin
  eräs keskushermoston välittäjäaine

norja (adj)
smidig
  notkea, taipuisa, vetreä (esiintyy eritoten runokielessä).

norja (n)
norska
  norjan kieli, Norjassa puhuttava taustaltaa germaanis-skandinaavinen kieli (kielitunnus: no)

norjalainen (adj)
norsk
  Norjasta peräisin oleva tai Norjaan liittyvä

norjalainen (n)
norrman, norska, Norge
  Norjan kansalainen

norjankielinen (adj)
noerskspråkig, norsk, norsktalande
  norjan kieltä puhuva, norjaa puhuva.
noerskspråkig, norsk
  norjaksi esitetty tai tapahtuva, norjan kielellä oleva.

norjanvuonohevonen (n)
fjordhäst
  eräs hevosrotu

norkko (n)
hänge
  velttolapakkoinen tähkää muistuttava puun riippuva kukinto

normaali (adj)
normal
  säännönmukainen, odotuksia vastaava, hyväksyttävä, tavanomainen

normaali (n)
normal
  suoraa tai tasoa vastaan kohtisuora suora tai vektori

normaalijakauma (n)
normalfördelning
  eräs jakauma, jossa sen vasemmalla ja oikealla puolella on saman verran alkioita ja alkiot keskittyvät keskiarvon ympärille symmetrisesti

normi (n)
norm
  sääntö, määräys, ohje, periaate, malli

norna (n)
norna
  jokin kolmesta kohtalonjumalattaresta skandinaavisessa mytologiassa

norni (n)
norn
  sammunut skandinaavinen kieli, jota puhuttiin Skotlannin pohjoispuolella sijaitsevilla Orkney- ja Shetlandsaarilla

norppa (n)
vikare
  pohjoisilla merialueilla ja reliktinä eräissä sisävesissä elävä hyljelaji ()

norsu (n)
elefant
  elefantti, suurin maalla elävä nisäkäs ()

norsueläin (n)
elefantdjur
  mikä tahansa norsueläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

norsunluu (n)
elfenben
  norsun syöksyhampaiden kova luu

norsunluumusta (n)
elfenbenssvart
  (kuvataide) sinertävän musta väriaine, jota alkuaan valmistettiin kuumentamalla ja jauhamalla norsunluisia tähteitä, sittemmin muuta luuainesta hiiltämällä

norsunluutorni (n)
elfenbenstorn
  todellisesta elämästä irrallaan oleva toimielin tai instituutio, joka usein pyrkii ohjaamaan, kritisoimaan tai muuten vaikuttamaan yhteiskunnan tai yhteisön toimintaan; organisaatiossa ylempänä olevista toimielimistä tai teoreetikoista käytetty halventava ilmaus

nostaa (v)
lyfta, höja
  siirtää tai laittaa ylemmäs; saada nousemaan ylös, ilmaan
taga upp
  kerätä sato maan alta
lätta
  (merenkulku) nostaa ankkuri
hissa
  (merenkulku) nostaa purjeet, levittää purjeet

nostalgia (n)
nostalgi
  menneen ikävöinti, kaiho ja haikeus

noste (n)
flytkraft
  Arkhimedeen lain mukaisesti nesteeseen tai kaasuun upotettuun kappaleeseen suoraan ylöspäin vaikuttava voima

nostokurki (n)
lyftkran
  kappaleiden nostamiseen ja siirtämiseen tarkoitettu kone

nostosilta (n)
klaffbro, lyftbro
  avattava silta, jonka kansi nousee koneiston avulla pystyyn niin, että silta-aukko vapautuu alusten kuljettavaksi

noteerata (v)
notera
  määrittää hinta pörssissä; olla kaupan pörssissä
uppmärksamma, observera
  panna merkille, huomioida

nouseminen (n)
uppstigning
  ylemmäksi tai ylemmälle tasolle siirtyminen

nousiaislainen (n)
nousiaisbo
  Pysyvästi Nousiaisissa asuva henkilö.

nousta (v)
stiga
  liikkua ylöspäin tai ylemmäs, kohota
lätta
  lähteä lentoon; kohota ilmaan tai ylöspäin

nousukas (n)
uppkomling
  henkilö, jonka varallisuus, yhteiskunnallinen asema tai maine on nopeassa ajassa huomattavasti kohentunut, mutta joka ei saa osakseen samaa kunnioitusta ja arvostusta kuin muut tässä asemassa olevat

noutaa (v)
apportera
  käydä hakemassa, hakea

noutopöytä (n)
buffé
  tarjoilutapa, jossa ruoat ja juomat haetaan erilliseltä pöydältä tai eri pöydiltä ja nautitaan muussa pöydässä; buffet, (arkikieltä) seisova pöytä

novelli (n)
novell
  lyhyehkö kaunokirjallinen kertomus

nudistileiri (n)
nudistläger
  alasti oleilevien ihmisten ulkosalla sijaitseva kokoontumispaikka

nuha (n)
snuva
  nenän limakalvojen tulehdus, joka aiheuttaa liman vuotamista nenästä

nuhakuume (n)
förkylning
  flunssa

nuhteettomuus (n)
oklanderlighet
  se, että on nuhteeton

nuija (n)
stridsklubba
  muinoin sodassa käytetty puinen lyömäase
klubba, ordförandeklubba
  kokouksen johtamiseen käytettävä merkinantoväline, puheenjohtajan nuija
biffklubba
  ruoanlaitossa käytettävä työkalu, lihanuija
idiot
  typerys

nuijapää (n)
grodyngel, yngel
  sammakkoeläinten vedessä elävä raajaton poikasvaihe

nukahtaa (v)
somna
  vaipua uneen

nukkanen (n)
slemhorn
  erityisesti Suomenkin metsissä tavattava

nukkehallitsija (n)
marionetthärskare, marionettregent
  toisten ohjeisiin suostuvainen heikkotahtoinen valtion ylimmän vallan käyttäjä

nukkehallitus (n)
marionettregering
  maan hallitus, jonka jäsenet ovat vieraan vallan valitsemia ja ohjailemia; marionettihallitus

nukkekoti (n)
dockskåp, dockhus
  pieni leikkitalo, jossa on pienoiskokoisia huonekaluja ja muita tavaroita; nukketalo

nukkepresidentti (n)
marionettpresident
  toisten ohjeisiin suostuvainen heikkotahtoinen valtionpäämies

nukkua (v)
sova
  olla unessa

nukkuja (n)
sovare
  henkilö, joka nukkuu

nukkumaanmenoaika (n)
läggdags, sängdags
  aika, jolloin mennään nukkumaan

nukkumalähiö (n)
sovstad
  lähiö, jossa ei ole työpaikkoja

nukkuva äänestäjä (n)
soffliggare
  äänioikeutettu henkilö, joka ei äänestänyt vaalissa; kuuluu nukkuvien puolueeseen

nukkuvien puolue (n)
soffliggarpartiet
  äänioikeutettu kansanosa, joka ei tavallisesti äänestä vaaleissa, mutta josta jotkut saattaisivat herätä äänestämään; jäsenet ovat nukkuvia äänestäjiä

nukleiinihappo (n)
nukleinsyra
  DNA tai RNA

nukleoni (n)
nukleon
  yhteisnimitys atomiytimen rakenneosille, protoneille ja neutroneille

nuku hyvin (interjection)
sov gott
  hyvän yön toivotus, vrt. hyvää yötä

nukutus (n)
narkos
  narkoosi; anestesiologinen kivunpoistomenetelmä; toimenpide, jossa anestesia-aineen avulla potilas saatetaan tiedottomaksi aistituntemusten lamaamiseksi

numeraali (n)
räkneord
  nomineihin kuuluva lukusana, joka voidaan ilmaista myös numeromerkein; jaetaan kahteen ryhmään, kardinaalilukuihin ja ordinaalilukuihin

numero (n)
siffra
  kirjoitusjärjestelmässä oleva tietyn lukusanan eli numeraalin esittämiseksi sovittu merkki, numeromerkki
nummer
  numeroin (1) tehty merkintä, joka kuvaa erilaisissa järjestelmissä asemaa, kokoa, osaa, sijaintia tai muuta yksilöintiä, usein kirjainten yhteydessä käytetty symboli
  ohjelmanumero, esitys

numeroida (v)
numrera
  antaa numerot joillekin, lisätä numero tai numeroita joihonkin, merkitä numeroin

numismaatikko (n)
numismatiker
  henkilö joka harjoittaa tai harrastaa numismatiikkaa

numismatiikka (n)
numismatik
  historian tutkimusta tukeva erityisesti metallirahoja, mutta myös muita maksuvälineitä ja mitaleja käsittelevä tiede

nummikellokanerva (n)
klockljung
  kellokanervien sukuun kuuluva kasvi

nummikirvinen (n)
fältpiplärka
  eräs Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa elävä varpuslintu

nummikuisma (n)
praktmansblod
  kuismien sukuun kuuluva kasvi

nummitatti (n)
örsopp
  syötäväksi kelpaava sienilaji,

nunna (n)
nunna
  uskonnollisen sääntökunnan jäsen ja luostarilupauksen tehnyt nainen
  lintulajin edustaja
barrskogsnunna
  perhoslajin edustaja
nunneört
  -suvun lemmikkikasvi

nuo (pronoun)
de där
  jotkin, joita puhuja osoittaa

nuohooja (n)
sotare
  savupiippuja ja tulisijoja työkseen puhdistava henkilö

nuokkuhelmikkä (n)
bergslok
  Suomenkin luonnossa esiintyvä helmiköiden sukuun kuuluva kasvi

nuokkukohokki (n)
backglim
  kohokkien sukuun kuuluva kasvi

nuokkurikko (n)
knoppbräcka
  rikkojen sukuun kuuluva kasvi

nuoli (n)
pil
  teräväkärkinen, jousessa käytettävä ammus

nuolijuuri (n)
arrowrot
  eräs trooppinen kasvi, jonka juurimukuloista valmistetaan arrowjuurijauhoa

nuolityvinen (adj)
pillik
  (lehdestä) jonka tyvessä on kaksi terävää varrensuuntaista väkästä

nuolla (v)
slicka
  kosketella kielellään

nuori (adj)
ung
  sellainen, jolla on alhainen ikä tai, jolla on vähäinen määrä elettyjä vuosia. Hyvin nuoria saatetaan kutsua pieniksi, eikä aina koon mukaan.

nuoruus (n)
ungdom
  ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä, aika jolloin ihminen on nuori

nuotankives (n)
notsänka
  verkonpaino

nuotio (n)
lägereld
  avoimeen paikkaan ilman kiinteätä tulisijaa sytytetty kontrolloitu, pienehkö tuli

nuotta (n)
not
  kookas kalanpyydys, havaksesta, painollisista alapuolisista ja kohollisista yläpuolisista paulaköysistä ja vetoköysistä muodostuva saartopyydys

nuottaruoho (n)
notblomster
  lobelioiden sukuun kuuluva kasvi

nuotti (n)
not
  musiikin kirjallisessa muistiin merkitsemisessä käytettävä symboli, joka osoittaa sävelen korkeuden ja sävelen keston annetussa tempossa

nuottiavain (n)
klav
  nuottiviivaston merkki, joka ilmoittaa viivaston perussävelkorkeuden

nuppineula (n)
knappnål
  kiinnittämiseen käytettävä neula, jossa on nuppi helpottamassa painamista ja vetämistä

nuppu (n)
knopp
  kukkakasvin avautumaton kukka

nurinkurisesti (adv)
bakvänt, förvänt
  nurinkurisella tavalla

nurmiherkkusieni (n)
ängschampinjon
  valkoinen ruohikoissa, nurmikoilla ja niityillä viihtyvä valkoinen herkkusienilaji ()

nurmikka (n)
gröe
  mikä tahansa nurmikoiden sukuun () kuuluva heinäkasvien laji tai sellaisen yksilö

nurmilaukka (n)
backlök
  Suomenkin luonnossa esiintyvä laukkojen sukuun kuuluva kasvi

nurminata (n)
ängssvingel
  natojen sukuun kuuluva ruohokasvien laji () tai sen yksilö

nurmipuntarpää (n)
ängskavle
  eräs puntarpäihin kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

nurmitähkiö (n)
timotej
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tähkiöiden sukuun kuuluva kasvi

nussia (v)
knulla, pippa
  naida, harrastaa seksiä

nutria (n)
sumpbäver
  rämemajava (), eräs jyrsijöihin kuuluva nisäkäslaji tai sen yksilö
#Ruotsi
  edellisestä saatava turkis

nutrigenomiikka (n)
nutrigenomik
  ravitsemustieteisiin kuuluva tieteenala, joka tutkii genomin vuorovaikutusta ravitsemuksen kanssa

nuttura (n)
hårknut
  niskaan tai päälaelle yhteenkootut hiukset

nuubialainen (adj)
nubisk
  Nubiaan liittyvä, sieltä peräisin oleva

nuudeli (n)
nudel
  eräs nauhamainen pastatyyppi

nuuhkia (v)
snusa
  haistella vetäen ilmaa nenäänsä toistuvina lyhyinä nuuhkaisuina

nuuska (n)
snus
  suussa ylä- tai alahuulen alla käytettävä tupakkatuote, jonka nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta

nuuskarasia (n)
snusdosa
  rasia, joka on tarkoitettu nuuskan säilyttämiseen

nuuskata (v)
snusa
  käyttää nuuskaa

nuuskia (v)
snusa
  (eläimestä) haistella
snoka
  pyrkiä saamaan tietoonsa toisten asioita, vakoilla

nuutata (v)
big
  varustaa taiveuralla, tehdä taiveura eli nuuttaus

nyanssi (n)
nyans
  vivahde, vivahdus

nykyaikainen (adj)
modern
  sellainen, joka tai mikä kuluu nykyaikaan ja on siihen mukautunut

nykyinen (adj)
nuvarande
  sellainen, joka on olemassa tai vallitsee parhaillaan; tällä hetkellä oleva, tämänhetkinen

nykyisin (adv)
nuförtiden, numera
  nykyisenä aikana

nykytaide (n)
modern konst
  oman aikakautemme uutta taidetta

nykyään (adv)
nuförtiden
  näinä aikoina, nykyisin

nykäys (n)
ryck
  kiihtyvyyden muutos; paikkavektorin kolmas aikaderivaatta

nymfi (n)
nymf
  kreikkalaisen mytologian luonnonhengetär, johonkin paikkaan tai maanmuotoon liittyvä jumalolento

nyrjähtää (v)
stuka
  (nivelestä) mennä sijoiltaan niin, että liikkuvuuden normaali yläraja ylittyy, jolloin nivelsiteet venyvät ja tavallisesti jonkin verran repeävät

nyrkkeilijä (n)
boxare
  henkilö, joka harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeilijännenä (n)
boxarnäsa
  satulanenä

nyrkkeily (n)
boxning
  kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ottelijaa yrittävät lyödä toisiaan pehmustetuilla hanskoilla suojatuilla nyrkeillään

nyrkkeilykehä (n)
ring
  köysien rajaama 6×6 metrin neliön muotoinen kenttä, jossa nyrkkeilyottelu käydään

nyrkki (n)
knytnäve
  käsi, jonka sormet on puristettu suppuun vasten kämmentä

nyrkkisääntö (n)
tumregel
  sääntö, joka yleensä toimii tai pitää paikkansa

nystysilmäruoho (n)
ögontröst
  silmäruohojen sukuun kuuluva kasvi

nyt (adv)
nu
  parhaillaan, parasta aikaa, juuri puhehetkellä

nyyttikestit (n)
knytkalas
  ateria, joka koostuu vieraiden tuomista ruoista

nyökätä (v)
nicka
  heilauttaa päätään siten, että leuka käväisee lähellä rintaa tyypillisesti myönteisen vastauksen tai tervehdyksen merkiksi

näennäinen (adj)
skenbar
  sellainen, mikä vaikuttaa joltakin olematta sitä todellisuudessa

nähdä (v)
se
  aistia näköaistin avulla, kyetä erottamaan silmillään
  ymmärtää, tajuta
möta
  tehdä näköhavainto, havaita

nähdään (interjection)
vi ses
  erottaessa käytettävä hyvästely, uudelleentapaamiseen viittaava

nähtävyys (n)
sevärdhet
  näkemisen tai vierailun arvoisena pidetty paikka, rakennus, muistomerkki tmv.

näin (adv)
så, så här
  tällä tavalla, tähän tapaan

näkemiin (interjection)
hej då, adjö
  hyvästeltäessä käytettävä muodollinen ilmaus, jonka käyttöön liittyy oletus, että puhuja ja hyvästeltävä joskus tulevaisuudessa jälleen näkevät toisensa

näkkileipä (n)
knäckebröd
  kovaa kuivattua litteää rukiista valmistettua leipää

näky (n)
villa
  kuviteltu tai aivoissa olevan fyysisen ongelman aiheuttama harhakuva
utsikt, vy
  vaikuttava näkymä; visuaalisesti tai muuten mielenkiintoa herättävä kohde, jonka voi nähdä
apokalyps, bebådelse, uppenbarelse, uppenbarelse syn
  unessa tai hurmostilassa nähty uskonnollinen ilmestys

näkyvä (adj)
synlig, synbar
  sellainen, joka on näkökyvyn avulla havaittavissa

näköaisti (n)
syn, synsinne
  (fysiologia) näkö, näköelimen toimintaan perustuva aisti, alkeellisimmillaan kyky havaita valoa

näköispainos (n)
faksimilupplaga
  vanhasta teoksesta otettu tekstin että ulkoasun puolesta alkuperäisen kaltainen painos, replika

näkötorni (n)
utsiktstorn
  tornimainen rakennus, joka on rakennettu maisemien katselua varten

nälkä (n)
hunger, svält
  ruumiillinen tuntemus, että tarvitsee ruokaa; näläntunne

nälkäinen (adj)
hungrig, svulten
  sellainen, jolla on nälkä

nälänhätä (n)
hungersnöd, svält
  vallitseva ruoan äärimmäinen niukkuus, mikä johtaa aliravitsemukseen ja siihen, että kaikille ei ole saatavissa tarpeeksi ravintoa hengissä pysymiseksi

nänni (n)
bröstvårta
  nisäkkään pyöreä ja ulkoneva nysty, jonka kärkeen maitotiehyt avautuu

nännipiha (n)
vårtgård
  areola; rinnan kärkiosassa väriltään tummempi, pyöreä alue, jonka keskellä nänni sijaitsee

näppituntuma (n)
fingertoppskänsla
  aavistus, arvaus, intuitio

näppäimistö (n)
tangentbord, knappsats
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä

näreikkö (n)
granskog, ungt granbestånd
  (metsätalous) nuoria kuusia kasvava metsikkö tai metsälö; nuori kuusikko

närhi (n)
nötskrika
  värikäs varislintu ()

närpiöläinen (n)
närpesbo
  Pysyvästi Närpiössa asuva henkilö.

närvänä (n)
dvärgfingerört
  (erityisesti) närvänöiden sukuun kuuluva tunturinärvänä ()

näsiä (n)
tibast
  aikaisin keväällä kukkiva pensas, joka tuottaa myrkyllisiä marjoja ()

nätkelmä (n)
vial
  mikä tahansa nätkelmien () sukuun kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

nätkelmät (n)
vialer
  yksi hernekasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

näyte (n)
sampel
  jostain otettu pala tai osuus, otos, erityisesti tutkimustarkoituksia varten

näyteikkuna (n)
skyltfönster
  mainospaikkana käytettävä ikkuna

näytelmä (n)
pjäs, skådespel, drama
  vuoropuheluihin perustuva, tavallisesti näyttämöllä esitettäväksi tarkoitettu kirjallisen tekstin muoto; draamaan perustuva teatteriesitys

näytteenotto (n)
provtagning
  yhteen tapaukseen keskittyvä tai laaja organisoitu lääketieteelliseen tarpeeseen tapahtuva näytteiden kerääminen

näytteillepano (n)
utställande, exposition
  katseltavaksi asettaminen, nähtäväksi sijoittaminen

näytteleminen (n)
spel
  omista lähtökohdista ja olemuksesta toisen tuntevan, kokevan ja toimivan hahmon tai henkilön luomista

näyttelijä (n)
skådespelare, aktör, aktris
  henkilö joka näyttelee jotain roolia työkseen

näyttelijätär (n)
skådespelerska, aktris
  naispuolinen näyttelijä

näyttäminen (n)
visning
  näyttää-verbistä muodostettu teonnimi

näyttämö (n)
scen
  esiintymislava, jolla teatterin näyttelijät esiintyvät

näyttämömestari (n)
inspicient
  teatterin teknisiä töitä näyttämöllä ja työpajalla johtava henkilö

näyttää (v)
se ut
  olla jonkin näköinen
verka
  vaikuttaa joltakin
visa
  antaa jonkun nähtäväksi, esitellä

näyttö (n)
bildskärm
  näyttölaite; kuvaa näyttävä elektroninen laite

näytönohjain (n)
grafikkort
  tietokoneen komponentti, joka piirtää grafiikan tietokoneen näytölle

näytösoikeudenkäynti (n)
skenrättegång
  hyvin julkinen oikeudenkäynti, jossa oikeuslaitos on päättänyt syytetyn syylliseksi jo ennen oikeudenkäyntiä

näätä (n)
mård, trädmård
  mäntynäätä, näätäeläimiin kuuluva petonisäkäs (), jota metsästetään turkiksiksi
mård
  mon. näätäeläimiin kuuluva suku (Martes)

näätäeläin (n)
mårddjur
  petoeläimiin kuuluvan näätäeläinten heimon () laji

nöyryys (n)
ödmjukhet
  sopeutuvaisuus, kuuliaisuus, tottelevaisuus

nöyryyttää (v)
förödmjuka
  alistaa julkisesti ja tahdon vastaisesti

nöyryytysryöstö (n)
förnedringsrån
  atomistiseen kulttuuriin kuuluvan henkilön kokemaa häviämistä, kun tiukemman familismin kulttuurista tuleva henkilö aistii atomisoituneen yksilön helpoksi uhriksi, jolla ei ole turvanaan ja puolesta kostamassa sukua, klaania, veljiä ja serkkuja kuten tekijällä; myös tekijän kulttuurin tiukan familismin sääntöjä rikkovien väärinkäyttäytyvien miesten ("homo", jolla tarkoitetaan hissukkaa) ja väärinkäyttäytyvien naisten ("huora", jolla tarkoitetaan itsenäisiä päätöksiä tekevää) vainoa

nöyrä (adj)
ödmjuk
  sellainen jota luonnehtii ylpeyden ja itsekorostuksen puuttuminen ja myöntyväinen vaatimattomuus

obdusoida (v)
obducera
  tehdä ruumiinavaus eli obduktio

obeliski (n)
obelisk
  yhdestä kivestä veistetty, pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu on pyramidin muotoinen

objekti (n)
objekt
  esine, olio

objektiivi (n)
objektiv
  (optiikka) linssi tai linssiyhdistelmä, joka toimii kuvanmuodostajana erilaisissa optisissa kojeissa
  joidenkin kielten kieliopillinen lauseenjäsen

objektiivilinssi (n)
objektivlins
  (optiikka) linssiyhdistelmän osana tai itsenäisesti objektiivina toimiva linssi

objektiivisuus (n)
objektivitet
  henkilökohtaisesta näkemyksestä tai asenteesta riippumaton katsanto

obligaatio (n)
obligation
  valtion ottaman obligaatiolainan osavelkakirja, tietynlainen joukkovelkakirja

oboli (n)
obol
  hopea- tai pronssiraha, kuudesosa muinaisesta drakmasta

observatorio (n)
observatorium
  havaintoasema, jossa seurataan tähtiä ja muita taivaankappaleita, yleensä teleskoopin avulla

odiöösi (adj)
anskrämlig
  vihattava, vastenmielinen

odottaa (v)
vänta
  olla varautunut jonkin tuloon tai tapahtumiseen
  pysyä jossakin paikassa ja pidättäytyä tekemästä muuta, kunnes jokin tulossa oleva asia tapahtuu

odottamaton (adj)
oväntad
  täysin äkillinen, tai äkillisesti tapahtuva; sellainen, jota ei oltu osattu odottaa

odottaminen (n)
väntande
  vaihtelevan kestoinen odotuksen tapahtuma

odottava (adj)
väntande
  sellainen, joka odottaa, odottamassa oleva

odotus (n)
väntan
  odottaminen

odotusarvo (n)
väntevärde
  (matematiikka) erityisesti stokastiikassa ja todennäköisyyslaskennassa määritelty satunnaismuuttujan jakauman painopiste

odotushuone (n)
väntrum
  yleisölle tarkoitetun vastaanoton eteistilan ja vastaanoton välille sijoitettu huonetila

offsetpaino (n)
offsettryck
  painomenetelmä, jossa väri siirretään painopinnalta kumitelalle ja siitä edelleen painettavalle pinnalle

oftalmofobia (n)
oftalmofobi
  sairaalloinen tuijotetuksi joutumisen kammo

oftalmoskooppi (n)
oftalmoskop
  laite, jolla tähystetään silmät; silmäpeili

ogonek (n)
svans, ogonek
  (typografia) kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää oikealle suunnatulta koukulta: [ ˛ ], ”häntä”; esimerkiksi puolan sanassa Wałęsa. Useissa kielissä käytetty nasaaliäänteen merkkinä. Liettuassa nykyisin pitkän äänteen merkki (ą, ę, į, ų).

oheinen (adj)
bifogad
  mukana oleva, mukaan liitetty; viereinen, vieressä oleva

oheislaite (n)
kringutrustning
  tietokoneeseen kytkettävä ulkoinen laite, joka kommunikoi tietokoneen kanssa, usein syöttö- tai tulostuslaite, tietoliikennelaite tai massamuisti

ohella (postposition)
förutom, jämte, vid sidan av
  lisäksi, samanaikaisesti jonkin muun toiminnan kanssa

ohimo (n)
tinning
  silmäkulman takainen alue pään sivulla, anatomiassa tempus

ohituskaista (n)
omkörningsfil
  moottoritien kaista, joka on tarkoitettu hitaampien ajoneuvojen ohittamiseen

ohitusleikkaus (n)
bypassoperation
  leikkaus, jossa ohitetaan sydämen sepelvaltimo

ohjaaja (n)
regissör
  henkilö, joka vastaa tuotannossa teoksen taiteellisesta ilmaisusta; elokuvaohjaaja, teatteriohjaaja
ledare
  jotain toimintaa kuten leikkiä, opetusta tai liikuntaa valvova ja ohjaava henkilö
vägledare
  henkilö joka neuvoo ja suuntaa johonkin

ohjaamo (n)
förarhytt
  huone tai tila, josta ohjataan kulkuvälinettä tai jotain muuta konetta

ohjaus (n)
regi
  teoksen taiteellisesta ilmaisusta vastaaminen

ohjauskorko (n)
styrränta
  keskuspankin määräämä korkotaso, jolla se lainaa rahan pankeille, ja joka siten vaikuttaa markkinakorkoihin ja talouteen

ohjaustanko (n)
styre
  osa, jolla polkupyörää, moottoripyörää, moottorikelkkaa tai eräitä lentokonetyyppejä ohjataan: yksinkertaisimmillaan pelkkä manuaalisesti käännettävä putki, kehittyneimmillään kulkuvälineen muuhun tekniikkaan pitkälti integroitu elektromekaaninen laite

ohje (n)
anvisning
  neuvo, miten pitää toimia

ohjelmamusiikki (n)
programmusik
  soitinmusiikki, jolla halutaan välittää kuulijalle musiikin ulkopuolisia mielleyhtymiä tai tunnelmaa esimerkiksi sävellyksen nimellä tai viittauksella johonkin tarinaan tai maalaukseen

ohjelmoija (n)
programmerare
  henkilö, joka ohjelmoi tietokoneita ammatikseen jollakin ohjelmointikielellä; tietokoneohjelmoija

ohjelmointikieli (n)
programmeringsspråk
  keinotekoinen kieli, jota käytetään mm. tietokoneohjelmien tekemiseen eli ohjelmoimiseen

ohjelmointivirhe (n)
bugg
  tietokoneohjelman lähdekoodissa oleva virhe. Virheet jaetaan kahteen pääluokkaan: syntaksivirheet ja semanttiset virheet

ohjus (n)
robot
  aktiivisesti ohjattu tai maaliin hakeutuva raketti- tai suihkumoottorilla varustettu ase

ohjuskilpi (n)
missilsköld, robotsköld
  ohjuksiin perustuvan puolustusjärjestelmän aikaansaama suoja

ohmi (n)
ohm
  resistanssin (sähköisen vastuksen) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Ω)

ohra (n)
korn
  pelto-ohra, ohrien suvun monimuotoinen viljalaji (), jonka kukinto on tähkä, johon jyvät muodostuvat

ohut (adj)
tunn
  paksuudeltaan tai vahvuudeltaan vähäinen

ohutsuoli (n)
tunntarm
  mahalaukun mahaportista paksusuoleen ulottuva suolen ensimmäinen osa

oidipaalinen (adj)
oidipal
  psykoanalyyttisessä teoriassa oidipuskompleksin leimaamaan psykoseksuaaliseen kehitysvaiheeseen liittyvä tai kuuluva

oikaista (v)
rätta, rätta till
  korjata virheellinen käsitys tai tapa
gena
  kulkea tavallista suorempaa tai nopeampaa reittiä

oikaisuvaatimus (n)
omprövningsbegäran
  muutoksenhakukeino, jota käytetään ennen kuin asiassa voidaan valittaa tuomioistuimeen

oikea (adj)
rätt, äkta
  aito, todellinen, ei väärä
höger
  oikeanpuoleinen, oikealla puolella oleva; ei vasen

oikeakätinen (n)
högerhänt
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti oikeaa kättään

oikealle (adv)
till höger
  joku henkilö tai esine menee oikealle

oikeastaan (adv)
egentligen
  itse asiassa, tosiasiallisesti

oikeudellinen (adj)
juridiciell, rättslig
  oikeuteen liittyvä

oikeudenkäynti (n)
rättegång
  laissa säännelty menettely, jossa tuomioistuin ratkaisee, mikä yksittäisessä asiassa on lainmukaista

oikeudenkäyntiavustaja (n)
rättegångsbiträde
  henkilö, joka esiintyy päämiehensä rinnalla ja avustaa tätä oikeudenkäynnissä

oikeudenmukainen (adj)
rättvis
  yleistä oikeuskäsitystä, oikeudentuntoa vastaava; sellainen, jossa samassa asemassa olevia kohdellaan samalla tavalla

oikeudenmukaisuus (n)
rättvisa, rättmätighet
  yleistä oikeuskäsitystä vastaava teko tai toimi; samassa asemassa olevien kohtelu samalla tavalla

oikeus (n)
rätt
  tietynlainen lainkäytön järjestelmä periaatteineen

oikeushenkilö (n)
juridisk person
  kahden tai useamman henkilön muodostama yritys tai yhteisö tai valtio, jolla on oikeuksia ja velvollisuuksia, joka voi tehdä oikeustoimia ja joka voi panna oikeusjutun vireille jotakuta vastaan tai joka voidaan haastaa oikeuteen; joka voi olla oikeusjutun osapuoli

oikeusjuttu (n)
process, rättegång
  tuomioistuimen ratkaistavaksi joutunut asia

oikeuslaitos (n)
rättsväsen
  tuomiovaltaa käyttävät toimielimet; valtiovaltaa käyttävät toimielimet, joilla on oikeus päättää siitä, miten lakeja tulee soveltaa

oikeusministeri (n)
justitieminister
  valtioneuvoston jäsen, joka johtaa Suomen oikeusministeriötä

oikeusperuste (n)
rättsgrund, rättslig grund
  oikeustoimen peruste, jolla pyritään saamaan aikaan oikeusseuraamus

oikeusriita (n)
rättstvist
  tuomioistuimessa tai välimiesoikeudessa ratkaistava erimielisyys

oikeussubjekti (n)
rättssubjekt
  luonnollinen henkilö tai useamman ihmisen muodostama yritys, valtio tai muu yhteisö eli oikeushenkilö, jolla on subjektiivisia oikeuksia ja velvollisuuksia, joka voi tehdä oikeustoimia ja joka voi panna oikeusjutun vireille toista oikeussubjektia vastaan, tai joka voidaan haastaa oikeuteen; joka voi olla oikeusjutun osapuoli

oikeustalo (n)
justitiehus, tingshus
  rakennus, jossa sijaitsee käräjäoikeus tai muita oikeusasteita

oikeustoimi (n)
rättshandling
  tahdonilmaisu, jolla perustetaan, muutetaan, siirretään tai kumotaan jonkun/jonkin oikeussubjektin oikeus johonkin

oikeustulkki (n)
rättstolk
  oikeudenkäyntiin osallistuva, lakimiestutkinnon suorittanut henkilö, joka avustaa asianosaisen ja tuomarin välistä kanssakäymistä kääntämällä eri kielillä käytäviä keskusteluja.

oikeusturva (n)
rättsskydd
  oikeussubjektin mahdollisuus saada asiansa käsitellyksi oikeudenmukaisesti tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa

oikeusvaltio (n)
rättsstat
  saksalaisperäinen ajatus valtiosta, jossa kansalaista julkisen vallan toiminnan kohteena suojaavat kirjoitetut lait ja perustuslakiin kirjatut perusoikeudet

oikku (n)
nyck, kapris
  äkillinen halu tai mielenmuutos; mielijohde, päähänpisto

oikosulku (n)
kortslutning
  jännitteisen suljetun virtapiirin tila, jossa kuormana oleva virtapiiri on lähes vastukseton eli piirin resistiivinen impedanssi on hyvin pieni

oire (n)
symptom, symtom
  enteellinen merkki sairaudesta tai taudista, taudin tunnistamiseen käytettävä merkki, tunnusmerkki

oireyhtymä (n)
syndrom
  samanaikaisesti esiintyvien oireiden kokonaisuus; syndrooma

oja (n)
dike
  maahan kaivettu ura pintavesien pois johtamista tai maanalaisen johdon sijoittamista varten

ojakellukka (n)
humleblomster
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kellukkojen sukuun kuuluva kasvi

ojakärsämö (n)
vitpytta
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kärsämöiden sukuun kuuluva kasvi

ojaleinikki (n)
ältgräs
  leinikkien sukuun kuuluva kasvi

ojankaivaja (n)
dikare, dikesgrävare
  maahan vettä poistavia uomia tekevä henkilö

ojapiilu (n)
dikesbila
  ojan reunoilla olevien juurien katkaisuun käytetty ohut- ja leveäteräinen kirves kaivettaessa lapiolla ojia suolle

ojasorsimo (n)
mannagräs
  sorsimoiden sukuun kuuluva kasvi

ojatädyke (n)
bäckgröna
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi

ojavesitähti (n)
vårlonke
  vesitähtien sukuun kuuluva kasvi

oka (n)
tagg
  kasvin piikki, oas

okakruunuohdake (n)
ulltistel
  yksi asterikasveihin kuuluvan kruunuohdakkeiden suvun lajeista () tai sen yksilö

okariina (n)
okarina
  umpinainen puhallinsoitin, tyypiltään astiahuilu

okasirkka (n)
torngräshoppa
  eräs heinäsirkkojen sukulaisheimo ()

oksa (n)
gren kvist
  puuvartisen kasvin, puun tai pensaan, rungosta eroava haara tai haarauma, jossa lehdet ja kukat kasvavat

oksaalihappo (n)
oxalsyra
  yksinkertaisin dikarboksyylihappo, kemiallinen kaava on C₂H₂O₄

oksainen (adj)
kvistig, kvistrik
  sellainen, jossa on oksia

oksentaa (v)
spy, kräkas
  kokea fysiologinen reaktio, joka poistaa vatsan sisältöä voimallisesti suun kautta (tekijän tahdosta riippumattomana refleksina tai siten, että tekijä itse edesauttaa sitä)

oksete (n)
kräkmedel
  oksentamisen aikaansaava lääkeaine

oksidentti (n)
Occidenten, Västerlandet, västvärlden
  länsimaailma, länsimaat, länsi, Länsi, läntinen maailma

oksidi (n)
oxid
  oksidi-ioni, hapen anioni O2-

oksitaani (n)
occitanska
  romaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Ranskassa ja jonkin verran Italiassa ja Espanjassa (Kielitunnus: oc )

oksymoron (n)
oxymoron
  kielellinen ilmaus, jonka sisältämien sanojen merkityksien välillä on ainakin näennäinen ristiriita

oktaavi (n)
oktav
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kahdeksan sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas oktaavi on 12 puolisävelaskelta

okulaari (n)
okular
  (optiikka) optisten kojeiden käyttäjän silmää lähinnä oleva linssi tai linssijärjestelmä, jonka kautta tavallisesti katsellaan objektiivin muodostamaa kuvaa

olas (n)
styrränna
  pituussuuntainen uurros suksen pohjassa; tarkoitus on antaa sukselle suuntavakautta

ole hyvä (interjection)
varsågod, varsågoda
  annettaessa jotakin lausuttava kohteliaisuus
  vastaus kiitokseen
  pyydettäessä lausuttava kohteliaisuus

oleilla (v)
vistas
  () olla, oleskella

olemassaolo (n)
existens, tillvaro, förefintlighet
  se että on olemassa, oleminen

olematon (adj)
obefintlig
  joka on erittäin vähäinen tai jota ei ole oikeasti olemassa

olemus (n)
essens
  se, miltä joku tai jokin ulkopuolisen silmin näyttää tai vaikuttaa

olento (n)
varelse
  erillinen elävä olio t. kuvitteellinen hahmo

oleskella (v)
vistas
  olla, viettää aikaansa jossakin paikassa, oleilla

oleskelulupa (n)
uppehållstillstånd
  ulkomaalaiselle myönnetty lupa oleskella maassa

olettaa (v)
anta
  pitää todennäköisenä päättelyn perusteella
  valita tarkastelun lähtökohdaksi

oleva (adj)
förhandvarande
  sellainen, joka on parhaillaan, joka ilmenee

olevainen (n)
allt skapat, allt som fins till, vara, varande
  (ontologia) kaikki oleva, todellisuus

oliivi (n)
oliv
  öljyoliivi, oliivipuu eli öljypuu (), aina vihanta puu
  oliivipuun hedelmä, luumarja

oliivinvihreä (adj)
olivgrön
  vihreän oliivin värinen, harmaan vihreä

oliivipuu (n)
olivträd
  öljypuu, Välimeren alueella kasvatettava puu, joka tuottaa oliiveja

oliiviöljy (n)
olivolja
  öljypuun luumarjoista saatu öljy, jota käytetään ruoanvalmistuksessa

olinpaikka (n)
uppehållsplats
  paikka, jossa on; sijainti, olopaikka

olka (n)
axel
  olkapään ja kaulan välinen vartalon osa

olkakulma (n)
skuldervinkel
  bastionin siiven ja kyljen välinen kulma

olkalihas (n)
brachialis
  kyynärniveltä koukistava lihas (lat. musculus brachialis), joka sijaitsee hauiksen alla

olkapää (n)
skuldra
  kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä

olkavarsi (n)
överarm
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa

olki (n)
halm
  heinäkasvien, tyypillisesti viljan, kuivunut suora korsi puinnin jälkeen

olkipukki (n)
julbock
  oljesta tehty vuohipukkia muistuttava, yleensä pienehkö joulukoriste

olla (v)
vara
  sisältää sama ominaisuus kuin jk, vastata identtisesti jtk (väliaikaisesti tai pysyvästi)
  muodostaa osa todellisuudesta , pitää hallussaan jtk paikkaa (väliaikaisesti tai pysyvästi)
finnas
  muodostaa eksistentiaalilauseen ("jossakin on jotakin" -tyyppisen lauseen)
ha
  (adess. + y. 3. p. + nominatiivi/partitiivi/akkusatiivi) sana, jolla ilmaistaan omistusta

olla nimeltään (v)
heta
  yl. henkilöstä, jolla on kasteessa saatu tai muuten nimettynä vakiintunut nimi

olla väärässä (v)
fel
  uskoa jonkin epätoden todenperäisyyteen

ollenkaan (adv)
alls
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

olmeekki (n)
olmek
  olmeekit Meksikonlahden rannalla, Keski-Amerikassa elänyt muinainen, atsteekkeja edeltänyt kansa

olohuone (n)
vardagsrum
  asunnon vapaa-ajan oleskeluun tarkoitettu ja kalustettu huone

olomuoto (n)
aggregationsform, aggregationstillstånd
  materian tila, joiksi perinteisesti luetaan kiinteä, neste ja kaasu

olosuhteet (n)
omständighet, förhållande
  olot

oluenpanija (n)
bryggare
  panimotoiminnan harjoittaja

olut (n)
öl
  viljasta, tavallisesti ohrasta, käyttämällä valmistettu alkoholijuoma

olutkori (n)
ölback
  olutpullojen kuljetus- ja säilytyskori, Suomessa 24 pullon vetoinen

olutlasi (n)
ölglas
  juomalasi, joka on tarkoitettu oluen juomiseen
öl, ölglas
  lasillinen olutta

olutpullo (n)
ölflaska
  pullo, jossa on olutta tai on ollut olutta; oluen vähittäismyynnissä käytetty lasipullo, perinteisesti 1/3 litran vetoinen ruskea

olutteltta (n)
öltält
  joidenkin tapahtumien yhteyteen pystytetty teltta jossa on oluen anniskeluoikeus

oluttölkki (n)
ölburk
  tyypillisesti kolmannes- tai puolen litran metallitölkki; oluen vähittäismyyntipakkaus

olympia- (adj)
olympisk
  olympialaisiin liittyvä, olympialaisissa oleva

olympiakylä (n)
olympiaby, olympisk by
  olympialaisia varten rakennettu asuinalue urheilijoille ja muulle henkilökunnalle

olympialaiset (n)
olympisk spel
  joka neljäs vuosi järjestettävä maailmanlaajuinen urheilutapahtuma

olympialaji (n)
olympiagren
  olympialaisissa kilpailtava urheilulaji

olympiamitali (n)
olympisk medalj
  olympialaisissa voitettu mitali

olympiamitalisti (n)
olympisk medaljör
  olympialaisissa mitalilla palkittu

oma (adj)
egen
  jonkun omistama

omaisuus (n)
egendom, ägodel
  asiat joihin henkilöllä on omistusoikeus: jonkun omistamat varat, tavarat ja kiinteä omaisuus

omakotitalo (n)
enfamiljshus, egnahemhus, villa
  yhden perheen asumiskäytössä oleva rakennus tontteineen

omankädenoikeus (n)
egenhandsrätt
  lain ottaminen omiin käsiin ilman virkavaltaa

omaperäinen (adj)
originell
  omintakeinen, persoonallinen

omapäisyys (n)
egensinnighet
  se, että on omapäinen

omatunto (n)
samvete
  ihmisen sisäinen käsitys oikeasta ja väärästä

omena (n)
äpple
  omenapuussa kasvava pyöreä hedelmä, kasvitieteellisesti epähedelmä, jonka ulkonäkö vaihtelee lajikkeittain

omenahappo (n)
äppelsyra
  veteen ja alkoholiin hyvin liukeneva dikarboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste

omenapiirakka (n)
äppelpaj
  piirakka, jonka täytteenä on omenaa

omenapuu (n)
äppelträd, trädgårdsapel
  tarhaomenapuu , omenoiden tuottamiseen jalostettu hedelmäpuu, josta on useita lajikkeita

omenasiideri (n)
äppelcider
  käymismenetelmällä omenoista valmistettu alkoholijuoma

ominaisuus (n)
egenskap
  seikka, joka kuvaa millainen jokin asia, henkilö, esine tms. on

omistaja (n)
ägare
  henkilö tai muu taho, joka omistaa jotakin, omistusoikeuden haltija

ompelukone (n)
symaskin
  yl. laakeiden esineiden yhteen liittämiseen ompelemalla käytettävä mekaaninen tai sähkömekaaninen laite

ongelma (n)
problem
  ratkaisemista vaativa pulmallinen tilanne tai asia

ongenkoukku (n)
fiskekrok
  teräväkärkinen koukku, joka kiinnitetään siimaan ja johon kalojen on tarkoitus jäädä kiinni

onginta (n)
mete
  onkimisen toteutus

onkalo (n)
håla
  varsinkin maassa oleva suurehko ontto tila, luola, suurehko ontelo

onkia (v)
meta
  kalastaa käyttämällä onkea

onkologia (n)
onkologi
  syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue

onnekas (adj)
lycklig, lyckosam
  sellainen jolla on hyvä onni

onneksi (adv)
lyckligtvis, som tur är, till all lycka
  on onni, että

onnellinen (adj)
lycklig
  syvästi ja perinpohjaisesti tyytyväinen, onnea tunteva
  onnekas, jolla on ollut hyvä onni; joka on hyvän onnen tulosta

onni (n)
lycka
  (psykologia) onnellisuus, ilon ja tyytyväisyyden tunne, autuus
tur, lycka
  onnekkuus; sattumanvarainen menestys, kohtalon suopeus, menestys, hyvä tuuri, onnekas sattuma; tilanne, jossa asiat sujuvat omalta kannalta hyvin

onnistua (v)
lyckas
  (tekijästä) suoriutua jostakin halutulla tavalla

onnitella (v)
gratulera
  toivottaa onnea, kehua jkta hänen kohtaamansa onnellisen tapahtuman johdosta, yl. sanomalla tälle "onnea!", "onnittelut!" tms.

onnittelu (n)
gratulation, lyckönskan, lycköskning
  menestyksen, saavutuksen, merkkipäivän tai muun vastaavan kokemaan henkilöön kohdistuva onnentoivotus

onomatopoeettinen (adj)
onomatopoetisk
  ääniasultaan merkitsemäänsä asiaa jäljittelevä, esimerkiksi luonnon ääntä jäljittelevä

ontelokranaatti (n)
hålladdning
  panssarin läpäisemiseen tarkoitettu ammus, joka perustuu räjähdysvaikutuksen suuntaamiseen

onttosarviset (n)
slidhornsdjur
  yksi sorkkaeläinten lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista ()

ontua (v)
halta
  kävellä keinahdellen jalkavamman tai muun vuoksi

oodi (n)
ode
  lyhyt runollinen laulettavaksi tai soitettavaksi tarkoitettu sävelteos; lyyrinen runo

ooppera (n)
opera
  länsimainen taidemuoto, jossa yhdistyvät ns. taidemusiikki ja näytelmä ja jossa usein on täysimittainen sinfoniaorkesteri

oopperatalo (n)
operahus
  (arkkitehtuuri, musiikki) rakennus, jossa esitetään oopperoita

ootraus (n)
ådring
  huonekalun pinnan käsittely maalaamalla jalopuun näköiseksi

opaskoira (n)
ledarhund, blindhund
  ihmisen avuksi koulutettu koira, joka auttaa esimerkiksi näkövammaisia jokapäiväisissä askareissa

opastaa (v)
hjälpa, föra, leda, ledsaga, lotsa, råda
  auttaa jhk tiettyyn paikkaan, neuvoa tietä

operaatiovahvistin (n)
operationsförstärkare
  (elektroniikka) monikäyttöinen elektroniikan komponentti, jolla käsitellään analogisia signaaleja

operaattori (n)
operator
  henkilö, joka huolehtii tietokoneajojen käynnistämisestä

operandi (n)
operand
  lausekkeen operaattoreiden kohde

operetti (n)
operett
  oopperaa kevyempi laulunäytelmä, jossa on puhuttuja vuorosanoja

opetella (v)
lära
  harjoitella jtk oppiakseen sen

opettaa (v)
lära, undervisa
  antaa uusi tieto tai taito

opettaja (n)
lärare
  henkilö, joka antaa opetusta oppilaalle

opetus (n)
undervisning
  opettamisen toteutus, opetustapahtuma

opetusrakennus (n)
undervisningsbyggnad
  yleissivistävien ja ammatillisten oppilaitosten sekä korkeakoulujen ja järjestöjen opetus- ja tutkimustoimintaan käyttämä talo

opetussuunnitelma (n)
läroplan, undervisningsplan
  suunnitelma siitä, miten opetus järjestetään

opinto-ohjaus (n)
studiehandledning
  opiskelun suunnitteluun ja käytäntöihin liittyvä neuvonta ja tuki

opintopiste (n)
högskolepoäng studiepoäng
  yleiseurooppalainen oppilaitosten opintojen työmäärää mittaava suure, jossa yksi piste vastaa 27 tunnin työtä ja 60 opintopistettä vastaa lukuvuoden työmäärää

opiskeleminen (n)
studerande
  opintojen herjoittaminen, opinnoiminen

opiskelija (n)
studerande, student
  opiskeleva, oppilaitosta käyvä tai tutkintoa suorittava henkilö

opiskella (v)
studera
  harjoittaa opintoja, hankkia ja analysoida tietoja

opiskelu (n)
inlärande, studium
  opintojen harjoittaminen

opisto (n)
institut
  (yleensä jnk erikoisalan) oppilaitos

oppia (v)
lära
  omaksua uutta tietoa tai uusi taito

oppiaine (n)
ämne, läroämne, undervisningsämne
  nimetyn alan asioiden ja tietojen suunnitelman mukaiseen opetusohjelmaan kuuluva kouluissa opetettava aihealuekokonaisuus

oppikirja (n)
lärobok
  opetuksen ja opiskelun apuvälineenä käytettävä kirja, joka käsittelee tiettyä aihekokonaisuutta

oppikirjailija (n)
läroboksförfattare
  opiskeluun tarkoitettuja kirjoja kirjoittava henkilö

oppilas (n)
elev
  henkilö, joka saa opetusta opettajalta; koululainen tai opiskelija

oppilaskunta (n)
elevråd
  oppilaitoksen tai vastaavan laitoksen oppilaista tai opiskelijoista koostuva elin

oppiminen (n)
inlärning
  se, että opitaan: tietojen ja/tai taitojen omaksuminen

oppinut (adj)
lärd
  oppia saanut, laajasti tietoja hankkinut ja omaksunut

oppitunti (n)
lektion
  kouluopetuksen jaksotuksen ja ajankäytön perusyksikkö

oppivelvollisuus (n)
läroplikt
  Suomessa lakisääteinen velvollisuus ja oikeus saada kouluopetusta tai hankkia vastaavat tiedot oppivelvollisuusiän kuluessa

oppositio (n)
opposition
  (politiikka) yleensä hallitukseen kuulumattomat puolueet
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 180°

optimistijolla (n)
optimistjolle
  lasten ja nuorten harjoittelukäyttöön tarkoitettu jollatyyppi

optinen (adj)
optisk
  optiikkaan liittyvä

optio (n)
option
  sopimus, jossa option asettaja lupaa myydä, tai ostaa, sovitun kohteen sovittuun hintaan sovittuna hetkenä, tai ajanjaksona

oraalipasta (n)
oralpasta
  suun kautta (eläimelle) annettava lääketahna

orangeria (n)
orangeri
  talvipuutarha sitrushedelmille, tyypillisesti rakennuksen eteläsivulle rakennettu lisärakennus jossa on aurinkoa keräävä lasiseinä ja lämmitys uunilla

oranki (n)
orangutang
  Malesiasta ja Indonesiasta peräisin oleva kädellisiin kuuluva apinalaji, joilla on pitkät kädet ja punertava, joskus ruskea karva

oranssi (adj)
orange
  väriltään oranssi, oranssin värinen

oranssi (n)
orange, brandgul
  punakeltainen väri

orapaatsama (n)
getapel
  paatsamakasvien heimoon kuuluva puuvartinen pensas,

orapihlaja (n)
hagtorn
  suosittuja piikkisiä puutarhakasveja suvussa Crataegus

orava (n)
ekorre
  mikä tahansa oravien heimoon () kuuluva jyrsijöiden laji tai sellaisen yksilö
  erityisesti -laji tai sen yksilö

oravaislainen (n)
oravaisbo
  Pysyvästi Oravaisissa asuva henkilö.

oravanmarja (n)
ekorrbär
  metsäoravanmarja, maianthemum bifolium, kangasmetsien yleinen myrkyllinen ruoho, joka tuottaa terttuihin pieniä marjoja

oravat (n)
ekorrar
  yksi jyrsijöiden lahkon jyrsijöiden heimoista ()

oregano (n)
oregano, kungsmynta
  maustekasvi

oreksiini (n)
orexin
  eräs hermoston välittäjäaine, joka säätelee mm. valveillaoloa ja ruokahalua

orgaaninen (adj)
organisk
  hiiltä tai hiilen yhdisteitä sisältävä tai käsittelevä

orgaaninen kemia (n)
organisk kemi
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä ja vetyä sisältäviin kemiallisiin yhdisteisiin

orgaaninen yhdiste (n)
organisk förening
  kemiallinen yhdiste, joka sisältää hiiltä ja vetyä

organisaatio (n)
organisation
  ihmisten muodostama yhteenliittymä päämäärien toteuttamiseksi, usein hierarkkisesti järjestettynä ja sääntöjen mukaan toimiva

organisointi (n)
organisation
  osien tai toimien järjestäminen toimivaksi kokonaisuudeksi

orgasmi (n)
orgasm
  refleksi, joka johtuu seksuaalisen kiihottumisen fyysisestä laukeamisesta

orho (n)
ofrys
  eräs kämmekkäkasvien suku ()

ori (n)
hingst
  urospuolinen kuohitsematon hevonen, uroshevonen

origami (n)
origami
  perinteinen japanilainen taidemuoto, jossa paperista tehdään taittelemalla erilaisia figuureja, esimerkiksi eläinhahmoja

origo (n)
origine
  koordinaatiston akseleiden leikkauspiste; nollapiste

orija (n)
oriya
  (kielitiede) orijan kieli, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Orissassa Intiassa (kielitunnus: ori)

orja (n)
slav, träl
  historiallisesti henkilö, joka pakotettiin tekemään toiselle työtä saamatta siitä itselle jäävää rahallista korvausta erityisesti maataloudessa ja rakennushankkeissa: esim. Euroopassa maaorja tai Amerikoissa plantaasilla työskennellyt neekeriorja, mutta orjia on ollut useissa kulttuureissa eri aikakausina

orjanruusu (n)
nyponros
  luonnonvaraisena kasvava ruusupensas ()

orjapiiskuri (n)
slavdrivare
  pomo joka vaatii alaisiltaan kovaa työtahtia

orkesteri (n)
orkester
  mikä tahansa klassista musiikkia soittava yhtye; kapellimestarin johtama soitinyhtye

orkesterimusiikki (n)
orkestermusik
  orkesterin soittama musiikki

orkestraatio (n)
orkestrering
  orkesterisovitus

ornaatti (n)
ornat
  juhlapuku tai virkapuku, etenkin pappien juhlapuku tai messupuku

orpo (adj)
faderlös, föreldralös, moderlös, oförsörjd, värnlös
  sellainen, jonka vanhemmista toinen tai kumpikaan ei enää ole elossa

ortoepia (n)
ortoepi
  normatiivinen fonetiikka, preskriptiivinen oppi kielen oikeasta ääntämisestä

ortografia (n)
ortografi
  oikeinkirjoitus

ortoptisti (n)
ortoptist
  karsastukseen erikoistunut sairaanhoitaja

ortoreksia (n)
ortorexi
  syömishäiriö, jonka taustalla on liian pitkälle menevä halu syödä mahdollisimman terveellisesti.

orvaskesi (n)
överhud, epidermis
  epidermi, selkärankaisten ihon uloin kerros

orvokki (n)
viol
  jokin Viola-sukuun kuuluva kasvi, joiden kukat ovat usein väriltään violetteja

osa (n)
del
  pala jotakin suurempaa rakennetta tai kokonaisuutta
avdelning, del
  lainkohtien jaottelussa ylin hierarkiataso

osaamaton (adj)
okunnig
  sellainen, joka ei osaa

osaaminen (n)
kunnande, kunnighet
  se, että osaa jotakin, opitun hallitseminen

osakaskunta (n)
delägarna
  kiinteistöjen yhteisen alueen tai yhteisen erityisen etuuden osakaskiinteistöjen omistajat

osake (n)
aktie
  osakeyhtiön liikkeelle laskema rahoitusinstrumentti, joka ostetaan ja vastineeksi osakkeenomistaja saa äänioikeuden yhtiökokouksissa ja mahdollisesti osingon

osakeanti (n)
emission, aktieemission
  osakkeiden liikeellelasku; yrityksen tapa kerätä pääomaa

osakekurssi (n)
aktiekurs
  arvopaperipörssissä noteeratun osakkeen markkinahinta

osakepääoma (n)
aktiekapital
  osakkaiden osakeyhtiöön sijoittama rahapääoma eli varallisuus, joka jakaustuu osakkeisiin

osakesarja (n)
aktieserie
  osakeyhtiön sellaisten osakkeiden joukko, joilla on tietty oikeus osinkoon ja äänioikeuteen; eri sarjat, kuten kantaosakkeet ja etuoikeutetut osakkeet, eroavat toisistaan

osakeyhtiö (n)
aktiebolag
  yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin eli osakkeisiin ja osakkailla on yhtiön toiminnasta osakkeiden arvoon rajoittuva taloudellinen vastuu; eräs yhteisö

osakkuus (n)
bolagskap, bolagsmannaskap, delägarskap, medlämniskap
  se, että on osakas; osakkaana oleminen

osakunta (n)
nation
  (Pohjoismaissa) yliopiston piirissä toimiva opiskelijajärjestö, joka kerää jäsenensä pääsääntöisesti näiden kotipaikan mukaan

osallistua (v)
delta
  ottaa osaa, olla mukana (esimerkiksi kilpailussa tai tapahtumassa)

osallistuva demokratia (n)
deltagardemokrati
  demokratian tyyppi, joka sisältää edustuksellisen demokratian lisäksi laajempaa kansalaisten osallistumista poliittiseen elämään päätöksentekoon vaikuttavalla tavalla

osallisuustalous (n)
deltagekonomi, parecon
  talousjärjestelmä, jossa yhteisö päättää tuotannosta ja kulutuksesta

osamäärä (n)
kvot
  jakolaskun tulos

osata (v)
kunna
  taitaa, olla kykenevä tekemään jotakin

osinko (n)
utdelning, dividen‎d
  yrityksen osakkeenomistajilleen maksama osuus kertyneistä voitoista

osittaa (v)
fördela, indela
  jakaa osiin

osittain (adv)
dels, delvis
  jossakin määrin, mutta ei täysin, osana jostakin

osittainen (adj)
partiell
  vain joitakin osia jostakin käsittävä tai koskeva

oskilloskooppi (n)
oscilloskop
  (tekniikka) elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka piirtää mitattavasta signaalista kuvaajan näyttölaitteelle

osmani (n)
osman, ottoman
  Osmanien valtakunnan (n. 1200-luvulta 1900-luvulle) aikainen turkkilainen
osmanska
  osmanin kieli (kielitunnus: ota), historiallisessa osmanivaltiossa käytetty turkin kieli

osmankäämi (n)
kaveldun
  osmankäämien suvun () kasvi

osmium (n)
osmium
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine, tunnus Os.

osmoosi (n)
osmos
  veden siirtyminen laimeammasta liuoksesta väkevämpään puoliläpäisevän kalvon läpi

osoite (n)
adress
  tiedot sijainnista tai toimintapaikasta tai henkilön asuinpaikasta

osoittaa (v)
peka
  näyttää konkreettisesti jotakin suuntaa
peka på
  ilmentää, antaa viitteitä

ostaa (v)
köpa
  hankkia hyödykkeitä rahaa vastaan

osto (n)
köp, inköp
  hyödykkeen hankkiminen rahalla

ostoskeskus (n)
köpcentrum
  keskus, rakennus tai rakennusrykelmä, jossa sijaitsee useita myymälöitä ja muita palveluita, joiden sisäänkäynti on yleensä ulkoa

ostoslista (n)
inköpslista
  kaupassakäyntiä varten tehty lista ostettavista elintarvikkeista

osua (v)
träffa
  (heitetystä, ammutusta tms. esineestä) saavuttaa tarkoitettu kohde

osuudenomistaja (n)
andelsägare
  ihminen tai oikeushenkilö, joka omistaa tietyn osan sijoitusrahaston varoista

osuuskunta (n)
kooperativ, kooperation
  yritys joka on jäseniensä omistama siten että kullakin jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni

otaksua (v)
förmoda, anta
  olettaa

otasukapää (n)
kamäxing
  sukapäiden sukuun kuuluva kasvi

ote (n)
tag
  tarttuminen, kiinni pitäminen

otella (v)
tävla
  kilpailla, kisata

otenauha (n)
greppband, band
  kitarassa ja sitä muistuttavissa kielisoittimissa otelautaan upotettu metallinen kapea poikittainen suikale, jonka takaa painamalla nauhavälistä saadaan soitettua haluttu sävel kielen soivan osan lyhentyessä otenauhaan asti

otos (n)
sampel
  perusjoukosta poimittu näytejoukko

otoskooppi (n)
otoskop
  laite, jolla tähystetään korvat

otsa (n)
panna
  silmien ja hiusrajan välissä oleva pään etuosa

otsalohko (n)
pannlob
  isoaivopuoliskojen etuosassa sijaitseva alue

otsatukka (n)
pannlugg
  kampaus, jossa hiukset peittävät otsan

otsatähti (n)
prick
  kuvio eläimen otsalla.

otsikko (n)
rubrik, överskrift
  tekstin yläpuolella oleva sana tai lause, joka kertoo lukijalle, mistä tekstissä on kyse; lehdissä painettu yleensä isommalla kuin leipäteksti

ottaa (v)
ta, taga
  tarttua kädellä; siirtää jotakin itselle, haltuunsa, ulottuvilleen; viedä mukanaan lähtiessään

ottelu (n)
match
  vastustajaa vastaan käyty kamppailu, erityisesti urheilussa

otto (n)
tagande
  ottamisen tapahtuma tai toimi; paikka tai kohta josta otetaan

ottolainaus (n)
inlåning
  pankin toimi, jolla se hankkii varoja markkinoilta, liittyy läheisesti talletusten vastaanottamiseen

ottomoottori (n)
ottomotor
  polttomoottori, jossa sähkökipinä sytyttää polttoaineseoksen sylinterissä, yleinen bensiiniä polttoaineenaan käyttävän moottorin toimintatapa

oulaislainen (n)
oulaisbo
  Pysyvästi Oulaisissa asuva henkilö.

oulaistelainen (n)
oulaisbo
  Pysyvästi Oulaisissa asuva henkilö.

oululainen (n)
uleåborgbo
  Pysyvästi Oulussa asuva henkilö.

oulunsalolainen (n)
uleåsalobo
  Pysyvästi Oulunsalossa asuva henkilö.

ovela (adj)
listig, lurig
  sellainen, joka pystyy johtamaan muita harhaan haluamallaan tavalla tulematta itse huomatuksi ja joutumatta vastuuseen

oven kehys (n)
rörram
  oviaukkoa ympäröivä tukirakenne, kehikko, johon kääntöovi on kiinnitetty saranoilla

ovenkahva (n)
dörrhandtag
  ovessa oleva kahva, josta vetämällä oven voi avata

ovenpieli (n)
dörrpost
  oviaukon reuna

ovensuukysely (n)
vallokalsundersökning
  mielipidetiedustelu, joka suoritetaan juuri äänestäneiden äänestäjien keskuudessa heidän poistuttuaan vaalihuoneistosta

ovi (n)
dörr
  rakennuksen, huoneen tai muun sisätilan seinässä olevaan oviaukkoon sijoitettu avattava ja suljettava, monesti myös lukittava, saranoitu luukkumainen levymäinen elementti

ovikello (n)
dörrklocka
  (instrumentti) ulko-ovessa tai sen läheisyydessä oleva soittokello, jolla sisään pyrkijä voi ilmoittautua; myös oven avaamisen ilmaiseva hälytyskello kauppaliikkeessä tms. henkilökunnan huomion kiinnittämiseksi

paahtaa (v)
bränna
  kuumottaa (auringosta)

paahtopaisti (n)
rostbiff
  naudan sisäpaisti palana miedossa uunin lämmössä kypsennettynä

paali (n)
pali
  paalin kieli, indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään kuuluva kieli
pal
  yleensä irtotavaran tiivistetty pakkaus, kauppatavaralaji

paalu (n)
stolpe
  kilven keskellä vertikaalisesti kulkeva airutkuvio

paaluvarustus (n)
palissad, pålverk
  puolustuseste, joka koostuu vieri viereen pystyyn paalutetuista, teroitetuista paaluista tai seipäistä

paapuuri (n)
babord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen vasen puoli eli ohjauspuolen vastainen puoli

paaritaksi (n)
bårtaxi, bårtaxibil
  farmariauto tai sitä kookkaampi tila-auto, jossa kiireetöntä siirtoa tarvitseva potilas voidaan kuljettaa makuuasennossa silloin, kun hän ei tarvitse matkan aikana hoitoa, kuten nesteytystä

paarma (n)
broms
  (eläintiede) kärpäsiin kuuluva lukuisalajinen hyönteisheimo (). Paarman toukat elävät vedessä tai kosteassa maassa.

paasi (n)
häll
  isokokoinen kivi

paasto (n)
fasta
  kieltäytyminen joistakin tai kaikista ruokalajeista ja juomista terveydellisistä tai uskonnollisista syistä

paastota (v)
fasta
  pitää taukoa (yleensä kiinteän) ruoan (ja joissakin tapauksissa myös juoman) nauttimisesta

paatos (n)
patos
  kyky vedota tunteisiin

paatsama (n)
brakved
  paatsamoiden () suvun kasvi

paavi (n)
påve
  Rooman piispa, katolisen kirkon korkein johtaja

paaši (n)
page
  keskiajalla hovipoika, kuninkaalliseen hoviin kuulunut nuori miespalvelija, myöhemmin myös kamaripoika tai nuorempi aseenkantaja

paeta (v)
fly
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, karata

pagodi (n)
pagod
  buddhalaisten temppelien tornimainen erillisrakennus

paha (adj)
hetsig
  kiivas, kuumaverinen

pahamaineinen (adj)
ökänd, notorisk
  sellainen, jolla on paha maine

pahe (n)
last, ovana
  paha, huono ja sopimaton tapa; moraalisesti ja konventionaalisesti paheksuttu asia

paheellinen (adj)
lastbar, lastfull
  paheita harjoittava; moraaliltaan kyseenalainen

pahentaa (v)
förvärra
  tehdä pahemmaksi

pahka (n)
vril
  puussa kasvava möykky

pahnue (n)
griskull
  sian poikue

pahoinpidellä (v)
misshandla
  kohdella väkivaltaisesti

pahoinvointi (n)
illamående
  se, että voi pahoin

pahus (n)
jävlar
  Käytetään huudahduksenomaisesti harmittavissa tilanteissa.

pahvi (n)
papp, paff
  kasvikuituaineista valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on yli 350 g/m³. Tätä keveämmät vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja papereja.

paikalla (adv)
på plats
  läsnä

paikallisosasto (n)
lokalavdelning
  laajalla alueella toimivan puolueen tai muun järjestön suppealla alueella toimiva järjestäytynyt osa

paikallispuudutus (n)
lokalbedövning
  puudutus, jossa se kohdistetaan vain pieneen osaan kehoa säännöstelemällä puudutuslääkkeiden käyttö vain tälle alueelle

paikallissää (n)
lokalväder
  sää ennalta määritellyin kriteerein rajatulla, tavallisesti pienehköllä, maantieteellisellä alueella

paikallisvaalit (n)
lokalval
  kuntien tai muiden valtiota pienempien alueiden päättäviin toimielimiin halukkaiden ihmisten valitseminen äänestämällä ehdolla olevien joukosta

paikannimi (n)
toponym
  jonkin maantieteellisen kohteen erityinen yksilöivä nimi

paikannin (n)
lokaliserare
  sijainnin määrittämiseen käytettävä laite tai muu väline

paikka (n)
punkt
  konkreettinen kohta, sijaintikohta
lapp
  paikkaamiseen, tekstiilissä tai vastaavassa materiaalissa olevan reiän korjaamiseen käytettävä kappale
plats, ställe
  tila, jossa voidaan käydä tai oleskella, oleskelupaikka
fyllning, plomb
  karieksen hampaaseen aiheuttaman reiän korjaamiseen käytettävä täyte, plombi
plats
  edustajanpaikka parlamentissa, valtuustossa tms., mandaatti

paikkalintu (n)
stannfågel
  paikkauskollinen lintu, joka oleskelee koko vuoden samalla seudulla

paikkavektori (n)
ortsvektor
  matematiikassa ja fysiikassa vektori, joka alkaa origosta ja päättyy johonkin pisteeseen

paimen (n)
herde
  henkilö, joka paimentaa laitumella olevaa karjaa

paimenkoira (n)
vallhund
  karjan paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

paimenmatara (n)
stormåra
  Suomeen 1800-luvun lopussa vierasmaalaisen heinänsiemenen mukana levinnyt valkokukkainen mataroiden sukuun kuuluva kasvi

paimentolainen (n)
nomad
  liikkuvaa elämää viettäviä karjaa kasvattavia ihmisiä

paimiolainen (n)
pemarbo
  Pysyvästi Paimiossa asuva henkilö.

painaja (n)
boktryckare
  kirjapainossa painotyön tekijästä käytettävä ammattinimike, kirjanpainaja

painajainen (n)
mardröm
  epämiellyttävä tai pelottava uni; painajaisuni
  epämiellyttävä tai pelottava tilanne

painaminen (n)
tryckning
  painotuotteiden valmistus

painate (n)
tryck
  kirjapainossa painettu kirja, kuva, tms.

painatus (n)
tryck, trycning
  painotyön toteutus

painava (adj)
tung
  joka painaa paljon, raskas

paine (n)
tryck
  voiman vaikutus pinta-alayksikköä kohti

painehaava (n)
liggsår, trycksår
  pitkäkestoisesta puristuksesta johtuva ihon ja ihonalaiskudoksen haavauma

painemittari (n)
manometer
  manometri, paineen mittaamiseen tarkoitettu koje

paini (n)
brottning
  urheilumuoto, jossa ottelijat koettavat sääntöjen sallimia otteita käyttäen painaa vastustajan hartiat mattoon

painia (v)
brottas
  taistella toisen kanssa aseetta, lyömättä ja potkimatta

painija (n)
brottare
  kreikkalaisroomalaisessa tai vapaapainissa otteleva henkilö

paino (n)
tyngd, vikt
  kappaleen massasta ja painovoiman kiihtyvyydestä riippuva gravitaation voimavaikutus kappaleeseen
tyngd
  voimaharjoitteluun käytetyt painot

painolasti (n)
ballast, barlast
  laivan tai muun aluksen arvotonta lisäkuormaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa alusta ja saada aikaan kulun kannalta edullinen syväys

painonnosto (n)
tyngdlyftning
  olympiavoimailulaji, joka koostuu kahdesta nostolajista, tempauksesta ja työnnöstä, joiden tulokset lasketaan yhteen

painotalo (n)
tryckerihus
  kirjapainon sisältävä yritys, joka tuottaa painotuotteita

painottomuus (n)
tyngdlöshet
  olotila painovoiman vaikutusalueen ulkopuolella

painottua (v)
betona, framhäva
  tähdentyä, korostua

painotus (n)
accentuering
  painon sijoitus äännettäessä

painovoimavuorovaikutus (n)
gravitationell växelverkan, gravitationsväxelverkan
  hiukkasfysiikan standardimallin ulkopuolinen, neljäs perusvuorovaikutus: mekanismi, jonka mukaisesti painovoima eli gravitaatio toimii

paiserutto (n)
böldpest
  yleisin ruton kolmesta ilmenemismuodosta, jotka voivat esiintyä samanaikaisesti tai erillään; muut ovat keuhko- ja verirutto

paistaa (v)
skina
  loistaa, lämmittää (erityisesti auringosta puhuttaessa)
steka
  kypsentää ruokaa kuumentamalla tulella tai pannulla ilman keitinvettä

paiste (n)
sken
  valaiseva, us. lämmittävä säteily

paisti (n)
stek
  (keittiö) padassa, uunipannussa, joskus vartaassa kypsennetty suurehko lihakimpale

paistinpannu (n)
stekpanna, panna
  paistamiseen tarkoitettu varrellinen ja tasapohjainen ruoanlaittoastia

paistos (n)
paj
  uunissa kypsennettävä matalaan vuokaan muotoiltu leivonnainen, jossa on pohjana tai kantena tai kumpanakin taikinakuori ja suolainen tai makea täyte

paita (n)
skjorta
  ylävartalon päälle puettava vaate, usein alusvaate

paitsi (adv)
med undantag av
  jotain lukuun ottamatta

paitsi (postposition)
utan
  ilman, vailla

paitsi (preposition)
förutom, oberäknadt
  jonkun tai jonkin lisäksi

paja (n)
smedja
  rakennus tai verstas sepän työtä varten
verkstad
  (mekaanisia korjauksia tekevä) työpaja, verstas, korjaamo

pajari (n)
bojar
  Venäjän muinaiseen ylhäisaateliin kuulunut henkilö ennen Pietari Suuren uudistuksia 1700-luvun alussa

pajatso (n)
pajazzo
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa

paju (n)
pil, vide
  pajukasveihin kuuluva pensas tai lehtipuu ()

pajukasvit (n)
videväxter
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

pajulintu (n)
lövsångare
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu ()

pajusirkku (n)
sävsparv
  pieni rantaruovikoissa ja pensaistoissa elävä varpuslintu (), Suomessa yleinen pesimälaji

pakana (n)
hedning
  vallalla olevaan uskonnolliseen enemmistöön kuulumaton; erityisesti polyteistisen tai panteistisen varhaiskantaisen uskonnon kannattaja

pakanalähetys (n)
hednamission
  pakanoiden keskuudessa toteutettua lähetystyötä

pakanauskonto (n)
hednisk religion
  jokin muu kuin kristinusko, yleensä ei kuitenkaan juutalaisuus tai islam, erityisesti sellainen uskonto joka ei ole kirjauskonto

pakara (n)
skinka, stjärt
  lantion ja reiden yläosan takana oleva, pakara- ja muiden lihasten muodostama kokonaisuus

pakaralihas (n)
glutealmuskel
  pakaran alueen parillinen lihas, joita ihmisellä erotetaan kolme paria, isot, keskimmäiset ja pienet pakaralihakset

pakastaa (v)
frysa
  jäähdyttää alle jäätymispisteen; säilöä ruokaa syväjäädyttämällä

pakastin (n)
frys
  kylmälaite, jonka sisällä lämpötila pysyy alle nollassa celsiusasteessa pitäen ruoat tms. sisällön jäässä, tyypillisesti lämpötilaltaan noin −18 celsiusastetta

paketti (n)
paket
  tavarakäärö

pakettiauto (n)
skåpbil, paketbil, skåpvagn
  tavallisesti umpikorinen, kuorma-autoa kevyempi tavarankuljetusauto

pakistanilainen (adj)
pakistansk
  Pakistanista peräisin oleva tai Pakistaniin liittyvä

pakistanilainen (n)
pakistan, pakistanare, pakistanska
  pysyvästi Pakistanissa asuva henkilö

pakka (n)
packe
  paperimitta, kymmenen riisiä eli 5000 arkkia paperia; joskus tarkoitetaan pakalla yhtä riisiä paperia

pakkanen (n)
köld, frost
  säätila, jossa lämpötila on veden jäätymispisteen alapuolella

pakkaslukema (n)
köldnotering, köldsiffra
  veden jäätymispisteen alapuolella oleva lämpötila-arvo

pakko (n)
tvång
  ehdoton, asianomaisen omaa tahtoa huomioonottamaton velvollisuus tai vaatimus, välttämättömyys

pakkoavioliitto (n)
tvångsäktenskap
  avioliitto, joka on solmittu vastoin toisen tai molempien osapuolten tahtoa

pakkohoito (n)
tvångsvård
  potilaan tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaanhoito

pakkopaita (n)
tvångströja
  takin muotoinen vaatekappale, joka puetaan rajoittamaan muille tai itselleen vaaraksi olevaa henkilöä

pakkoruotsi (n)
tvångssvenska
  ruotsin kielestä Suomen koulujen pakollisena oppiaineena sekä sen taidosta joidenkin virkojen virkakelpoisuusvaatimuksena käytetty kielteisehkö nimitys

pakkotyö (n)
tvångsarbete
  rangaistukseksi määrätty palkaton työ

pako (n)
flykt
  pakeneminen, karkaaminen jostain

pakolainen (n)
flykting
  henkilö, joka on paennut kotimaastaan, koska pelkää joutuvansa siellä vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, sosiaalisen aseman tai poliittisen mielipiteen vuoksi ja on saanut pakolaisen aseman eli pakolaisstatuksen

pakolaishallitus (n)
exilregering, regering i exil
  hallitus, joka vieraan vallan miehityksen aikana väittää olevansa miehitetyn valtion laillinen hallitus, mutta on kykenemätön hallitsemaan aluettaan ja toimii maanpaossa

pakoputki (n)
avgasrör
  polttomoottorin pakokaasujen poistoputki

pakottaa (v)
tvinga
  saattaa joku vastoin tahtoaan tekemään tai estää häntä tekemästä
ciselera, repoussera
  muokata levymäistä metallia takomalla

paksu (adj)
tjock
  sellainen, joka on muutoin kaltaisiinsa verrattuna pituuteensa tai korkeuteensa nähden leveä; paksuudeltaan suuri

paksujalka (n)
tjockfot
  (yleisesti) mikä tahansa paksujalkojen heimoon () kuuluva kahlaajien laji tai sellaisen yksilö
  (varsinkin) edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö
ökenstjärna
  mikä tahansa oleanterikasveihin kuuluvan paksujalkojen suvun () laji tai sellaisen yksilö

paksusuoli (n)
tjocktarm
  ohutsuolesta peräaukkoon ulottuva osa suolta. Ihmisen paksusuolessa erotetaan kolme osuutta: umpisuoli, lynkkysuoli ja peräsuoli.

pala (n)
bit
  osa kokonaisuutta

palaa (v)
brinna
  yhtyä happeen nopeasti, olla liekeissä, olla tulessa

palapeli (n)
pussel, läggspel, puzzle
  peli, joka kootaan sijoittamalla sen palat oikeisiin paikkoihin, jolloin paljastuu kuva

palasokeri (n)
bitsocker
  sokeri, joka on sokeripaloina

palata (v)
återvända, komma tillbaka
  tulla takaisin, mennä takaisin

palatsi (n)
palats, slott
  hallitsijoiden tai muiden korkearvoisten henkilöiden suuri, usein ylellinen asuinrakennus

palatsivallankumous (n)
palatsrevolution
  etenkin hovin vallanpitäjän lähipiirin laeista välittämättä suorittama vallan siirtäminen toiselle henkilölle

palaute (n)
feedback, återkoppling, respons
  suorituksesta saatava arvio tai kommentti

palauttaa (v)
återlämna, returnera, ge tillbaka, återbörda, återföra, återgå
  antaa tai viedä takaisin
restituera
  saattaa ennalleen tai alkuperäiseen tilaan

palautus (n)
restitution, returnering, återkoppling, återlämning, återställande
  jonkin asian tai esineen saattaminen takaisin aiempaan tilaan

palautusmerkki (n)
återställningstecken
  etumerkki, joka kumoaa voimassa olevan ylennyksen tai alennuksen tahdin loppuun asti, symboli ♮

palaveri (n)
palaver
  pikainen neuvottelu tai neuvonpito

paleobiologia (n)
paleobiologi
  fossiileja tutkiva biologian tai paleontologian haara

paleontologia (n)
paleontologi
  maakerrostumissa tai muulla tavoin säilyneitä kasvi- ja eläinfossiileja tutkiva tiede

palestiinalainen (adj)
palestinsk
  Palestiinasta peräisin oleva, Palestiinassa sijaitseva

palestiinalainen (n)
palestinier, palestinsk
  pakolaisleirissä asuva Palestiinasta karkotettujen jälkeläinen

paletti (n)
palett
  levy, jonka päällä taidemaalari pitää ja sekoittaa maalattavia värejä

palettiveitsi (n)
palettkniv
  varrellinen ja taipuisa veitsi tai lasta, jolla taiteilija levittää öljyvärejä maalauspinnalle tai kaapii pois aiemmin levittämäänsä väriä

palimpsesti (n)
palimpsest
  antiikista tai keskiajalta peräisin oleva käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty tai raaputettu pois ja korvattu uudella

palindromi (n)
palindrom
  sana, virke, luku tai mikä tahansa merkkijono, jonka merkkien järjestys on etu- ja takaperin sama

paliskunta (n)
renbeteslag
  lakisääteinen, luonnonrajojen mukaan määräytyvä poronhoitoalueen hallinnollinen osa-alue ja sitä ylläpitävä organisaatio; poronhoitopiiri

paljain silmin (adv)
med bara ögon
  ilman apuvälinettä katsoen

paljakka (n)
kalfjäll
  puuton tunturin tai vaaran laki

paljas (adj)
bar, blott
  sellainen, joka on alaston, verhoton tai katteeton, vailla vaatteita oleva

palje (n)
bälg
  yl. nahasta tai muusta taipuisasta materiaalista valmistettu laskosteinen liitososa, jota käytetään mm. lietsomiseen tarvittavien palkeiden rakenneosana

paljon (adv)
mycket
  koko joukon, runsaasti, kovasti

paljonko (adv)
hur mycket
  kuinka paljon; miten paljon

paljous (n)
myckenhet, mängd
  se ominaisuus, että jotakin on paljon; suuri määrä

palkata (v)
anställa, rekrytera
  ottaa jk töihin palkkaa vastaan

palkattu (adj)
anställd
  palkallista tehtävää, tointa tai virkaa hoitamaan otettu

palkinto (n)
pris
  kilpailusta saatu, voittajalle tai voittajille myönnettävä tunnustus

palkka (n)
lön
  korvaus sovitusti tehdystä työstä

palkkalaskelma (n)
lönekalkyl, löneutdrag
  työnantajan palkan maksamisen yhteydessä työntekijälle antama laskelma, josta käy ilmi palkan suuruus ja sen määräytymisperusteet

palkki (n)
balk, bjälke, sträva
  vaakasuora tai kalteva rakennusosa, jonka tehtävä on kannatella ylempiä rakenteita

palkkisilta (n)
balkbro
  pituussuuntaisten teräsksisten, teräsbetonisten tai puisten siltapalkkien muodotamaan kantavaan rakenteeseen perustuva silta

palko (n)
balja
  hernekasvien hedelmä, us. mehevä suojakuori ja sen sisällä siemenet eli herneet

pallea (n)
diafragma, mellangärde
  rintaontelon ja vatsaontelon välisen kuperan seinämän muodostava hyvin ohut sisäänhengityslihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä

palleroporonjäkälä (n)
fönsterlav
  eräs torvijäkäliin kuuluva kotelosienten laji ()

pallo (n)
klot, sfär
  kappale, jonka rajapinnan kaikki pisteet ovat yhtä kaukana eli pallon säteen etäisyydellä pallon keskipisteestä
boll, klot, kula
  eräiden pelien ja leikkien pallon muotoinen peliväline

pallohuone (n)
bollhus
  palloilusali

pallomeri (n)
bollhav
  pienten lasten leikkitila, jossa on paksu kerros kevyitä muovipalloja

pallonivel (n)
kulled
  nivel, jossa toinen liikkuvista pinnoista on pallomainen ja sovitetaan vastaavankokoiseen kuppiin

pallonpuolisko (n)
halvklot, hemisfär
  päiväntasaajan pohjois- tai eteläpuoleinen osa

pallopeli (n)
bollsport
  jokin urheilulaji, peli tai leikki, jossa yhtenä pelivälineenä on pallo

pallopinta (n)
svärisk uta
  pinta, jonka jokainen piste on yhtä etäällä keskipisteestä

pallosalama (n)
klotblixt, kulblixt
  jonkinlainen ilmassa tapahtuva sähköinen ilmiö, jossa havaitaan ilmassa leijuva valaiseva, loistava pallo

palmu (n)
palm
  mikä tahansa trooppinen tai subtrooppinen Arecaceae-heimon lehtipuulaji

palmusunnuntai (n)
palmsöndag
  kirkollinen juhla, sunnuntai viikkoa ennen pääsiäistä

paloasema (n)
brandstation
  laitos, jossa paloautoja säilytetään ja palomiehet päivystävät hälytyksiä varten

paloauto (n)
brandbil
  palokunnan sammutus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo

palohaava (n)
brännsår
  kolmannen asteen palovammaan liittyvä yleensä ihon pinnasta syviin kerroksiin ulottuva karstainen ja hiiltynyt haava; myös alemman asteen palovamman kehitykseen liittyvä haava

palokunta (n)
brandkår
  kaupungin tai kunnan viranomainen, joka huolehtii tulipalojen sammuttamisesta ja ehkäisystä

palokärki (n)
spillkråka
  , isokokoinen tikka, väriltään punaista päälakea lukuun ottamatta musta

palomies (n)
brandman
  ammatikseen tulipaloja sammuttava ja muita palokunnan tehtäviä hoitava henkilö; Suomessa 2023 alusta pelastaja

palomuuri (n)
brandvägg, brandmur
  järjestelmä, joka eristää tietoverkossa suojattavan verkon ulkoverkosta

palontorjunta (n)
brandskydd
  tulipalojen ehkäisy ja leviämisen estäminen

paloposti (n)
brandpost
  vesijohtoverkon piste, josta palokunta voi ottaa sammutusvettä

palopuhe (n)
harang
  (leikkimielinen) kiihkeä puhe

palorakko (n)
brännblåsa
  (fysiologia) toisen asteen palovammaan liittyvä valkuaisainepitoisen nesteen täyttämä rakkula iholla

paloruisku (n)
brandspruta
  tulipalon sammutukseen ja leviämisen estämiseen käytettävä ruisku

palosanko (n)
brandhink
  tulipalon sammutuksessa käytettäväksi tehty erityinen sanko

palosirkka (n)
trumgräshoppa
  (eläintiede) kookas, hepokattia pienempi heinäsirkka (). Palosirkan koiraspuolella on punaiset takasiivet.

palovakuutus (n)
brandförsäkring
  vakuutus tulipalon varalta

palovamma (n)
brännskada
  palamisen, korkean lämpötilan tai säteilyn elimistössä, usein ihossa, aiheuttama vaurio

paloviina (n)
brännvin
  väkiviinan kotipolton aikainen nimitys

palpakko (n)
igelknopp
  mikä tahansa palpakoiden suvun () kasvi

palsta (n)
kolumn, spalt
  sanomalehdessä tai muussa painotuotteessa palstaleveyden rajamaan tilaan ladottujen tekstirivien muodostama sivua kapeampi painoalan osa

palsternakka (n)
palsternacka
  sarjakukkaiskasvi , jolla on vaaleaa porkkanaa muistuttava juureksena käytettävä voimakasmakuinen juuri

paltamolainen (n)
paldamobo
  Pysyvästi Paltamossa asuva henkilö.

paluumatka (n)
retur, returresa
  matka määränpäästä takaisin lähtöpaikkaan

palvelija (n)
betjänt, tjänare, tjänarinna
  henkilö, joka palvelee, jonka työ on palvella (etenkin toista, ylempää, henkilöä tai tämän taloutta)

palvella (v)
betjäna
  auttaa toisia, tehdä toisille palveluksia alemmassa asemassa

palvelu (n)
uppassning
  se, että joku tekee jonkin asian jonkun puolesta, rahallista korvausta vastaan tai ilman sitä

palveluala (n)
tjänsteproduktion
  toimiala joka kuuluu talouden palvelusektoriin

palveluasuminen (n)
serviceboende
  sosiaalihuoltolaissa tarkoitettu vanhuksille, vaikeavammaisille ja mielenterveyskuntoutujille suunnattu asumismuoto ja siihen liittyvät tukitoimet, joilla yhteiskunta tukee asukasta muun muassa itsenäisessä henkilökohtaisista toimista selviytymisessä sekä terveyden ylläpidossa ja hoidossa

palvelus (n)
tjänst
  toiselle vapaaehtoisesti tehty avustava teko

palvelusektori (n)
tjänsteproduktion
  yksi tuotannonaloista, joihin kansantalous usein jaetaan

palvelutankkaus (n)
servicetankning
  se, että huoltoaseman henkilökuntaan kuuluva suorittaa polttoaineen annostelun ajoneuvon tankkiin sen sijaan, että asiakas tekisi sen itse

palvoa (v)
dyrka
  ihailla, kunnioittaa, erityisesti Jumalaa

pamppu (n)
batong
  varsinkin poliisin käyttämä, yleensä musta, usein kuminen lyömäase

panamalainen (adj)
panamansk
  Panamasta peräisin oleva, panamaan liittyvä

panamalainen (n)
panaman
  Panaman asukas tai syntyperältään panamalainen

panamapalmu (n)
jipijapapalm, toquillapalm
  (erityisesti) panamapalmujen sukuun kuuluva laji tai sen yksilö

pandeismi (n)
pandeism
  (filosofia) oppi, yhdistelmä panteismi ja deismi

pandemia (n)
pandemi
  maailmanlaajuinen epidemia

panetella (v)
förtala
  puhua pahaa jostakin tämän maineen tahrimiseksi; solvata

panhuilu (n)
panflöjt
  puhallinsoitin, jossa on rinnakkain suljettuja pillejä

paniikkihäiriö (n)
panikångest
  ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva mielenterveyden häiriö, jonka oireita ovat muun muassa huimaus, kuolemanpelko sekä "hulluksi tulemisen" tunne

panimo (n)
bryggeri
  tehdas tai laitos, jossa valmistetaan olutta

pankki (n)
bank
  rahaliikennettä, luottoja ja talletuksia hoitava yritys tai muu laitos; yksi pääasiallisista rahalaitoksen tyypeistä

pankkiholvi (n)
bankvalv
  suuri kassakaappi, joka sijaitsee pankin sisällä

pankkiiri (n)
bankir
  pankin omistaja tai osakas

pankkilaina (n)
banklån
  pankin myöntämä laina

pankkipäivä (n)
bankdag
  päivä, jona pankki on auki ja maksujenvälitystä tehdään

pankkiryöstäjä (n)
bankrånare
  henkilö, joka on tehnyt tai tekemässä pankkiryöstön

pankkisiirto (n)
bankgiro
  kansainvälinen maksujenvälitysmenetelmä, jossa pankki siirtää halutun rahamäärän maksajan tililtä saajan tilille

pankkitili (n)
bankkonto
  liikepankissa sijaitseva henkilön m. yrityksen, käyttötili, jolle voidaan tallettaa rahaa ja josta voidaan nostaa rahaa; myös voidaan viitata muun tyyppisiin pankin tarjoamiin tileihin, kuten esimerkiksi säästötiliin, mutta useimmiten tarkoitetaan käyttötiliä

pankko (n)
banko
  Ruotsin valtakunnan säätyjen pankin seteli- ja kolikkoraha erotuksena kyseisten pankkien hopearahasta ja valtiovelkakonttorin seteleistä

panna (n)
bannlysning, exkommunikation
  anateema, kirkonkirous kristillisen kirkon jäsenen erottaminen kirkon yhteydestä, tai ekskommunikaatio eli sakramenttiyhteydestä sulkeminen ja kielto osallistua pyhiin toimituksiin

panna (v)
lägga
  sijoittaa jokin jonnekin, laskea kädestä, asettaa
brygga
  valmistaa olutta tai sahtia
knulla
  harjoittaa seksiä, naida, kiksauttaa, hässiä, olla sukupuoliyhteydessä (+ partitiiviobjekti)

panna viralta (v)
avsätta, entlediga
  erottaa virasta lopullisesti laillisin perustein

pannumyssy (n)
tehuva, tehätta
  kahvipannun tai teekannun suojana jäähtymisen hidastamiseksi pidetty huppu

pano (n)
knull
  nainti, naiminen, paneminen

panssariauto (n)
pansarbil
  yleensä tiedustelua varten rakennettu pyöräalustainen panssariajoneuvo

panssarilevä (n)
dinoflagellat
  mikä tahansa panssarilevien alakaareen () kuuluva aitotumaisten eliöiden laji tai sellaisen yksilö

panssarivaunu (n)
stridsvagn, pansarvagn
  telaketjuilla kulkeva ja suurikaliiperisella tykillä aseistettu panssaroitu moottoriajoneuvo

pantata (v)
panta
  antaa pantiksi, usein panttilainaamoon rahaa vastaan

panteismi (n)
panteism
  oppi, jonka mukaan kaikki olevainen ja jumala ovat sama. Panteismin jumala on persoonaton ja ääretön, joten jumalan lisäksi ei voi olla muuta todellisuutta.

pantomiimi (n)
pantomim
  elenäytelmä jossa ei käytetä lainkaan puhetta

panttiesine (n)
pantföremål
  (liiketalous) pantiksi annettu esine; panttilainan vakuus.

panttilaina (n)
pantlån
  panttilainaamosta panttia vastaan annettava laina

panttilainaamo (n)
pantlånerörelse
  panttilainausliike, panttilaitos, yritys, joka lainaa rahaa käteispanttia vastaan

panttivanki (n)
gisslan
  vanki, joka vapautetaan lunnaita vastaan tai henkilö joka on otettu haltuun ja pidetään hallussa, jotta kolmas osapuoli täyttäisi jonkin ehdon

papaija (n)
papaya
  papaijakasvien heimoon kuuluva trooppinen puu ()
papayafrukt, papaya
  sen suuri melonintapainen hedelmä

paperi (n)
papper
  tavallisesti kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 5–150 g/m³. Tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja pahveja
papper, dokument
  asiakirja, todistus, asiapaperi

paperiliitin (n)
gem, pappersklämma
  väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi juurikaan vahingoittamatta arkkeja

paperipuu (n)
pappersved
  (metsätalous) paperiteollisuuden raaka-aineena käytettävä pyöreä puutavara

paperiteollisuus (n)
pappersindustri
  kartonkia, kuitulevyjä, paperia, puuhioketta ja selluloosaa valmistava ja jalostava teollisuus

paperitiikeri (n)
papperstiger
  näennäisen mahtava, mutta tosiasiassa heikko valtio, henkilö tai organisaatio

papinkaulus (n)
prästkrage
  (asuste) papin asuun mm. Norjassa ja Tanskassa kuuluva koko kaulan ympäröivä suuri rypytetty kaulus. Ainakin Suomessa ja Ruotsissa papinkauluksen tehtävää hoitavat liperit.

papintodistus (n)
prästbetyg
  (asiakirja) kirkonkirjaan perustuva virkatodistus

pappi (n)
präst, pastor
  henkilö, joka suorittaa ammatikseen erilaisia uskonnollisia menoja ja toimituksia

pappila (n)
prästgård
  kristillisen kirkon seurakunnan johtajan, kirkkoherran, työsuhdeasunto

pappismies (n)
prästman
  miespuolinen pappi, miespuolinen papiston edustaja

papu (n)
böna
  jokin hernekasvisuvun köynnöstävä ruohokasvi, jonka isokukkaiseen terttukukintoon muodostuu palkoja joita sellaisenaan tai niissä olevia siemeniä käytetään ravinnoksi.
  papukasvien tai joidenkin muiden kasvien, kuten kahvin tai kaakaon kova siemen

papukaija (n)
papegoja
  varsinaisiin papukaijoihin () lukeutuva luonnonvaraisena Euroopan ulkopuolisilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla elävä värikäs lintu

papukaijalinnut (n)
papegojfåglar
  yksi lintujen lahkoista ()

papukaijalintu (n)
papegojfågel
  mikä tahansa papukaijalintujen lahkoon () kuuluva lintujen laji tai sellaisen yksilö

papukaijat (n)
afrikanska och amerikanska papegojor
  yksi papukaijalintujen lahkoon kuuluvista heimoista ()

papyruskaisla (n)
papyrus
  papyruksen valmistukseen käytetty kaislalaji ()

paraabeli (n)
parabel
  matemaattinen tasokäyrä, jonka jokaisen pisteen etäisyys polttopisteestä on yhtä suuri kuin sen etäisyys kiinteästä suorasta; ympyräkartion tasoleikkaus

paraati (n)
parad
  juhlava kulkue

paradoksi (n)
paradox
  näennäisesti järjenvastainen, luonnoton tai ristiriitainen seikka tai väite

parafiini (n)
paraffin
  (kemi) vahamainen, väritön hajuton ja läpikuultava seos lineaarisia hiilivetyjä, parafiinivaha

paragrafi (n)
paragraf
  juridisen dokumentin osio (symboli §)

paraislainen (n)
pargasbo
  Pysyvästi Paraisella asuva henkilö.

parantaa (v)
bota, hela
  tehdä terveeksi, poistaa sairaus

parantaja (n)
helbräggdagörare
  luonnonlääkinnällä, taikavoimilla tms. sairauksia tms. parantava henkilö; nykyisin tavallisemmin: kansanparantaja
förbättrare
  se, joka parantaa (suoritusta tms.)

parapetti (n)
parapet
  linnoituksen matala suojavalli; rintavarustus

paraplegia (n)
paraplegi
  alaraajahalvaus, halvaantuminen vyötäröstä alaspäin

parapähkinä (n)
paranöt
  sen syötävä appelsiinilohkon muotoinen siemen

parapähkinäpuu (n)
paranötsträd
  parapähkinäpuiden suvun () ainoa laji tai sen yksilö

parasta ennen (n)
bäst före
  melko hyvin säilyvän elintarvikkeen pakkaukseen merkitty päivämäärä, jonka jälkeenkin elintarvike on vielä käytettävissä, mutta se kannattaisi silti käyttää ennen kyseistä päivämäärää; parasta ennen -päiväys; parasta ennen -päivämäärä

paratiisi (n)
paradis
  kristinuskon mytologiassa esiintyvä puutarha, myös eeden

parenteraalinen (adj)
parenteral
  muuta tietä kuin ruoansulatuskanavan kautta tapahtuva tai annettava; laskimoon, lihakseen, ihon alle tai sisälle annettava

parhaillaan (adv)
just nu
  parasta aikaa, juuri nyt

pari (n)
alla, par
  kahden muodostama ryhmä tai yksikkö
alla
  kahden yhdessä käytettävän yl. keskenään samankaltaisen muodostama kokonaisuus

parietaalinen (adj)
parietal
  elimen, ruumiinosan tai ruumiinonkalon seinämään liittyvä tai kuuluva

parijono (n)
dubbelkolonn
  (sotavoimat, ym.) osaston ryhmitys- tai liikkumismuoto, missä on kaksi jonoa rinnakkain

paristo (n)
batteri
  sähköenergiaa kemiallisessa muodossa säilyttävä laite, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköparista

parisuhde (n)
partnerskap
  kiintymykseen ja seksuaalisuuteen perustuva kahdenvälinen suhde

paritalo (n)
parhus
  rakennus, jossa kaksi asuinhuoneistoa jakavat seinän

pariton (adj)
udda
  kokonaisluku, joka ei ole jaollinen kahdella
  jolla ei ole paria

parittaja (n)
hallick, alfons
  sutenööri; henkilö, joka myy toisten ihmisten toteuttamia seksuaalisia palveluja

paritus (n)
koppleri
  parittaminen taloudellisen hyödyn hankkimiseksi, parittajana toimiminen

parivaljakko (n)
parhästar, tvåspann
  vaunuja, rekeä, ahkiota tai vastaavaa vetämään rinnakkain valjastettu eläinpari
parhästar, radarpar
  yhdessä työskentelevä kaksikko

parkitsija (n)
garvare
  parkitsemista (ammatikseen) tekevä henkilö

parkki (n)
bark
  puunkuori, erit. parkitsemiseen käytettävä kuivattu puunkuori

parkkilaiva (n)
bark
  (merenkulku) 3–5 mastoinen purjealus, jonka perämastossa on puomi- ja huippupurje, muissa mastoissa raakapurjeet

parkour (n)
parkour
  sotilaallisista harjoitteista kehitetty liikuntalaji, jossa pyritään kehon kokonaisvaltaiseen käyttöön, jotta saataisiin aikaan mahdollisimman tehokas liike siirryttäessä paikasta A paikkaan B

parlamentaarinen (adj)
parlamentarisk
  menettely, jossa päätökset tehdään äänestämällä vaihtoehtojen välillä

parlamentti (n)
parlament
  valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja

parlamenttiryhmä (n)
partigrupp, riksdagsgrupp
  parlamentissa puolueen tai liittoutuneiden puolueiden edustajien muodostama ryhmä, jolla on puheenjohtajansa, ja jonka jäsenet tyypillisesti äänestävät yhdenmukaisesti

parmesaani (n)
parmesan
  eräs kova juusto

parodia (n)
parodi
  ivamukaelma jostakin kirjallisesta tai kuvallisesta taideteoksesta (tai elokuvasta)

paronyymi (n)
paronym
  äänteellisesti samankaltainen, erimerkityksinen sana, ”kaltaissana”

parotiitti (n)
parotit
  sikotauti

parranajo (n)
rakning
  parran ajaminen; se, että mies ajaa partansa tai hänen partansa ajetaan hänen puolestaan jollakin välineellä, kuten sähköparranajokoneella, partahöylällä tai partaveitsellä, tavallisesti partavaahdon kanssa sähköistä parranajokonetta lukuun ottamatta

parraton (adj)
skägglös
  sellainen, jolla ei ole partaa

parru (n)
sparre
  sahatavara, jonka paksuus ja leveys ovat yli 75 mm. Parrun poikkileikkaus on neliö, kuitenkin siten että paksuus saa poiketa leveydestä 0–25 mm. Parruissa hyväksytään suurempi vajaasärmä kuin muissa sahatavaralajeissa ja ne sahataan tavallisesti niin, että puun sydän jää parrun sisään.

parsa (n)
sparris
  ruokaparsa, vihannesparsa (), jonka nuoria versoja käytetään ravinnoksi

parsakaali (n)
broccoli, sparriskål
  ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi (), joka on kaalin muunnos; kukinto ja varret ovat vihreät

parsek (n)
parsec
  parallaksisekunti; tähtitieteessä käytetty etäisyyden ja matkan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 3,086·1016 metriä ja noin 3,26 valovuotta. Tunnus pc.

parta (n)
skägg
  ihmisen kasvojen, erityisesti leuan alueen karvoitus

partacollie (n)
bearded collie
  eräs lammas- ja karjakoirien ryhmään kuuluva koirarotu

partageeli (n)
rakgel
  parranajossa käytettävä geeli, joka vaahdottuu veden kanssa partavaahdoksi

partahöylä (n)
rakhyvel
  partaveistä helppokäyttöisempi, vaihdettavia teriä hyödyntävä väline parranajoon

partakone (n)
rakapparat
  sähkökäyttöinen laite parran ajamiseen; parranajokone

partaohra (n)
ekorrkorn
  ohrien sukuun kuuluva kasvi , jolla on punasävyiset pitkävihneeiset tähkät; Suomessa vakiintunut tiettävästi vain Helsingissä

partavaahto (n)
rakskum
  partaa partahöylällä tai partaveitsellä ajettaessa käytettävä vaahto, joka pehmentää partaa; voidaan saada aikaan vaahdottamalla partasaippuaa, partageeliä tai suoraan painepakkauksesta

partavesi (n)
rakvatten
  miehille tarkoitettu parranajon jälkeen käytettävä kosmetiikkatuote

partikkeli (n)
partikel
  taipumaton apusana, joka ei saa määritteitä eikä itse toimi määritteenä; aiemmin partikkeleihin luettiin myös adpositiot ja adverbit, interjektiot ja konjunktiot

partio (n)
patrull
  pieni valvontaa ja vartiointia tekevä joukko

partiolainen (n)
scout
  maailmanlaajuisen partiojärjestön jäsen

partioliike (n)
scoutförelse
  kansainvälinen lapsi- ja nuorisokasvatusaatteeseen perustuva liike

partiolippukunta (n)
scoutkår
  noin 20–200 yhdessä toimivasta partiolaisesta muodostuva partiotoiminnan perusyksikkö

partiotoiminta (n)
scouting, scoutversamhet
  kansainvälisen partioliikkeen parissa harrastaminen

partisiipin perfekti (n)
perfektparticip
  useiden kielten partisiipin muoto, joka kuvaa tapahtunutta toimintaa tai tapahtumaa ja vastaa suomen NUT-partisiippia (’tehnyt’, ’mennyt’)

partisiipin preesens (n)
presensparticip
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ja vastaa suomen VA-partisiippia

partisiippi (n)
particip
  verbin nominaalimuoto, jota käytetään adjektiivin tavoin

parturoida (v)
klippa, raka
  leikata hiukset tai parta

parturoiminen (n)
klippning, rakning
  hiusten leikkaaminen tai parranajaminen

parturointi (n)
klippning
  karvojen, tavallisesti hiusten leikkuu

parveke (n)
balkong
  rakennuksen seinästä ulkoneva kaiteellinen tasanne, jonne avautuu ovi rakennuksen sisältä

parvi (n)
skulle
  (arkkitehtuuri) ulkorakennuksen ullakko; aitan parveke t. yläkerroksen huone, luhti
flock, stim, svärm
  kalojen, merinisäkkäiden, hyönteisten tai lintujen joukko
flock, stim
  (ilmailu) pieni lento-osasto; ilmataistelun perusosaston muodostava neljän hävittäjän ryhmä

pasaati (n)
passad
  tuuli, joka puhaltaa koillisesta pohjoisella pallonpuoliskolla kohti päiväntasaajan matalapaineita, idästä päiväntasaajan seuduilla ja eteläisellä pallonpuoliskolla kaakosta

pasha (n)
pasjka, pasja
  maitorahkasta valmistettava ortodoksisen perinteen mukainen pääsiäisen ajan jälkiruoka

paska (n)
skit, bajs
  uloste; viittaa ulostamiseen

paskantaa (v)
skita
  ulostaa

paskapaperi (n)
skithuspapper
  WC-paperi

paskapuhe (n)
skitsnack
  valheellinen tai turhanpäiväinen puhe

paskiainen (n)
arsle
  epämiellyttävä henkilö

passi (n)
pass
  henkilön tunnistamiseen kansainvälisesti käytetty virallinen asiakirja, matkustusasiakirja

passiivinen (adj)
passiv
  sellainen, joka ei ota osaa toimintaan, ponneton, välinpitämätön

passiohedelmä (n)
passionsfrukt
  (hedelmä) punapassion trooppinen köynnöshedelmä

pastori (n)
pastor
  Kristinuskossa hengellisen työn virka, jonka tarkempi sisältö vaihtelee huomattavasti eri kirkkokunnissa; käytössä lähinnä protestanttisissa kirkoissa ja kirkkokunnissa; Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa rovastia tai kirkkoherraa alempi nimike; katolisessa kirkossa alueittain seurakuntapappi

pastöroida (v)
pastörisera
  lämpökäsitellä ruoka-aineita pieneliöstön tuhoamiseksi

pastörointi (n)
pastörisering
  ruoka-aineiden lämpökäsittely, joka tuhoaa pieneliöstön

pasuri (n)
björkna
  , ulkonäöltään nuorta lahnaa muistuttava särkikala

pasuttaa (v)
kalcinera
  muuttaa sulfidi oksidiksi kuumentamalla sitä ilmassa

pasuuna (n)
trombon, basun, dragbasun
  messingistä valmistettava vaskipuhallinsoitin, tavallisesti sama kuin vetopasuuna
basun
  trumpetin edeltäjä, etenkin sotajoukkojen merkinantovälineenä käytetty soitin

pata (n)
gryta
  metallinen, keraaminen tai emaloitu keittoastia
  padassa valmistettu haudutettu ruoka, pataruoka, muhennos
gryta, vattengryta
  saunan isokokoinen puilla lämmitettävä vesiastia
spader
  tavallisen (ranskalaisen) korttipakan maa, jonka symboli on piikinkärki ♠

pataruoka (n)
gryta
  padassa tyypillisesti pitkään hauduttaen kypsennettävä ruoka

patee (n)
paté
  yleensä viipaloituna tarjottava melko rasvainen mureke tai tahna, joka on kypsennetty uunivuoassa vesihauteessa; sen pääainesosana voi olla kala, kasvikset, liha tai maksa

pateeni (n)
paten
  kristillisellä ehtoollisella käytettävä lautanen, jolta ehtoollisleipä jaetaan

paternalismi (n)
paternalism
  holhoaminen, isällisyys, peräänkatsovuus; se, että puututaan toisen (erit. jälkeläisensä) tekemisiin sekä vapauteen ja autonomiaan, jotta tämä ei tekisi vahinkoa itselleen tai tällaisten toimintamallien kannattaminen

patja (n)
madrass
  pehmusteilla täytetty kangaspäällysteinen makuualusta; erityisesti sängyssä

pato (n)
damm
  vedenpinnan korkeutta ja veden virtausta ohjaava vesirakennuksen piiriin kuuluva rakennelma, jolla on yleensä seinämäinen tai vallimainen rakenne. Patoja tehdään vesivoimatekniikan ja muihin tarpeisiin.

patologi (n)
patolog
  patologiaan erikoistunut lääkäri

patologia (n)
patologi
  tautioppi; oppi, jossa selvitetään tautien syitä, luonnetta ja kulkua

patologinen (adj)
patologisk
  sellainen, joka koskee patologiaa tai liittyy siihen

patonki (n)
baguette
  muodoltaan pitkä ja kapea vaalea leipä

patriisi (n)
patricier
  antiikin Rooman hallitsevan maa-aateliston jäsen
  porvarissuvun jäsen keskiajan italialaisissa kaupunkivaltioissa

patriisitalo (n)
patricierhus, patriciervilla
  vanha nimitys yhteiskunnan ylimystöön kuuluneen henkilön suurelle kerrostalolle

patsas (n)
staty
  muotoon veistetty tai valettu taideteos, jonka materiaalina käytetään tavallisesti kiveä, kipsiä, metallia tai muuta muotoiltavaa materiaalia

patteri (n)
batteri
  tykistössä mikä tahansa jalkaväen komppaniaa vastaava perustason sotilasyksikkö, erityisesti tulipatteri

patti (n)
patt
  tasapelitilanne, jossa siirtovuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole uhattu, mutta hän ei voi tehdä mitään sääntöjen mukaista siirtoa ilman, että kuningas tulisi uhatuksi

paviaani (n)
babian
  jokin suvun Papio apinalajeista

pašša (n)
pascha
  korkea arvonimi osmanivaltakunnassa

pedagogio (n)
pedagogi
  alkeiskoulu

pedanttinen (adj)
pedantisk
  pikkutarkka, pikkumainen

pederasti (n)
pederast
  homoseksuaalinen mies, erityisesti sellainen joka on nuorukaisen kanssa homoseksuaalisessa suhteessa

pederastia (n)
pederasti
  poikarakkaus; aikuisen miehen ja nuorukaisen välinen homoseksuaalinen suhde

pedersöreläinen (n)
pedersörebo
  Pysyvästi Pedersören kunnassa asuva henkilö.

pedofiili (n)
pedofil
  henkilö, jonka seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu ensisijaisesti seksuaalisesti kypsymättömiin lapsiin; mielenkiinto kohdistuu yleensä 8–10-vuotiaisiin tyttöihin tai 10–13-vuotiaisiin poikiin ja henkilö voi olla mies tai nainen

pedofilia (n)
pedofili
  sukupuolivietin kohdistuminen alle murrosikäisiin lapsiin

peeaa (adj)
pank
  sellainen, jolla ei ole rahaa, vailla rahaa oleva, rahaton

pehku (n)
strö
  eläimen pehmeä kuivikkeista (esim. oljista tai turpeesta) muodostuva makuualusta

pehmeä (adj)
mjuk, vek
  sellainen, joka tai mikä joustaa tai antaa muutoin myöten; löysä, hervoton

pehmeästi (adv)
ljuvligt
  pehmeällä tavalla

pehmikkä (n)
mjukskinn
  erityisesti Suomessakin tavattava

pehmitys (n)
mjukning
  pehmittämisen toteutus

pehmolelu (n)
kramdjur, mjukdjur, kuddjur, tygdjur
  nukkapintaisesta kankaasta valmistettu ja pehmusteella täytetty nukke tai eläinhahmoinen lelu

pehmuste (n)
stoppning, vaddering
  jokin pehmeä mikä sijaitsee esimerkiksi pään alla, selän takana tai takapuolen alla

pehmytkurjenpolvi (n)
mjuknäva
  kurjenpolvien sukuun kuuluva kasvi

peili (n)
spegel
  heijastava pinta, joka on riittävän ohut muodostaakseen kuvajaisen

peilikuva (n)
spegelbild
  peilistä näkyvä kuvajainen

peilipöytä (n)
spegelbord
  peilillinen pöytä; varsinkin kaunistautumiseen tarkoitettu

peippo (n)
fink, bofink
  peipponen (), koko Euroopassa yleinen siemeniä ravinnokseen käyttävä varpuslintu, meillä muuttolintuna jokakesäinen vieras

peitellysti (adv)
förtäckt
  peitellyllä tavalla

peitto (n)
täcke
  ihmisen päällä tämän maatessa sängyssä oleva peite
  kuorman tai varastoitavan tavaran päälle laitettava suojaava kangas tai vastaava

peittää (v)
täcka, överlappa
  panna jokin toisen alle tai taakse siten, että tätä ei voi enää havaita (esim. näkemällä, kuulemalla, maistamalla tms.)

pekoni (n)
bacon
  pitkäselkäisestä ja laihasta aikuisen sian ruhosta leikattu siansivu suolattuna

pelargoni (n)
pelargon, pelargonia
  pelargonien sukuun () kuuluva kurjenpolvikasvi. Pelargonit ovat suosittuja huonekasveja ja kesäkukkia

pelastaa (v)
rädda
  tuoda, viedä t. saada pois vaarallisesta paikasta t. tilanteesta

pelastautua (v)
rädda
  pelastaa itsensä

pelastusliivi (n)
flytväst, räddningsväst
  päälle puettava kelluntavaruste, jonka on tarkoitus pitää ihminen veden pinnalla veden varaan jouduttaessa

pelastusrengas (n)
livboj
  kelluva rengas, jonka avulla veteen pudonnut pysyy pinnalla

pelastusvene (n)
livbåt
  aluksen varustukseen kuuluva vene, jolla pelastaudutaan merihätään jouduttuessa ja pelastetaan veden varaan joutuneita

pelata (v)
spela
  osallistua jhk, missä us. tarkoituksena voittaa toinen, osallistua peliin tai otteluun

peli (n)
spel, lek
  ajanvietteeksi harjoitettava määrämuotoinen ja sääntöjen mukainen kilpailu tai leikki
spel
  pelin pelaamiseen tarvittavat välineet, erityisesti myytynä tietyllä nimellä (esim. lautapelin lauta ja nappulat, tietokonepelin tallennusväline)
match
  määrämittainen ottelu, jossa ratkaistaan voittaja

pelikaani (n)
pelikan
  mikä tahansa pelikaanien heimoon () kuuluva pelikaanilintujen laji tai sellaisen yksilö
  mikä tahansa pelikaanien sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

pelikenttä (n)
spelplan
  jotakin peliä varten merkitty kenttä, joka mahdollistaa pelin pelaamisen

pelikortti (n)
spelkort
  kämmenelle sopiva pystysuuntaisesti suorakaiteen muotoinen lakkapintainen kartonkinen kortti, johon on etusivulle painettu yksilöivät korttisymbolit siten, että kortti on aina käteen otettuna oikein päin. Kaikkien korttien taustapuolelle on painettu yhtenäinen kuviointi niin, ettei kortteja voi tunnistaa kääntöpuolelta.

pelilauta (n)
spelbräde, spelbord
  lautapelin alustana käytettävä pahvinen tai puinen lauta

pelimanni (n)
spelman
  soitin-, erityisesti kansanmusiikin esittäjä

pelinappula (n)
spelpjäs, pjäs, spelpricka
  lautapelin peliväline
bonde
  hyväksi käytetty, us. helposti johdateltava henkilö, joka ei pääse osallistumaan itseään koskevaan päätöksentekoon

peliteoria (n)
spelteori
  sovelletun matematiikan osa-alue, jossa tarkastellaan agenttien välistä strategista kanssakäymistä

pelittää (v)
funka
  toimia, olla kunnossa

pelkka (n)
bjälke
  (sahateollisuus) se tukin osa, joka jää sahattaessa jäljelle, kun pyöreät reunat poistetaan sahaamalla tukista pintalaudat kahdelta syrjältä

pelkkä (adj)
bar
  sellainen, johon ei sisälly muuta, ilman lisukkeita oleva, sekoittamaton, sekoitteeton

pelko (n)
rädsla, fruktan
  tajuttavan uhkan tai vaaran aiheuttama hädän tai tuskan tunne
farhåga, oro, fruktan
  (usein monikossa) huoli jonkin mahdollisesta toteutumisesta

pelkuri (n)
fegis, mes
  sellainen, jolla ei ole uskallusta siihen mihin pitäisi

pellava (n)
lin
  yksivuotinen kuitu- ja öljykasvi ()
linne, lin
  pellavakuituinen kangas

pelle (n)
clown, pajas
  sirkuksessa hölmöilemällä yleisöä hauskuttava henkilö, joka on tavallisesti maalannut kasvonsa värikkäästi ja pukeutunut värikkäisiin vaatteisiin

pelletti (n)
pellet#Ruotsi, pellets#Ruotsi
  (yleisesti) materiaalia tiivistämällä aikaansaatu kova, yleensä pienehkö, kappale

peloissaan (adv)
rädd
  ollessaan pelon vallassa, peläten jotakin

peloton (adj)
orädd
  sellainen, joka ei pelkää, vailla pelkoa oleva; rohkea

pelottava (adj)
fruktansvärd, förskräcklig
  sellainen, joka synnyttää pelkoa

peltasti (n)
peltast
  kevyt jalkaväensotilas antiikin Kreikassa

pelti (n)
plåt
  ohut teräs- tai muu metallilevy

peltiseppä (n)
plåtslagare, bleckslagare
  peltikorjauksia tekevä ammattilainen

pelto (n)
fält, åker
  maa-alue, jossa kasvatetaan viljaa ja muita viljelyskasveja

pelto-orvokki (n)
åkerviol
  Suomenkin luonnossa esiintyvä orvokkien sukuun kuuluva kasvi

peltoala (n)
åkerareal
  pellon pinta-ala

peltohatikka (n)
spergel
  hatikoiden sukuun kuuluva kasvi

peltokierto (n)
åkervinda
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kiertojen sukuun kuuluva kasvi

peltokurjennokka (n)
skatnäva
  kurjennokkien sukuun kuuluva kasvi ; Suomessa muinaistulokas

peltomyyrä (n)
åkersork
  harmaanruskea myyrä, joka elää avomaastossa ()

peltopunka (n)
rödarv
  punkien sukuun kuuluva kasvi

peltopyy (n)
rapphöna
  erityisesti

peltopähkämö (n)
knölsyska
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pähkämöiden sukuun kuuluva kasvi

peltorasti (n)
fårtunga
  Suomenkin luonnossa esiintyvä rastien sukuun kuuluva kasvi

peltoretikka (n)
åkerrättika
  yksivuotinen, keltakukkainen ristikukkaiskasvi ()

peltorusojuuri (n)
sminkrot
  rusojuurten sukuun kuuluva kasvi

peltotaskuruoho (n)
penninggräs, penningört
  Suomenkin luonnossa esiintyvä taskuruohojen sukuun kuuluva kasvi

peltotädyke (n)
åkerveronika
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi, jolla on vaaleansiniset tai lähes valkoiset kukat

peltovillakko (n)
allmän korsört
  villakkojen sukuun kuuluva kasvi

pelästyttää (v)
skrämma
  saada pelästymään

pelästyä (v)
bli rädd, bli skrämd, förskräcka
  säikähtää

pelätä (v)
frukta, rädd
  tuntea tai kokea pelkoa jkta tai jtk kohtaan

penaali (n)
penal
  kynäkotelo, jossa säilytetään mm. kyniä, pyyhekumeja, viivoitinta, kynänteroitinta yms.

penikka (n)
hundvalp, valp
  (etenkin koiran) pentu, poikanen

penikkatauti (n)
valpsjuka
  eräs nisäkkäillä, erityisesti koiralla, esiintyvä monioireinen tartuntatauti, jonka aiheuttaa morbilliviruksiin kuuluva penikkatautivirus
benhinneinflammation
  lihasaitio-oireyhtymä: ihmisellä sääriluun sisäosassa esiintyvä lihastulehdus

peninkulma (n)
mil
  vanha summittainen etäisyysmitta, n. 10 km

penis (n)
penis, manslem
  siitin, uroksen sukupuolielin

peniskateus (n)
penisavund
  psykoanalyyttisen teorian kuvaama ilmiö, jossa nuori tyttö kokee fallisen vaiheen aikana kriisin tajutessaan ettei hänellä ole penistä

penkinpainajaiset (n)
bänkskuddagille, penkis
  suomalainen lukion päättöjuhla, jolloin juuri säännöllisen koulunkäyntinsä päättäneet abiturientit ajelevat kuorma-autojen kyydissä heitellen makeisia yleisölle

penkki (n)
bänk
  pehmustamaton ja usein selkänojaton monipaikkainen istuin

penkkipunnerrus (n)
bänkpress
  edellinen urheilulajina: osana voimanostoa, mutta myös itsenäisenä lajina

pennalismi (n)
pennalism
  simputus, jonka tekijöinä ovat esimiesten sijaan vertaiset; toverisorto
  1600-luvulla muodostunut tapa, jonka mukaan uusien ylioppilaiden tuli antautua vanhempien simputuksen alaiseksi

penninki (n)
penning
  keskiajalla lyöty raha, joka oli kahdeksasosa aurtoa

pensaikko (n)
buskage, busksnår, snår
  etupäässä pensaita kasvava alue

pensas (n)
buske
  puuvartinen, tyvestä haarova, vähintään puoli metriä korkea kasvi

pensasaita (n)
häck
  riviin istutettujen, usein muotoon leikattujen pensaiden muodostama aita

pensaskanerva (n)
klådris
  (erityisesti) pensaskanervien sukuun kuuluva

pensaskoira (n)
buskhund, skogshund
  koiraeläinten heimoon kuuluvan -suvun ainoa elossa oleva laji ( tai sen yksilö

pensasmustikka (n)
amerikanskt blåbär
  edellisen marja

pensassakset (n)
häcksax
  ohuiden puuvartisten kasvien lekkaamiseen ja muotoiluun suunniteltu työkalu

pensassirkku (n)
häcksparv
  Länsi- ja Etelä-Euroopassa sekä Pohjois-Afrikassa elävä varpuslintu (), jota ei tavata Suomessa

pensastasku (n)
buskskvätta
  (lähinnä monikossa) pensastaskujen suvun () laji tai yksilö

pensasväriherne (n)
färgginst
  väriherneiden sukuun kuuluva kasvi

pentaani (n)
pentan
  eräs alkaani, C₅H12

pentagoni (n)
femhörning
  viisikulmio

pentu (n)
valp, unge
  eläimen, erityisesti nisäkkään poikanen

peppu (n)
rumpa, bak, ända, akter, stuss
  takapuoli

peptidi (n)
peptid
  proteiineja pienempiä aminohappoketjuja, jotka koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohaposta

perehtyä (v)
förtrogen, hemmastadd, sätta
  tutustua lähemmin (jhk asiaan)

perfekti (n)
perfekt
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka on tullut suoritetuksi täydellisesti ja päättynyt menneisyydessä

pergola (n)
#Ruotsi
  pihaa tai muuta oleskelualuetta, joskus myös kulkuväylää, arkkitehtonisena elementtinä kattava kehikko, jonka päälle tyypillisesti on istutettu köynnöksiä tai muuta kasvillisuutta antamaan alla olijoille suojaa auringonpaisteelta

perhe (n)
familj, hushåll
  kahden tai useamman henkilön muodostama sukulaisuuden tai parisuhteen yhdistämä yhteisö

perhe-elämä (n)
familjeliv
  perheen kanssa vietetty aika

perheenemäntä (n)
husmoder, husmor husfru
  perheeseen kuuluva nainen; usein perheen äiti

perheenisä (n)
familjefar, familjefader, husfader, husfar
  perheeseen kuuluva isä

perheenjäsen (n)
familjemedlem
  perheeseen kuuluva henkilö

perheenäiti (n)
husmoder, husmor
  perheeseen kuuluva äiti

perhekoti (n)
familjehem
  huostaan otettujen lasten perheenomainen asumisyhteisö

perhekuva (n)
familjeporträtt
  perhettä esittävä valokuva, joskus maalaus

perhepolitiikka (n)
familjepolitik
  väestöpolitiikkaan kytkeytyvää politiikkaa, jolla pyritään pitämään syntyvyys yhteiskunnan kehityksen kannalta suotavana; myös tarkoituksena luoda lapsille turvallinen kasvuympäristö ja turvata vanhemmille aineelliset ja henkiset mahdollisuudet perheen perustamiseen ja lasten kasvattamiseen

perhepäivähoitaja (n)
dagbarnvårdare, familjedagvårdare
  henkilö joka hoitaa lapsia joko kotonaan tai ryhmäperhepäivähoidossa siihen varatussa tilassa

perhepäivähoito (n)
familjedagvård
  perhepäivähoitajan kotonaan yleensä työssä käyvien vanhempien lapsille tarjoama hoitopaikka, kaitseminen ja hoito

perheväkivalta (n)
våld
  perheen sisällä tapahtuva väkivalta

perhokalastus (n)
flugfiske
  kalastusmuoto, jossa perho pyritään tarjoamaan kalalle mahdollisimman luonnollisella tavalla perhovapaa ja perhosiimaa apuna käyttäen

perhonen (n)
fjäril, dagfjäril
  perhosten lahkoon (Lepidoptera) kuuluva hyönteinen

perhostoukka (n)
fjärilslarv
  perhosen kehitysvaihe ennen koteloitumista

perhosuinti (n)
fjärilsim
  uintitekniikka ja kilpailulaji

periaate (n)
princip
  toimintaa tai ajattelua ohjaava perusajatus, perusohje, perussääntö

periheli (n)
perihelium
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on lähimpänä keskustähteä

perimä (n)
genotyp
  genotyyppi; geneettisten perintötekijöiden kokonaisuus, perusasu

perimätieto (n)
tradition
  sukupolvelta toiselle suullisesti periytynyt tieto

perinne (n)
tradition
  pitkään käytössä ollut tapa

perinnäistapa (n)
tradition
  peritty tai periytyvä perinteeksi muodostunut tapa

perinnöllisyystiede (n)
genetik, ärftlighetsforskning, ärftlighetslära
  perinnöllisyyteen liittyvien ilmiöiden ja niiden vaihtelujen tutkintaan keskittyvä biologian haara

perintö (n)
arv, legat
  kuolleelta henkilöltä määrätylle perijälle lain mukaan siirtyvä omaisuus; esim. vanhemmilta lapsille

peripetia (n)
peripeti
  käännekohta, ratkaiseva käänne, kohtalon käänne, äkkinäinen muutos, toiminnan kääntyminen vastakkaiseksi, erit. tarinan juonessa, myös elämässä

periskooppi (n)
periskop
  peileihin perustuva laite, jonka avulla voi tehdä havaintoja piilosta tai jonkin näköesteen takaa tai veden alta

peristalttinen (adj)
peristaltisk
  peristaltiikkaan liittyvä tai kuuluva

periä (v)
ärva
  saada omaisuutta kuolleelta sukulaisuuden tai testamentin perusteella

perjantai (n)
fredag
  viikon viides päivä, päivä torstain ja lauantain välissä

perjantaisin (adv)
på fredagar
  joka perjantai; säännöllisesti jokaisena perjantaina

perkele (interjection)
fan, djävlar, satan
  karkea kirosana

perkele (n)
djävul, onde
  paholainen

perkussio (n)
slaginstrument
  lyömäsoittimet, lyömäsoitinryhmä
perkussion
  tutkimusmenetelmä, jossa hyödynnetään koputtelusta syntyviä ääniä

permiläinen (adj)
permisk
  permiläisiin kieliin liittyvä

perna (n)
mjälte
  muun muassa valkoisia verisoluja muodostava tummanpunainen, pavunmuotoinen elin vatsaontelon yläosassa

pernajalainen (n)
pernåbo
  Pysyvästi Pernajassa asuva henkilö.

pernarutto (n)
mjältbrand
  Bacillus anthracis -bakteerin aiheuttama nisäkkäiden vaarallinen tartuntatauti, johon liittyy pernan turpoamista. Tarttuu myös ihmiseen.

perniöläinen (n)
bjärnåbo
  Pysyvästi Perniössä asuva henkilö.

persaukinen (adj)
pank
  rahaton, varaton

perse (n)
röv, arsle, arsel, rumpa
  takapuoli

perseennuolija (n)
rövslickare
  mielistelijä

persereikä (n)
rövhål
  peräaukko

persialainen (n)
perserkatt
  eräs pitkäkarvainen kissarotu

persiantädyke (n)
trädgårdsveronika
  luultavasti Lounais-Aasiasta peräisin oleva tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi, jolla on taivaansiniset kukat ja karvaiset, himmeät lehdet ; tavattu Suomestakin 1800-luvun lopusta

persikka (n)
persika
  persikkapuu (), ruusukasveihin luettava hedelmäpuu
  persikkapuun hedelmä, joka on kasvitieteellisesti luumarja
bak
  takapuoli, takamus

persilja (n)
persilja
  kaksivuotinen ruohovartinen yrtti (), jota käytetään mausteena

perso (adj)
begiven
  ahne t. ahnas jollekin

personifikaatio (n)
personifikation
  henkilöinti: kielikuva, jossa eloton esitetään elollisena tai muu kuin inhimillinen inhimillisenä ikään kuin se olisi henkilö, kuten ”Aurinko hymyilee.”
  henkilöitymä
personifierande
  edellisen käyttäminen

persoona (n)
person
  (psykologia) tietoinen ja tarkoituksellisesti toimiva olento
  (kielitiede) tekijä, teonsanan persoona lauseessa
  (kielitiede) persoonamuoto, verbin taivutuskategoria

persoonallisuus (n)
personlighet
  ihmisen tapa ajatella, tuntea ja käyttäytyä; kokoelma pysyviä ennustettavissa olevia, tunteiden ja käyttäytymisen piirteitä

persoonallisuuspsykologia (n)
personlighetsteori
  psykologian ala, joka tutkii persoonallisuutta, persoonallisuuden syntyä ja kehitystä sekä persoonallisuuden vaikutusta yksilön elämään

persoonamuoto (n)
person
  persoona, verbin taivutuskategoria, joka ilmaisee tekijän

persoonapronomini (n)
personligt pronomen
  pronominien alaryhmä, persoonapronomini viittaa henkilöön; suomen kielen persoonapronomineja ovat minä, sinä, hän, me, te ja he

perspektiivi (n)
perspektiv
  tapa esittää kolmiulotteinen kohde kaksiulotteisena kuvauksena esim. piirroksena

pertinenssi (n)
pertinens
  tarpeistoesine eli itsenäinen irtain esine, joka on paikallisessa ja taloudellisessa yhteydessä pääesineeseen

perulainen (adj)
peruansk
  Perusta peräisin oleva tai Peruun liittyvä

perulainen (n)
peruan, peruanska
  Perun kansalainen

peruna (n)
potatis
  eräs koisojen sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji () tai sen yksilö

perunajauho (n)
potatismjöl
  ruoanvalmistuksessa sakeuttamiseen käytetty perunasta jauhamalla tehty tärkkelysvalmiste

perunasalaatti (n)
potatissallad
  ruokalaji, jossa keitetyt perunan palat on peitetty majoneesiin, kermaviiliin tai hapankermaan

perunasose (n)
potatismos
  jauhoisesta keitetystä perunasta survottu sose johon lisätään voita ja maitoa

perus- (prefix)
bas, elementär, grund
  alkutason, pohja-

perusjoukko (n)
grundmängd
  populaatio, tutkimuksen kohteena oleva tapausten ja yksilöiden joukko

peruskallio (n)
urberg
  kallioperän vanhin, eli prekambrinen (noin kolme miljardia vuotta vanha) jähmettyneistä syväkivilajeista muodostunut osa

peruskoulu (n)
grundskola
  perusopetusta antava koulu, joka käsittää vuosiluokat 1–9

perusopinnot (n)
grundstudier
  opintokokonaisuus, joissa keskitytään jonkin opintoalan perusteisiin

perusosa (n)
element
  elementti, kokonaisuuden yhtenä lähtökohtana oleva rakenteellinen osa

perustaa (v)
grunda
  panna jokin alkuun, laskea tai luoda perusta jollekin

perustavanlaatuinen (adj)
grundläggande
  perustavaa laatua oleva

perusteellinen (adj)
grundlig
  perinpohjainen, seikkaperäinen

perusteellisesti (adv)
grundligt
  siten, että on perusteellinen; perin juurin, alusta loppuun perinpohjaisesti

perusteellisuus (n)
grundlighet
  perinpohjaisuutta, täydellisyyttä ja seikkaperäisyyttä ilmentävä ominaispiirre

perustella (v)
motivera, argumentera
  kertoa syy esimerkiksi mielipiteeseen

perustellusti (adv)
rättmätigt
  siten, että pystyy perustelemaan

perustua (v)
basera, grunda
  jnk perusominaisuudet on jssk, määräytyä jnk mukaan

perustulo (n)
basinkomst
  sosiaaliturvajärjestelmän malli, jossa kansalaisille maksetaan säännöllisesti ja ehdoitta rahaa toimeentuloa varten; malli, jossa tulonjako tapahtuu kansalaisuuden perusteella vastikkeettomasti

perustus (n)
grund
  rakennuksen tai muun teknisen rakennelman osa, jonka tarkoituksena on välittää ja sovittaa rakenteelle tulevat kuormat rakennusalustalle
grundval
  lähtökohta, pohja

perustuslaki (n)
grundlag, konstitution
  valtiovallan ja ihmisten ja yhteisöjen oikeudellisten suhteiden perusperiaatteet sisältävä laki, valtion valtiosäännön keskeisimmät normit sisältävä laki

perustuslakituomioistuin (n)
författningsdomstol
  tuomioistuin, joka arvioi uuden säädetyn lain perustuslain mukaisuuden; sillä on oikeus kumota lakeja perustuslain vastaisina

perustyyppi (n)
grundtyp
  hallitsevien tunnusmerkkien ja ominaisuuksien alkuperäinen kokonaisuus.

perusvoide (n)
bassalva
  apteekissa myytävä, lääkeaineita sisältämätön ihovoide

peruutus (n)
avbeställnin, backande, backning, inhibering, inställande, ryggande
  peruttamisen toteutus

peräaukko (n)
anus, analöppning
  anus, ruoansulatuselimistön päätepiste, jonka kautta uloste poistuu kehosta

peräkkäinen (adj)
i följd, i rad
  ajallisesti tai loogisesti toista seuraava

perämoottori (n)
aktersnurra, utombordsmotor
  veneen perään kiinnitetty moottorin ja potkurin yhdistelmä

peräpukama (n)
hemorrojd, hemorrojder
  peräaukkokanavan sisä- tai ulkopuolelle muodostunut laskimon pullistuma

peräsuoli (n)
ändtarm
  suoliston loppupäässä oleva osa paksusuolen ja peräaukon välissä

perävaunu (n)
släp, släpvagn
  yhdistelmäajoneuvon veturin jälkeen liitetty vaunu

peseytyä (v)
tvätta
  pestä itsensä

pesijä (n)
tvättare, tvätterska
  pesemistä toteuttava henkilö
häckare
  eläin, joka pesii

peski (n)
pesk
  eräänlainen poronnahasta valmistettu turkki

pessimismi (n)
pessimism
  ajatussuunta, jossa asennoidutaan elämään ja maailmaan kielteisesti, onnistumisen todennäköisyys nähdään pienenä

pessimisti (n)
pessimist
  henkilö, joka suhtautuu asioihin pessimistisesti; pessimistinen henkilö

pessimistinen (adj)
pessimistisk
  sellainen, joka perustuu pessimismiin, pessimismille ominainen

pessimistisesti (adv)
pessimistiskt
  pessimismin edellyttämällä tavalla, pessimismiin mukautuen

pestata (v)
anställa
  palkata, ottaa töihin
enrollera, värva
  värvätä

pestautua (v)
enrollera
  ottaa pesti, liittyä palvelukseen

pesti (n)
värvning
  palkattuna, värvättynä oleminen

pestisidi (n)
pesticid
  tuholaismyrkky

pestä (v)
tvätta
  puhdistaa vedellä ja jollakin puhdistavalla, usein kemiallisella yhdisteellä

pesu (n)
tvätt
  puhdistamiseksi tai puhdistautumiseksi, yleensä vettä käyttäen, tehtävä toimenpide, peseminen

pesuaine (n)
tvättmedel
  jonkin pesemiseen tarkoitettu aine

pesuallas (n)
tvättställ, handfat, lavoar
  WC:n tai kylpyhuoneen keraaminen tai metallinen vesiallas, jonka yläpuolella on vesihana ja pohjassa tulpallinen reikä veden poistamista varten

pesukone (n)
tvättmaskin
  kone, jolla pestään pyykkiä; pyykinpesukone

pesusieni (n)
tvättsvamp, badsvamp
  pesuvälineenä tai kiillotukseen käytettävä pesusienestä saatava tai sellaista jäljittelevä kimmoisa ja huokoinen vaahtomuovin tai vaahtokumin pala

pesä (n)
näste, bo
  linnun rakentama paikka, johon se munii ja jossa kasvattaa poikasiaan ja saattaa myös yöpyä

pesämuna (n)
boägg
  kananpesään jätetty muna tai keinotekoinen munitusmuna, tarkoituksena saada kana munimaan lisää samaan paikkaan
grundplåt
  alkupääoma kannustamaan säästötavoitteeseen pääsyä

pesäpallo (n)
boboll
  pesäpallopeli, suomalainen baseballia muistuttava kahden joukkueen pallopeli, jossa lyödään erityistä pelissä käytettävää palloa mailalla ja juostaan

peti (n)
bädd
  nukkumiseen tarkoitettu paikka tai rakennelma

petkuttaa (v)
lura
  pettää, huijata, toimia epärehellisesti liiketoimissa jms.

peto (n)
rovdjur
  toisia eläimiä saalistava eläin, nisäkäs tai lintu
best, vilddjur
  väkivaltainen ja julma henkilö

petokala (n)
rovfisk
  kala, joka syö muita, itseään pienempiä kaloja

petolintu (n)
rovfågel
  Muita eläimiä kuin hyönteisiä, matoja jms. saalistava lintu. Eläintieteellisesti petolinnut jaetaan kahteen lahkoon, päivisin saalistaviin päiväpetolintuihin ja lähinnä öiseen aikaan saalistaviin pöllöihin

petos (n)
bedrägeri, luftaffär
  luottamuksen pettäminen; toiselle vahingollinen teko

petrokemia (n)
petrokemi
  kemian haara, joka tutkii ja tuottaa maaöljy- ja maakaasupohjaisia kemikaaleja ja kehittää niiden valmistusta

pettuleipä (n)
barkbröd
  Suomessa hätäruokana käytetty leivän korvike, joka valmistettiin vaihtelevasti pettua sisältäneistä ruisjauhoista

pettymys (n)
besvikelse
  pettyminen

pettyä (v)
besviken
  huomata toiveiden, odotusten tms. täyttymättä jääminen

pettäjä (n)
bedragare
  henkilö joka pettää; petturi

pettää (v)
bedra, svika
  rikkoa luottamus, toimia petollisesti, petkuttaa, johtaa harhaan, harhauttaa; olla uskoton

petäjä (n)
martall
  isokokoinen us. yksinään kasvava mänty

peukalo (n)
tumme
  lyhyt ja paksu sormi ihmisen kädessä, sormi etusormen vieressä

peukaloinen (n)
gärdsmyg
  (yleisesti) mikä tahansa peukaloisten heimoon () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) suvun nimikkolaji () tai sen yksilö

peukaloruuvi (n)
tumskruv
  kidutusväline, jossa uhrin sormia tai varpaita murskataan hitaasti ruuvista kiertämällä

peura (n)
ren
  jokin peurojen alaheimon () hirvieläin, pois lukien Alces-suvun eläimet, joita nimitetään hirviksi. Pienempiä lajeja nimitetään myös kauriiksi.

pian (adv)
snart, inom kort, strax
  (ajasta) vähän ajan päästä, hetken kuluttua, kohta

piano (adv)
piano
  hiljaisesti, ilmaisee, että on soitettava tai laulettava hiljaisella äänellä, nuoteissa lyhenne p.

piano (n)
piano
  yleinen mekaaninen kosketinsoitin, mutta äänen synnyn perusteella myös kielisoitin

pianokonsertto (n)
pianokonsert
  konsertto pianolle ja orkesterille

pidennys (n)
förlängning
  se, kun jotain pidennetään; pidennetty osuus; pidentävä osa

pidentää (v)
förlänga
  tehdä pitkäksi tai pidemmäksi

pidetä (v)
förlänga
  muuttua pidemmäksi

pidin (n)
hållare
  koje t. laite, joka pitää jtk. kiinni t. määräasennossa t. kannattelee

pidätellä (v)
kvarhålla
  () pidättää

pidätetty (adj)
arresterad
  pidätetyksi tullut

piekana (n)
fjällvråk
  , hiirihaukkojen suvun (Buteo) puussa tai kallionkielekkeellä pesivä melko kookas tunturialueiden päiväpetolintu

pieni (adj)
liten
  sellainen, joka tai mikä on kooltaan vähäinen
  intervalli, joka ei ole puhdas, suuri, vähennetty tai ylinouseva; käytännössä saadaan alentamalla suuren intervallin ylempi sävel tai ylentämällä alempi sävel

pieni verenkierto (n)
litet kretslopp
  verenkierron osa, joka kulkee sydämen oikeasta kammiosta keuhkovaltimorungon kautta keuhkovaltimoihin ja sieltä edelleen keuhkoja ympäröiviin hiussuoniin, joista veri palaa sydämeen keuhkolaskimoita pitkin sydämen vasempaan eteiseen

pieniamerikanpaimenkoira (n)
miniature american shepherd
  yhdysvaltalaisperäinen koirarotu: australianpaimenkoirasta jalostettu miniatyyrimuunnos

pienikokoinen (adj)
liten
  kooltaan pieni, myös liian pieni

pienjännite (n)
lågspänning
  yleisesti 1000 V ja pienemmät vaihtojännitteet ja 1500 V ja pienemmät tasajännitteet

piennar (n)
ren
  ajoradan ja penkereen välinen tien osa; reunaviivan ulkopuolella sijaitseva tien laita, missä jalankulkijat ja pyöräilijät voivat kulkea

piennarpukinparta (n)
ängshaverrot
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pukinpartojen sukuun kuuluva kasvi

pienokainen (n)
liten
  vauva, pieni lapsi

pieraiseminen (n)
fjärting
  pierun päästäminen

pieraisu (n)
fis, fjärt
  yksittäinen lyhytkestoinen pieru

piereksiä (v)
prutta
  pierrä toistuvasti tai jatkuvasti

piereminen (n)
fisande, fjärtande
  teonnimi verbistä pierrä

pierrä (v)
fjärta
  päästää suolistokaasua ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieru (n)
fjärt, fis, prutt, flatulens
  peräsuolesta tuleva suolistokaasun purkauma

pietarsaarelainen (n)
jakobstadbo
  Pysyvästi Pietarsaaressa asuva henkilö.

pietaryrtti (n)
renfana
  (erityisesti) rohtopietaryrtti, pietaryrttien sukuun kuuluva

pietso- (n)
piezo-
  alkuosana yhdyssanoissa, jotka liittyvät pietsosähköön tai muihin mekaanisen paineen synnyttämiin voimavaikutuksiin

piha (n)
gård
  pihamaa, yleensä välittömästi rakennuksen ympärillä oleva rajattu alue
  sisäpiha, rakennusten rajaama alue niiden keskellä

pihakrassi (n)
gatkrasse
  Suomenkin luonnossa esiintyvä krassien sukuun kuuluva kasvi

pihakurjenpolvi (n)
sparnäva
  kurjenpolvien sukuun kuuluva kasvi

piharakennus (n)
gårdshus, gårdsbyggnad
  pihapiiriin kuuluva muu kuin päärakennus

piharatamo (n)
groblad, gårdsgroblad
  ratamokasveihin () kuuluva monivuotinen ruoho ()

pihatatar (n)
trampört
  (erityisesti) pihatattarien sukuun kuuluva

pihatähtimö (n)
våtarv
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tähtimöiden sukuun kuuluva kasvi

pihdit (n)
tång
  tarttumiseen, vääntämiseen tai katkaisuun tarkoitettu työkalu

pihi (adj)
snål
  ylenmäärin säästeliäs ja nuuka

pihka (n)
kåda
  öljyjä ja hartseja sisältävä seos, jota havupuut erittävät haavojensa suojaksi

pihlaja (n)
rönn
  kotipihlaja (), yleinen lehtipuu, jolla on parilehdykkäiset lehdet ja punaiset luumarjat. Kotipihlajan lisäksi Suomen luonnossa kasvaa suomenpihlaja ja ruotsinpihlaja sekä muutama harvinaisempi lajike.

pihlajanmarja (n)
rönnbär
  pihlajan suurina terttuina kasvattamat oranssit marjat

pihta (n)
ädelgran, gran
  mikä tahansa -sukuinen havupuulaji; jalokuusi

pihtihäntäinen (n)
tvestjärt
  pihtihäntäisten lahkon () hyönteinen, joilla on peräpäässä pihdit

pihvi (n)
stek, biff
  pannulla tai grillissä paistettu liharuoka, joka valmistetaan kokolihasta, yleensä sisä- tai ulkofileestä, myös vastaavanlaisista kasvisruoista

pii (n)
kisel
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine. Piin kemiallinen tunnus on Si

piika (n)
piga
  naispuolinen palvelija, erityisesti maatalon naispuolinen työntekijä

piikikäs (adj)
taggig, törnig
  sellainen, jossa on paljon piikkejä; piikkinen, piikillinen

piikivi (n)
flinta
  kova harmaasävyinen kvartsi. Sitä esiintyy kalkkikiven yhteydessä, ei löydetä Suomesta

piikki (n)
törne, gadd, pigg
  kasvien ja eläinten terävät puolustuskeinoina käytetyt osat
spruta
  injektioruisku ja injektioneula; (laajemmin) pistos, ruiske, rokotus

piikkikampela (n)
piggvar
  litteä, lähes pyöreä pohjakala (), jonka silmät ovat vasemmalla kyljellä

piikkikirveli (n)
taggkörvel
  eräs koiranputkien sukuun kuuluva sarjakukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

piikkilanka (n)
taggtråd
  aitaamiseen tai esteisiin käytettävä teräslankapunos, johon on lisätty piikkejä tai leikkaavia kulmia

piikkimonni (n)
dvärgmal
  (yleisesti) mikä tahansa piikkimonnien heimoon () kuuluva monnikalojen laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) edellisiin kuuluva

piikkimonnit (n)
dvärgmalar
  eräs viuhkaeväisten luokkaan () kuuluva luukalojen heimo ()

piikkiohdake (n)
vägtistel
  Suomenkin luonnossa esiintyvä ohdakkeiden sukuun kuuluva kasvi

piikkipaatsama (n)
järnek, kristtorn
  ainavihanta lehtipuu (), joka ei nimestään huolimatta kuulu paatsamien, vaan orjanlaakerien sukuun

piikkisika (n)
piggsvin
  jokin jyrsijä heimosta Hystricidae, tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään

piikkiöläinen (n)
pikisbo
  Pysyvästi Piikkiössä asuva henkilö.

piilevä (adj)
latent
  jota ei voi tai on vaikea ulkoapäin havaita; sellainen, joka piilee

piillä (v)
gömt
  olla piilossa, olla huomaamattomissa, olla toteutumatta

piilokamera (n)
dold kamera
  videokamera, joka kuvaa ihmisiä heidän tietämättään, usein tarkoituksena saada talteen hämmennystä tai noloja tilanteita

piilopaikka (n)
gömma
  paikka, jossa on hyvä olla piilossa tai piilottaa jotain

piilossa (adv)
undangömd
  piilosalla, ei näkösällä.

piilottaa (v)
gömma
  panna jokin pois näkyvistä siten että sitä on vaikea löytää, panna piiloon

piiloutua (v)
dölja, gömma sig
  mennä piiloon

piilu (n)
bila
  hirsien veistossa suuria pintalastuja irrotettaessa käytettävä leveäteräinen kirves

piilukirja (n)
bilattest, bilbref, bilbrev
  laivanrakennustodistus, johon viranomainen aiemmin kirjoitti, että laivan rakenne täytti asetuksella määrätyt vaatimukset

piilukirves (n)
bila
  hirsien veistossa suuria pintalastuja irrotettaessa käytettävä leveäteräinen kirves

piilukko (n)
flintlås
  suustaladattavan aseen lukkotyyppi, jossa liipaisinta vedettäessä hana ja siihen kiinnitetty piikivenpala iskeytyvät eteenpäin ja piikiven teräksiseen tulirautaan osuessa syntyvät kipinät sytyttävät sankkipannussa olevan ruudin

piimaa (n)
diatomacéjord, kiselgur
  piilevistä sedimentoitunut maalaji

piimä (n)
filmjölk, surmjölk
  maidosta hapattamalla valmistettava ruokajuoma

piinkova (n)
flinthård
  hyvin kova

piipata (v)
pipa
  päästää lyhyt, korkea ääni (etenkin elektronisista laitteista)

piippo (n)
fryle
  mikä tahansa piippojen sukuun () kuuluva vihviläkasvien laji tai sellaisen yksilö

piippu (n)
pipa
  väline, jolla voi käyttää tupakkaa, huumeita tai muita päihteitä polttamalla, jotta kemikaalit imeytyisivät hengityskanavasta, tupakkapiippu
  tuliaseen osa, jonka kautta luoti ammutaan
skorsten
  rakennelma, jonka kautta savu poistuu, savupiippu

piirakka (n)
paj, pirog
  makea tai suolainen täytetty pienehkö leivonnainen, jossa on taikinasta valmistettu kuori

piirakkataikina (n)
pirogdeg
  taikina, josta tehdään piirakkaa, yleensä kohottamaton murotaikina

piiri (n)
distrik, krets
  eräiden maiden aluehallinnon nimike

piirittäjä (n)
belägrare
  se, joka piirittää

piirittää (v)
belägra
  tehdä piiritys, ympäröidä joukoilla tarkoituksena pakottaa antautuminen

piirros (n)
ritning, teckning
  piirtämisen tuloksena, usein käsivaraisesti syntyvä summittainen kuva

piirrottaa (v)
ritsa
  merkitä työstämisen rajat naarmuilla työkappaleisiin

piirtää (v)
rita, teckna
  tehdä viiva, viivoja tai niiden muodostama kuva kynällä tai muulla jälkeä jättävällä esineellä tai hyödyntäen piitämiseen tehtyä tietokoneohjelmaa

piisami (n)
bisamråtta
  pääosin vedessä elävä, Pohjois-Amerikasta lähtöisin oleva, väriltään ruosteenruskea myyrälaji, jolla on pitkä litteä häntä ()

piisi (n)
spis
  alkuaan avoin kivistä ladottu rakennuksen tulisija, myöhemmin muurattu, avosuinen usein irtoluukulla varustettu liesi

piiska (n)
piska, karbas
  väline eläinten ohjaamiseen

piiskapoika (n)
strykpojke
  (historia) sijaiskärsijä, poika, jonka piti kärsiä rangaistukset prinssin puolesta

piisku (n)
gullris
  piiskujen () suvun ruoho

piiskujänis (n)
piphare
  piiskujänisten () heimoon kuuluva jäniseläin

piispa (n)
biskop
  kristillisessä kirkossa hiippakunnan hengellinen johtaja, Suomessa mies tai nainen

pikainen (adj)
snar
  nopea

pikaistuksissa (adv)
i hastigt mod, i ilskan
  harkitsemamattomasti, impulsiivisesti, kiivastuneena, suutuspäissään

pikapano (n)
snabb knull
  pikainen yhdyntä, lyhyen ajan kestävä yhdyntä

pikavippi (n)
snabblån
  lyhytaikainen ja vakuudeton erittäin korkeakorkoinen kulutusluotto, joka ei ole liikepankin myöntämä

piki (n)
beck
  puu-, kivihiili-, ruskohiili-, turve-, luutervaa, hartseja tai vastaavia orgaanisia aineita tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

pikkelssi (n)
pickels
  etikkainen vihannessalaatti, keitettyjä vihanneksia tai sieniä kuutioituina etikkaliemessä, joskus majoneesiin tai kermaviiliin sekoitettuna

pikkolo (n)
piccolaflöjt
  puupuhallin, joka poikkeaa poikkihuilusta muun muassa oktaavin korkeammalla äänellään

pikkuaivot (n)
lillhjärna
  aivojen osa, joka sijaitsee isoaivopuoliskojen alapuolella takaraivossa kallon takaosassa

pikkuhuitti (n)
mindre sumphöna
  (yleisesti) eräissä luokitteluissa mikä tahansa pikkuhuittien sukuun () kuuluvista rantakanojen lajeista tai sellaisen yksilö

pikkujoulu (n)
adventsfest, julfest
  ennen jouluaattoa, tavallisesti joulukuussa tai marraskuun lopulla tuttujen, esimerkiksi työkavereiden, kanssa pidettävä tyypillisesti maallinen, mutta joskus myös uskonnollinen, illanvietto, johon usein on sisällytetty juhlan tavoin ohjelmallisia elementtejä

pikkukaupunki (n)
småstad
  vähäväkinen kaupunki

pikkukihokki (n)
småsileshår
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kihokkien sukuun kuuluva kasvi

pikkukäenrieska (n)
dvärgvårlök
  Suomenkin luonnossa esiintyvä käenrieskojen sukuun kuuluva kasvi

pikkukäpylintu (n)
mindre korsnäbb
  eräs kuusensiementen syöntiin erikoistunutlintulaji () tai sen yksilö

pikkulaukku (n)
liten höskallra
  Suomessa yleinen keltakukkainen yksivuotinen ruoho

pikkulavantauti (n)
paratyfoid, paratyfoid feber
  tietyn bakteerin aiheuttama suolistoinfektio

pikkuleipä (n)
småkaka
  pieni, usein makea leivonnainen, joka yleensä valmistetaan ilman kohotusainetta

pikkulepinkäinen (n)
törnskata
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkulimaska (n)
andmat
  Suomenkin luonnossa esiintyvä limaskojen sukuun kuuluva makeanveden kasvi

pikkuprinsessa (n)
lilla prinsessa
  kuningasperheen nuori tytär

pikkupulla (n)
bulle
  pyöreä kohotettu ja uunissa paistettu yksinkertainen vehnäleivonnainen

pikkuraha (n)
småmynt
  arvoltaan pieni raha, m. kollektiivina

pikkuruokki (n)
alkekung
  (eläintiede) laajoissa yhdyskunnissa rannikon vuorenrinteillä Jäämeren saarilla elävä lunnia pienempi lintu ()

pikkusappi (n)
dvärgarun
  sappien sukuun kuuluva kasvi

pikkuseikka (n)
bagatell, småsak
  vähämerkityksinen yksityiskohta, epäoleellinen asia

pikkuserkku (n)
småkusin, syssling
  isovanhemman sisaruksen lapsenlapsi, toisin sanoen: serkkujen lapset ovat pikkuserkkuja suhteessa toisiinsa

pikkusisko (n)
lillasyster
  nuorempi sisko

pikkusormi (n)
lillfinger
  pienin sormi ihmisen kädessä, reunimmainen sormi nimettömän vieressä

pikkutalvikki (n)
liten vintergröna
  Suomenkin luonnossa esiintyvä talvikkien sukuun kuuluva kasvi

pikkutarkka (adj)
petig, ängslig
  (henkilöstä, joskus loukkaava) sellainen, joka on joidenkin mielestä liian tarkka jostakin

pikkutrappi (n)
småtrapp
  trappien suvun kurkilintu () tai sen yksilö

pikkuvanha (adj)
gammalklok
  joka käyttäytyy kuin aikuinen (lapsesta)

pikkuvarvas (n)
lilltå
  ihmisellä pienin varvas

pikkuveli (n)
lillebror
  veljeään tai sisartaan nuorempi veli

pikkuzorilla (n)
nordafrikansk bandiller
  eräs Afrikassa elävä näätäeläin ()

piknik (n)
picknick
  retki, jonka päätarkoitus on eväiden syöminen ulkoilmassa

pikoo (n)
picot
  pitsin tai muun käsityön reunaa koristava pieni avoin lankasilmukka tai hampaantapainen nipukka

pilaantua (v)
fördärvas
  muuttua käyttö- tai syömäkelvottomaksi; mennä pilalle

pilari (n)
pelare
  rakennuksen vapaasti seisova pystytuki, joka on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen tai monisärmäinen

pilasteri (n)
pilaster
  rakennuksessa tai rakennelmassa oleva ei-kantava rakenne, joka toimii koristeena

pilkkiä (v)
angla
  kalastaa jään läpi lyhytvapaisella pilkkiongella

pilkku (n)
fläck
  (pieni) täplä
komma
  yksi välimerkeistä [,]

pilkuntarkka (adj)
småpetig
  sellainen, joka tai mikä on erityisen tarkka ja pieniin yksityiskohtiin paneutuva tai toteutettu huolellisesti pieniä yksityiskohtia myöten

pillastua (v)
skena
  vauhkoontua (usein eläimestä, varsinkin hevosesta, hieman pilkkaavasti myös ihmisestä)
bli arg
  hermostua, suuttua, raivostua

pilleri (n)
piller
  pallomaiseksi puristettu lääkevalmiste tai tabletin muodossa oleva lääke

pilli (n)
visselpipa
  väline, jolla tuotetaan äänimerkki puhaltamalla siihen

pillike (n)
dån
  pillikeiden () suvun kasvi

pillu (n)
fitta, mutta, mus
  naisen häpy ja/tai emätin

pilvenpiirtäjä (n)
skyskrapa
  erittäin korkea kerrostalo tai muu rakennus

pilvetön (adj)
molnfri
  jossa ei ole pilviä (taivaasta)

pilvi (n)
moln, sky
  taivaalla leijaileva koostuma vesihöyryä, jääkiteitä ja muita aineksia

pilvinen (adj)
molnig, molnbetäckt, mulen
  pilviä sisältävä
mulen
  säästä, kun taivas on kokonaan tai lähes kokonaan pilvien peitossa

pilvisyys (n)
molnighet
  se, että on pilvinen; pilvien runsaus

pimennys (n)
förmörkelse, eklips
  tapahtuma, jossa taivaankappale joutuu toisen varjoon tai sen peittämäksi; pimentyminen

pimeä (adj)
mörk
  jossa on vähän tai ei yhtään valoa

pimeä aine (n)
mörk materia
  hypoteettinen galaksien havaitun massan selittävä aine, joka ei vuorovaikuta sähkömagneettisen säteilyn kanssa

pimiö (n)
mörkrum
  pimennettävä tila valokuvien kehittämistä varten

pimppi (n)
snippa, mus
  ulkosynnyttimien nimitys

pinaatti (n)
spenat
  , ruohokasveihin kuuluva vihannes

pingviini (n)
pingvin
  yleisnimitys Spheniscidae-heimoon kuuluville lentokyvyttömille linnuille, joita esiintyy eteläisellä pallonpuoliskolla Etelämantereelta tropiikkiin

pinnallinen (adj)
ytlig
  pinnalla tai pinnassa oleva

pinnallisesti (adv)
ytligt
  pintapuolisesti, ylimalkaisesti

pinnoite (n)
ytbeläggning
  jonkin kappaleen päälle lisättävä aine, joka muodostaa halutunlaisen pinnan ja kyseinen pintakerros

pino (n)
bunt, kast, trave
  useita esineitä tai kappaleita päällekkäin
stack
  tietorakenne johon voidaan lisätä alkioita ja poistaa niistä päällimmäinen sekä tarkastella pinon tai päällimmäisen alkion tilaa

pinoaminen (n)
stablande, stabling, travande, travning
  pinoon laittaminen, päällekkäin kasaaminen

pinsetit (n)
pincett
  pieniin kappaleisiin tarttumiseen tarkoitettu työkalu, joka koostuu yksinkertaisimmillaan taitetusta joustavasta materiaalista jota puristetaan sormilla

pinta (n)
yta
  esineen tai asian näkyvä, päällimmäinen osa

pinta-ala (n)
ytvidd
  kaksiulotteisen alueen koon mitta

pinta-alus (n)
ytfartyg
  veden pinnalla liikkuva alus

pintti (n)
pint
  Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa käytössä oleva tilavuusmitta pint

pioneeri (n)
sappör, pionjär
  asevoimien pioneerijoukkojen sotilas

pioni (n)
pion, pingstros
  Paeonia-suvun kasveja
pion, pimeson
  vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen, π-mesoni

piparjuuri (n)
pepparrot
  ristikukkaiskasvien heimon monivuotinen, kookas kasvi jonka juurta käytetään mausteena ()

piparkakku (n)
pepparkaka
  erityisesti joulun aikaan nautittava, kaulitusta taikinasta muotilla leikattu ja pellillä uunissa paistettu, ruskea, mausteinen pikkuleipä

piparkakkutalo (n)
pepparkakshus
  piparkakkutaikinasta paistetuista levyistä koottu talon muotoinen leivonnainen

piparminttu (n)
pepparmynt
  eräs minttu (), jota käytetään mausteena ja josta saadaan mentolia

pipo (n)
luva
  neulekankaasta valmistettu päähine, jonka yläosassa tavallisesti, mutta ei välttämättä, on tupsu

pippeli (n)
snopp
  (lastenkielinen, eufemistinen) siitin

pippuri (n)
peppar
  ryytipippuri, tärkeä pippureihin kuuluva maustekasvi , jonka hedelmä on luumarja. Tästä saadaan mustapippuri, valkopippuri ja viherpippuri.

pippurimylly (n)
pepparkvarn
  pippurin jauhamiseen ruoanlaitossa käytettävä laite

pippurisumutin (n)
pepparsprej
  kaasusumutin, jonka sisältö pohjautuu paprikaan; paprikasumutin

pirkkalainen (n)
birkarl
  Ruotsin valtakunnan pohjoisosiin asettuneita uudisasukkaita, joille annettiin oikeus verottaa saamelaisia

pirkkalalainen (n)
birkalabo
  Pysyvästi Pirkkalassa asuva henkilö.

pirta (n)
vävsked, vävkam
  kangaspuissa kaiteen osa, loimen langat erotteleva ja kuteen kankaan suuhun tiivistävä säleikkö

pirtelö (n)
milkshake
  tehosekoittimessa valmistettu maidon ja jäätelön maustettu seos

pisara (n)
droppe
  pienen nestemäärän vapaasti muodostama pallomainen muoto ilmassa tai pinnalla

piskotella (v)
duggregna
  sataa pisaroita harvakseltaan

pissa (n)
kiss
  virtsa

pissata (v)
kissa
  virtsata

pistaasi (n)
pistasch
  mantelipistaasin siemen, pistaasipähkinä
  pistaasien () suvun kasvi

piste (n)
punkt
  välimerkki, kirjoitetussa kielessä virkkeen päättävä merkki []
  nollaulotteinen objekti, jolla merkitään sijainti avaruudessa
poäng, punkt
  peleissä ja kokeissa tai arvioinneissa saavutetun tuloksen yksikkö

pistekirjoitus (n)
punktskrift
  näkövammaisille kehitetty kirjoitustapa, jossa merkit muodostetaan kuuden koholla olevan pisteen yhdistelmistä

pistin (n)
bajonett
  kiväärin piipun jatkoksi kiinnitettävä terä, jota voidaan käyttää välittömässä läheisyydessä olevaa vihollista vastaan

pistiäinen (n)
stekel
  mikä tahansa pistiäisten lahkoon () kuuluva hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

pistokas (n)
stickling
  kasvista irrotettu osa, josta yritetään juurruttaa uutta kasvia

pistomiekka (n)
stötvärja
  (ase, urheilu) länsimaisessa urheilumiekkailussa käytetään kahdenlaisia pistomiekkoja: floretteja ja kalpoja

pistooli (n)
pistol
  lyhyt, yhdellä tai kahdella kädellä pidettävä käsiase, jossa patruunat ovat irrotettavassa lippaassa, yleensä itselataava ase

pistosaha (n)
fogsvans
  kirvesmiehen ja puusepän työkalu, leveähköllä kärkeen päin kapenevalla terällä ja kädensijalla varustettu käsisaha

pitkin (adv)
längs
  jotakin myöten, jonkin mukaisesti

pitkulainen (adj)
avlång
  pitkänomainen, leveyttään pitempi

pitkä (adj)
lång
  suuri mitattuna yhdestä pisteestä toiseen
  (ihmisestä) kookas, suuri kantapäästä päälakeen mitattuna
  ajallisesti kestoltaan suuri, pitkäkestoinen

pitkä (n)
icing#Ruotsi
  jääkiekossa eräin edellytyksin pelitilanne, jossa pelaaja siirtää kiekon puolustusalueeltaan suoraan vastustajan kenttäpuoliskon päätyyn

pitkäperjantai (n)
långfredag
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

pitkäpiimä (n)
långfil
  länsisuomalainen notkea, venyvä kirnupiimä

pitkään (adv)
länge, sent
  hetkistä pidemmän ajan, kauan

pitsi (n)
spets
  langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa eri kokoiset silmukat muodostavat kuvioita

pittamarhi (n)
blåpannad markblåkråka
  (yleisesti) kumpi tahansa pittamarhien sukuun () kuuluvista marhien heimon lintulajeista tai sellaisen yksilö

pittoreski (adj)
pittoresk
  maalauksellinen, silmiä hivelevän kaunis

pituus (n)
längd
  kuinka pitkä jokin esine tai matka on, esineen tai matkan mitta yhdessä ulottuvuudessa
  kuinka pitkä joku henkilö on
  kuinka kauan jokin kestää, kesto

pituushyppy (n)
längdhopp
  yleisurheilulaji, jossa yritetään hypätä mahdollisimman pitkälle

pituuspiiri (n)
längdgrad, longitud
  napojen kautta kulkevat isoympyrät; niihin perustuva itä–länsisuuntaisen sijainnin ilmoittamiseen käytettävä asteikko

pitäjä (n)
socken
  eräiden hallinnollisten ja kirkollisten paikallisyhteisöjen nimitys

pitäjäläinen (n)
sockenbo
  kuntalainen, kunnan asukas

pitäytyä (v)
hålla fast vid, hålla sig till, laktaga
  nojautua, tukeutua, turvautua johonkin, pitää kiinni jostakin, pysytellä kiinni jossakin

pitää (v)
tycka
  tykätä, olla mieltynyt johonkin

pitää huolta (v)
sköta, vara rädd om ta hand
  huolehtia jostakin

pitää paikkansa (v)
stämma
  (tiedosta, väittämästä) olla oikea, olla totuuden mukainen

pizza (n)
pizza
  italialaislähtöinen ruokalaji, joka on yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, yleensä pyöreä leipä, joka on päällystetty tomaattikastikkeella, mahdollisesti juustolla sekä valinnaisilla täytteillä

plagioija (n)
plagiator
  toisen henkilön tekijänoikeutta jäljentämällä loukannut henkilö

plakki (n)
plack
  hampaan pinnalle muodostuvaa vaalea peite, joka aiheuttaa ientulehdusta ja osittain vähitellen kivettyy hampaan pintaan hammaskiveksi ja johtaa karieksen syntyyn

planeetta (n)
planet
  kiertotähti, tähteä kiertävä iso taivaankappale, joka on painovoimansa vaikutuksen ansiosta lähes pallomainen ja tyhjentänyt ympäristönsä planetesimaaleista

planeettainvälinen (adj)
interplanetarisk
  planeettojen välinen

plantaasi (n)
plantage
  suurviljelmä tropiikissa, mutta plantaaseja on ollut historiallisesti myös tropiikin ulkopuolella esimerkiksi Yhdysvalloissa, vaikkakin tropiikin läheisyydessä subtropiikissa; viljelykasveja ovat muiden muassa sokeriruoko, kahvipensas ja puuvilla; plantaaseilla on käytetty orjatyövoimaa

plastiliini (n)
plastellina
  kuvanveistossa käytettävä muovailtava massa, jota on saatavilla useissa eri väreissä

plastron (n)
plastrong
  kilparatsastuksessa käytettävä samantapainen asuste
  miekkailussa lisäsuojaa pistoilta antava takin alla käytettävä suojavaate

pleissi (n)
splits
  pujos, pujoke

plektra (n)
plektrum
  väline, jolla näppäillään kielisoitinta, tavallisesti mandoliinia tai kitaraa

pleonasmi (n)
pleonasm
  liikasanainen, samaa asiaa toistava ilmaus

pleremaattinen (adj)
plerematisk
  sellainen, joka liittyy rakenteen ja syntaksin sijasta merkitykseen

pleuradreeni (n)
pleuradrän
  keuhkopussiin liitettävä dreeni

pliseerata (v)
plissera
  laskostaa tiheästi

plisu (n)
lanka
  arvoton kortti korttipelissä

plootu (n)
plåtmynt
  Ruotsissa käytössä 1644–1776 ollut metalliraha, useiden kilojen painoinen suorakaiteen muotoinen kuparilevy

pluskvamperfekti (n)
pluskvamperfekt
  entispäättymä, aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka oli päättynyt jo menneisyydessä.

pluslasi (n)
plusglas
  kaukotaitteisuuden ja ikänäön korjaamiseen käytettävä kupera silmälasien linssi

plusmerkki (n)
plustecken
  positiivista numeroarvoa tai yhteenlaskua ilmaiseva symboli +, plus; Unicode-merkki U+002B

plutonium (n)
plutonium
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jota käytetään mm. ydinaseissa, sen kemiallinen merkki Pu

plyymi (n)
plym
  pöyheä sulkakoriste tai -asuste, strutsinsulka
  töyhtö

plyysi (n)
plysch
  nukkapintainen kangas- ja neulostyyppi

pneumaattinen (adj)
pneumatisk
  pneumatiikkaan liittyvä, kaasun paineella toimiva

podcast (n)
podcast, podd
  radiolähetyksen tyyppinen puhetta sisältävä äänitallenne

podsoli (n)
podsol
  havumetsävyöhykkeellä yleinen maannos

pogostantauti (n)
ockelbosjuka
  hyttysten levittämä virustauti, joka aiheuttaa niveltulehduksen

pohdiskelu (n)
driftning
  asian tai asiakokonaisuuden arviointi eri näkökohdista tarkastellen

pohja (n)
botten
  esineen tai muodostuman alapinta, alin osa tai myös perimmäinen kohta vaakasuunnassa katsottaessa; joidenkin kappaleiden alapinta sisältä katsottuna, toisten ulkoa katsottuna

pohjahiivaolut (n)
lageröl
  pohjahiivakäymisellä valmistettu olut

pohjakerros (n)
bottenvåning
  talon alin maanpäällinen kerros

pohjalainen (n)
pojobo
  Pohjassa asuva henkilö, syntyperältään pohjalainen

pohjankallioimarre (n)
stensöta
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kallioimarteiden sukuun kuuluva kasvi

pohjanlepakko (n)
nordisk fladdermus
  () Suomen yleisin lepakko

pohjanruttojuuri (n)
fjällskråp
  ruttojuurten sukuun kuuluva kasvi

pohjansirkku (n)
videsparv
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pohjansorsimo (n)
hänggräs
  (yleisesti) heinäkasveihin kuuluvan pohjansorsimoiden suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

pohjautua (v)
basera, grunda
  perustua, nojautua

pohjavesi (n)
grundvatten
  maanpinnan alla maankamaran onteloissa ja raoissa oleva vesi

pohjeluu (n)
vadben
  sääriluun rinnalla sijaitseva pienempi luu (lat. os fibula)

pohjoinen (adj)
nordlig, norra
  sellainen, joka sijaitsee pohjoisessa, pohjoisessa oleva tai pohjoisesta tuleva

pohjoinen (n)
norr, nord
  pääilmansuunta lännen ja idän välissä, lännestä 90 astetta myötäpäivään

pohjoinen napapiiri (n)
norra polcirkeln nordliga polarcirklen
  maapallon napapiiri, leveyspiiri, jonka pohjoispuolta Aurinko valaisee keskeytymättä kesäpäivänseisauksena koko vuorokauden, sijainti noin 66,5 astetta pohjoista leveyttä; sijainti on maapallon akselikaltevuus vähennettynä 90 asteen suorasta kulmasta

pohjoisamerikkalainen (adj)
nordamerikansk
  Pohjois-Amerikasta peräisin oleva tai Pohjois-Amerikkaan liittyvä

pohjoiskorealainen (adj)
nordkoreansk
  Korean demokraattinen kansantasavallasta eli Pohjois-Koreasta peräisin oleva

pohjoiskorealainen (n)
nordkorean, nordkoreanska
  Korean demokraattinen kansantasavallan eli Pohjois-Korean asukas tai kansalainen

pohjoisnapa (n)
nordpol
  Maan ja muiden taivaankappaleiden pohjoisen pallonpuoliskon napa eli pohjoisin kohta

pohjoissaame (n)
nordsamiska
  puhujamäärältään suurin saamelaiskieli (kielitunnus: se ja sme)

pohjukaissuoli (n)
tolvfingertarm
  mahalaukun mahaportista lähtevä ohutsuolen alkuosa (lat. duodenum)

poiju (n)
boj
  kelluva, yleensä vettä imemättön, usein metallinen tai kestomuovinen, muodoltaan vaihteleva ankkuroitu kappale

poika (n)
kille, pojke grabb, pojke
  miespuolinen lapsi tai nuori
son
  jonkun oma miespuolinen lapsi tai jälkeläinen

poikalapsi (n)
gossebarn
  lapsi, joka on sukupuoleltaan mies

poikamiesboksi (n)
ungkarlslya
  poikamiehen asunto

poikapuoli (n)
styvson
  puolison tai muun elinkumppanin aiemmasta suhteesta syntynyt miespuolinen jälkeläinen ensimmäisessä sukupolvessa

poikatyttö (n)
pojkflicka
  poikamainen tyttö, maskuliininen tyttö

poikaystävä (n)
pojkvän
  miespuolinen kumppani romanttisessa suhteessa
killkompis
  miespuolinen ystävä

poiketa (v)
anlöpa
  käydä jossakin, pistäytyä

poikittainen (adj)
tvärgående
  kohtisuorassa suunnassa oleva

poikkeama (n)
avvikelse, avsteg, undantag
  poikkeaminen, poikkeus
avvikelse
  jonkin arvon poikkeaminen sen normaaliarvosta; poikkeaman suuruus

poikkeava (adj)
avvikande, abnorm
  sellainen, joka eroaa tavanomaisesta, erilainen

poikkeus (n)
undantag
  säännöstä tai määräyksestä tehty erivapaus tai poikkeava menettely; tavanomaisesta poikkeava seikka

pointillismi (n)
pointillism
  taidesuuntaus, jossa kuva rakennetaan erilaisista pienistä väriläiskistä tai pisteistä

pois (adv)
bort, iväg, av-
  ilmaisee paikasta tai muusta yhteydestä eriämistä

poispilattu (adj)
bortskämd
  hemmoteltu

poissaoleva (adj)
frånvarande
  ei ajatuksissaan tilanteessa oleva, tarkkaamaton ympäristöään ja nykyhetkeä kohtaan

poissaolo (n)
frånvaro
  se, että on tai on ollut poissa jostakin

poistaa (v)
avlägsna
  ottaa pois

poistaminen (n)
borttagning
  pois ottaminen, poiston tekeminen

pokeri (n)
poker
  nimitys eräille korttipeleille, joita pelataan rahasta ja joissa pyritään keräämään määrättyjä viiden kortin yhdistelmiä

pokerinaama (n)
pokeransikte
  kyky olla ilmeettömyyden ja eleettömyyden avulla paljastamatta mielentilaansa

polaarirata (n)
polbana
  planeettaa kiertävän satelliitin rata, joka kulkee napojen kautta; polaariradalla lentävästä satelliitista voidaan havainnoida planeetan pintaa lähes kokonaan, koska planeetta samanaikaisesti pyörii akselinsa ympäri

polarisoida (v)
polarisera
  saada aikaan polarisaatio

poleemikko (n)
polemiker
  polemiikkia esittävä henkilö, kiistelijä

polemiikki (n)
polemik
  usein kärkevä, kirjallinen väittely

poletti (n)
pollett
  rahake

poliisi (n)
polis
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä virkamies
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä organisaatio, poliisivoimat

poliisiasema (n)
polisstation
  poliisin toimipaikka

poliisiauto (n)
polisbil
  poliisin virkatehtävissään käyttämä ajoneuvo, joka useimmiten on varustettu ”poliisi”-tunnuksin

poliisikoira (n)
polishund
  poliisin käyttöön koulutettu koira

poliisipamppu (n)
polisbefälhavare, polismästare
  poliisin johtava virkamies, poliisijohtaja, poliisipäällikkö

poliisivaltio (n)
polisstat
  valtio, jossa turvallisuusviranomaisilla on laajat valtuudet

poliitikko (n)
politiker
  usein puoluepoliittisesti sitoutunut, kunnalliseen politiikkaan ja erityisesti valtiolliseen poliittiseen toimintaan osallistuva henkilö

poliittinen (adj)
politisk
  joka liittyy politiikkaan, politiikkaa koskeva

poliittinen korrektius (n)
politisk korrekthet
  toiminta tai kielenkäyttö, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään, varsinkaan sorretussa tai puolustuskyvyttömässä asemassa olevaksi katsottuja

politiikka (n)
politik
  julkisyhteisön päätöksenteko ja muu siihen liittyvä toiminta; valtion, kunnan, liikelaitoksen tms. jollakin julkisen elämän alueella harjoittama toiminta

politikoida (v)
politisera, prata politik
  harjoittaa politiikkaa; puhua politiikkaa

politisoida (v)
politisera
  tehdä poliittiseksi, antaa jollekin asialle poliittinen luonne

poljento (n)
rytm
  kirjallisuuden, erityisesti runojen, musiikin ja tanssin rytmi

poljin (n)
pedal
  jalalla painettava vipu tai nappula

polku (n)
stig, stråt
  pieni tallaantumalla syntynyt kulkuväylä tai kulku-ura esim. metsässä

polkuantura (n)
trampdyna
  monien nisäkäslajien jalkojen alla oleva sarveistuneen ihon peittämä tyynymäinen side- ja rasvakudoksinen muodostuma

polkuhaarikko (n)
sylnarv
  haarikoiden sukuun kuuluva kasvi

polkupyörä (n)
cykel, tvåhjuling, fillare, ped
  tavallisesti kaksipyöräinen kevyt ajoneuvo, joka saadaan liikkeelle polkemalla

polkupyöräilijä (n)
cyklist
  polkupyörällä liikkuva henkilö

pollari (n)
pollare
  kiinnitystolppa, johon kiinnitetään aluksen kiinnitysköydet

pollusiitti (n)
pollucit
  eräs zeoliitteihin kuuluva läpinäkyvä väritön mineraali

polonium (n)
polonium
  eräs alkuaine

poltergeist (n)
poltergeist
  (taruolento) pahantahtoinen henkiolento, joka tuottaa ääniä ja siirtelee esineitä

poltin (n)
brännare
  kaasumaista tai nestemäistä polttoainetta käyttävissä laitteissa osa, jossa polttoaine palaa

poltinora (n)
brännborr
  suippopäinen kuumennettava reikien tekemiseen käytettävä rautapiikki

polttaa (v)
bränna
  saattaa palamaan, hävittää tai tuhota jotakin tulessa tai palossa

polttaminen (n)
brännande
  tuhoaminen tai hävittäminen tulta käyttäen

polttarit (n)
svensexa, möhippa
  avioliittoon astumiseen liittyvä initiaatiomeno tai siirtymäriitti

polttimo (n)
bränneri
  väkijuoman valmistamo

polttoaine (n)
bränsle
  aine, joka vapauttaa kemiallista energiaa palamisreaktion avulla

polttoaineenkulutus (n)
bränsleförbrukning
  polttomoottoria käyttävän ajoneuvon kuluttama polttoaineen määrä ajokilometrejä tai aikayksikköä kohti

polttohaudata (v)
kremera
  polttaa ruumisarkussa oleva vainaja tuhkaksi ja sijoittaa tuhka hautaan

polttoitsemurha (n)
självförbränning
  itsensä tuleen sytyttämällä tehty itsemurha

polttolaiva (n)
brandskepp, brännare
  puualusten aikakaudella vähäarvoinen laiva, joka sytytettiin tarkoituksellisesti palamaan ja ohjattiin päin vihollisen alusta, joka tällöin tuhoutui tulen levittyä siihen

polttomoottori (n)
förbränningsmotor
  kone, joka muuntaa polttoaineesta palamisessa vapautuvan kemiallisen energian liike-energiaksi

polttopiste (n)
fokaldistans
  linssi- tai peilijärjestelmän akselin piste, jossa akselin suuntaisina järjestelmään tulevat valonsäteet yhtyvät

polttopuu (n)
ved
  yleensä tulisijassa, kuten liedessä tai uunissa, myös nuotiossa, käytettävä puupolttoaine

polttoväli (n)
brännvidd
  objektiivin taaemman pääpisteen ja polttotason välinen etäisyys kun objektiivi on tarkennettu äärettömään

polveutua (v)
härstamma
  olla jonkun jälkeläinen; olla syntyisin, peräisin jo(i)staku(i)sta, jostakin suvusta tai kansasta taikka joltakin seudulta tms.

polvi (n)
knä
  nivel reiden ja säären välissä

polvilumpio (n)
knäskål
  nelipäisen reisilihaksen jänteessä sijaitseva kolmionmuotoinen luu, joka liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven ojentuessa ja koukistuessa

polvinivel (n)
knäled
  jalassa oleva nivel, kohdassa, jossa niveltyvät reisiluu, sääriluu ja polvilumpio

polviorsi (n)
sparre
  käänteisen V:n muotoinen airutkuvio

polvipuntarpää (n)
kärrkavle
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

polvipussi (n)
knä på byxorna
  housujen polven kohdalle muodostunut venynyt kohta

polvistua (v)
knäböja
  mennä polvilleen

polvitaive (n)
knäveck
  jalassa pohkeen ja takareiden liittymäkohdassa sijaitseva polvinivelen taive

polyeteeni (n)
polyeten
  eräitä muoveja

polymeeri (n)
polymer
  suuri molekyyli, jossa monomeerit ovat sitoutuneet toisiinsa muodostaen ketjuja

polynomi (n)
polynom
  lauseke, jossa vakioita kerrotaan muuttujalla/muuttujilla, jotka korotetaan positiivisiin kokonaislukupotensseihin ja nämä lasketaan yhteen. Mukana saa olla myös vakiotermi eli vakio ilman muuttujalla kertomista.

polypropeeni (n)
polypropylen, polypropen
  eräs muovi

pomarkkulainen (n)
påmarkbo
  Pysyvästi Pomarkussa asuva henkilö.

pomeranssi (n)
pomerans
  eräs sitruskasvi, hapanappelsiini ()

pomeranssinkuori (n)
pomeransskal
  jauhettu pomeranssipuun kuori jota käytetään mausteena pikkuleipiin ja kakkuihin, marmeladeihin ja hilloihin sekä jälkiruokiin

pommi (n)
bomb
  räjähdysaineella ladattu laite, jonka räjähdyksen on tarkoitus aiheuttaa vahinkoa

pommikone (n)
bombare, bombmaskin, bombplan
  sotilaslentokone, jolla hyökätään maassa tai merellä sijaitseviin kohteisiin lähinnä pudottamalla pommeja

poni (n)
ponny
  pienikokoinen hevonen, pienhevonen, säkäkorkeudeltaan enintään 148 cm; vanh. ponihevonen

ponnistus (n)
ansträngning
  ponnistamisen toteutus

pontikka (n)
hembränd sprit
  kotipolttoinen, tavallisesti viljasta tai sokerista luvattomasti valmistettu viina

ponttilauta (n)
spontat bräde
  pontillinen höylälauta

popliini (n)
poplin
  ohut, mutta luja palttinakudoksinen kangas, jota käytetään varsinkin päällystakkien uloimpana kerroksena, mutta myös esimerkiksi miesten paidoissa ja naisten puvuissa

poppeli (n)
poppel
  mikä tahansa poppelien sukuun () kuuluva pajukasvien laji tai sellaisen yksilö

populismi (n)
populism
  poliittinen toiminta, jonka tarkoituksena on edustaa tavallisen kansalaisen tarpeita ja toiveita; porvarillisessa demokratiassa esiintyvä vallanpitäjien paheksuma porvariston harjoittaman asiakysymysten ohjauksen vastainen toiminta

porakone (n)
borrmaskin
  reikien poraamiseen tarkoitettu laite

porareikä (n)
borrhål
  poran reikä, poraamalla tehty reikä

porfyriini (n)
porfyrin
  mikä tahansa porfyriinien ryhmään kuuluva kemiallinen yhdiste

porilainen (n)
björneborgare, björneborgbo
  pysyvästi Porissa asuva henkilö

porkkana (n)
morot
  maan sisällä kasvava juures (), jota voidaan syödä raakana tai kypsennettynä
  houkutin, kiihoke; vapaaehtoisuutta edistävä palkinto; kannuste jolla vältetään pakko

pormestari (n)
borgmästare
  korkein kunnallinen viranhaltija, joka aiemmin johti kaupunkia raadin kanssa maistraattina

pornahtava (adj)
porrig
  pornoon viittaava, rajun seksikäs

pornaislainen (n)
borgnäsbo
  Pysyvästi Pornaisissa asuva henkilö.

porno (adj)
porrig
  pornahtava, rajun seksikäs

pornografia (n)
pornografi
  seksuaaliseen kiihottumiseen tarkoitettu, yleensä kuvallinen materiaali

pornografinen (adj)
pornografisk, porrig
  sellainen, joka on pornografiaa tai sisältää pornografiaa

pornokauppa (n)
porrbutik
  pornolehtiä, -videoita, asuja ja tarvikkeita myyvä liike

pornosivu (n)
porrsajt
  internetsivusto, jolla on pornografista sisältöä

pornotähti (n)
porrstjärna
  tunnettu aikuisviihdenäyttelijä

poro (n)
ren
  tunturipeuran () poronhoitoalueilla Pohjoismaissa ja Siperiassa kasvatettava puolikesy alalaji, jonka kummallakin sukupuolella on vuosittain vaihtuvat sarvet ja vuosittain uusiutuva turkki
aska, brinna upp, gå upp i rök
  tuhka, karsi

poroerotus (n)
rarkning, renskiljning
  tapahtuma, jossa koottu porotokka ajetaan aitaukseen, pääasiallisena tarkoituksena merkitä vasat ja erottaa teuraaksi menevät porot muista

poromerkki (n)
renmärke
  poron korvalehtiin leikattu eli pyälletty merkkiyhdistelmä, paliskunnan ylläpitämän rekisterin omistajakohtainen tunnus, poron korvamerkki

poronhoito (n)
renskötsel
  perinteinen Aasian ja Euroopan arktisten kansojen elinkeino, jossa porokantoja hoidetaan aktiivisesti, ja porot laiduntavat vapaina niille varatuilla poronhoitoalueilla, joilla yleensä harjoitetaan myös mm. metsätaloutta

poronjäkälä (n)
grå renlav
  eräs torvijäkäliin kuuluva kotelosienten laji,

poronkäristys (n)
renskav
  suikaloidusta poronlihasta ja silavasta käristäen valmistettu ruoka

poronliha (n)
renkött
  teurasporosta saatava tumma ja melko vähärasvainen poron liha

porras (n)
trappsteg
  portaikon yksittäinen askelma; rappu

porrashuone (n)
trapphus
  rakennuksen seinien rajaama sisätila, johon on sijoitettu porras, tasanteet ja mahdollinen hissikuilu

porraskivi (n)
trappsten
  portaiden rakenteissa oleva kivi, erit. askelmana oleva kivi

porraskuilu (n)
trappschakt
  porrashuoneen osa, jossa ovat porrassyöksyt ja välitasanteet

porraskäytävä (n)
trappuppgång
  kerrostalon portaikko, jonka tasanteilta on ovet huoneistoihin, parvekkeille, hissiin tai muihin tiloihin

porrassyöksy (n)
trapplopp
  porrastasanteiden välinen osa, jossa porrasaskelmat sijaitsevat

porsaanreikä (n)
kryphål
  laissa, lainsäädännössä tai sopimuksessa oleva aukko tai puute, jota käyttämällä voidaan ajaa omaa etua tai saada itselle hyötyä

porsas (n)
gris, griskulting, kulting, grisunge, spädgris
  nuori sika, sian poikanen

porstua (n)
farstu
  eteinen

portaali (n)
portal
  julkisen rakennuksen arkkitehtonisesti koristeltu pääovi
  sivusto, jolla on linkkejä tiettyä aihetta käsitteleviin muihin sivustoihin tai eri aiheiden mukaan järjestettynä

portaat (n)
trappa
  usean portaan rakennelma, jota pitkin voi kävellä yhdeltä tasolta toiselle eri korkeudella olevalle

portti (n)
grind port
  kulkuaukko muurissa tai aidassa tai rakenne jolla kulkuaukko tai -väylä suljetaan; myös porttimainen symbolinen rakenne

porttikielto (n)
portförbud
  pääsykielto paikkaan tai tapahtumaan

porttööri (n)
portör
  ruoankannin, ruoka-annosten kuljettamiseen käytettävä säiliöastia
  kasvinkeruusäiliö, peltilaukku kerättyjen kasvien kuljettamiseen

portugali (n)
portugisiska
  portugalin kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan muun muassa Portugalissa ja Brasiliassa (kielitunnus: pt)

portugalilainen (n)
portugis, portugisiska
  pysyvästi Portugalissa asuva henkilö

portugalinsotalaiva (n)
blåsmanet, portugisisk örlogsman
  polttavilla rihmoillaan saalistava -polttiaiseläin, joka on erikoistuneiden polyypien muodostama yhdyskunta

porukka (n)
gang
  ihmisjoukosta käytetty yleinen nimitys

porvarikirja (n)
burbrev
  kaupunkilaiselle myönnetty virallinen asiakirja, joka todisti haltijan saaneen porvarioikeuden

porvarillinen hämärä (n)
borgerlig skymning
  hämärä, jonka aikaan aurinko on alle kuusi astetta horisontin alapuolella

porvarioikeus (n)
burskap
  entisajan Ruotsissa ja Suomessa kaupungin asukkaalle myönnetty lupa harjoittaa kauppiaan tai käsityöläisen ammattia

porvoolainen (n)
borgåbo
  Pysyvästi Porvoossa asuva henkilö.

posamentti (n)
posament
  vaatteiden tai sisustustekstiilien viimeistelyyn käytetty koristeellinen punos (nyöri, tupsu, nauha, hapsut yms.)

poseerata (v)
posera
  pysyä mallina tietyssä asennossa erit. valokuvaa tai maalausta varten

posetiivi (n)
positiv, vevorgel, handorgel
  mekaaninen urkumainen soittolaite, jota soitetaan kampea pyörittämällä

positiivi (n)
positiv
  perusaste, adjektiivin komparaation perusmuoto eli vertailuasteiden perusaste
  pienet urut
positiv, positiv bild
  (valokuvaus) positiivikuva, varsinainen valokuva, jonka kuvapisteiden valoisuusarvot sellaisinaan vastaavat kuvan kohteiden valoisuusarvoja

positiivinen (adj)
positiv
  myönteinen, suotuisa, edullinen, hyvä; sellainen, joka ei ole negatiivinen tai neutraali
  sellainen, joka on suurempi kuin nolla; plusmerkkinen

positivismi (n)
positivism
  empiristinen filosofian suuntaus, joka katsoo teologian, metafysiikan ja muun filosofisen spekulaation mystisiin t. uskonnollisiin kokemuskiin perustuvat opit perusteettomiksi ja epävarmoiksi arvelluiksi ja haluaa ne paljastaa ja kieltää

positroni (n)
positron
  elektronin antihiukkanen, jolla on sama massa kuin elektronilla, mutta vastakkainen varaus

poski (n)
kind
  ihmisen kasvojen osa, jollainen sijaitsee nenän kummankin puolen

poskikaari (n)
okbensbåge
  poskiluuhun ja ohimoluuhun liittyvä kaarimainen luu (lat. arcus zygomaticus)

poskiparta (n)
polisonger
  muualta kuin poskilta ajettu parta

posliini (n)
porslin
  kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen

possu (n)
spädgris
  pikku porsas

postaalinen (adj)
postal
  postia koskeva

postiennakko (n)
efterkrav, postförskott
  tavaroiden kauppatapa, jossa posti veloittaa tavaran hinnan vastaanottajalta lähettäjälle toimitettavaksi lähetystä postikonttorista noudettaessa

postikortti (n)
vykort, kort
  pieni kartonkinen kortti, jossa on yleensä kuva-aihe ja jolla voi lähettää lyhyen tervehdyksen

postilaatikko (n)
brevlåda
  yleensä tien poskessa tai talon edessä sijaitseva laatikko johon postinkantaja tuo postin

postilaitos (n)
postverk
  monissa maissa valtion omistama laitos, virasto, jolla on usein lailla taattu monopoli tietyntyyppisten lähetysten kuljettamisessa

postilokero (n)
postbox
  postitoimistossa sijaitseva lokero, johon sellaisen vuokranneen postit jaetaan

postimerkkeily (n)
filateli
  filatelia

postimerkki (n)
frimärke
  perinteisesti raha-arvoinen painettu postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu

postinkantaja (n)
postbud, postiljon
  henkilö, joka hoitaa postinjakelua

postisiirto (n)
postgiro
  kansainvälinen maksujenvälitysmenetelmä, jossa postitoimipaikkoihin tukeutuen voi siirtää rahaa tililtä toiselle käteiseen turvautumatta; toiminta alkoi Itävallasta 1883 ja sellainen oli aiemmin käytössä myös Suomessa

postisäkki (n)
postsäck
  postin kuljetukseen käytetty säkki

postitoimipaikka (n)
postkontor, postanstalt
  postin kuljetusta hoitavan yrityksen yksittäinen, tavallisesti asiakaspalveluun tarkoitettu toimipiste

postitoimisto (n)
postexpedition
  postin alueellinen palvelutoimisto, josta voi esimerkiksi lähettää kirjeitä ja paketteja sekä ostaa postimerkkejä

postivaunut (n)
diligens
  hevosvetoiset vaunut, joilla kuljetettiin matkustajia ja tavaroita

postuumi (adj)
postum
  tekijän kuoleman jälkeen julkaistu

potaska (n)
pottaska
  kaliumkarbonaatti, K₂CO₃, hiilihapon kaliumin kanssa muodostama suola

potenssi (n)
potens
  luku korotettuna potenssiin n on tulo, jossa luku on tulontekijänä n kertaa
virilitet
  miehen sukupuolinen kyvykkyys

potentiaali (n)
potential
  mahtotapa, tapaluokka, joka kuvaa mahdollisuutta. Indikatiivin potentiaalin tunnus suomen kielessä on -ne-johdin.
  suure, joka kuvaa kappaleen korkeusasemaan (painovoimakenttään) tai sähkökenttään perustuvaa kykyä tehdä työtä
  toistaiseksi käyttämätön mahdollisuus tai voimavara

potilas (n)
patient
  sairas henkilö, sairautta poteva henkilö

potilasturvallisuus (n)
patientsäkerhet
  terveydenhuollon toiminnot, joiden tarkoituksena on estää potilaan vahingoittuminen; jaetaan hoidon turvallisuuteen, laiteturvallisuuteen ja lääkitysturvallisuuteen

potkaista (v)
sparka, kicka
  tönäistä kovaa jalalla yhden kerran

potkukelkka (n)
sparkstötting
  potkimalla liikutettava pitkäjalaksinen työntökelkka

potkuri (n)
propeller
  siipipyörä, joka muuttaa lapojensa pyörivän liikkeen väliaineen nopeutta kasvattamalla työntövoimaksi; merenkulussa korvasi siipirattaan

potkut (n)
spark
  erottaminen työstä, koulusta, alasta, asemasta; työsuhteen purku/purkaminen

pouta (n)
uppehåll
  (ilmatiede) säätila, jonka vallitessa on sateetonta

poutasää (n)
uppehållsväder
  poutainen sää

povi (n)
barm
  naisen rinnat

pragmaattinen (adj)
pragmatisk
  käytännönläheisesti asioihin suhtautuva; esimerkiksi toimii poikkeuksellisissa tilanteissa taktisesti oikein - mahdollisesti poiketen suurista linjoista, strategiasta tai ideologiasta

praliini (n)
pralin
  likööri-, marsipaani- tms. täytteinen suklaamakeinen, -konvehti

prammitanko (n)
bramstång
  purjelaivan mastojalkaan kiinnitetyn kolmesta päällekkäisestä osasta koostuvan maston ylimmäinen osa

praseodyymi (n)
praseodym
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pr

predikaatti (n)
predikat
  lauseen pääjäsen, lauseen persoonamuotoinen verbi
  avoin lause, lause, jonka totuusarvo riippuu yhdestä tai useammasta muuttujasta

preeriakirvinen (n)
präriepiplärka
  eräs kirvisiin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

preeriakoira (n)
präriehund
  mikä hyvänsä preeriakoirien sukuun kuuluva jyrsijälaji tai sen yksilö

preesens (n)
presens
  verbin aikamuoto , joka kuvaa menemätöntä eli nykyistä tekemistä tai tapahtumista. Suomen kielen preesens on myös tulevaa kuvaava aikamuoto, joka vastaa monien muiden kielten futuuria.

preferenssi (n)
preferens, förkärlek
  mieltymys eri vaihtoehtojen suhteen

prefiksi (n)
prefix
  (kielitiede) etuliite; sanavartalon alkuun liitettävä affiksi, jonka lisäys luo uuden sanan

preludi (n)
preludium
  lyhyt, yleensä instrumentaalinen musiikkikappale, jolla ei ole tarkkaan määriteltyä muotoa

preparoida (v)
preparera
  valmistella (tutkimusta tms. varten)

preservatiivi (n)
preventivmedel
  suojaväline, suojakeino

presidentinvaali (n)
presidentval
  vaali, jolla valitaan valtiolle tai vastaavalle presidentti

presidentti (n)
president
  tasavallan valtionpäämies; tämän aseman haltija tai entisen haltijan arvonimi, virallisesti tasavallanpresidentti

presidenttipari (n)
presidentpar
  valtion presidentti ja hänen puolisonsa

pressu (n)
presenning
  suojapeite

preteriti (n)
preteritum
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä yleisesti. Mm. suomen ja venäjän verbien menneen ajan muodot vastaavat preteritiä.

preussi (n)
preussiska, prusiska
  preussin kieli, muinaispreussi. Sukupuuttoon kuollut länsibalttilainen kieli

preussinpunainen (n)
rött blodlutsalt
  eräs kaliumin kemiallinen yhdiste: kaliumferrisyanidi (K3[Fe(CN)6]), jota valmistetaan kaliumferrosyanidia liuottamalla

priapismi (n)
priapism
  (lääketiede) siittimen pysyvä erektio

prikaatikenraali (n)
brigadgeneral
  Suomen puolustusvoimien maa- ja ilmavoimissa sotilasarvo kenraalimajurin ja everstin välissä, niin sanottu yhden tähden kenraali; merivoimien vastaava arvo on lippueamiraali

priki (n)
brigg
  pieni kaksimastoinen purjealus, jossa molemmissa mastoissa on raakapurjeet sekä haruspurjeet, ja vähintään takimmaisessa mastossa kahvelipurje

primekorko (n)
primeränta, primränta
  pankin itse itselleen määrittämä viitekorko

prinsessa (n)
prinsessa
  hallitsijan tytär; myös hallitsijan sisar; myös kruununperillisen tytär

prinssi (n)
prins
  kuninkaan, kuningattaren, keisarin tai keisarinnan poika, miespuolinen kruununperijä; myös kruununperillisen poika

prinssinnakki (n)
prinskorv
  nakin kaltainen, mutta sitä lyhyempi makkara

priorisoida (v)
priorisera
  asettaa tärkeimmät tai kiireellisimmät asiat etusijalle

prisma (n)
prisma
  valon spektriksi hajoittava tai valon kulkua taittava optinen laite

privilegio (n)
privilegium
  jollekin yhteiskuntaluokille tai yhdyskunnille myönnetty lakiin perustuva erityisoikeus

probleema (n)
problem
  probleemi, suoritettava tehtävä

profeetta (n)
profet
  henkilö joka saa viestejä eli profetian jumalalta; ennustaja, julistaja

progeria (n)
progeri
  geneettinen häiriö, joka aiheuttaa ihmisen fyysisen vanhenemisen 6–10 kertaa tavallista nopeammin

projekti (n)
projekt
  liittoutuma, jonka tarkoituksena on työstää jotain asiaa; hanke

prolapsi (n)
prolaps
  luiskahdus, notkahdus

prolatiivi (n)
prolativ
  joissakin kielissä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee väylää, reittiä, välinettä, keinoa tai tapaa; suomen kielessä esiintyvä johdostyyppi tai nykysuomesta poistunut sijamuoto

prometium (n)
prometium
  eräs radioaktiivinen alkuaine

promille (n)
promille
  tuhannesosaa kerrannaisena tarkoittava ilmaus. Vastaava symboli ‰

promokuva (n)
promotionfoto
  markkinoinnissa ja julkisuuden tavoittelussa käytettävä valokuva

promoottori (n)
promotor
  henkilö, joka järjestää otteluita tai konsertteja

pronomini (n)
pronomen
  nomineihin kuuluva tekijään tai kohteeseen viittaava sana (esim. se), jota käytetään varsinaisen sanan asemesta esimerkiksi toiston välttämiseksi

pronssi (adj)
bronsfärgad
  väriltään pronssi

pronssi (n)
brons
  lejeerinki, jossa pääkomponenttina on kupari; tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta

pronssikausi (n)
bronsålder
  historiallinen ajanjakso, jolloin pronssi otettiin käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

pronssimitali (n)
bronsmedalj
  urheilu- ym. kilpailuissa kolmanneksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

pronssimitalisti (n)
bronsmedaljör
  kilpailussa pronssimitalilla palkittu, kolmanneksi parhaasti sijoittunut

proosa (n)
prosa
  kertomakirjallisuuden laji; suorasanainen, ei säkeisiin tai runomittaan perustuva kirjallisuus

propanoli (n)
propanol
  yksiarvoinen, lyhytketjuinen alkoholi, C₃H₇OH

prosentti (n)
procent
  sadasosan merkintätapa; tunnus on % eli prosenttimerkki

prosenttitaide (n)
procentkonst
  menettelytapa, jonka mukaan julkisten rakennushankkeiden kustannuksista yksi prosentti käytetään taideteosten ostamiseen kohteeseen; tällaisella menettelyllä toteutettu taideteos

prosenttiyksikkö (n)
procentenhet
  vertaamisessa käytettävä yksikkö, jolla voi esittää prosenttilukujen absoluuttisen eron

prosessi (n)
process
  säännönmukaisesti etenevä sarja toimintoja tai tapahtumia, tapahtumasarja

prosessioikeus (n)
processrätt
  oikeudenkäyntiä ja oikeussuojan saamiseksi käytettäviä muita keinoja koskeva oikeustieteen haara

prosopagnosia (n)
prosopagnosi
  tila, jossa henkilöllä on vaikeuksia erottaa kasvoja toisistaan, kasvosokeus

prosopografia (n)
prosopografi
  tietyn ryhmän henkilöiden historiaa ja heidän välisten suhteiden tutkiminen tai siitä tehty tutkimus

prostituoitu (n)
prostituerad
  henkilö, joka tarjoaa maksullisia tilapäisiä sukupuoliyhteyksiä; prostituution harjoittaja

prostituutio (n)
prostitution
  naisten tai miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen tilapäisessä suhteessa rahaa tai muuta vastiketta vastaan

protaktinium (n)
protaktinium
  eräs alkuaine

proteesi (n)
protes
  keinotekoinen kehon osa; tekoraaja, tekojäsen, tekoelin

proteiini (n)
protein
  pitkästä aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste

proteiinisynteesi (n)
proteinsyntes
  biologinen prosessi, jolla solu valmistaa aminohapoista proteiineja

protestantti (n)
protestant
  kristitty, joka kuuluu johonkin protestanttiseen, ts. reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan roomalaiskatolisesta kirkosta eriytyneeseen kirkkokuntaan tai sellaiseen näistä edelleen erkaantuneeseen tunnustuskuntaan

protesti (n)
protest
  vastalause

protestoida (v)
protestera
  asettua vastarintaan, vastustaa jotakin (varsinkin mielenosoituksellisesti)

protokolla (n)
protokoll
  kokouksen pöytäkirja

protoni (n)
proton
  subatominen hiukkanen, joka on positiivisesti varautunut nukleoni; yhdessä neutronien ja muiden protonien kanssa muodostaa atomiytimen; luetaan baryoneihin, sillä koostuu kolmesta kvarkista

provinssi (n)
provins
  hallintoalue, maakunta, lääni, aluehallinnon yksikkö joissain maissa

provisio (n)
provision
  kaupallisen tehtävän suorittamisesta maksettava yl. prosenttiosuutena myynnin arvosta laskettava korvaus

provokaattori (n)
provokatör, provokator
  henkilö, joka provosoi, järkyttää mielipiteitä ja käsityksiä

pryki (n)
bryggeri
  panimo

przewalskinhevonen (n)
Przewalskihäst
  eräs hevoseläin ( eli ), ainoa nykyisin jäljellä oleva villihevonen, kesyhevosen lähisukulainen

psalttari (n)
psaltare
  eräs Vanhassa testamentissa kuvattu näppäiltävä kielisoitin

pseudografi (n)
pseudograf
  multigrafi, jossa on silmukoita

pseudoskooppi (n)
pseudoskop
  optinen laite, joka muuttaa stereoskooppisen näköhavainnon syvyyssuunnassa vastakkaiseksi saaden havainnoijaa lähellä olevat kohteet näyttämään kaukaisilta ja kaukana olevat läheisiltä

psoriasis (n)
#Ruotsi
  eräs osittain perinnöllinen tarttumaton autoimmuunisairaus, joka aiheuttaa ihon hilseilyä

psykiatria (n)
psykiatri
  lääketieteen haara, joka keskittyy mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon

psykologia (n)
psykologi
  elollisten olioiden, varsinkin ihmisen, käyttäytymistä laajoihin toiminnekokonaisuuksiin liittyen kuvaamaan ja selittämään pyrkivä tiede, johon liittyy useita erityisaloja

psykometriikka (n)
psykometri
  psykologiaan kuuluva tieteenala, joka soveltaa matematiikkaa ja tilastotiedettä psykologisten ominaisuuksien mittaamiseen

psykoosi (n)
psykos
  yhteisnimitys mielen sairauksille, joille on ominaista todellisuudentajun vakava hämärtyminen, johon sisältyy harha-aistimuksia ja/tai -ajatuksia

psykoottinen (adj)
psykotisk
  psykoosiin liittyvä tai sen piirteitä sisältävä
  psykoosia sairastava

psykopaatti (n)
psykopat
  psykopatiaa sairastava henkilö

psykopatia (n)
psykopati
  äärimuoto antisosiaalisesta persoonallisuushäiriöstä, jolle tyypillistä ovat valehtelu, vastuuttomuus, moraalittomuus ja häpeän sekä katumuksen puute, ja kehityksellinen alikehittyneisyys tarpeisiin liittyvässä tavoitteistossa, jonka seurauksena elämän tavoitteet jäävät Maslow'n tarvehierarkian alimmille tasoille ja näitä tavoitellaan välineellisesti

psykopatologia (n)
psykopatologi
  oppi mielenterveyshäiriöiden eli psyykkisten häiriöiden ilmenemismuodoista

psyyke (n)
psyke
  sielu, mielenlaatu

psyykkinen (adj)
psykisk
  ihmisen mieleen eli psyykeen liittyvä

pubi (n)
pub
  englantilaistyylinen alkoholijuomia myyvä seurusteluravintola, alkuaan olutravintola pub, kapakka

pudas (n)
flodarm, älvarm, åarm
  takaisin pääjokeen yhtyvä joenhaara

pudistus (n)
ruskning, skakning
  pudistaminen

pudokas (n)
fallfrukt
  puusta pudonnut hedelmä

pudota (v)
falla
  liikkua alaspäin

pudotusvasara (n)
fallhejare
  konepajalla heijari; konevasara, jonka vasara-osana toimiva järkäle nostetaan taottaessa ylös ja päästetään vapaasti putoamaan taottavan kappaleen päälle

pugilisti (n)
pugilist
  nyrkkeilijä

puhallin (n)
bläster, fläkt
  laite, jolla puhalletaan jotakin

puhallinsoitin (n)
blåsinstrument
  soitin, jonka ääni syntyy siihen puhallettaessa saattamalla rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja tämä värähtely etenee soittimesta ympäröivään ilmatilaan

puhalluslamppu (n)
blåslampa
  polttoainekäyttöinen kädessä pidettävä kuumennuslaite

puhaltaa (v)
blåsa
  pusertaa ilmaa keuhkoista suun kautta siten, että syntyy ilmavirtaus

puhdas (adj)
ren, obefläckad
  jossa ei ole likaa tai epäpuhtauksia
äkta, ren
  pelkkä, ainoastaan jotain
renhjärtad
  mieleltään puhdas

puhdas (n)
netto
  netto

puhdasoppisuus (n)
ortodoxi, renlärighet
  se, että on puhdasoppinen

puhdetyö (n)
fritidsarbete, fritidshobby
  perinteisesti sellainen käsityö, jota voitiin tehdä hämärän aikaan tai silloin kun ulkotöihin ei päästy

puhdistaa (v)
rengöra, rensa, feja
  tehdä puhtaaksi, poistaa likaa tai saastetta

puhe (n)
anförande, tal
  yhden henkilön pitämä suullinen, ennalta laadittu tai improvisoitu, tiettyyn retoriseen päämäärään pyrkivä esitys
tal
  suullinen ilmaisu, puhumisen teko tai tulos

puheena oleva (adj)
bemälde, ifrågavarande
  Se tai sellainen mistä puhutaan parhaillaan, puheeksi otettu

puheenjohtaja (n)
ordförande
  henkilö, joka johtaa keskustelua kokouksessa

puheenvuoro (n)
ordet
  annettu vuoro puhua

puhekela (n)
talspole
  kaiuttimen kartioon kytketty elektroniikan komponentti, johon johdettu äänitaajuinen vaihtovirta aiheuttaa kelan värähtelyn magneettikentässä ja tästä seuraava kaiuttimen kalvon liike saa aikaan äänen

puhekieli (n)
talspråk
  kansankieli, puhuttu jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia, eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa arkikieltä, mutta sisältää enemmän vapauksia ja poikkeamia kirjakielestä ja muistuttaa enemmän slangia

puhekupla (n)
pratbubbla
  sarjakuvassa oleva, hahmoon osoittava kupla, jossa lukee mitä hahmo sanoo

puhekyvyttömyys (n)
oförmåga att tala, ordstumhet
  kykenemättömyys tuottamaan puhetta, se, että on kykenemätön puhumaan

puhelias (adj)
pratsam, pratig, talför
  paljon puhuva

puhelin (n)
telefon
  puhelinverkkoon kytkettävä puheen kaksisuuntaiseen välittämiseen ja keskustelujen käymiseen tarkoitettu sähkömekaaninen laite

puhelinkeskus (n)
telefoncentral
  järjestelmä, joka muodostaa kytkentöjä puhelinlinjojen välille, myös tällaiselle varattu rakennus tai muu tila

puhelinkeskustelu (n)
telefonsamtal
  puhelu, puhelimitse, puhelimen välityksellä käyty kahdenkeskinen keskustelu

puhelinkoppi (n)
telefonkiosk
  puhelinkioski, pieni rakennelma, jossa on maksullinen puhelin

puhelinluettelo (n)
telefonkatalog
  aakkosellinen luettelo tietyn alueen puhelinliittymien numeroista ja osoitteista haltijan mukaan

puhelinnumero (n)
telefonnummer
  puhelinliittymän yksilöivä numero, jonka avulla puhelimeen voi ottaa yhteyttä

puhelinäänestys (n)
telefonröstning
  puhelimen välityksellä tapahtuva äänestys

puhemies (n)
talman
  eduskunnan tai muun parlamentin jäsenten edustaja, joka edustaa parlamenttia ulospäin ja johtaa sen työskentelyä ja toimii istuntojen puheenjohtajana
talesman
  jotain ryhmää edustava ihminen, edustaja

puhetorvi (n)
ropare
  puhujan ääntä suuntaava ja voimistava kartiomainen metallinen torvi, megafoni

puhua (v)
tala#Ruotsi, prata, tala
  tuottaa puhetta, saada suullaan aikaan tunnistettavia sanoja ja lauseita
prata, tala
  jutella, keskustella

puhujapöytä (n)
talarstol
  puhetta pidettäessä käytettäväksi tarkoitettu korkeahko ja kapea pöytä, jossa on tavallisesti puhujaa kohti loivasti kallistettu ylätaso, jolle puhuja voi tarvittaessa laskea esityksessään tarvitsemansa aineiston, ja usein myös tason alla hylly, jolla voidaan säilyttää muuta puheen aikana mahdollisesti tarvittavaa materiaalia

puhumaton (adj)
tyst ordlös
  sellainen, joka ei puhu tai ei ole puhunut siihen asti

puhuttelu (n)
tilltal
  esimiehen alaiselle tai alaisilleen pitämä informatiivinen tilaisuus

puhuttelunimi (n)
tilltalsnamn
  sama kuin kutsumanimi

puhuttelusana (n)
tilltalsord
  sana, jota käytetään, kun puhutellaan jotakuta, käännytään jonkun puoleen

puida (v)
tröska
  irrottaa jyvät viljakasveista

puikea (adj)
äggrund
  (lehdestä) joka on kärjestään suippo ja tyvestä pyöreä

puimakone (n)
tröskmaskin, tröskverk
  riihessä käsin varstoilla puimisen korvannut kone

puistikko (n)
skvär
  pieni puisto

puisto (n)
park
  usein esteettisiä arvoja korostava, hoidettu, puita kasvava, asutuksesta erillinen suurehko viheralue

puistomestari (n)
parkmästare
  kansallispuistossa tai muussa puistossa huoltotöitä tekevä henkilö

puistonenätti (n)
vågfräne
  keltakukkainen nenättien sukuun kuuluva rikkanenätin ja etelännenätin risteymä , joka havaittiin Suomessa ensikerran 1921

pujo (n)
gråbo
  , yleinen marunoihin kuuluva, siitepölyallergiaa aiheuttava kasvi

pujotella (v)
åka slalom
  laskea mäkeä pujottelukilpailussa

pujottaa (v)
träda
  sovittaa jokin ahtaan aukon läpi

pujottelu (n)
slalom
  urheilulaji, jossa lasketaan mäkeä kierrellen lippuja tai portteja

pukea (v)
klä
  laittaa vaatteet päälle

pukeutua (v)
klä
  laittaa vaatteet ylleen

pukeutumisohje (n)
klädkod
  juhlatilaisuuteen kutsuvan tahon esittämä toivomus kutsuvieraiden pukeutumisesta

pukimo (n)
beklädnadsaffär
  liike, jossa myydään ja joskus valmistetaan pukimia; vaatetusliike

pukinparta (n)
ängshaverrot
  Suomeen luultavasti rohdos- tai juureskasviksi tuotu muinaistulokas

pukki (n)
bock
  koiraspuolinen vuohi

pukkilalainen (n)
buckilabo
  Pysyvästi Pukkilassa asuva henkilö.

puksipuu (n)
buxbom
  mikä tahansa puksipuiden suvun () kasvi

puku (n)
kostym
  miehen tai naisen yhtenäinen asukokonaisuus

pula (n)
nöd
  tukala tilanne, ahdinko, hätä
  puute

pulituuri (n)
polityr
  aikoinaan pintakäsittelyyn käytetty spriihin liuotettu hartsi- tai vahaliuos

puliukko (n)
polityrgubbe
  miespuolinen korvikealkoholin käyttäjä, erityisesti henkilö, joka käyttää pulituuria korvikeaineenaan; rappioalkoholisti

pulkka (n)
pulka
  lumessa vedettävä tai mäenlaskussa käytettävä tasapohjainen ahkio

pulla (n)
bulle
  vehnäjauhoista tehty, hiivalla kohotettu kahvileipä

pullapitko (n)
längd
  pullataikinasta palmikoitu ja viipaleina tarjottava leivonnainen

pullo (n)
flaska, butelj
  suusta suppea, usein suljettava nesteen ym. säilyttämiseen tarkoitettu soveliaasta materiaalista valmistettu astia

pullonkaula (n)
flaskhals
  pullon tai vastaavan säiliön osa, joka johtaa suuaukosta säiliöön ja on tätä kapeampi

pullonsuu (n)
flasköppning
  pullon täyttöaukko ennen pullonkaulaa

pullosara (n)
flaskstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

pulmunen (n)
snösparv
  jokin pulmusten sukuun () kuuluva lintu

pulsari (n)
pulsar
  (tähtitiede) pyörivä tähden jäännös, neutronitähti, mikä lähettää säännöllisiä radiosäteilypulsseja, minkä perusteella tällaisen tähden olemassaolo on havaittavissa kuunneltaessa avaruudesta tulevia radiosignaaleja

pulskaneilikka (n)
praktnejlika
  neilikoiden sukuun kuuluva kasvi

pultti (n)
bult, regla
  koneruuvi, kuusiokantainen kiinnitysväline, tylppäkärkinen ja lieriövartinen ruuvi, mutterin vastakappale

pumppu (n)
pump
  mekaaninen nesteiden tai kaasujen siirtämiseen tarkoitettu laite

puna-apila (n)
rödklöver
  Suomenkin luonnossa esiintyvä apiloiden sukuun kuuluva kasvi

punahapero (n)
giftkremla
  sienilaji kirpeä punahapero ()

punahattu (n)
solhatt
  (yleisesti) mikä tahansa punahattujen sukuun () kuuluva asterikasvien laji tai sellaisen yksilö

punaherukka (n)
röda vinbär
  herukka, jolla on punainen marja ()

punainen (adj)
röd
  sellainen, jonka väri on punainen
  vasemmistolainen, etenkin sosialistinen tai kommunistinen

punainen jättiläinen (n)
röd jätte
  pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja huomattavasti laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden keskustasta on loppunut vety

punainen kääpiö (n)
röd dvärg
  pääsarjan suhteellisen pieni ja viileä tähti, joka on massaltaan 0,075-0,5 Auringon massaa; Linnunradan ylivoimaisesti yleisin tähtityyppi

punajalkahaukka (n)
aftonfalk
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punajalkaviklo (n)
rödbena
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punajuuri (n)
rödbeta
  yksi juurikkaan Suomessakin juureksena viljeltävistä muunnoksista, jolla on ominainen voimakas punainen väri ()

punakampela (n)
rödspätta
  () ruokakalana kaupalliseti merkittävä, Koillis-Atlantilla, Pohjanmerellä ja läntisellä Itämerellä elävä kampelalaji

punakka (adj)
rödbrusig
  kasvoiltaan punertava

punakko (n)
svarthö
  (erityisesti) punakoiden sukuun kuuluva

punakoiso (n)
besksöta
  Suomenkin luonnossa esiintyvä koisojen sukuun kuuluva kasvi

punakylkirastas (n)
rödvingetrast
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakärpässieni (n)
röd flugsvamp
  punalakkinen kärpässieni ()

punaluppio (n)
blodtopp
  luppioiden sukuun kuuluva kasvi

punamedestäjä (n)
temmincksolfågel
  eräs punamedestäjien sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

punanata (n)
rödsvingel
  natojen sukuun kuuluva kasvi

punanäkinparta (n)
rödsträfse
  eräs kasvi ()

punapää (n)
rödtott
  punatukkainen henkilö

punarinta (n)
rödhake
  pienikokoinen varpuslintu ()

punasavikka (n)
rödmålla
  Suomenkin luonnossa esiintyvä, voimakkaasti typekkällä avomaalla viihtyvä, savikkojen sukuun kuuluva kasvi , jolla on tummanpunaiset kukat

punasiirtymä (n)
rödförskjutning
  loittonevan valonlähteen valon siirtyminen kohti spektrin punaista päätä. Esim. kaukaisten tähtien valo näkyy maasta punaisempana kuin se oli lähtiessään

punasikuri (n)
radicchiosallad
  salaattisikurin () punalehtinen muunnos

punasotka (n)
brunand
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punastua (v)
rodna
  muuttua kasvojen väriltä punaiseksi nolostuksen, ujouden tai häpeän vuoksi

punata (v)
färga röd, rödfärga
  varustaa punalla; värittää, maalata punaiseksi

punatulkku (n)
domherre
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

punaviini (n)
rödvin, vin
  väriltään punainen viini, johon on liuennut valmistuksen aikana parkkiaineita rypäleiden kuorista ja siemenistä

punkero (n)
tjockis, fetknopp, fetto, rulta, tjocksmock
  lihava ihminen

punkki (n)
kvalster
  mikä tahansa punkkien (Acari) lahkoon kuuluva eläin

punkkiainen (n)
vitmosseskinnbagge
  punkkiaisten heimon () puolivesilude

punktio (n)
punktion
  pisto ruumiin onteloon, esim. näytteen ottamiseksi tai nesteen, märän tai veren poistamiseksi ontelosta

punnita (v)
väga
  mitata jnk paino

punnitus (n)
uppvägning, vägning
  punnitsemisen toteutus

punnus (n)
vikt
  esim. punnituksessa käytettävä vastapaino

punssi (n)
punsch#Ruotsi
  arrakilla, konjakilla tai rommilla maustettu toti

punta (n)
pund
  joissakin maissa käytetyn rahayksikön nimi; Iso-Britannian punnan symboli on £

puntari (n)
besman, handvåg
  käsin kannateltava vaaka, jossa joko tukipiste tai vastapaino on siirrettävä

puntaroida (v)
avväga, dryfta, väga, överväga
  harkita

puntarpää (n)
kavle
  mikä tahansa puntarpäiden sukuun () kuuluva heinäkasvien laji tai sellaisen yksilö

puntarpäät (n)
kavlar
  eräs heinäkasvien heimoon kuuluva yksisirkkaisten kasvien suku ()

puola (n)
polska
  puolan kieli, Puolassa puhuttava länsi-slaavilainen kieli (kielitunnus: pl)

puolaksi (adv)
på polska
  puolan kielellä

puolalainen (adj)
polsk
  Puolasta peräisin oleva tai Puolaan liittyvä

puolalainen (n)
polack, polska
  Puolan kansalainen

puolankalainen (n)
puolangobo
  Pysyvästi Puolangalla asuva henkilö.

puolankielinen (adj)
polsk tala
  puolaa puhuva
polskspråkig, polsk
  puolaksi esitetty tai tapahtuva, puolan kielellä oleva.

puoli (adj)
halv
  ajanilmauksissa, yms.

puoliautomaattinen (adj)
halvautomatisk#Ruotsi
  (tuliaseista) itselataava; sellainen joka ei ammu sarjatulta, vaan yksittäisiä laukauksia latautuen automaattisesti

puolihuolimaton (adj)
halvslarvig
  tarkkaamaton, huomiotaan keskittämätön

puolihuolimattomasti (adv)
halvslarvigt
  keskittymättä, täyttä huomiotaan kiinnittämättä

puolikontakti (n)
halvkontakt
  kamppailulajeissa käytettävä harjoittelu- ja kilpailumuoto, jossa vastustajaan kohdistuvat osumat on lajista riippuen sallittua tehdä joko täydellä voimalla vastustajan suojuksiin tai rajoitetulla voimalla ilman suojuksia

puolikuiva (adj)
halvtorrt
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, kuivan ja puolimakean välissä

puolikuu (n)
halvmåne
  taivaalla auringon puoliksi valaisema Kuun kiekko

puolimakea (adj)
halvsött
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, puolikuivan ja makean välissä

puolimetalli (n)
halvmetall
  alkuaine, jolla on sekä metallin että epämetallin ominaisuuksia, ja sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä metallien ja epämetallien välisellä rajalinjalla

puolinuotti (n)
halvnot
  ¹/₂-nuotti, kaksi ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa puolen tahdin pituinen nuotti

puolipallo (n)
halvklot
  esine tai pinta, joka muodostuu tason jakaessa pallon keskipisteensä kautta

puolipilvinen (adj)
halvklar, halvmulen
  säästä, kun taivaasta on noin puolet pilvien peitossa

puolipiste (n)
semikolon
  välimerkki, joka erottaa kahta lausetta. Luetteloissa sitä käytetään luokkien välillä. Vastaava symboli

puolisko (n)
hälft
  puoli, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puoliso (n)
maka, make
  mies (aviomies) tai vaimo

puolisuunnikas (n)
parallelltrapets
  nelikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua

puolitoista (numeral)
halvannan, halvtannat, halv
  yksi ja puoli

puolittaa (v)
halvera, tudela
  jakaa kahteen yhtä suureen osaan
halvera
  alentaa puoleen

puolivokaali (n)
halvvokal
  äänne, jolla on sekä vokaalisia että konsonanttisia ominaisuuksia: vokaalinkaltainen äänne, joka ei voi toimia tavun ytimenä

puolue (n)
parti
  yhteisten aatteiden kannattajien ja samoja poliittisia etuja tavoittelevien kansalaisten yhteenliittymä; poliittinen puolue

puolueellinen (adj)
partisk
  jonkun osapuolen puolella oleva, sitä suosiva

puolueellisuus (n)
partiskhet
  se, että on puolueellinen

puolueeton (adj)
opartisk
  sellainen, joka ei ole minkään osapuolen puolella

puolueettomuus (n)
opartiskhet
  se, että on puolueeton

puolueohjelma (n)
partiprogram
  puolueen yleisohjelma jossa esitetään puolueen politiikan periaatteita ja tavoitteita

puolukka (n)
lingon
  kanervakasveihin kuuluva korkea ikivihreä varpu ()

puolustaa (v)
försvara
  koettaa vastustaa jnk tahon hyökkäystä

puolustaja (n)
försvarare
  ihminen, joka puolustaa jotakuta tai jotakin; puolestapuhuja
  pallopeleissä kenttäpelaaja, jonka tehtävänä on torjua vastustajan hyökkäyksiä

puolustus (n)
försvar
  puolustaminen ja sen toteutus

puolustushaara (n)
försvarsgren
  maanpuolustuksesta huolehtivien asevoimien itsenäinen osa; Suomessa puolustushaaroja ovat maa-, meri- ja ilmavoimat

puolustuskirkko (n)
försvarskyrka
  keskiaikainen kirkkorakennus, joka oli varustettu myös väestön sodan aikaiseksi suojapaikaksi

puolustusministeri (n)
försvarsminister
  ministeri joka vastaa maanpuolustukseen liittyvistä asioista

puomi (n)
bom
  aluksen rikiin kuuluva keulanpuoleisesta päästään nivelellä mastoon tuettu pyöröpuu

puoshaka (n)
båtshake
  veneen laituriin kiinnittämisessä käytetty väline, joka koostuu pitkästä varresta ja koukusta. Muodoltaan erilainen kuin tukinuitossa käytetty/käytettävä keksi.

puoskari (n)
kvacksalvare
  henkilö, joka harjoittaa lääketieteellistä tointa ilman voimassa olevaa lupakirjaa

puoti (n)
butik, bod
  myymälä, kauppa, varsinkin pieni erikoisliike

pupilli (n)
pupill
  mustuainen, silmän värikalvon keskelle jäävä aukko

pupujussi (n)
jösse
  jäniksestä saduissa ja muissa vastaavissa yhteyksissä käytetty nimitys

puritaani (n)
puritan
  puritanismin kannattaja

puritanismi (n)
puritanism
  eräs Englannin kirkon 1500-luvulla syntynyt protestanttinen liike, joka vaikutti erityisesti Amerikassa 1600-luvulla

purje (n)
segel
  (merenkulku) purjealuksen mastoon kiinnitetty kangas, johon tuulen voima kohdistuu ja kuljettaa alusta

purjealus (n)
segelfartyg
  purjeita käyttäen tuulen voimalla liikkuva alus

purjehtia (v)
segla
  liikkua vesillä purjeen tai purjeiden avulla

purjelento (n)
segelflyg
  lentäminen purjelentokoneella

purjelentokone (n)
segelflygplan
  kevytrakenteinen ilmaa raskaampi ilma-alus, joka hinataan taivaalle ja joka liitää pitkiäkin matkoja

purjevene (n)
segelbåt, kutter
  purjelaivaa pienempi alus, joka kulkee tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin

purjosipuli (n)
purjolök
  purjo (Allium porrum), sipuli, jonka juuresta kasvaa lieriömäisesti pitkiä, leveitä lehtiä

purkaa (v)
demontera, riva
  hajottaa tai pilkkoa pienempiin osiin hallitusti esimerkiksi taloja tai tavaroita; hajottaa osiin
lossa
  levittää kuormana olevat tavarat (pois kantovälineestä)
avveckla, riva, upphäva
  saattaa pätemättömäksi (sopimus); lakkauttaa (yhtiö, yhdistys)
dechiffrera
  poistaa salaus, muuntaa salakielinen tieto salaamattomaksi

purkki (n)
burk
  pienehkö yleensä vesitiivis ja kannellinen laajasuinen säilytysastia
kartong, paket
  kartonkinen nestemäisen aineen myyntipakkaus

puro (n)
bäck
  jokea pienempi vesiväylä, joka on suunnilleen 10 cm:stä pariin metriin leveä

purotaimen (n)
bäcköring
  koko maassa paikalliskalana pikku joissa, puroissa ja lampareissa elävä pieni lohikala (), taimenen "puromuoto", lähisukua muille taimenille

purppurasinikka (n)
västsialia
  eräs sinikoiden sukuun kuuluva rastaiden laji () tai sen yksilö

purppuratötterö (n)
flugtrumpet
  eräs lihansyöjäkasvi,

purse (n)
burr, gjutsöm
  puristus- tai valukappaleissa muotin osien liitoksia vastaaviin kohtiin jäävä liika aine, joka yleensä poistetaan purseleikkurilla tai meistillä

purukumi (n)
tuggummi
  pureskeltavaksi tarkoitettu makeinen, jota ei ole tarkoitus niellä

pusakka (n)
lumberjacka
  lyhyt, usein vain vyötäisille ulottuva päällyspusero

pusero (n)
blus
  ylävartalon ylle puettava yleensä vain vyötäröön saakka ulottuva vaatekappale

puska (n)
buske
  häpykarvoitus (erityisesti runsas karvoitus)

puskuri (n)
stötfångare
  auton tai muun ajoneuvon osa, jonka on tarkoitus ottaa ensimmäisenä vastaan törmäyksessä ja vaimentaa sitä
buffert
  muistialue, jossa varastoidaan dataa sen käsittelyä tai eteenpäin lähettämistä varten

puskurivaltio (n)
buffertstat
  kahden valtion välissä sijaitseva, tavallisesti niitä sotilaallisesti heikompi valtio, joka sijaintinsa avulla vähentää näiden valtioiden välisten sotilaallisten selkkausten mahdollisuutta

pussi (n)
påse
  joustavaseinämäinen säiliö, joka on tehty esimerkiksi muovista, voimapaperista tai kankaasta

pussieläimet (n)
pungdjur
  nisäkkäitä, joiden naarailla on sikiön kasvattamista ja poikasen kantamista varten erityinen pussi vatsan seudulla ()

pussieläin (n)
pungdjur
  mikä tahansa pussieläinten osaluokkaan () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

pussikeitto (n)
påssoppa, pulversoppa
  jauhe, josta veteen lisättäessä tulee keittoa; myös ko. keitto

pussikiipijä (n)
falanger, fingerpungdjur, klätterpungdjur
  mikä tahansa pussikiipijöiden heimoon () kuuluva pussieläinten laji tai sellaisen yksilö

pussikiipijät (n)
falangrar, fingerpungdjur, klätterpungdjur
  eräs harvaetuhampaisten lahkoon () kuuluva pussieläinten heimo ()

pussilakana (n)
påslakan
  pussin muotoon ommeltu lakana, jonka sisään peite laitetaan

pussimäyrä (n)
punggrävling
  eräitä Australiassa ja Uudessa-Guineassa eläviä pussieläimiä (-heimo)

pussinperä (n)
återvändsgränd, säck
  umpikuja; tie tai katu, jonka päässä on käännöspaikka

pusu (n)
puss
  suudelma

pusukala (n)
kyssgurami
  pusukaloihin kuuluva kala (), joka on tunnettu myös akvaariokalana

putatiivinen (adj)
putativ
  luuloteltu, otaksuttu, oletettu

putiikki (n)
butik
  pieni myymälä

putki (n)
rör
  tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreä, tasapaksu ja molemmista päistä avoin kappale

putkikellot (n)
rörklockor
  kromaattinen lyömäsoitin, jossa ääni syntyy metallisia putkia nuijilla kopa­uttamalla

putkilokasvi (n)
kärlväxt
  jokin kasvikunnan putkilokasvien alakuntaan lukeutuva kasvi

putkimies (n)
rörmokare
  ammattilainen, joka korjaa ja huoltaa rakennusten lämpö-, vesi- ja ilmastointijärjestelmiä ja -laitteita

putkipommi (n)
rörbomb
  putken sisään suljettu räjähde

puu (n)
träd
  puuvartinen, pensasta suurempi kasvi
trä ved, trä
  puuaines
virke, timmer
  puutavara, sahatavara
träd, trä
  golfmailan rakennetyyppi

puuaine (n)
trä, träämne
  (biologia) puun rakennesolukko, puuaines

puuaines (n)
trä, träsubstans
  (puutavara) mekaanisesti tai kemiallisesti jalostettava puuraaka-aine

puuaita (n)
trästaket
  tekotavan ja valittujen aitatarpeiden mukaan muodoltaan vaihteleva puurakenteinen aita

puuha (n)
bestyr
  askare, homma, tekeminen, touhu; hanke, aie

puuhailla (v)
mackla
  tehdä jotakin

puuhiili (n)
träkol
  puun hiiltyessä, vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine

puuhioke (n)
slipmassa
  hiomakoneella mekaanisen työstön sivutuotteena saatu tai paperiteollisuuden prosessissa puusta sellaisenaan tai höyrytetystä puusta hiottu kuituraaka-aine

puujalka (n)
träben, träfot
  puinen jalkaproteesi
stylta
  (alkujaan puinen) pareittain käytettävä väline, jolla voi kulkea tavallista korkeammalla; puujalat

puukaasu (n)
trägas
  puusta valmistettu generaattorikaasu

puukauha (n)
träslev
  puusta tehty kauha

puukenkä (n)
träsko
  puupohjainen kenkä

puukiipijä (n)
trädkrypare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

puukirkko (n)
träkyrka
  puusta rakennettu kirkko

puukko (n)
slidkniv
  perinteinen mm. kalan perkaamiseen, teurastukseen, nylkemiseen, ruoan paloitteluun, vuolemiseen ja eri ammattikuntien erityissovelluksiin käytettävä lyhyt- ja jäykkäteräinen veitsi

puukkojunkkari (n)
knivjunkare
  eräänlainen rettelöitsijä ja rauhanhäiritsijä etenkin Etelä-Pohjanmaalla 1800-luvulla, häjy

puukkosaha (n)
sticksåg
  kapeakärkinen paksuteräinen pistosaha, jota käytetään tyypillisesti aloitettaessa sahaamista reijästä

puulajipuisto (n)
arboretum
  puistoalue, jolle on istutettu pääosin erilaisia puulajeja

puuleopardi (n)
trädleopard
  puutiikeri, (), isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji

puuma (n)
bergslejon, puma#Ruotsi
  Amerikassa elävä suurikokoinen kissaeläin (), jolla on keltainen turkki

puunaula (n)
tränagel
  puusta valmistettu naula

puuni (n)
puniska
  puunilaisten puhuma foinikian kielen myöhäismuoto

puunjalostus (n)
träförädling
  (biologia) lajikkeen tai lajikkeiden kehittäminen kasvinjalostuksellisin menetelmin jalostamiselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti

puunkaivaja (n)
trägnagare
  puunkaivajien heimon () tuholaiskuoriainen

puunkuori (n)
bark
  kookkaan puuvartisen kasvin rungon ja oksien mantoa, jälttä ja nilaa peittävä solukko, parkki

puupuhallin (n)
träblåsinstrument
  puhallussoitinten ryhmän soitin, joka eroaa vaskipuhaltimista materiaaliltaan (joka voi olla puuta tai metallia) sekä äänenmuodostukseltaan.

puuraja (n)
trädgräns
  luonnonvyöhykkeiden välinen linja, jossa vielä kasvaa puita ennen puutonta aluetta

puuro (n)
gröt
  jostakin viljasta maidon tai veden kanssa keittämällä valmistettu velliä kiinteämpi ruoka

puuseppä (n)
snickare, timmerman
  ainespuun käsittelyn ammattilainen, joka tekee puusta erilaisia esineitä sekä korjaa ja entisöi

puutarha (n)
trädgård
  puilla, pensailla ja kukkaistutuksilla koristeltu rauhallinen ulkoalue, jossa usein tuotetaan koristekasvien lisäksi juureksia ja vihanneksia

puutarhamansikka (n)
jordgubbe
  marjojen tuotantoon jalostettu mansikka, jota kasvatetaan kotitarvekäyttöön puutarhoissa ja kaupallisesti pelloilla ja kasvihuoneissa. .

puutarhanhoito (n)
trädgårdsskötsel
  koriste- ja hyötykasvien kasvattamista pienessä määrin

puutarhuri (n)
trädgårdsmästare
  puutarhatalouden perustutkinto

puutavara (n)
virke
  puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena käytettävän puuaineen yleisnimitys

puutavaralanssi (n)
avlägg, virkesavlägg
  väliaikainen puutavaran varastopaikka

puuterilumi (n)
pudersnö, pulversnö
  vastasatanut, irtonainen, tiivistymätön lumi, jollaista muodostuu yleensä tyynellä ilmalla ja kovalla pakkasella

puutiainen (n)
fästing
  punkkeihin kuuluva kahdeksanjalkainen verta imevä eläin, joka saattaa purressaan levittää tauteja

puutteellisuus (n)
britfällighet
  vajavaisuus, se, että on puutteellinen

puuttua (v)
saknas
  olla poissa jostakin ja aiheuttaa siten sen vajavaisuus
sakna
  olla olematta jollakin/jollakulla ja aiheuttaa siten sille puute tai tarve

puutua (v)
domna, somna
  tulla tunnottomaksi

puuviilu (n)
faner
  vanerin valmistusta varten sorvipöllistä sorvaamalla tai viiluttamista varten tukista poikittaissuuntaan höyläämällä tai sahaamalla leikattu ohut taipuisa puulevy

puuvilla (n)
bomull
  malvakasveihin (Gossypium) lukeutuva yksi- tai monivuotinen ruoho. Hyötykasveina käytettyjä lajeja on useita.

puuvillainen (adj)
av bomull
  puuvillasta valmistettu

puuvillakangas (n)
bomullstyg, bomullsväv
  puuvillalangasta kudottu kangas

puuvillalanka (n)
bomullsgarn
  puuvillasta valmistettu lanka

pyh (interjection)
äsch
  väheksymistä, halveksimista osoittava huudahdus

pyhtääläinen (n)
pyttisbo
  Pysyvästi Pyhtäällä asuva henkilö.

pyhäinpäivä (n)
allhelgonadag
  kirkollinen juhlapyhä jolloin muistetaan vainajia ja kirkon pyhiä. Suomessa ja Ruotsissa lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai, katolisissa maissa marraskuun 1. päivä, ja ortodokseilla ensimmäinen helluntain jälkeinen sunnuntai

pykä (n)
tandsnitt
  hammasmainen ornamentti jonkin (varsinkin kankaan) reunassa

pykälämerkki (n)
paragraftecken
  symboli §, erityisesti lakiteksteissä käytetty merkki

pylly (n)
rumpa, bak, ända, akter, stuss
  takapuoli (pakarat)

pylväs (n)
kolonn
  vapaasti seisova tolppa, jota käytetään merkkinä tai lampun kannattimena

pyramidi (n)
pyramid
  pohjaltaan neliömäinen, sivuiltaan kolmiomainen, sileä- tai porrastettu huippua kohti kapeneva rakennelma, jossa yleensä on sisätiloja

pyrkiä (v)
sträva, syfta, söka
  yrittää päästä johonkin tavoitteeseen

pyrkyri (n)
karriärist
  henkilö, joka pyrkii etenemään urallaan tms. usein kyseenalaisin keinoin, pyrkijä

pyromaani (n)
pyroman
  tuhopolttaja, henkilö, joka on häiriytyneesti viehtynyt tulipaloihin ja niiden sytyttelyyn

pyrstökäs (n)
appendiculari
  pyrstökkäiden luokan () vaippaeläinlaji

pyrstötiainen (n)
stjärtmes
  huomiota herättävän pitkäpyrstöinen pikkulintu ()

pyssy (n)
bössa
  yhden henkilön käytettävissä oleva tuliase, käsituliase

pysty (adj)
lodrät
  ylös- tai alaspäin suuntautuva, vertikaalinen

pystykeiholehti (n)
pilblad
  Suomenkin luonnossa esiintyvä keiholehtien sukuun kuuluva kasvi

pystykorva (n)
spets
  mikä tahansa koirarotu, jolle ovat ominaisia pystyssä olevat, kolmionmuotoiset korvat

pystysuora (adj)
lodrät, vertikal
  vertikaalinen, luotiviivan suuntainen

pystysuora (n)
vertikal
  vertikaali, luotiviivan suuntainen suora

pysäkki (n)
hållplats
  joukkoliikenteen kulkuneuvojen pysähtymispaikka matkustajien ottamista ja jättämistä varten

pysäköidä (v)
parkera
  jättää ajoneuvo seisomaan pysäköintiin varatulle paikalle

pysäköintikiekko (n)
parkeringsskiva
  pysäköintiaikaa osoittava kiekko, joka sijoitetaan auton tuulilasin sisäpuolelle näkyvälle paikalle

pysäköintimittari (n)
parkeringsmätare
  pysäköintialueella tai -ruudun läheisyydessä oleva laite, josta voi ostaa pysäköintiaikaa ja joka näyttää jäljellä olevan pysäköintiajan

pysäköintipaikka (n)
parkeringsplats
  ajoneuvon seisottamista tai säilyttämistä varten varattu alue

pysäköintitalo (n)
parkeringshus
  maanpäällinen pysäköintilaitos; tyypillisesti monikerroksinen

pysäköintivirhemaksu (n)
felparkeringsavgift
  virheellisestä tai luvattomasta pysäköinnistä määrättävä hallinto-oikeudellinen kurinpitomaksu

pyton (n)
pyton, pytonorm
  Afrikassa ja Aasiassa elävien jättikäärmeiden alaheimoon kuuluva muniva käärmelaji

pyttipannu (n)
pytt i panna, pyttipanna
  kuutioitua perunaa, sipulia sekä lihaa tai makkaraa pannulla paistettuna käsittävä ruokalaji

pytty (n)
bytta
  pyöreäpohjainen yl. puinen kannellinen tai kanneton astia

pyy (n)
järpe
  eräs Suomessakin pesivä metsäkanojen alaheimoon kuuluva aitokanalaji () tai sen yksilö

pyydystää (v)
snärja
  pyytää, ottaa kiinni jotakin; metsästää, saalistaa

pyyhekumi (n)
radergummi, suddgummi
  väline, jolla voi pyyhkiä pois lyijykynän jäljen

pyyheliina (n)
handduk
  kuivaamiseen käytettävä yl. kankainen pyyhe

pyyhkiä (v)
torka
  poistaa likaa pinnalta hankaamalla tai kevyesti painamalla yleensä tekstiilistä esinettä sen päällä
radera
  poistaa kynänjälkeä piirtopinnalta; kumittaa

pyykinpesijä (n)
bykerska
  henkilö, joka pesee pyykkiä

pyykinpesuaine (n)
tvättmedel
  pyykinpesuun käytettävä pesuaine

pyykkinaru (n)
tvättlina, bykstreck
  pyykin kuivatusta varten pingotettu naru

pyykkipata (n)
bykgryta
  lähinnä pyykkiveden kuumentamiseen ja valkopyykin keittämiseen käytetty pata

pyykkipoika (n)
klädnypa, tvättklämma
  nipistin, jonka avulla ripustetaan pesty pyykki kuivumaan narulle

pyyntö (n)
anmodan, begäran
  toivomus, joka esitetään jollekulle

pyytää (v)
be, begära, anhålla
  esittää pyyntö, anoa, kehottaa tekemään jotakin tai pyytää palvelusta tai esinettä

pyytää anteeksi (v)
göra avbön, be om ursäkt
  esittää anteeksipyyntö

pyökki (n)
bok
  euroopanpyökki, kasvuvyöhykkeellään hyvin kookkaaksi kasvava jalo lehtipuu ()

pyöreä (adj)
rund, mullig, cirkulär, fyllig, knubbig, rundlagd
  ympyrän muotoinen, pallomainen

pyöreälehtikihokki (n)
daggört, rundsileshår
  Suomenkin luonnossa esiintyvä kihokkien sukuun kuuluva kasvi

pyöriä (v)
rotera, snurra, rulla, trilla
  liikkua pysyen osittain paikallaan

pyöriäinen (n)
tumlare
  pyöriäisten heimon () valas
vanlig tumlare
  erityisesti

pyörre (n)
virvel
  nesteen tai kaasun nopeasti kiertävä virtaus

pyörteisyys (n)
turbulens, virvelrörelse
  kaasujen ja nesteiden epästationaarisissa tai ei laminaarisissa virtauksissa esiintyvää vaikeasti hallittavaa ominaispiirrettä kuvaava suure

pyörtyä (v)
svimma
  menettää tajuntansa hetkeksi ja kaatua

pyörä (n)
hjul
  keskelle kiinnitetyn akselin ympäri pyörivä mekaaninen laite

pyörähtää (v)
snurra, rotera, svänga
  mennä kerran ympäri, kääntyä akselin ympäri

pyöräillä (v)
cykla, hoja, jonna, peda, trampa
  ajaa polkupyörällä

pyöräily (n)
cykling
  polkupyörällä liikkuminen, polkupyöräily

pyöräseppä (n)
hjulmakare
  kärrynpyöriä valmistava ja korjaava käsityöläinen

pyörätuoli (n)
rullstol
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä tuoli, jossa on pyörät

pyöveli (n)
bödel, skarprättare
  kuolemanrangaistuksen toimeenpanija; teloittaja, mestaaja

pähkinä (n)
nöt
  kuiva, aukeamaton hedelmä, joka sisältää vain yhden siemenen. Kaupallisesti ja arkikielessä nimitetään muunkin laisia kovia syötäviä paljon rasvaa ja valkuaista sisältäviä hedelmiä tai sellaisen osia pähkinöiksi.

pähkinänkuoressa (adv)
i ett nötskal
  olennaisin tiivistettynä; lyhyesti ja ytimekkäästi

pähkinäpensas (n)
hassel, hasselbuske
  euroopanpähkinäpensas, korkeakasvuinen pensas (); hedelmä on pähkinä, joka kypsyy kasvukauden päättyessä

pähkämö (n)
syska
  pähkämöiden () suvun kasvi

päihtymys (n)
berusning
  päihtyneenä olo (alkoholin tai muiden päihteiden vaikutuksesta)

päihtynyt (adj)
berusad, ankommen, full
  jonkin päihteen vaikutuksen alainen

päinvastoin (adv)
tvärtom
  vastakkaisella tavalla (kuin aiemmin ilmaistu)

päistärikkö (adj)
skimmel
  hevosesta, jonka tumman peitinkarvan seassa on runsaasti valkoisia karvoja

päivittäinen (adj)
daglig
  sellainen, joka esiintyy, tapahtuu, toistuu tms. jokaisena päivänä; jokaiseen päivään kuuluva, jokapäiväinen

päivystys (n)
jourtjänst, dagstjänst, dagtjänst, dagtjänstgöring, dejourering, jour
  toimintavalmius, odotteleminen; valmius vastaanottaa sovitunlaisia tehtäviä

päivystäjä (n)
jourhavande
  henkilö joka päivystää

päivä (n)
dag, dygn
  valoisa aika vuorokaudesta, aamun ja illan välissä
dygn, dag
  (arkikieltä) vuorokausi

päiväkirja (n)
dagbok
  henkilökohtainen muistikirja merkittävien tapahtumien muistiin merkitsemiseksi

päiväkirurgia (n)
dagkirurgi
  kirurginen hoitojakso, jossa tehdään suunniteltu toimenpide ja potilas kotiutuu kahdentoista tunnin sisällä sairaalaan tulostaan, mutta osa potilaista jää suunnitellusti yöksi vuodeosastolle

päiväkoti (n)
daghem, dagis
  lastentarha; paikka, jossa lastenhoitajat hoitavat ryhmää lapsia vanhempien ollessa töissä

päivälehti (n)
dagstidning
  päivittäin tai lähes jokaisena viikonpäivänä ilmestyvä sanomalehti

päivämäärä (n)
datum
  kalenterin mukainen ajankohta, päivän aikamäärä ()

päivänkakkara (n)
prästkrage
  valko-keltakukkainen asterikasvi ()

päivänkorento (n)
dagslända
  päivänkorentojen lahkon () hyönteisiä

päivänseisaus (n)
solstånd
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Kravun tai Kauriin kääntöpiirillä

päiväntasaaja (n)
ekvator
  Maan ekvaattori

päiväntasaus (n)
dagjämning
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Maan päiväntasaajalla

päiväpeite (n)
sängöverkast
  vuodetta peiteltäessä päällimmäiseksi asetettava peite, jota käytetään silloin kun vuodetta ei käytetä nukkumiseen

päiväraha (n)
dagtraktamente
  työntekijälle matkustamisesta korvattavat ylimääräiset kulut ilman matkakuluja ja majoittumista

päivävoide (n)
dagkräm
  kasvovoide, joka on tarkoitettu päiväaikaan käytettäväksi

päntätä (v)
plugga
  opiskella tarmokkaasti, pyrkiä painamaan mieleensä

päre (n)
pärta
  kaadetusta puusta kiskottu tai höylätty ohuehko pitkittäissyinen tasavahvuinen levy tai suikale, jonka pituus ja muut mitat vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan

pärekori (n)
pärtkorg, spånkorg
  päreestä punottu kori

pärevalkea (n)
pärteld
  pärettä yl. pärepihtiin tai pihtipieleen kiinnitettynä polttamalla aikaan saatu valo

pärskyminen (n)
stänkelse
  teonnimi verbistä pärskyä

pässi (n)
bagge, gumse
  urospuolinen lammas

pää (n)
huvud
  kehon osa, jossa yleensä sijaitsevat aivot, silmät, korvat, suu ja nenä
ända ände
  älylliset ja kognitiiviset kyvyt

pääasiallisesti (adv)
huvudsakligen
  enimmäkseen, merkittävimmässä määrin, olennaisimmalta osin

pääasiassa (adv)
huvudsakligen, i huvudsak
  merkittävimmältä osin, suurimmalta osin

päähine (n)
huvudbonad
  päässä pidettävä vaatekappale, suoja tai koriste, esimerkiksi hattu tai kruunu

pääilmansuunta (n)
huvudväderstreck, kardinalstreck
  ilmansuunta, joka on yksi neljästä pääasiallisesta ilmansuunnasta, jotka ovat suhteessa toisiinsa 90 asteen kulmissa

pääjakso (n)
stam, fylum
  eliöiden tieteellisen luokittelun toiseksi ylin taso

pääjuuri (n)
pålrot, huvudrot
  (kasvianatomia) kaksisirkkaisten kasvien paksu alaspäin yl. pystysuoraan kasvava juuri

pääjännite (n)
huvudspänning
  kolmivaiheisen sähköverkon kahden vaiheen välillä vaikuttava jännite

pääkatu (n)
huvudgata
  kaupungin merkittävä katu, joka sijaitsee tyypillisesti keskustassa

pääkaupunki (n)
huvudstad
  itsenäisen valtion hallinnollinen keskus

pääkaupunkiseutu (n)
huvudstadsregion
  Maantieteellinen termi, jolla tarkoitetaan Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan muodostamaa suuraluetta.

pääkirjoitus (n)
ledarartikel
  sanoma- ja aikakauslehden aloitussivulla sijaitseva, päätoimittajan hyväksymä mielipidekirjoitus, joka kertoo lehden kannan ajankohtaiseen aiheeseen

pääkonttori (n)
huvudkontor, högkvarter
  strategisesti sijoitettu keskuskonttori, joka toimii yrityksen ja sen konttoriverkoston hallintokeskuksena; myös kyseinen toimistorakennus

päälaki (n)
hjässa
  ihmisen tai eläimen pään ylin, normaalisti kupera, osa; pään lakipiste

päälakilohko (n)
hjässlob, parietallob
  nisäkkäillä yksi (lobus parietalis) aivojen neljästä lohkosta

päällinen (adj)
huvudlig
  sellainen, jolla tai jossa on tai johon kuuluu pää

päällys (n)
överdrag
  peittävä, suojaava, ympäröivä ulkopinta, yläpinta tms.

päällyskasvi (n)
epifyt
  kasvi, joka kasvaa toisen pinnalla päällysvieraana loisimatta kasvualustana toimivaa kasvia

päällyskenkä (n)
bottin, översko
  lyhytvartinen kuminen päällysjalkine, jossa jalkapöydän kohdalla kiinteä toisesta reunasta nepparikiinnitteinen läppä

päällyskivi (n)
löpare
  myllynkiviparin päällimmäinen kivi

päällystakki (n)
paletå
  pikkutakin ja muiden ylävartaloa peittävien vaatteiden päällä käytettävä takki

päällystäminen (n)
överdragande, överdragning
  jollakin materiaalilla peittäminen tai pinnoittaminen

päällystää (v)
belägga, överdra
  laittaa pysyvästi jonkin päälle jotakin

päällystövyö (n)
koppel
  päällystön käyttämä vyö joka koostuu varsinaisesta vyöstä ja komentohihnasta, ns. "rähinäremmistä"

päällä (adv)
på
  jnk pinnalla, yläpuolella koskettaen sitä

pääluokka (n)
huvudform
  produktiivinen rakenne, jolla muutetaan verbin tai lauseen argumenttirakennetta ja valenssia, suomessa verbien taivutusluokka, joka kertoo siitä tunnetaanko tekijä

päälävistäjä (n)
huvuddiagonal
  neliömatriisin alkiot, jotka ovat suoralla matriisin vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan

päämies (n)
överhuvud
  jotakin toimintaa johtava henkilö, jonka asema on ylimpänä arvoasteikossa; johtaja, päällikkö
huvudman
  aatelissuvun vanhin (miespuolinen) henkilö
  henkilö, jonka puolesta edustaja tai avustaja toimii

pääministeri (n)
premiärminister, statsminister, regeringschef
  valtion hallituksen johtaja

päämäärä (n)
destination
  määränpää

päänsärky (n)
huvudvärk
  pääkipu, päässä tuntuva särky ja kipu

päänvaiva (v)
huvudvärk
  asia tai henkilö, joka aiheuttaa jollekulle huolta, vaivaa tai ärsytystä

pääoma (n)
kapital
  finanssipääoma; raha ja vastaavat välineet

pääosa (n)
huvuddel, huvudlott, huvudpart, huvudroll
  näytelmän tai elokuvan tärkein rooli, päähenkilön osa, päärooli

päärakennus (n)
huvudbyggnad, manbyggnad
  tontilla sijaitsevista tai rakennuskokonaisuuteen kuuluvista rakennuksista pääasiallisin, ehkä suurikokoisin tai se, jossa on suurin sisäänkäynti tai merkittävimmät toiminnot

päärautatieasema (n)
centralstation
  kaupungin tai muun alueen useasta rautatieasemasta sijainniltaan, merkitykseltään tai toiminnallisesti keskeisin

pääri (n)
pär
  ylhäisaatelin jäsen Britanniassa

päärme (n)
fåll
  vaatteen tai kankaan kaksinkertaiseksi taitettu ja yhteen ommeltu reuna

pääruoka (n)
huvudrätt
  usean ruokalajin ateriassa tyypillisesti aterian keskellä syöty raskain ruokalaji

päärynä (n)
päron
  tarhapäärynä, hedelmäpuuna viljelty ruusukasvien heimon puu (), joka on läheistä sukua omenapuulle
  päärynäpuun hedelmä

päärynäsiideri (n)
päroncider
  käymismenetelmällä päärynöistä valmistettu alkoholijuoma

pääsiäinen (n)
påsk
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi

pääsiäismuna (n)
påskägg
  koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä

pääsiäispupu (n)
påskhare
  kuvitteellinen jänis, joka tuo lapsille suklaamunia pääsiäisenä.

pääsky (n)
svala
  laajalle levinneen, noin 75 lajin varpuslintuheimon, pääskyjen (), jäsen. Heimoon kuuluu kolme Suomessa pesivää lajia: haarapääsky, räystäspääsky ja törmäpääsky

päästä (v)
slippa
  vapautua

päästä läpi (v)
bli godkänd
  suorittaa hyväksytysti

päästäinen (n)
näbbmus
  mikä tahansa päästäisten heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sen yksilö

päästö (n)
utsläpp
  (ekologia) ympäristöön lasketut saasteet

päästökirja (n)
dimissionsbetyg
  kansakoulun tai oppikoulun oppimäärän hyväksytystä suorittamisesta annettu todistus

pääte (n)
suffix, ändelse
  sanan loppuun lisättävä aines; sijapääte, jokin muu taivutuspääte tai johdospääte, tai mikä tahansa sanan lopusta tunnistettava osa

päätellä (v)
dra slutsats, göra slutledning, läsa
  tehdä johtopäätös

päätoimittaja (n)
chefredaktör
  julkaisun vastaava toimittaja, joka vastaa pääkirjoituksista ja kantaa oikeudellisen vastuun sisällöstä

päättäväisyys (n)
beslutsamhet
  se, että on päättäväinen

päättää (v)
besluta
  tehdä päätös

päättömästi (adv)
huvudlöst
  tolkuttomasti, harkitsematta, hullun lailla

pääty (n)
gavel
  pitkänomaisen rakennuksen lyhyempi sivu tai sivu, jonka yläosa rajautuu kattoon kolmiomaisena

päätäi (n)
huvudlus
  ihmisen hiuksissa ja hiusmarrossa loisiva 2–3 mm pituinen täilaji (), hiustäi

päätön (adj)
huvudlös, tanklös
  aivoton, typerä, tyhmä
huvudlös
  sellainen, jolla ei ole päätä

päätös (n)
beslut
  pohdinnan tuloksena syntyvä vakuuttuminen jonkin asian tekemisestä; hallinnollisesti tehty ratkaisu
utslag
  oikeuden päätös

päätösvaltainen (adj)
beslutför
  jäsentensä yhtäaikaisen läsnäolon perusteella oikeutettu tekemään juridisesti sitovia päätöksiä

pölkky (n)
kubbe
  alusta, jolle teloitettavan kaula asetetaan katkaistavaksi
idiot
  pölkkypää, tomppeli, ääliö

pöllö (n)
uggla
  Strigidae-heimoon kuuluvia öisin liikkuvia petolintuja, jotka tunnistaa suuresta päästä, lyhyestä kaulasta ja koukkumaisesta nokasta

pöly (n)
damm
  hyvin hienojakoinen aine, jolle ilmassa leijuminen on ominaista

pölyinen (adj)
dammig
  pölyn peittämä

pölynimuri (n)
dammsugare
  siivoukseen käytettävä sähkölaite, joka imee sisäänsä pölyä ja roskia

pörssi (n)
börs
  julkinen kauppapaikka kaupankäynnin kohteen, erityisesti arvopapereiden, ostamista ja myymistä varten; rakennus jossa se toimii

pörssikeinottelija (n)
börsspelare
  toimija, joka pyrkii pörssissä ostoillaan ja erit. nopeilla myynneillään saamaan hyödyn kurssivaihteluista

pörssipäivä (n)
börsdag
  päivä, jona pörssi on auki ja kaupankäynti arvopapereilla on mahdollista

pötsi (n)
våm
  märehtijän ensimmäinen maha

pöyhkeily (n)
braskande
  ylvästelevä köytös

pöytyäläinen (n)
pöytisbo
  Pysyvästi Pöytyällä asuva henkilö.

pöytä (n)
bord
  huonekalu, jossa on jalkojen varassa seisova taso työntekoa, lukemista, syömistä yms. varten

pöytä- (prefix)
vanlig
  etuliite, joka ilmaisee asian olevan yleinen tai arkipäiväinen

pöytäjääkiekko (n)
bordshockey
  jääkiekkoon perustuva kahdestaan pelattava pöytäpeli

pöytäkirja (n)
protokoll
  tilaisuuden (kokouksen, toimituksen, tms.) kulusta ja päätöksistä kirjattavat viralliset muistiinpanot, joiden laadintaan ja käsittelyyn liittyy yleensä säädöksiä

pöytälaatikko (n)
låda
  kirjoituspöytään tai muuhun pöytään kuuluva vetolaatikko

pöytäliina (n)
bordduk, bordsduk
  pöydän päälle asetettava liina, joka suojaa pöydänkantta

pöytäsuola (n)
bordssalt
  ruokapöydässä tarjolla pidetty ruokasuola

pöytätennis (n)
bordtennis, pingis, pingpong
  peli, jossa lyödään palloa pöydällä olevan verkon yli vastustajalle

raadonsyöjä (n)
asätare
  haaskaeläin

raahelainen (n)
brahestadbo
  Syntyperältään raahelainen.

raaistaa (v)
brutalisera
  tehdä raa'aksi, raaemmaksi; brutalisoida

raaka (adj)
rå, omogen
  sellainen, joka ei ole vielä kypsynyt, kypsymätön
okokt, ostekt
  kypsentämätön; vaillinaisesti kypsennetty
rå
  jalostamaton

raaka (n)
rå
  purjealuksen mastoon poikittain kiinnitetty pyöröpuu, raakapuu, johon raakapurje kiinnitetään

raaka-aine (n)
råvara, material
  luonnonvara tai puolivalmiste, mistä jalostetaan erilaisia tuotteita

raakapurje (n)
råsegel
  vaakasuoraan pyöröpuuhun, raakaan, kiinnitetty maston suhteen symmetrinen nelikulmio

raakapuu (n)
rå
  (merenkulku) raaka, raakapuomi, purjelaivan mastoon kiinnitetty vaakasuora, aluksen kölilinjaan nähden kohtisuora poikkipuu, johon raakapurje kiinnitetään

raakavoimanosto (n)
klassisk styrkelyft
  voimanoston kilpailumuoto, jossa tukea antavien varusteiden kuten vöiden, siteiden ja penkkipunnerruspaidan käyttö on kilpasuorituksen aikana kielletty

raakaöljy (n)
råolja
  jalostamaton, maasta sellaisenaan saatava maaöljy

raakeli (n)
rakel
  lastamainen työväline, jota käytetään silkkipainannassa ja käsin tapahtuvassa kankaanpainannassa, erityisesti kaaviopainannassa. Raakelin avulla painoväri levitetään työstettävälle kankaalle ja painetaan painokaavion seulakankaan läpi.

raamatullinen (adj)
biblisk
  sellainen, joka liittyy Raamattuun, on Raamatussa tai Raamatusta peräisin

raaste (n)
avskav
  hienonnettu kasvis- tai juustoaines

raastupa (n)
rådstuga
  raastuvanoikeuden toimipiste

raate (n)
vattenklöver
  , märillä kasvupaikoilla viihtyvä kasvi

raatihuone (n)
rådhus
  julkinen rakennus, jossa kaupunginraati eli -hallitus kokoontui

raato (n)
kadaver, as
  kuollut, hajoava eläimen ruumis

raatokuoriainen (n)
asbagge
  raatokuoriaisten heimon () kovakuoriasia

rabbi (n)
rabbin
  juutalainen lainoppinut, alun perin juutalaisen uskon ja lain opettaja ja tulkitsija ja tuomari, joka voi nykyisin myös toimia jumalanpalveluksissa ja edustaa juutalaista seurakuntaa

racketlon (n)
#Ruotsi
  urheilulaji, joka on neljästä mailapelistä – pöytätenniksestä, sulkapallosta, squashista ja tenniksestä – muodostettu moniottelu

radeeraus (n)
radering
  etsauksen vanhentunut nimitys, radeeramalla valmistettu taideteos
  raaputus

radiaani (n)
radian
  SI-järjestelmän mukainen absoluuttinen tasokulman mittayksikkö. Radiaanin tunnus on rad.

radikalisoituminen (n)
radikalisering
  prosessi, jossa yksilö tai ryhmä kehittää tai omaksuu radikaaleja tai äärimmäisiä poliittisia, sosiaalisia tai uskonnollisia asenteita ja uskomuksia sekä tarvittaessa hyväksyy vastaavan ideologian

radioaalto (n)
radiovåg
  taajuusalueen 3 Hz – 300 GHz sähkömagneettista säteilyä, jota käytetään radiolähetyksen välittämiseen

radioaktiivinen (adj)
radioaktiv
  sellainen, jossa esiintyy radioaktiivisuutta

radioaktiivisuus (n)
radioaktivitet
  luonnonilmiö, jossa tiettyjen alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti säteilyä vapauttaen

radioamatööri (n)
radioamatör
  radioamatööritutkinnon suorittanut henkilö, jonka tarkoituksena on pitää radioyhteyksiä toisten radioamatöörien kanssa

radiohiiliajoitus (n)
koldatering
  hiilen eri isotooppien suhteellisiin määriin perustuva ajoitusmenetelmä, jolla voidaan määrittää erilaisten hiiltä sisältävien esineiden tai jäänteiden ikä

radiologia (n)
radiologi
  lääketieteen haara, missä tutkitaan ja sovelletaan ionisoivaa säteilyä ja sen vaikutuksia kuvauksiin ja sädehoitoon

radiolähetin (n)
radiosändare
  lähtevän informaation siirtoon käytettävä radioaaltoja tuottava ja taivaalle lähettävä laite

radiolähetystekniikka (n)
radio
  (joukkotiedotus) tekninen menetelmä, jota käytetään radiolähetysten aikaansaamiseen; myös lähetysten tuottamiseen käytetty laitteisto ja kaikki siihen liittyvä

radiomasto (n)
radiomast
  radiotoiminnan antenneja varten rakennettu antennimasto, jonka korkeus valitaan käyttötarpeiden mukaan

radiovastaanotin (n)
radio, radiomottagare
  radiolähetysten vastaanottamiseen käytettävä laite, arkikielessä radio, jossa antennin kautta saatu radiosignaali vahvistetaan ja siitä erotetaan siirretty informaatio, esimerkiksi ääni

radisti (n)
radiotelegrafist
  henkilö, joka työkseen käyttää radiolähettimiä ja/tai ‑vastaanottimia kommunikoiden puheen tai sähkötyksen avulla

radium (n)
radium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva radioaktiivinen alkuaine, tunnus Ra

rae (n)
hagelkorn, hagel
  taivaalta raesateessa satava pala jäätä

raejuusto (n)
keso
  pehmeä ja ryynimäinen kypsyttämätön juusto

raffinoida (v)
raffinera
  puhdistaa, jalostaa

raggari (n)
rackare, raggare
  tavallisesti nuori mies, joka oli mukana lähinnä 1950–1970-luvuilla esiintyneessä ruotsalaislähtöisessä alakulttuurissa, joka ilmeni muun muassa vanhojen autojen kunnostuksena, niillä ajeluna ja usein myös väkivaltaisena käytöksenä

raha (n)
pengar
  vaihdon väline, jota voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin ja jota käytetään arvon ja hinnan mittana

raha-asia (n)
penningangelägenhet
  rahaan ja taloudenpitoon liittyvä asia

rahakukkaro (n)
börs
  kukkaro rahaa varten

rahanpesu (n)
penningtvätt, pengatvätt
  rikoksilla hankitun rahan naamiointi laillisista lähteistä saaduksi

rahapaja (n)
myntverk, myntet
  laitos joka lyö kolikoita; nykyään toimenkuvaan kuuluu myös seteleiden painaminen

rahapolitiikka (n)
penningpolitik
  keskuspankin harjoittama talouspolitiikka pääasiassa rahavarannon (rahan tarjonnan ja korkojen) säätelyn keinoin tavoitteena hintavakaus, usein myös välillisesti talouskasvu ja työllisyys

rahasto-osuudenomistaja (n)
fondandelsägare
  ihminen tai oikeushenkilö, joka omistaa tietyn osan sijoitusrahaston varoista

rahastonhoitaja (n)
kassör
  lähinnä yhdistyspohjaisissa yhteisöissä varallisuuden hallinnoinnista pääasiallisesti vastaava hallituksen jäsen tai muu toimihenkilö

rahastoraportti (n)
fondrapport, portföljrapport
  sijoitusrahaston osuudenomistajille ainakin kerran vuodessa luovutettava tilannekatsaus

rahastoyhtiö (n)
fondbolag
  osakeyhtiö, jonka päätoimialana on sijoitusrahastotoiminta

rahatalous (n)
penningekonomi, penninghushållning
  talousjärjestelmä, jossa vaihdonvälineenä on raha

rahaton (adj)
penninglös
  sellainen, jolla ei ole rahaa, vailla rahaa oleva

rahavaranto (n)
penningmängd
  liikkeellä olevan rahan määrä, joka on sidoksissa pankkijärjestelmään; määritellään useita liikkeellä olevista varoista (M0), yön yli nostettavissa oleviin (M1) ja aina kahden vuoden sisään erääntyviin (M3) asti

rahayksikkö (n)
myntenhet
  valtion alueella käytettävä virallinen rahan yksikkö

rahka (n)
kvarg, kvark
  maitorahka – hapatetusta maidosta valmistettu massa, josta hera on lähes kokonaan poistettu

rahkasammal (n)
vitmossa
  eräitä sammalia (Sphagnum-suku)

rahtilaiva (n)
lastfartyg
  tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettu laiva

rahtunen (n)
gnutta
  hyvin vähäinen määrä, hitunen, hiukka, ripaus

raiheinä (n)
rajgräs, repe
  heinäkasveihin () kuuluvan kasvisuvun () edustaja

raihnainen (adj)
utsliten
  iän tai vaivojen heikentämä tai rappeuttama

raikas (adj)
färsk
  tuore, uusi, ei vanhentunut

raina (n)
bildband
  kuvakooltaan 35 mm diafilmille kopioiduista kuultokuvista muodostuva erityisellä projektorilla esitettävä lyhyehkö kuvasarja

raisiolainen (n)
resobo
  Pysyvästi Raisiossa asuva henkilö.

raiskaaja (n)
våldtäktsman
  henkilö, joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen, raiskaa

raiskata (v)
våldta
  pakottaa sukupuoliyhdyntään fyysistä väkivaltaa, sen uhkaa tai sillä pelottelua käyttäen

raiskaus (n)
våldtäkt
  väkisinmakaaminen, sukupuoliyhteys ilman toisen osapuolen tahtoa

raita (n)
rand
  pitkänomainen kuvio, juova
sälg
  pajujen sukuun kuuluva leveälehtinen puu tai pensas

raitio (n)
renherde
  paliskunnan lukuun toimiva poropaimen

raitiotie (n)
spårväg
  kadulle henkilöliikennettä varten rakennettu yleensä sähköistetty rautatien tyyppinen järjestelmä, jolla lyhyin välein kulkee raitiovaunuja

raitiovaunu (n)
spårvagn
  raitiotietä pitkin kulkeva kaupungin sisäisen tai lähiliikenteen joukkoliikenneväline

raitis (adj)
nykter
  alkoholijuomia nauttimaton

raittius (n)
nykterhet
  raittiina oleminen

raittiusliike (n)
nykterhetsrörelse
  erityisesti 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa vaikuttanut, kohtuullisen alkoholinkäytön asiaa ajava liike

raittiusseura (n)
nykterhetsocietet
  raittiusaatetta ajava seura, joka järjestää jäsenilleen raitista toimintaa

raivata (v)
bana, undanröja
  muuttaa tuottamaton maa hyödylliseksi maaksi; valmistella maa viljelyyn kelpaavaksi

raivo (n)
ursinne, raseri vrede
  silmitön suuttumus, hurja viha

raivokohtaus (n)
raserianfall
  tilanne, jossa henkilö on täynnä raivoa eikä näytä rauhoittuvan lainkaan

raja (n)
gräns
  se, mihin jokin muu konkreettinen tai kuviteltu asia loppuu, ja mistä toinen alkaa

rajakauppa (n)
gränshandel
  valtioiden välisen rajan läheisyydessä tapahtuva tavaroiden ja palveluiden kaupankäynti naapurimaiden välillä

rajalinja (n)
gränslinje, rålinje
  maastoon merkitty raja ja sille avattu reitti

rajanylityspaikka (n)
gränsövergångsstället
  paikka, josta voi kulkea luvallisesti maiden välisen rajan yli

rajapyykki (n)
rör, rös, röse
  (maanmittaus, oikeustiede) rajojen merkitsemiseen käytetty paalu tai muu lain mukainen merkintä

rajasuutari (n)
skoreparerare
  suutari, joka korjailee rikkinäisiä kenkiä, mutta jonka taidot eivät välttämättä riitä uusien valmistukseen, jalkinekorjaaja

rajaus (n)
avgränsning, begränsning
  tarkasteltavan asian rajojen asettaminen laajuuden kaventamiseksi

rajavyöhyke (n)
gränszon
  valtionrajan välittömässä läheisyydessä sijaitseva rajalta alkava vyöhyke, jolle ei saa mennä ilman lupaa ja jossa rajavartijat käyskentelevät

rakas (adj)
kär
  sellainen, joka on rakkauden kohteena, erityisen pidetty, monesti myös palvottu

rakas (n)
älskling
  henkilö, joka on toisen rakkauden kohde (käytetään tavallisesti puhutteluissa)

rakastaa (v)
älska
  pitää paljon; olla syvästi kiintynyt pitkänkin ajan jälkeen

rakastella (v)
älska
  harrastaa eroottista yhdessäoloa; olla seksuaalisessa kanssakäymisessä, olla yhdynnässä

rakastettu (adj)
älskad
  rakkauden kohteena oleva tai ollut, rakas

rakastunut (adj)
förälskad, kär
  rakkauden tunteen vallassa oleva

rakenne (n)
struktur
  jonkin kokonaisuuden osien yhteen liittämiseen sovellettujen keinojen yhdistelmä; luonnon aikaansaaman koostumuksen muoto

rakenneosa (n)
bestånds­del
  jonkin rakenteen kokonaisuudesta erotettavissa oleva osa

rakennus (n)
byggnad, hus, bygge
  ihmisen tekemä rakennelma, jossa on katto, seinät ja lattia

rakennusliike (n)
byggföretag, byggnadsfirma
  liikeyritys, joka valmistaa yleensä urakalla rakennuksia ja rakennelmia

rakennusmies (n)
byggnadsarbetare
  rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakennustekniikka (n)
byggnadsteknik, byggteknik
  rakennusalan teknistä tietämystä, osaamista ja kokemusta käsittelevä tekniikan ala

rakennustyömaa (n)
byggnadsplats
  rakentamista varten perustettu työmaa

rakennustyöntekijä (n)
byggnadsarbetare
  myös rakennusmies, rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakennusvaihe (n)
byggetap, byggnadsetap
  tietty osa useampaan osaan jakautuneen rakentamisen tuloksena syntyneestä rakennuksesta tai rakennelmasta

rakentaa (v)
bygga
  tehdä rakennus tai rakennelma

rakettimoottori (n)
raketmotor
  moottorista purkautuvan materiavuon avulla työntövoimaa tuottava moottori, joka ei käytä ilmakehän happea hapettimena

rakkari (n)
rackare
  pyövelin renki

rakkaudeton (adj)
kärlekslös
  sellainen, jossa ei ole rakkautta

rakkaus (n)
kärlek
  syvän kiintymyksen tunne toista ihmistä tai jotakin asiaa kohtaan
  henkilö johon on rakastuttu, rakkauden kohde

rakkauskirje (n)
kärleksbrev
  romanttinen kirje

rakki (n)
byracka, hundracka
  sekarotuinen koira, seropi

rakko (n)
blåsa
  nesteen täyttämä pussimainen sisäelin

rakkoapila (n)
blåsklöver
  apiloiden sukuun kuuluva kasvi

rakovalkea (n)
nying
  kahden päällekkäin tai kahden rinnakkain ja kolmannen näiden päälle sovitetun kelopuisen yl. pitkähkön pölkyn väliin sytytetty tuli

rakuuna (n)
dragon
  monivuotinen yrttikasvi, , jota käytetään kuivattuna mausteena
  jalan taisteleva, mutta hevosella liikkuva sotilas

ramppikuume (n)
scenskräck
  yleisön edessä esiintymistä edeltävä hermostuneisuus

ramppivalot (n)
rampljus
  (teatteri) näyttämön rampissa palavien valojen kokonaisuus

rangaistus (n)
straff
  seuraamus rikoksesta tai muusta konkreettista kohdetta tai elävää olentoa kohtaan tehdystä rikkomuksesta

rankka (adj)
häftig, hård, tung
  ankara, kova

rankki (n)
rang
  arvoaste, etuoikeusjärjestys

rankkitynnyri (n)
dranktunna
  tynnyri, joka sisältää rankkia

ranne (n)
handled
  ranteen luinen osa, yhdeksän ranneluuta (lat. carpus)

rannekello (n)
armbandsur
  ranteen ympärille rannekkeella kiinnitettävä kello

rannekoru (n)
armband
  ranteeseen tarkoitettu koru, saattaa olla rannerengas

rannelaukaus (n)
dragskott
  (jääkiekko, salibandy, yms.) tapa laukaista kiekko tai pallo linkoamalla se vauhtiin ranteiden liikkellä

rannikko (n)
kust
  meren rantaa lähellä olevat alueet

rannikkovaltio (n)
kuststat
  valtio, jonka manneralue rajoittuu mereen

rannikkovartiosto (n)
kustbevakning
  rannikon ja monissa maissa myös merialueiden sotilaallisesta turvallisuudesta huolehtiva aselaji, jota Suomessa vastaavat rajavartiolaitoksen alaiset alueelliset merivartiostot

ranska (n)
franska
  romaaninen kieli, jota puhutaan etenkin Ranskassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa ja useissa Afrikan maissa (kielitunnus: fr)

ranskaksi (adv)
på franska
  ranskan kielellä, ranskan kielelle

ranskalainen (adj)
fransk, fransysk
  Ranskasta peräisin oleva tai Ranskaan liittyvä

ranskalainen (n)
fransman, fransyska
  Ranskan kansalainen

ranskalainen visiitti (n)
fransysk visit
  lyhyt, muodollinen vierailu

ranskalaiset perunat (n)
pommes frites, fransk potatis
  rasvassa uppopaistettuista perunasuikaleista koostuva ruokalaji

ranskankielinen (adj)
fransk, franskspråkig
  ranskan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava
fransk
  ranskaksi esitetty tai tapahtuva, ranskan kielellä oleva

ranskanpaisti (n)
fransyska
  (keittiö) naudan selkäpaisti

ranta (n)
strand, kust
  vesistön ja maan raja-alue

ranta-alpi (n)
videört
  Suomenkin luonnossa esiintyvä alpien sukuun kuuluva kasvi

rantakaura (n)
marhalm
  (erityisesti) rantakauroiden sukuun kuuluva

rantakukka (n)
fackelblomster
  rantakukkien suvun kasvi
  erityisesti eli pohjanrantakukka

rantakäärme (n)
snok
  Suomessa maan etelä- ja keskiosissa elävä myrkytön käärmelaji

rantaminttu (n)
åkermynta
  minttujen sukuun kuuluva kasvi

rantanurmikka (n)
sumpgröe
  nurmikoiden sukuun kuuluva kasvi

rantapunalatva (n)
flocks
  punalatvojen sukuun kuuluva kasvi

rantapuntarpää (n)
gulkavle
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rantasandaali (n)
strandsandal
  erityisesti uimarannalla ja uimahallissa käytettäväksi tarkoitettu, tavallisesti muovinen, sandaali, joka sietää hyvin vettä ja hiekkaa

rantasipi (n)
drillsnäppa
  kurppien heimoon kuuluva rantalintujen laji () tai sen yksilö

rantautua (v)
landa
  tulla rantaan

rantavaltio (n)
kuststat
  meren äärellä sijaitseva valtakunta

rantsilalainen (n)
frantsilabo
  Pysyvästi Rantsilassa asuva henkilö.

rapa (n)
lervälling
  mullan ja veden märkä sekoitus, kura, muta, mura, lieju
rapaiska
  Rapan saarella, Ranskan Polynesiassa puhuttava uhanalainen austronesialainen kieli, jolla on noin 500 puhujaa (kielitunnus: ray)

rapakivi (n)
förvittrad granit, rapakivi, rapakivigranit, sjelffrätsten
  jokin anorogeenisiin graniitteihin kuuluvista kivilajeista, joille on tunnusomaista rapakivitekstuuri suurimmissa batoliiteissa

raparperi (n)
rabarber
  pitkävartisia lehtiä kasvattava vihannes, jonka kirpeän happamia varsia käytetään tuoreina tai säilöttyinä ruoanvalmistukseen

raportti (n)
rapport
  asiateksti, joka tiedottaa jostakin asiasta, tiedotus, selonteko, tilannekatsaus

rappioalkoholisti (n)
förfallen alkoholist
  alkoholisti, jonka elämä on ajautunut rappiolle; usein myös korvikealkoholisti

rappiotila (n)
förfall, obestånd
  huono kunto
vanhävdad lägenhet
  maatila, jonka peltojen viljely on lyöty laimin tai metsää on turmeltu

rappu (n)
trappa
  porras, askelma

rapu (n)
kräfta
  jonkin rapuihin kuuluva, vedessä elävä äyriäisten heimon kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäinen. Ravuilla on kookkaat sakset ja kitiinikuori.

rapukeitto (n)
kräftsoppa
  ravuista tehty keitto; keitto jonka pääainesosa on ravut

rapuvoi (n)
kräftsmör
  keitetyn ravun murskatusta kuoresta saatavalla jauheella maustettu voi

rasia (n)
ask
  pieni laatikko

rasismi (n)
rasism
  ihmisten erottelu tai poissulkeminen rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella; ihmisrotujen tasa-arvon kiistäminen; oman rodun suosiminen tai sen kannattaminen ja edistäminen että jotkut rodut ovat arvokkaampia kuin toiset

rasisti (n)
rasist
  henkilö, joka syrjii rodun perusteella; rasismin harjoittaja

rasistinen (adj)
rasistisk
  rasismiin liittyvä, rasismin mukaisia mielipiteitä esittävä tai niiden mukaan toimiva

raskaana (adv)
gravid#Ruotsi, gravid
  (naisesta) tilassa, jossa kohdussa kehittyy parhaillaan sikiöstä jälkeläinen

raskas (adj)
tung
  painava, suuri massaltaan, normaalia painavampi

raskasmetalli (n)
tungmetall
  eräitä ympäristölle tai terveydelle vaarallisia metallisia aineita

raskasmielisyys (n)
melankoli, svårmod, tungsinthet
  pohdiskeleva vakavuus, melankolisuus, sisäänpäin kääntyneisyys

raskassarja (n)
tungvikt
  monissa urheilulajeissa korkein tai toiseksi korkein painoluokka

raskasvesi (n)
tungt vatten
  raskaan vedyn eli deuteriumin ja hapen yhdiste eli dideuteriumoksidi (D₂O), jota käytetään mm. hidastimena luonnonuraanilla toimivissa ydinreaktoreissa

raskaus (n)
graviditet, havandeskap
  raskaana oleminen, vauvan odottaminen, raskaustila

rastas (n)
trast
  jokin heimon Turdidae varpuslinnuista

rastaskerttunen (n)
trastsångare
  ruokokerttusten sukuun kuuluva lintu ()

rasti (n)
oxtunga
  mikä tahansa rastien sukuun () kuuluva lemmikkikasvien heimon () laji tai sellaisen yksilö

rastikki (n)
gulrast
  keltarastikki, -suvun kasvi

rastio (n)
turkisk oxtunga
  erityisesti ; tarharasti

rasva (n)
fett
  eläimen ihonalainen rasvakudos
  paistorasva tai muu ruoanlaitossa käytettävä rasva, kuten voi, margariini, ruokaöljy tms.

rasvaevä (n)
fettfena
  lohikaloilla selkä- ja pyrstöevän välissä oleva eväruodoton lisäevä. Myös kuoreella, vaikkei sitä lasketa kuuluvaksi lohikaloihin, on rasvaevä.

rasvaimu (n)
fettsugning, liposuktion
  plastiikkakirurgiaan luettava toimenpide, jossa kehosta imetään pois rasvakudosta

rasvainen (adj)
flottig, fet, fetrik, tranig
  rasvaa sisältävä tai rasvasta koostuva

rasvakala (n)
sjurygg
  eräs kalalaji

rasvanippa (n)
smörjnippel
  laitteessa oleva venttiili, jonka läpi puristetaan sisään rasvaa voitelua varten

rasvapitoinen (adj)
fetthaltig
  rasvaa sisältävä

rasvapitoisuus (n)
fetthalt
  sisältyvän rasvan osuus. Ilmoitetaan yleensä prosentteina tai käyttäen ilmaisuja vähärasvainen, runsasrasvainen

rasvaprosentti (n)
fettprocent
  sisältyvän rasvan määrä prosentteina

rasvapuristin (n)
fettspruta, smörjspruta
  työkalu, jolla puristetaan paineella rasvaa tyypillisesti rasvanippojen läpi laitteeseen

rasvaton (adj)
fettfri
  sellainen, jossa ei ole rasvaa

ratakrassi (n)
bankrassing
  alkujaan pohjoisamerikkalainen, Suomesta ensikerran 1919 tavattu, mutta sittemmin laajalle erityisesti radanvarsia pitkin levinnyt, krassien sukuun kuuluva kasvi

ratamosarpio (n)
svalting
  sarpioiden sukuun kuuluva kasvi

ratapyöräily (n)
bancykling
  kilpapyöräily erityisellä radalla, velodromilla

ratapölkky (n)
sliper, syll
  rautatien pohjalle asetettu vaakasuora pölkky, johon kiskot kiinnitetään

rationaaliluku (n)
rationellt tal
  luku, joka voidaan kirjoittaa kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna

rationalismi (n)
rationalism
  järkiperäinen ajatustapa tai oppisuunta, järkeisoppi

rationalistinen (adj)
rationalistisk
  järjen merkitystä korostava, rationalismin mukainen

ratkaista (v)
lösa
  löytää ratkaisu pulmaan

ratkoja (n)
sprättkniv
  ompeleiden ja saumojen purkamiseen käytettävä työkalu

ratsastaa (v)
rida
  kulkea eläimen, usein hevosen selässä, ohjastaa ratsua sen selässä istuen

ratsastaja (n)
ryttare
  hevosen selässä ratsain liikkuva henkilö

ratsastaminen (n)
ridande, ritt
  ratsastaa-verbistä muodostettu teonnimi

ratsastus (n)
ridning, ritt
  liikkuminen ratsulla istuen sen selässä ja ohjastaen, myös urheilumuotona

ratsastusareena (n)
ridarena
  ratsastuskenttä maneesissa tai ulkona

ratsastusretki (n)
ridtur
  retki, jossa liikkumismuotona käytetään ratsastusta

ratsia (n)
razzia
  yllätystarkastus; yleensä yllättävä ja laajamittainen poliisioperaatio

ratsu (n)
riddjur
  ratsastamiseen käytettävä eläin
springare, häst
  hevosenpään muotoinen nappula ♞, ♘

ratsuhevonen (n)
ridhäst, springare
  ratsuna toimiva, ratsastamiseen käytettävä hevonen

ratsukko (n)
ekipage
  (ratsastus) ratsastajan ja ratsun muodostama toimiva kokonaisuus

ratsumies (n)
ryttare, kavallerist
  ratsuväen sotilas

rattaanhammas (n)
hjultand, kugg, kugge
  hammasrattaan hammas

ratti (n)
ratt
  auton tai muun ajoneuvon ohjauspyörä

rattijuopumus (n)
rattfylleri
  moottoriajoneuvon kuljettaminen alkoholin vaikutuksen alaisena, jolloin kuljettajan ajo- ja keskittymiskyky on merkittävästi heikentynyt

rauduskoivu (n)
vårtbjörk
  koivujen suvun puu, jota Suomessa kasvaa lähes kaikkialla Lapin tunturialueita lukuun ottamatta ()

rauha (n)
frid, lugn, ro, fred
  häiriötön olotila
frid, harmoni, fred
  riidaton olotila
fred
  sodaton tila

rauhallinen (adj)
lugn
  tyyni, hermoilematon

rauhallisesti (adv)
lugnt
  rauhallisella tavalla

rauhan uskonto (n)
fred religion
  islam

rauhanen (n)
körtel
  solu tai soluryhmästä koostunut elin, joka erittää ulkopuolelleen jatkuvasti tai toistuvasti usein fysiologisesti vaikuttavia aineita

rauhanmies (n)
fridens man
  sovinnon tilaa aikaansaava ja ylläpitävä poliittinen toimija

rauhanpiippu (n)
fredspipa
  piippu jota Pohjois-Amerikan intiaanit polttivat yhdessä rauhanteon merkiksi

rauma (n)
sund
  virtaava, talvisinkin sula salmi

raumalainen (n)
raumobo
  pysyvästi Raumalla asuva henkilö

raunikki (n)
brudstöja
  eräiden -suvun kasvien nimitys

raunio (n)
ruin
  hävitetyn tai sortuneen rakennuksen t. rakennusryhmän yl. kiviset jäänteet, yleensä monikossa rauniot

rausku (n)
rocka
  lähellä pohjaa elävä ja pohjaliejussa maaten saalista vaaniva rustokala, jolla on litteä ruumis ja silmät "selkäpuolella"

rauta (n)
järn
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine; kemiallinen merkki Fe

rautaesirippu (n)
järnridån
  kylmän sodan aikainen sosialistisen Itä-Euroopan ja kapitalistisen Länsi-Euroopan välinen raja

rautakanki (n)
järnspett
  painava seiväsmäinen, kärjestä kiilamaiseksi taottu työkalu jota käytetään esimerkiksi maanmuokkaustöihin, kivenvääntöön ja maan pehmittämiseen

rautakausi (n)
järnålder
  esihistoriallinen kausi, jolloin rauta otettiin yleiseen käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

rautamalmi (n)
järnmalm
  rautaa sisältävä malmi; kaupallisesti hyödynnettävissä määrin rautaa sisältävä mineraali

rautasaha (n)
bågfil
  metallin sahaamiseen tarkoitettu saha

rautatie (n)
järnväg
  rautatieliikenteen ja muun kiskoliikenteen käyttöön kiskoista rakennettu raidetie; raideliikenneväylä kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen

rautatieasema (n)
järnvägsstation
  henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jossa junat pysähtyvät

rautatieliikenne (n)
tågtrafik
  rautatiellä tapahtuva liikenne, junaliikenne

rautatiesilta (n)
järnvägsbro
  silta, jota pitkin kulkee rautatie

rautatievaunu (n)
järnvägsvagn
  junanvaunu; kuljetus- ja liikennöintiväline rautateillä; vaunu, joista juna koostetaan liittämällä niitä peräkkäin toisiinsa ja veturiin

rautiainen (n)
järnsparv
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rautias (adj)
fux
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet samanväriset tai peitinkarvaa vaaleammat

ravikilpailu (n)
travsport
  hevosurheilussa nykyaikainen vaunukilpailu, jossa kevyiden kärryjen eteen valjastettua hevosta ohjataan suitsilla ja hevosten ainoa sallittu juoksumuoto on ravi

ravinto (n)
näring, föda, mat, nutrition
  ravintoaine energian lähteenä

ravintoketju (n)
näringskedja
  aineen ja energian kulku trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä

ravintola (n)
restaurang
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut liike

ravintolaketju (n)
restaurangkedja
  saman omistajan tai franchising-brändin alla toimivat ravintolat

ravintolalasku (n)
restaurangnota
  ravintolan tai muun ravitsemusliikkeen lasku tarjoilusta ja mahd. muista palveluksista asiakkaalle

ravintolavaunu (n)
restaurangvagn
  junanvaunu, jossa on ravintola

ravintolisä (n)
kosttillskott
  tuote, joka on tarkoitettu täydentämään ravintoaineiden saantia

ravirata (n)
travbana
  raviajoa ja -kilpailuja varten kunnostettu rata

ravita (v)
nära
  antaa ravintoa, tyydyttää ravinnontarve

ravitsemus (n)
näringslära
  eliön ravinnonkäytön ja elintoimintoihin hyödyntämisen yhteisvaikutus

ravitsemustiede (n)
näringslära
  tieteenala, joka tutkii ravintoaineiden ja muiden ravinnon mukana saatavien aineiden vaikutusta elimistöön ja sen toimintaan

ravitseva (adj)
närande
  ravintoa tarjoava, ravinnontarvetta tyydyttävä

ravuri (n)
travare, travhäst
  ravihevonen

ravustaa (v)
fånga kräfta
  pyydystää rapuja

ravustus (n)
kräftfiske
  rapujen pyynti merroilla tai avopyydyksillä kala- tai lihasyötin houkuttamana

reaaliluku (n)
reella tal
  lukusuoran pistettä vastaava luku; sisältävät kokonaisluvut, rationaaliluvut ja irrationaaliluvut

reaalipolitiikka (n)
realpolitik
  valtion sisäisten tai valtioiden välisten asioiden hoitaminen siten, että mukaudutaan olemassaoleviin tosiasioihin tuomatta esiin aatteellisia tai moraalisia näkökohtia

reaalisosialismi (n)
realsocialism
  Neuvostoliiton kommunistisen puolueen johtama ja edistämä marxismi-leninismiin perustunut yhteiskuntajärjestelmä

reagenssi (n)
reagens
  kemiallisessa reaktiossa reagoiva aine tai seos, jota käytetään aineiden määrittämiseen tai eristämiseen

reaktanssi (n)
reaktans
  kyky vastustaa vaihtovirtaa; impedanssin imaginaariosa (tunnus X, yksikkö ohmi (Ω))

reaktio (n)
reaktion
  jostakin toiminnasta aiheutuva vastakkainen toiminta tai ilmiö, vastavaikutus

reaktiokyky (n)
reaktionsförmåga
  kyky reagoida

redutti (n)
redutt
  pieni linnake, linnoitus tai varustus suuremman linnakkeen ulkopuolella tai yksinään

reesusmakaki (n)
rhesusapa
  eräs häntäapina (/), jota käytetään koe-eläimenä

referaatti (n)
referat
  kuullun tai luetun tekstin lyhennelmä, jossa tuodaan esille tärkeimmät asiat viitaten alkuperäiseen tekstiin (ts. siten, että tuotos näyttää eri henkilön kirjoittamalta kuin alkuperäinen teksti)

referoida (v)
referera
  tehdä yhteenveto, lyhennelmä, tiivistelmä

refleksiiviverbi (n)
reflexivt verb
  verbi joka kuvaa tekemisen kohdistuvan subjektiin itseensä

reformaattori (n)
reformator
  uskonpuhdistaja

reformi (n)
reform
  suunnitelmallinen ja laillisin keinoin toimeenpantu uudistus

refugio (n)
refugium
  alue, jolla eliölaji on säilynyt ekologisten muutosten aikana

regressiivinen (adj)
regressiv
  (kehityksellisesti) taaksepäin menevä, taantuva

rehellinen (adj)
ärlig
  totuudessa pysyvä, vilpitön

rehellisyys (n)
ärlighet
  valheita välttävä luonteenomaisuus

rehentely (n)
skryt, vräkighet
  rehenteleminen

rehtori (n)
rektor
  oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys alakoulusta yliopistoon

rehu (n)
foder
  eläinten, erityisesti karjan ravinto

rehujauho (n)
fodermjöl
  eläinten ruokintaan tarkoitettu yleensä kuorimattomasta viljasta jauhettu jauho

rehusellu (n)
fodermassa
  poikkeusoloissa hevosten ja nautojen ruokintaan valmistettu selluteollisuuden tuote

rehuvirna (n)
fodervicker
  virnojen sukuun kuuluva kasvi

reikä (n)
hål, öppning
  kappaleen läpi menevä lyhyehkö aukko
hål
  hammasmädän eli karieksen aiheuttama vaurio hampaassa

reimari (n)
prick, remmare
  merenkulun viitoitusjärjestelmän viitta

reisi (n)
lår
  lonkan ja polven välinen jalan yläosa

reisiluu (n)
lårben
  lonkkanivelen ja polvinivelen välissä sijaitseva, ihmiskehon pisin luu (lat. os femoris)

reitti (n)
rutt
  se, mitä pitkin jokin kulkee tai on kulkenut

reivaaminen (n)
revning
  purjealuksen purjeiden pinta-alan pienentäminen ja tuulipinnan laskeminen alaspäin

reivaus (n)
rev
  purjealuksen purjeiden pinta-alan pienennys; se osa purjeista, joka reivattaessa kääritään kokoon ja kiinnitetään takilaan

rei’itin (n)
hålslag
  väline, jolla tehdään reikiä paperiarkkeihin

rei’ittää (v)
stansa hål
  tehdä reikä tai reikiä johonkin

rekisterikilpi (n)
registreringsskylt, registerplåt
  tunnistamista varten tarkoitettu autoon tai muuhun rekisteröitävään ajoneuvoon kiinnitetty pieni metallinen tai muovinen kilpi, johon on kirjoitettu ajoneuvon rekisteritunnus

rekisteriote (n)
registerutdrag
  ote jostain rekisteristä

rekisteritunnus (n)
registeringsmärke
  yksilöivä tunnus luettelomaisessa rekisterissä
registeringsnummer, registernummer
  rekisteröidyn ajoneuvon rekisterikilven merkkiyhdistelmä

rekka (n)
långtradare
  kuorma-auton ja perävaunun yhdistelmä

rekki (n)
räck
  yksi telinevoimistelun suorituspaikoista: pylväiden ja vaijerien avulla tuetusta vaakasuorasta terästangosta koostuva voimisteluteline

reklamaatio (n)
reklamation
  hyödykkeen virheellisyyden ilmoittaminen ja korvauksen vaatiminen; valitus, takaisin vaatiminen

rekonstruktio (n)
rekonstruktion
  jälleenrakentaminen

rektaalinen (adj)
rektal
  peräsuoleen kuuluva tai liittyvä

rektaaliprolapsi (n)
rektalprolaps
  peräsuolen esiinluiskahdus

rektio (n)
rektion
  kahden samaan lauserakenteeseen kuuluvan sanan kieliopillinen suhde, jossa toisen sanan taivutusmuoto määräytyy toisen sanan perusteella

rekvisiitta (n)
rekvisita
  (teatteri) näytelmässä, lähinnä lavastuksessa tarvittavat tavarat ja esineet

rekyyli (n)
rekyl
  ampuma-aseen laukaistaessa ampujaa kohti suuntaama voima

relatiivinen (adj)
relativ
  suhteellinen

relatiivipronomini (n)
relativt pronomen
  relatiivisen sivulauseen aloittava pronomini, joka viittaa toisen lauseen sanaan tai sanaryhmään; relatiivinen pronomini

rele (n)
rela
  sähkömekaaninen elektroniikan komponentti, sähkövirralla ohjattava kytkin

relegaatio (n)
relegation
  oppilaitoksesta erottaminen; relegointi

relegoida (v)
relegera
  erottaa oppilaitoksesta

relevantti (adj)
relevant
  asiaan olennaisesti vaikuttava, asian kannalta muuten olennainen tai merkityksellinen

remburssi (n)
remburs
  kansainvälisessä kaupassa pankin antama ostajaa tukeva maksusitoumus, jonka ehtojen täytyttyä ulkomainen pankki maksaa ulkomaiselle myyjälle tämän lähettämästä tavarasta kauppahinnan

remontti (n)
renovering, reparation, remont
  korjaustyö

renessanssi (n)
renässans
  kulttuuri-ilmiö, jonka usein katsotaan alkaneen 1300-luvulla Italian kaupunkivaltioissa ja levinneen muualle Eurooppaan 1500-luvun tietämillä

rengas (n)
däck
  ajoneuvon pyörän kumiosa

rengastaa (v)
ringa
  ympäröidä renkaalla tai ympyrällä

renium (n)
rhenium
  eräs alkuaine

renki (n)
dräng
  maatalon vakituinen miespuolinen työntekijä agraarikaudella

rento (adj)
avspänd, slapp
  huoleton, leppoisa, ei hermostu helposti

rentohaarikko (n)
krypnarv
  Suomenkin luonnossa esiintyvä haarikkojen sukuun kuuluva kasvi

rentoutua (v)
koppla av, slappa, slappna av, slå lös, stressa av
  saattaa itsensä rentoon olotilaan

repiä (v)
riva
  rikkoa useaan osaan (yl. jotain osittain pehmeää)

repliikki (n)
replik
  näyttelijän vuorosana

repokorko (n)
reporänta
  korkokanta, jota käytetään arvopaperien myynti- ja takaisinostosopimuksen (= repo) avulla tehdyissä lainoissa

reppu (n)
ryggsäck
  selässä kannettava pussi, jossa on olkapäiden yli kulkevat hihnat

republikaani (n)
republikan
  republikaanisen puolueen kannattaja

reservaatti (n)
reservat
  Yhdysvalloissa intiaaneille varattu alue

residenssi (n)
residens
  asuinpaikka, virka-asunto

resiina (n)
dressin
  (rautatiet) kiskoilla ihmisvoimin tai pienellä moottorilla kulkeva kulkuväline

resiprookkipronomini (n)
reciprokt pronomen
  vastavuoroisuutta ilmaiseva pronomini, esimerkiksi toinen toisemme

resistanssi (n)
resistans
  sähköinen vastus, sähkövastus; suure, joka kuvaa johteen tai vastuksen sähkövirran kulun vastusta (tunnus R, yksikkö ohmi (Ω))

resoluutio (n)
upplösning
  kuvan tarkkuus eli erottelukyky, pituusyksikköä kohden olevien pikselien lukumäärä

resorboida (v)
resorbera
  absorboida uudelleen, imeä takaisin itseensä tai uudelleen lävitseen
  kokea resorptio

resurssikirous (n)
resursförbannelse
  raaka-aineiden viennistä riippuvaisten kehitysmaiden ongelma, jossa raaka-aineiden viennistä saatavat suuret tuotot ovat yhteiskunnalliselle kehitykselle negatiivisia

reti (n)
redd
  redi, suojainen ankkuroitumisalue sataman edustalla, satamaselkä. Redillä laivat odottavat laituriin pääsyä tai purkavat ja lastaavat.

retiisi (n)
rädisa
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvi (Raphanus sativus var. sativus), joka on eräs maailman vanhimmista viljelykasveista. Sen kirpeä alkeisvarsi on yleensä päältä punainen ja sisältä valkoinen

retikka (n)
rättika
  retiisin eräiden muotojen nimitys (Raphanus sativus var. longipinnatus), joiden ulkonäkö vaihtelee pyöreästä porkkanaa muistuttavaan

retki (n)
utflykt
  ulkoilmassa ilman ajoneuvoa tehtävä matka

retoriikka (n)
retorik
  puhetaito; puhetaito-oppi

retorinen (adj)
retorisk
  puhetaidollinen, retoriikkaan kuuluva

retortti (n)
retort, kolv
  (laboratorio) käyräkaulainen, lasinen tai metallinen tislausastia.

reumatismi (n)
reumatism
  särkyä aiheuttavien nivel-, nivelside- ja lihassairauksien kansanomainen yhteisnimitys
  nivelreuma

reuna (n)
rand
  kohta, jossa jokin päättyy ja toinen alkaa

reunameri (n)
randhav
  valtameren osa, yleensä avomerta matalampi merialue, joka on saarien, saaristojen tai niemien osittain rajaama

reunavaltio (n)
gränsstat, randstat
  maantieteellisen alueen laidalla sijaitseva valtio

reunus (n)
kant
  jotakin asiaa tai esinettä reunustava jossakin olomuodossa oleva osa tai rakenne, reunusta

revanssi (n)
revansch
  uusintaottelu

revolveritykki (n)
revolverkanon
  konetykki, jossa on osana latausmekanismia samankaltainen pyörivä rumpu kuin revolverimallisessa pistoolissa

revontulet (n)
polarsken norrsken, sydsken
  ilmakehän ilmiö, jossa Auringosta lähteneet varatut hiukkaset aiheuttavat napapiirien läheisyydessä aaltoilevan valoilmiön

revyy (n)
revy
  viihteellinen esitys, joka sisältää musiikkia ja tanssia

rias (n)
ria
  riasrannikko rannikko, jolle on ominaista meren kuluttamat suppilomaiset lahdet

ribonukleiinihappo (n)
ribonukleinsyra
  nukleiinihappo, jonka päätehtävänä elävässä solussa on valkuaissynteesin ohjaaminen. Ribonukleiinihappon lyhenne on RNA.

riehakas (adj)
yr
  hillitön, riemukas, raju

riekko (n)
dalripa, ripa
  yleisesti Lapin lintuna pidetty metsäkanalintu, jota esiintyy koko Suomessa ()

rihkama (n)
kram, krimskrams
  vähäarvoinen pikkutavara, roju, krääsä

rihmasto (n)
mycel
  rihmoista koostuva sienen maanalainen osa

rihvelitaulu (n)
griffeltavla
  oppilaiden entisinä aikoina käyttämä mustasta kivestä tehty henkilökohtainen taulu, johon voitiin kirjoittaa ja piirtää (kevyesti kaivertaen) kivikynällä tai liidulla niin, että tuotos voitiin pyyhkiä pois

riidellä (v)
bråka, gräla
  kiistellä ollen jyrkästi eri mieltä jostakin, väitellä äänekkäästi tai raivokkaasti

riidenlieko (n)
revlummer
  (erityisesti) riidenliekojen sukuun kuuluva

riihi (n)
ria
  viljan kuivaukseen ja puintiin käytetty rakennus

riihitys (n)
riande
  viljan kuivaaminen tai puiminen riihessä

riikalainen (n)
rigabo
  pysyvästi Riiassa asuva henkilö

riikinkukko (n)
påfågel
  luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa tavattava suurikokoinen kanalintu (), joka tunnetaan uroksen koristeellisista pyrstösulista

riimi (n)
rim
  runon loppusointu

riimikronikka (n)
rimkrönika
  runomuotoon laadittu kirjoitus jostakin historiallisesta ajanjaksosta

riimu (n)
runa
  riimukirjain
grimma
  juova, naarmu, viilto, raaputus (josta "riimun" merkitys "riimukirjain" eli "raaputettu kirjain")

riimukirjain (n)
runa
  riimukirjoituksen kirjain

riippua (v)
hänga
  (asennosta tai asemasta) olla riipuksissa; roikkua

riippumatta (preposition)
oavsett, oberoende av, utan avseende på
  ilman, että olisi syy-seuraussuhteessa johonkin

riippumatto (n)
hängmatta
  tekstiiverkosta tai kankaasta tehty kahden pidikkeen väliin ripustettu makuualusta

riippusilta (n)
hängbro
  silta, jonka kansi on ripustettu kannatinpilarien eli pylonien välille jännitettyjen kannatusvaijerien varaan

riisi (n)
ris, risgryn
  riisien heinäkasvisuvun (Oryza) luonnonvaraisten tai syötäväksi viljeltyjen lajien yleisnimi; riisi on trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla viljelty maapallon tärkein viljalaji
ris
  paperimittana, 25 kirjaa eli 500 arkkia

riisijauho (n)
rismjöl
  valkoisen riisin jyvistä hienonnettu aine, jota käytetään kastikkeiden ja jälkiruokien saostamiseen ja riisinuudeleiden raaka-aineeksi

riisitauti (n)
rakit, engelska sjukan
  D-vitamiinin puutteesta johtuva aineenvaihduntahäiriö

riista (n)
vilt
  luonnonvaraisina elävät nisäkkäät tai linnut, joita käytetään saaliseläiminä ja metsästetään ruoaksi tai turkisten vuoksi

riisuutua (v)
klä av sig
  riisua itsensä

riitasointu (n)
dissonans
  musiikinteorian käsite, jolla tarkoitetaan samanaikaisten tai peräkkäisten sävelien soivuuden puutetta

riitti (n)
rit
  liturginen toimitus tai seremonia; palvontameno

riittävyys (n)
tillräcklighet
  määrälle tai laadulle asetettujen normien tai vallitsevien odotusten täyttyvyyttä kuvaava käsite

riittävä (adj)
tillräcklig, sufficient
  sellainen, joka riittää; tarpeeksi mittava, tarpeet täyttävä

riittävästi (adv)
tillräckligt
  riittävällä tavalla; tarpeeksi

riittää (v)
räcka till, vara nog, förslå, vara tillräcklig
  tyydyttää tarpeet, olla tarpeeksi

rikas (adj)
rik
  sellainen, jolla on hallussaan runsaasti omaisuutta

rikastuttaa (v)
berika
  tehdä rikkaammaksi; saada rikastumaan

rikkalapio (n)
sopskyffel
  muodoltaan lapiota muistuttava siivousväline, johon roskat siirretään harjalla

rikkapuntarpää (n)
renkavle
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rikkasinappi (n)
åkersenap
  Suomenkin luonnossa esiintyvä sinappien sukuun kuuluva kasvi

rikki (adv)
sönder
  ei toimi tai on hajalla, epäkunnossa

rikki (n)
svavel
  epämetalleihin kuuluva yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen alkuaine. Rikin kemiallinen merkki on S.

rikkihappo (n)
svavelsyra
  H₂SO₄, vahva happo, joka liuottaa epäjaloja metalleja

rikkivety (n)
svavelväte
  myrkyllinen, mädälle kananmunalle haiseva vedyn ja rikin yhdiste H₂S

rikkoa (v)
bryta
  tehdä rikkinäiseksi, särkeä, panna palasiksi

rikkokasvit (n)
stenbräckeväxter
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

rikkoutua (v)
gå kras, gå sönder, krossa
  mennä rikki itsekseen

rikollinen (adj)
brottslig, kriminell, mörk
  lainvastainen

rikollinen (n)
kriminell
  henkilö, joka ei noudata lakia, lainrikkoja, rikokseen syyllistynyt

rikollisuus (n)
brottslighet, kriminalitet
  rikolliset teot, rikosten määrä (yhteiskunnallisena ilmiönä)

rikos (n)
brott, förbrytelse
  laissa rangaistavaksi säädetty teko tai laiminlyönti

rikos ihmisyyttä vastaan (n)
brott mot mänskligheten
  laajamittaisesti ja järjestelmällisesti siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jonka motiivina on poliittinen mielipide, rotu, kansallisuus, etninen alkuperä, kulttuuri, uskonto, sukupuoli tai näihin rinnastettava seikka

rikoskumppani (n)
kumpan, medbrottsling
  yhden tai useamman rikoksen suunnitteluun, toimeenpanoon tai valmisteluun toisen rikollisen kumppanina osallistunut henkilö

rikosoikeus (n)
straffrätt
  tekojen rankaisemista koskeva oikeustieteen haara

rikostekniikka (n)
forensik, kriminalteknik
  rikosten esitutkintaan liittyvät laboratoriotutkimukset ja niitä valmistelevat tutkintatoimet

rikša (n)
riksha
  Kaukoidässä käytettävät aisoista vedettävät tai polkupyrävetoiset yhden tai kahden henkilön kuljetusrattaat

rilli (n)
glasögonfågel
  rillien heimon () lintu

rima (n)
ribba
  lautaa kapeampi ohut puulista

rinnakkainen (adj)
parallell
  joka on olemassa toisen asian kanssa yhtä aikaa ja tarkoittaa samaa toisesta näkökulmasta

rinnakkaismuoto (n)
parallell form
  vaihtoehtoinen muoto, variantti

rinne (n)
sluttning, lutning
  kalteva tai viettävä maa; maa-alue kukkulan ja laakson välillä

rinoskopia (n)
rinoskopi
  nenäntähystys

rinta (n)
bröst, bröstkorg
  ihmisen yläruumiin etuosa
bröst
  ihmisen yläruumiin etuosassa oleva ruumiinosa, joka sisältää maitorauhasen, rasvakudosta ja nännin (usein monikossa rinnat tarkoittaen molempia rintoja)

rintakehä (n)
bröstkorg
  kylkiluiden, rintanikamien ja rintalastan tukema alue selkärankaisen ruumiissa

rintaliivit (n)
behå, bysthållare, bh
  naisten alusvaate, joissa on kaksi kuppia, jotka peittävät ja samalla tukevat rintoja

rintaneula (n)
brosch
  naisten vaatteen rintamukseen kiinnitettävä koru

ripeä (adj)
rask
  nopea, vauhdikas

rippi (n)
skrift
  syntien tunnustus papille, katumus ja synninpäästö kristillisissä kirkoissa

rippileiri (n)
konfirmationsläger
  leirimuotoisena järjestetty rippikoulu

rippituoli (n)
biktstol
  kaksiosainen koppi, jossa katolilainen pappi ottaa vastaan ripittäytyjän

ripsi (n)
rips
  tietyllä tavalla kudottu kangaslaatu, ripsikangas

ripsieläin (n)
ciliat
  mikä tahansa ripsieläinten alajaksoon () kuuluva alveolaattien laji tai sellaisen yksilö

ripsisaurikki (n)
hårgängel
  Andeilta ja Väli-Amerikasta peräisin oleva saurikkien sukuun kuuluva kasvi , joka havaittiin Suomesta ensikerran 1928

ripsiväri (n)
mascara
  silmäripsien värjäämiseen käytettävä meikki

ripsiäinen (n)
trips
  ripsiäisten lahkon () hyönteinen

ripuli (n)
diarré
  oire, jossa potilaan uloste on vetistä ja ulostustarve lisääntyy

risiini (n)
ricin
  eräs tyräkkikasveihin lukeutuva trooppinen pensaskasvi (). Risiinien suvun () ainoa laji.
  kyseisen kasvin siemenistä saatava myrkky

riskialtis (adj)
riskabel, riskfylid
  sellainen, jossa voi ilmetä epäedullisia seurauksia; joka saattaa epäonnistua; vaarallinen, epävarma

riskilä (n)
tobisgrissla
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

riskinhajautus (n)
riskspridning
  sijoitustoiminnan riskien vähentäminen varoja hajauttamalla

riskiryhmä (n)
riskgrupp
  hahmotettava ryhmä ihmisiä, joiden terveyttä sairaus uhkaa olennaisesti tai jotka ovat muuten vaarassa esim. joutua onnettomuuteen tai tulla rikollisiksi

risteily (n)
kryssning
  kahden maan välillä tapahtuva laivamatka, joka on pituudeltaan korkeintaan kaksi yötä

risteilyalus (n)
kryssningsfartyg
  alus joka kuljettaa matkustajia tyypillisesti virkistystarkoituksessa useiden satamien kautta kulkevalla reitillä

risteys (n)
korsning
  kohta, jossa kaksi reittiä tai useampi risteävät

risti (n)
kors
  muodostelma, jossa kaksi osaa kulkevat toistensa poikki
  antiikin aikana käytetty teloitusväline
  typografinen merkki †, jolla merkitään: viitettä, suomen kielessä lähes käyttämätön; jumalanpalveluksessa kohtaa, jossa pappi tekee ristinmerkin tai jonkun kuolinpäivää tai sukupuuttoon kuollutta taksonia
kors, kryss
  ristikkäisistä osista muodostuva kristinuskon symboli
klöver
  tavallisen korttipakan maa, symboli ♣

ristiinnaulita (v)
korsfästa
  teloittaa kiinnittämällä ristiin nauloin tai sitomalla ristiin köysin, minkä jälkeen kiinnitetty henkilö menehtyy nestehukkaan

ristikirkko (n)
korskyrka
  kirkko, jonka pohjapiirros on ristin muotoinen

ristikkomerkki (n)
brädgård, nummertecken
  symboli, jota käytetään tekniikassa useisiin eri tarkoituksiin; amerikanenglannissa numeron edessä numeron merkkinä ja numeron jälkeen naulan (l. paunan) merkkinä

ristikkotalo (n)
korsvirke
  perinteinen saksalaistyylinen talo, jonka julkisivussa puut kulkevat ristiin rastiin

ristilimaska (n)
korsandmat
  limaskojen sukuun kuuluva kasvi

ristiretki (n)
korståg
  sotaretki kristinuskon levittämiseksi ja vääräuskoisia vastaan

ristiriita (n)
motsägelse
  kahden asian välillä oleva ero, jota ei saisi olla

ristiritari (n)
korsriddare
  ristiretkeen osallistuva ritari
  hengellisen ritarikunnan jäsenenä oleva ritari

ristisorsa (n)
gravand
  monivärinen sorsalintu ()

ristituli (n)
korseld
  eri suunnista samanaikaisesti ammuttava tulitus

risuaita (n)
gärdesgård, slanstägsel
  riukuaita; karsimattomista puista tehty aita
nummertecken, gärdsgård
  (tietotekniikka ym.) , ristikkomerkki, ruutu

risunki (n)
faskin
  vesirakennuksessa ja perustuksissa käytetty risukimpuista koostuva rakenneosa

risusavotta (n)
buskröjning, risröjning
  nuorempien lehtipuiden, pienpuuston raivaaminen varsinaisen puuston seasta; jäljelle jää vain varsinainen (havu)puusto, yleensä männyt tai kuuset

ritari (n)
riddare, knekt
  aateliin kuulunut keskiaikainen raskas ratsumies
riddare
  jonkin ritarikunnan ritarin arvon saanut henkilö

ritsa (n)
slangbella
  ase tai lelu, jolla laukaistaan pikkukiviä kuminauhaa venyttämällä

ritsata (v)
ritsa
  piirrottaa

rituaali (n)
ritual
  tietty tapa, jolla uskonnollinen meno suoritetaan

riuku (n)
slana
  (metsätalous) solakka, läpimitaltaan noin 4—12 cm karsittu, kuorittu tai kuorimaton puu; salko

riukuaita (n)
gärdesgård, gärdsgård, slanstägsel
  puinen aita, jossa pystytolppien välille on kiinnitetty tarviitava määrä vaakasuuntaisia riukuja

riukumetsä (n)
slanskog
  (metsätalous) metsän tiheikkövaihetta seraava kehitysvaihe, jossa rungot ovat tulleet selvästi näkyviin. Seuraavassa vaiheessa rungot alkavat yleisesti saavuttaa tukkirungon koon.

riutta (n)
rev
  saaren tai laguunin ympärillä olevista koralleista koostuva rengasmainen alue

rivi (n)
rad, räcka
  muoto, jossa on edestä katsottuna monta asiaa vierekkäin
radda
  tekstiä varten rivivälein varattu tyhjä tai tekstiä sisältävä vaakasuora kaistale, tekstirivi
led, rote
  sulkeisjärjestyksen muoto, jossa henkilöt ja ajoneuvot ovat rinnakkain

rivitalo (n)
radhus
  rakennus, jossa on useita (vähintään kolme kappaletta) asuinhuoneistoja vierekkäin

riviväli (n)
radavstånd
  tekstin peräkkäisten rivien perusviivojen etäisyys toisistaan

robotti (n)
robot
  itsetoiminen sähkömekaaninen kone

rodentisidi (n)
rodenticid
  jyrsijämyrkky, jyrsijöitä tappava aine

rodium (n)
rodium
  eräs alkuaine

rododendron (n)
#Ruotsi
  alppiruusu

rohdin (n)
blår
  pellavasta, hampusta tms. aivinan erottamisen jälkeen jäljelle jäävä vähäarvoinen lyhyt, karkea kuituaines

rohdinlanka (n)
blaggarn, blångarn
  rohtimista, rohdinkuidusta kehrätty lanka, rohtiminen lanka, josta kudotaan rohdinkangasta, punotaan köysiä tai valmistetaa säkkejä

rohjeta (v)
töras
  olla tarpeeksi rohkea tekemään jotakin, uskaltaa

rohkaista (v)
uppmuntra
  puhua tai muuten viestiä pelokkaalle niin, että tämä uskaltaa/uskaltautuu tekemään jotakin

rohkea (adj)
modig
  henkilö tai eläin, joka tekee jonkun asian pelostaan huolimatta

rohkeus (n)
djärvhet, mod
  uskallus, pelottomuus tehdä asioita

rohtoimikkä (n)
lungört
  imiköiden sukuun kuuluva kasvi

rohtokalmojuuri (n)
kalmus
  kalmojuurten sukuun kuuluva kasvi

rohtokuirimo (n)
skörbjuggsört
  kuirimoiden sukuun kuuluva kasvi

rohtolitutilli (n)
stillfrö
  litutillien sukuun kuuluva kasvi ; Suomessa muinaistulokas

rohtopernaruoho (n)
vägsenap
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pernaruohojen sukuun kuuluva kasvi

rohtorasti (n)
oxtunga
  rastien sukuun kuuluva kasvi

rohtoraunioyrtti (n)
vallört
  Suomenkin luonnossa esiintyvä raunioyrttien sukuun kuuluva kasvi

rohtotädyke (n)
ärenpris
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi

rohtovirmajuuri (n)
vänderot
  virmajuurten sukuun kuuluva kasvi

rohtuma (n)
eksem, utslag
  eri tavoin ilmenevä rohtunut kohta ihossa.

roisisti (adv)
vulgärt
  roisilla tavalla

roisto (n)
skurk
  rikollinen

roistovaltio (n)
skurkstat
  erityisesti Yhdysvaltojen hallinnon käyttämä nimitys kansainväliseen yhteisöön tai Yhdysvaltojen johtamaan ryhmään nuivasti suhtautuvasta valtiosta

rokko (n)
koppa
  ihottumaa aiheuttavia virustauteja

rokokoo (n)
rokoko
  1700-luvun alussa Ranskassa syntynyt taidesuunta

rokonarpinen (adj)
koppärrig
  sellainen, jossa on isonrokon tai kuubankutinan sairastamisesta jääneitä arpia

rokote (n)
vaccin
  immunologinen valmiste, joka tuottaa elimistössä puolustusreaktion synnyttäen immuniteetin tai lieventää mahdollisen tartunnan haittoja

rokottaa (v)
vaccinera, ympa
  antaa rokote

rokotus (n)
vaccination
  toimenpide, jossa annetaan rokote

rokotustodistus (n)
vaccinationintyg
  rokotuksen toimeenpanijan antama todistus henkilölle tämän vastaanottamasta rokotuksesta

romaani (n)
roman
  laaja proosamuotoinen, usein fiktiivinen kirjallinen teos

romani (n)
romani, romska
  Pohjois-Intiasta aikoinaan lähteneen kiertolaiskansan jäsen, mustalainen, romaniheimon jäsen
rom
  Suomen romanikieli (kielitunnus: rmf), puhujia Suomessa ja Ruotsissa

romania (n)
rumänska
  Romaniassa ja Moldovassa puhuttava itäromaaninen kieli (kielitunnus: ro)

romanialainen (adj)
rumänsk
  Romaniasta peräisin oleva tai Romaniaan liittyvä

romanialainen (n)
rumän, rumänska
  Romanian kansalainen

romantiikka (n)
romantik
  romanttinen toiminta, henki tai piirteet; romattisuus, tunteellisuus

romantikko (n)
romantiker
  romantiikan edustaja
  romanttinen henkilö

rommi (n)
rom
  sokeriruo'osta käyttämällä ja tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

romu (n)
skräp
  erityisesti metallista koostuva jäte

romukauppias (n)
skrothandlare
  metalliromun välittämiseen erikoistunut yrittäjä

ronkkia (v)
böka, gräva, rota
  kaivella, sorkkia, käpälöidä

rooli (n)
roll
  jonkun henkilön esittämä osa esityksessä, näytelmässä tai elokuvassa

roolikuva (n)
rollporträtt
  rooliasuisesta näyttelijästä maalattu muotokuva tai otettu valokuva

roolipeli (n)
rollspel
  peli, jossa pelaajat pelaavat kuvitteellisen henkilön roolia

rooliruno (n)
rolldikt
  runo, jossa runon minällä on esimerkiksi lapsen tai eläimen roolihahmo, joka esittää ajatuksiaan tai tunteitaan

roomalainen (adj)
romersk
  Roomasta peräisin oleva tai Roomaan liittyvä

roomalainen (n)
romare
  syntyperältään roomalainen

roomankumina (n)
spiskummin, romersk kummin
  eräs sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva laji () tai sen yksilö

roosa (n)
rosa
  (väri) ruusunpunainen; vaalea ruusunpunainen

ropo (n)
skärv
  keskiajalla puolikas penningistä

roska (n)
skräp, rosk
  kiinteää yksityiselämän jätettä, lähinnä kotitalousjätettä, lukuun ottamatta biojätettä ja ongelmajätettä

roskakala (n)
ogräsfisk
  kala, jota ei kelpuuteta ihmisten ravinnoksi

roskakori (n)
skräpkorg
  kori paperiroskaa varten

roskapussi (n)
soppåse
  muovinen pussi, jossa kuljetetaan roskat roskikseen

roskaruoka (n)
skräpmat
  käytetään vähättelevästi ravintoarvoiltaan huonosta ruoasta, joka on yleensä ns. pikaruokaa

roskis (n)
roskis#Ruotsi
  paperikori, roskakori

rosoisuus (n)
knagglighet, ojämnhet, skrovlighet
  se, että on rosoinen

rosvoromaani (n)
rövarroman
  tunteellisten seikkailuromaanien laji

roséviini (n)
rosévin
  eräitä vaaleanpunaisia viinejä

rotanloukku (n)
råttfälla
  rottien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

rotkorakkeli (n)
sinaiglansstare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rotta (n)
råtta
  mikä tahansa rottien sukuun () kuuluva rottaeläinten laji tai sellaisen yksilö

rottakenguru (n)
råttkänguru
  eräitä kenguruja muistuttavia pussieläimiä (-heimo)

rottinki (n)
rotting, karbas
  rottinkipalmun notkea varsi, jota käytetään esim. huonekalujen, korien ym. tekemiseen

rotupolitiikka (n)
raspolitik
  ihmisrotujen eriarvoista asemaa koskeva usein rotujen segregaatiota tavoitteleva lainsäädäntö ja politiikka

rotusyrjintä (n)
rasdiskriminering
  syrjintä ihmisen rodun perusteella

rouhe (n)
gastron, kross
  karkeaksi jätetty jauhe, murska

routa (n)
tjäle
  jäätynyt maaperä

rouva (n)
fru
  naimisissa oleva tai ollut nainen, kuten eronnut tai leski. Lyhenne rva.

rovasti (n)
prost
  seurakunnan johtava pappi lähinnä Saksassa ja Pohjoismaissa; Suomen evankelis-luterilaisessa ansioituneelle papille myönnettävä arvonimi

rovastikunta (n)
kontrakt, prosteri
  luterilaisissa kirkkokunnissa hiippakunnan ja seurakunnan välisellä tasolla toimiva alueellinen hallintoyksikkö, jota ohjaa lääninrovasti

rubidium (n)
rubidium
  alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, kemiallinen merkki Rb

rubiini (n)
rubin
  syvänpunainen jalokivi, joka kuuluu korundiryhmään; timantin jälkeen kovin jalokivi

rubiinihippiäinen (n)
rödkronad kungsfågel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rubriikki (n)
rubrik
  otsikko, etenkin punaisella kirjoitettu käsin kopioidussa käsikirjoituksessa

ruho (n)
kropp
  tapetun, yl. ruoaksi tarkoitetun suolistetun eläimen ruumis raajoineen

ruhtinaallinen (adj)
furstlig
  aatelisarvon ruhtinas omaava; ruhtinaalle ominainen

ruhtinas (n)
furste
  ruhtinaskunnan hallitsija tai perinnöllisen ruhtinaan arvon perinyt henkilö

ruhtinaskunta (n)
furstendöme
  valtio tai valtakunta, jonka päämies on ruhtinas

ruhtinaspiispa (n)
furstbiskop
  katolinen piispa, jolla oli hallussaan ruhtinaskunta ja edustusoikeus Pyhä saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivillä

ruhtinassuku (n)
furstesläkt, fursteätt
  ruhtinaallinen suku

ruijanpallas (n)
helgeflundra
  eräs oikeasilmäkampeloiden heimoon kuuluva kampelakalojen laji () tai sen yksilö

ruijanvihvilä (n)
fjälltåg
  vihvilöiden sukuun kuuluva kasvi

ruis (n)
råg
  leipäruis, viljakasvi ()

ruiskattara (n)
råglosta
  töpökattaroiden sukuun kuuluva kasvi

ruiskaunokki (n)
blåklint
  (ruis)pellossa kasvava sinikukkainen ruohokasvi,

ruisleipä (n)
rågbröd
  rukiista valmistettu ruokaleipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla

ruisrääkkä (n)
kornknarr
  rantakanojen heimon lintu ()

ruistankio (n)
dådra
  tankioiden sukuun kuuluva kasvi

ruisunikko (n)
åkervallmo
  unikkojen sukuun kuuluva kasvi

ruisvirna (n)
luddvicker
  virnojen sukuun kuuluva kasvi

rukkaset (n)
få korgen, ge korgen
  kieltävä vastaus kosintaan; (laajemmin) toisen ihastuksen, kosiskelun, lähentelyn tai tanssiinkutsun torjuminen

rukki (n)
spinrock, spinnrock
  laite, jolla karstatusta lampaanvillasta on kehrätty villalankaa

rukoilevaisuus (n)
bedjarrörelsen
  vanhin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon viidestä herätysliikkeestä

rukoilijasirkka (n)
bönsyrsa
  -lahkon hyönteisiä

rukoilla (v)
be, bedja
  lukea rukous, kiittää Jumalaa tai pyytää apua häneltä

rukous (n)
bön#Ruotsi, bön
  rukoileminen
  rukoilemisen toteuttamiseksi luettava määrämuotoinen teksti tai suoritettava muu toimenpide

rukouskirja (n)
bönbok
  rukoustekstejä sisältävä kirja

rukousmylly (n)
bönekvarn
  tiibetinbuddhalaisuuden kuuluva laite, varteen kiinnitetty pyörivä sylinteri, jonka ympärille on kirjoitettu mantroja, joka tulevat luetuksi yhdellä sylinterin pyörityksellä

rulla (n)
rulle
  akselinsa ympäri pyörivä lieriömäinen osa

rullahiihtosauva (n)
rullskidstav
  rullahiihdossa käsissä pidettävä apuväline, jota käytetään vauhdin lisäämiseen ja tasapainon ylläpitoon

rullalauta (n)
rullbräde
  rullalautailun harrastajien käyttämä lauta, jossa on neljä rengasta

rullaluistelu (n)
inlineåkning
  kesäaikaan luistelun mahdollistava harrastus, jossa liikutaan rullaluistimilla

rullaluistin (n)
rullskridsko
  perinteisiä luistinta muistuttava liikuntaväline, jonka metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta

rullapuu (n)
björkprops, bobinved, rullved
  lankarullateollisuuden raaka-aineena käytetty koivusta valmistettu pyöreä puutavara

ruma (adj)
ful
  sellainen, joka kuulostaa tai näyttää vastenmieliseltä; koetaan ilkeäksi tai vastenmieliseksi; pahan kuuloinen, pahan näköinen

rumba (n)
rumba
  Kuubasta peräisin olevaa paritanssi ja siihen liittyvä hidastempoinen musiikki

rumeliini (n)
ugli
  eräs sitruspuiden sukuun () kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

rummuttajat (n)
havsgösfiskar
  yksi ahvenkalojen lahkoon kuuluvista kalojen heimoista ()

rumpali (n)
trummis, batterist
  rumpujen soittaja

rumpu (n)
trumma
  rummuttamalla soitettava lyömäsoitin
  koneissa ja laitteissa yms. käytettävä sylinterimäinen, usein pyörivä, rakennekomponentti

rumpuputki (n)
trumrör
  siltarumpuina tai selaisen osana käytettävä betoninen tai muovinen, joskus puinen, putki

runkata (v)
runka
  masturboida

runkkari (n)
runkare
  itsetyydyttäjä, runkkaaja

runko (n)
stam
  puun varsiosa

runnella (v)
härja, misshandla, mörbulta
  vahingoittaa, rikkoa, murskata, aiheuttaa vaurioita jollekin

runo (n)
dikt, poem, vers
  suullinen tai kirjallinen teos, jossa kieltä käytetään esteettisesti ja usein runomittaa noudattaen

runoilija (n)
diktare, poet
  henkilö, joka kirjoittaa runoja

runoilla (v)
dikta
  kirjoittaa, sepittää tai esittää runoja

runojalka (n)
fot
  runopolvi, painollisen eli nousussa olevan ja painottoman eli laskussa olevan tavun ryhmä mitallisessa runoudessa

runomitta (n)
versmått
  metrumi, mitallisen runouden runoissa käytetty mitta, joka perustuu poljennollisissa runoissa rytmiin ja poljennottomissa esimerkiksi tavujen määrään säkeessä ja säkeiden määrään säkeistössä sekä loppusointuun

runosuoni (n)
diktarådra
  runoja kirjoittavan henkilön luomisvoimaa ja tuotteliaisuutta kuvaava ilmaisu

runous (n)
poesi
  kirjallisuuden ja sanataiteen muoto, jossa kieltä käytetään esteettisesti sen merkityksen ja kieliopillisen oikeellisuuden sijaan tai lisäksi

runousoppi (n)
poetik
  runoutta, sen lajeja ja ilmaisukeinoja käsittelevä tutkimussuuntaus

runsaasti (adv)
rikligt
  reilusti, riittävästi, paljon, yli odotusten

runsas (adj)
riklig, ymnig
  määrältään reilu, yltäkylläinen, runsaslukuinen

runsas luku (n)
ymnigt tal
  positiivinen kokonaisluku, jonka itseään pienempien tekijöiden summa on suurempi kuin luku itse

runsaslukuinen (adj)
talrik
  suurissa määrin esiintyvä

ruoanlaitto (n)
matlagning
  ruoan valmistus

ruoanlaittotaito (n)
kokakunst
  se, että osaa valmistaa ruokaa

ruoansulatus (n)
matsmältning
  digestio, ruoka-aineiden muuttuminen sellaiseen muotoon, että eläin voi käyttää ne hyväkseen

ruoansulatuselimistö (n)
matsmältningsorganlar
  joukko ruoansulatusrauhasia, kuten sylkirauhaset, maharauhaset, suolinesterauhaset, haima ja maksa, jotka erittävät ruoansulatusnesteitä

ruoansulatuskanava (n)
matsmältningskanal
  (elimistö) suun ja peräaukon välinen putkimainen kokonaisuus; Ihmisellä, kuten muillakin nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon

ruohokanukka (n)
hönsbär
  () monivuotinen, matalakasvuinen ruohokasvi kanukoiden suvussa

ruohokasvi (n)
ört
  ruohovartinen kasvi

ruohonleikkuri (n)
gräsklippare
  työnnettävä tai ajettava kone, jolla leikataan nurmikkoa

ruohosipuli (n)
gräslök
  mausteena käytetty sipuli , jolla on ruohomaiset lehtivarret ja sinipunaiset kukat

ruoka (n)
mat
  eliöiden ravinnon ja energianlähde, elävien organismien syömä usein kiinteä aine, jonka näiden elimistö muuttaa energiaksi, tai käyttää muuten hyödyksi esimerkiksi solujen rakennusaineena
rätt
  ruokalaji

ruoka-aika (n)
mattid
  aika, jolloin ruokailu tapahtuu tai sille yleensä varattu aika päivästä

ruoka-aine (n)
födoämne
  yksittäinen elintarvike, jota on käytetty ruoassa

ruoka-aineallergia (n)
födoämnesallergi
  se, että on allerginen tietylle ruoka-aineelle, kuten kalalle

ruokabanaani (n)
kokbanan
  banaanien suvun Paradisiaca-lajikeryhmän kasvi ()
  niiden hedelmä, jota käytetään trooppisissa maissa perunan tapaan

ruokahalu (n)
aptit, matlust
  halu syödä ruokaa

ruokakauppa (n)
mataffär
  elintarvikkeita ja muita päivittäistavaroita myyvä liike

ruokakuponki (n)
matkupong
  ruokakaupassa maksuvälineenä hyväksyttävä ostokortti, jolla ilmaisruokaa jakelevat leipäjonot voidaan purkaa vakiintuneisiin myymälöihin

ruokala (n)
kantin
  lounasruoan tarjoiluun erikoistunut ruokapaikka, usein työpaikoilla

ruokalaji (n)
maträtt
  nimitys tietystä ruoasta, joista ateria koostuu

ruokalappu (n)
haklapp
  varsinkin pienille lapsille leuan alle ruokailun ajaksi kiinnitettävä, vaatteiden tahriintumista estävä, tavallisesti kankainen suojavaate

ruokaleipä (n)
matbröd
  ruokana tai ruokailun yhteydessä nautittava leipä

ruokalista (n)
meny, matsedel
  luettelo ravintolan ruokavalikoimasta tai ruokalassa tarjolla olevista ruoista

ruokalisä (n)
matskott
  Ruotsissa ja Suomessa keskiajalla käytössä ollut kirkollinen vero

ruokamakkara (n)
matkorv
  erityisesti ruoan valmistukseen käytettävä makkara

ruokamyrkytys (n)
matförgiftning
  pilaantuneiden elintarvikkeiden tai niissä olevien bakteeri- tai homemyrkkyjen aiheuttama sairastuminen

ruokasali (n)
matsal
  suurelle henkilömäärälle ruokailuun varattu huone

ruokasooda (n)
matsoda
  natriumvetykarbonaatin kauppanimi (E-koodi: E 500)

ruokasuola (n)
koksalt, bordssalt
  ruoan maustamiseen ja säilömiseen käytettävä suola, joka on kemiallisesti natriumkloridia

ruokatorvi (n)
matstrupe
  nielusta mahalaukkuun johtava ruoansulatuskanavan osa

ruokavalio (n)
diet
  mitä joku yleensä syö tai käyttää ravintonaan; tietylle alueelle ominainen syöminen

ruokaöljy (n)
matolja
  ruoanlaitossa käytettävä nestemäinen kasvirasva

ruokki (n)
tordmule, alka
  edellisistä erityisesti -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

ruokkia (v)
mata
  antaa ruokaa, syöttää

ruoko (n)
rö
  heinäkasvisuvun (Phragmites) kasvi

ruokohelpi (n)
rörflen
  rehuna ja energiakasvina viljeltävä heinäkasvi ()

ruokokerttunen (n)
sävsångare
  kerttusiin kuuluva varpuslintu () tai sen yksilö, joka viihtyy kosteikoissa ja rannoilla, erityisesti laajoissa järviruovikoissa.

ruokolahtelainen (n)
ruokolaxbo
  Pysyvästi Ruokolahdella asuva henkilö.

ruokopuntarpää (n)
svartkavle
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

ruokorotat (n)
rörråttor
  piikkisikamaisiin jyrsijöihin kuuluva heimo
  edellisen ainoa suku

ruokorotta (n)
rörråtta
  (yleisesti) kumpi tahansa ruokorottien sukuun () kuuluvista piikkisikamaisten jyrsijöiden lajeista tai sellaisen yksilö

ruokosokeri (n)
rörsocker
  sokeriruo'osta saatava sokeri

ruori (n)
roder, ror
  aluksen peräsimen tai potkurin asentoa halutun kulkusuunnan muuttamiseksi säätävä ohjauspyörä, jonka kehällä on usein kapuloita

ruorijuoppo (n)
roderfyllerist
  henkilö, joka kuljettaa juopuneena vesiliikenteessä

ruoste (n)
rost
  hapettunut eli oksidoitunut rauta

ruostehappomarja (n)
surtorn
  happomarjojen sukuun kuuluva kasvi

ruosteinen (adj)
rostig
  sellainen, jossa on ruostetta

ruostepääsky (n)
rostgumpsvala
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruostua (v)
rosta
  raudan tai teräksen hidasta muuttumista hauraaksi ruosteeksi hapen ja kosteuden vaikutuksesta

ruoti (n)
skaft
  rankamainen tukirakenne

ruoto (n)
fiskben
  kalanruoto, kalan yksittäinen luu

ruotsalainen (adj)
svensk
  Ruotsista peräisin oleva tai Ruotsiin liittyvä

ruotsalainen (n)
svensk, svenska
  Ruotsin kansalainen

ruotsalaisuus (n)
svenskhet
  ruotsalaisperäinen ilmaus tai sanonta muussa kielessä: svetisismi

ruotsalaisviesti (n)
svensk stafett
  yleisurheilussa neliosuuksinen viestijuoksu, jossa ensimmäinen osuus on pituudeltaan 100 metriä, toinen osuus 200 metriä, kolmas osuus 300 ja neljäs osuus 400 metriä

ruotsi (n)
svenska
  ruotsin kieli, pääosin Ruotsissa ja Suomessa puhuttava kieli; kielitunnus

ruotsiksi (adv)
svenska
  ruotsin kielellä, ruotsin kielelle

ruotsinkielinen (adj)
svensk, svenskatalande, svenskspråkig
  ruotsin kieltä äidinkielenään puhuva.
svensk
  ruotsiksi esitetty tai tapahtuva, ruotsin kielellä oleva.

ruotsinköynnöskuusama (n)
vildkaprifol
  kuusamien sukuun kuuluva kasvi

ruotsinlaiva (n)
finlandsfärja
  Suomen ja Ruotsin välillä liikennöivä autolautta

ruotsinpihlaja (n)
oxel
  Etelä-Ruotsissa ja lounaisimmassa Suomessa kasvava, muuallakin puistopuuna yleinen pihlajalaji ()

ruotsinpyhtääläinen (n)
strömforsbo
  Pysyvästi Ruotsinpyhtäällä asuva henkilö.

ruotsinsuomalainen (n)
sverigefinnar
  Suomesta muuttanut ja pysyvästi Ruotsiin asettunut henkilö ja tällaisten jälkeläinen

ruotsinsuomi (n)
sverigefinska
  Ruotsissa puhuttava suomen kielen variantti

ruovikko (n)
vass
  tiheästi ruokoja kasvava alue

rupikonna (n)
padda
  , ainoa Suomessa elävä konnalaji

rupilisko (n)
vattensalamander
  () kyhmyinen selkäpuolelta musta tai tummanruskea ja vatsasta keltainen lisko

rupla (n)
rubel
  Venäjän, Valko-Venäjän ja Transnistrian rahayksikkö, joka jakaantuu sataan kopeekkaan

rusakko (n)
fälthare
  (), jänistä eli metsäjänistä kookkaampi ja pitkäkorvaisempi jäniseläin

rusetti (n)
rosett
  solmu, jossa on kaksi mutkaa päiden jäädessä vapaiksi
fluga
  miehen vaatekappale, joka muodostaa rusetin kaulan etupuolelle

rusettiluistelu (n)
rosettskrinning
  luistelutapahtuma, jossa osallistujille numeroidut rusetit sukupuolen mukaan, ja tarkoituksena on löytää vastakkaisen sukupuolen edustaja, joka on saanut samannumeroisen erivärisen rusetin

rusina (n)
russin
  auringossa tai kuivurissa kuivattu viinirypäle

rusinanpoiminta (n)
russinplockning
  itsekäs oman edun tavoittelu kokoamalla jostakin vain parhaat osat itselleen

rusinasoppa (n)
russinsoppa
  perunajauhoilla saostettu jälkiruokakeitto, jossa on rusinoita, vettä ja sokeria

ruskea (adj)
brun
  väriltään ruskea

ruskea (n)
brun
  ruskea väri

ruskolakkisirkkuli (n)
rostkronad sparv
  eräs ruohosirkkuleiden sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

ruskopiirtoheinä (n)
brunag
  piirtoheinien sukuun kuuluva kasvi

ruskuaispussi (n)
gulesäck
  (biologia) kehittyvän alkio ulkopuolinen pussi, joka sisältää sikiön ravintonaan käyttämän ruskuaisen, tai eliöillä, joilla ei ole keltuaista, muuta nestettä

ruskuskasvit (n)
stickmyrtenväxter
  aikaisemman luokittelun mukaan yksi yksisirkkaisiin kasveihin kuuluvan -lahkon heimoista (); nykyisessä luokittelussa heimon lajit on sijoitettu parsakasvien heimon -alaheimoon

rusotähtianis (n)
stjärnanis
  yksi tähtianisten sukuun kuuluvista palsamiköynnöskasvien lajeista () tai sen yksilö

russakka (n)
tysk kackerlacka
  ihmisasumuksissa loisiva pienikokoinen torakkalaji ()

russofobia (n)
russofobi
  venäläispelko, venäläiskammo

rusthollari (n)
rusthållare
  rusthollin omistaja, ratsutilallinen

rustholli (n)
rusthåll
  (historiallinen) ratsutila, ruotujakolaitoksen aikainen suurtila

rustikka (n)
narrporing
  erityisesti Suomessankin tavattava, tuoreilla ja lehtomaislla kankailla sekä vanhoissa metsissä viihtyvä

rutenium (n)
rutenium
  eräs alkuaine

rutto (n)
pest
  Yersinia pestis-bakteerin aiheuttama tarttuva tauti, joka leviää helposti epidemian lailla ja johtaa hoitamattomana usein kuolemaan

ruttojuuret (n)
skråpsläktet
  eräs asterikasvien heimoon () kuuluva kaksisirkkaisten () kasvien suku ()

ruttojuuri (n)
skråp
  mikä tahansa ruttojuurten sukuun () kuuluva asterikasvilaji tai sellaisen yksilö

ruudullinen (adj)
rutig
  sellainen, jossa on ruutuja

ruuhka (n)
stockning, trängsel, anhopning, bilkö, rusning, trafikstockning
  tilanne, jossa normaali toiminta hidastuu tai estyy sen takia, että tilaa tai aikaa on käytettävissä tarvittavaa vähemmän, erityisesti liikenneruuhka

ruukku (n)
kruka
  keraaminen, yläosasta avoin, tavallisesti pyöreänmallinen astia

ruuma (n)
lastrum, rum
  laivan kannen alainen lastitila

ruumiinavaus (n)
obduktion
  kuolleelle mahdollisten kuolinsyiden selvittämiseksi tehtävä ruumiin tutkimus, jonka suorittaa patologi, tai oikeuslääkäri kuolemansyyntutkijan pyynnöstä; joko lääketieteellinen ruumiinavaus tai oikeustieteellinen ruumiinavaus

ruumiinonkalo (n)
kroppshåla
  ihmisen tai eläimen elimistössä sijaitseva ontto alue

ruumiinosa (n)
kroppsdel
  ihmisen tai eläimen ruumiin rakenteellisesti erottuva osa

ruumiinrakenne (n)
kropsbygnad, kropskonstitution, statur
  tietty tai tietynlainen ihmiskehon kokoonpano tai ilmiasu

ruumis (n)
kropp
  eläimen tai ihmisen fyysinen olemus, keho
lik, kadaver
  ihmisen kuollut keho, kalmo

ruumisarkku (n)
likkista
  arkku, johon kuollut ruumis pannaan hautaamista varten

ruumisauto (n)
likbil, bårbil, begravningsbil
  kuolleiden kuljettamiseen tarkoitettu auto

ruumishuone (n)
bårhus
  kylmä tila, joka on tarkoitettu vainajien säilyttämiseen ennen hautausta

ruuna (n)
valack
  kuohittu ori

ruunikko (adj)
brun
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet mustat

ruuppari (n)
ropare
  puhetorvi (esim. komentosillan ja konehuoneen välillä)

ruusu (n)
ros
  ruusukasvien heimon kukkiva piikkivartinen pensas, ruusupensas
rosfeber
  (lääketiede) erysipelas, rasvakudokseen ulottuva ihon syvä streptokokin aiheuttama bakteeri-infektio

ruusukasvit (n)
rosväxter
  kasviheimo

ruusukvartsi (n)
rosenkvarts
  väriltään punertava kvartsilaatu, joka ei nimestään huolimatta ole ruusunpunainen, vaan tavallisesti hiukan oranssiin vivahtavan vaaleanpunainen

ruusumalva (n)
rosenkattost
  malvojen sukuun kuuluva kasvi

ruusunmarja (n)
nypon
  ruusupensaan tuottama epähedelmä, mehevä kukkapohjus

ruusuvesi (n)
rosenvatten
  (kosmetiikka) ruusuöljyn ja tislatun veden seos, kosmeettinen puhdistusvesi ja hajuste

ruuta (n)
ruta, vinruta
  mikä tahansa ruutien suvun () kasvi

ruutana (n)
ruda
  eräs särkikalojen heimoon () kuuluva karppikalojen lahkon () laji () tai tämän yksilö

ruuti (n)
krut
  mm. ammuksissa ja ilotulitteissa käytettävä räjähdyksenomaisesti palava aineseos

ruutu (n)
ruta
  suorakaiteenmuotoinen pinnan osa; myös jokin rajattu alue tai ala, jonka muoto on muukin kuin neliö tai jopa määrittelemätön
skärm, datorskärm, tv-skärm
  näytön, television kuva-ala; näyttö
fönsterruta, ruta
  ikkunan lasi, ikkunaruutu
ruter
  tavallisen korttipakan maa, jonka symboli on punainen salmiakkiruutu ♦

ruuvata (v)
skruva
  kiertää tai vääntää ruuvia tai muuta kierteillä kiinnitettävää esinettä; kiinnittää ruuveilla

ruuvi (n)
skruv
  kierteinen kiinnitysväline, kone-elin, joka on usein valmistettu metallista

ruuvitaltta (n)
skruvmejsel
  ruuvien kiertämiseen käytettävä käsityökalu

ryhmä (n)
grupp, lag, team
  joukko

ryhmäkuri (n)
gruppdisciplin
  tietyn puolueen sisällä, tiettyyn puolueeseen kuuluvien kansanedustajien ennalta sovittu tapa äänestää, jolloin äänestyksessä kansanedustajat noudattavat yhteistä puolueen linjaa äänestämättä itse harkitsemallaan tavalla

ryhmänjohtaja (n)
gruppledare
  parlamenttiryhmän johtaja, Suomessa eduskuntaryhmän johtaja

ryhmäseksi (n)
gruppsex
  seksiakti, jossa on mukana vähintään kolme henkilöä

ryijy (n)
rya
  seinälle ripustettavaksi tarkoitettu koristeellinen kudonnainen

rymättyläläinen (n)
rimitobo
  Pysyvästi Rymättylässä asuva henkilö.

rynnäkkökivääri (n)
automatkarbin
  toisen maailmansodan jälkeen kehitetty jalkaväen perusaseeksi muodostunut itselataavaa kertatulta ja sarjatulta ampumaan kykenevä kivääri

ryppy (n)
rynka, skrynkla
  pieni, usein epäesteettisenä pidetty poimu ihossa, kankaassa tms.

rypsi (n)
rybs
  ristikukkainen öljykasvi, nauriin alalaji, jonka siemenistä puristetaan öljyä

rypälesokeri (n)
glukos, druvsocker, dextros, glykos
  triviaalinimi glukoosille

rystynen (n)
knoge
  kämmenluiden ja sormen tyviluiden yhtymäkohdan kohoamat

rysä (n)
ryssja
  kalanpyydys, lankaverkosta valmistettu usein suurikokoinen yksi- tai useampinieluinen, johdeaidallinen sulkupyydys, jonka havas on pingotettu vanteille

rytikerttunen (n)
rörsångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rytmi (n)
rytm
  ilmiöiden säännönmukainen toistuvuus tai muu jaksollisuus; tajuttavissa oleva osien ja kokonaisuuksien suhde

ryyni (n)
gryn
  kuorituista viljan jyvistä, myös perunasta, rouhimalla saatu karkeahko ravinnoksi käytettävä tärkkelyspitoinen aine

ryynikkä (n)
vitgryn
  erityisesti Suomenkin rannoilla tavattava

ryynimakkara (n)
grynkorv
  tavallisimmin ohraryyneistä ja lihasta valmistettu makkara

ryysyköyhälistö (n)
trasproletariat
  (marxilaisuudessa) yhteiskunnan alin passiivinen, proletariaatin alapuolinen kerrostuma; alaluokka joka ei saavuta työväenluokan luokkatietoisuutta ja joka on näin ollen hyödytön tai haitallinen vallankumouksen toteuttamisessa

ryöpätä (v)
förvälla
  valmistaa ruoaksi kiehauttamalla (varsinkin myrkyllisten tai haitallisten aineiden poistamiseksi)

ryöstäminen (n)
rånande
  se, että ryöstetään

ryöstää (v)
råna
  ottaa toiselta ilman laillista oikeutta uhkaamalla tai väkivalloin jotakin toiselle kuuluvaa tai toisen vastuulla olevaa

ryöstö (n)
rån
  toisen omaisuuden varkaus väkivallan tai uhkauksen avulla

ryöväri (n)
rövare
  ryöstäjä

räjähdys (n)
explosion
  pienessä tilassa tapahtuva nopea palaminen, josta vapautuu energiaa ja paineen nousu, joka aiheuttaa mahdollisesti paineaallon ja tuhoa

räjähdysaine (n)
sprängämne
  tietyissä olosuhteissa räjähtävä aine, jota käytetään tarkoituksellisen räjähdyksen aikaansaamiseksi

räjähtää (v)
implodera
  painua kasaan räjähdysmäisesti

räjäyttää (v)
explodera
  saada räjähtämään; laukaista räjähde

räkättirastas (n)
björktrast
  räksättävästä äänestään tunnistettava yleinen kookas varpuslintuihin kuuluva rastas ()

rälssi (n)
frälse
  Ruotsin kirkon ja maallisen ylimystön, myöhemmin aateliston verovapaus
frälsgård
  maaveron maksusta vapautettu tila, rälssitila

rälssitila (n)
frälse, frälsgård
  hallitsijalle suoritetun ratsupalvelun palkkioksi ikuisiksi ajoiksi maaverosta vapautettu aatelisen maatila

räme (n)
tallmyr
  suotyyppi, joka on ominaisuuksiltaan nevan ja korven väliltä

räppänä (n)
lucka, ventil
  mikä tahansa ilmanvaihtoon tarkoitettu avattava ja suljettava luukku, tyypillisesti saunan katonrajassa lakeisluukku

räppäri (n)
rappare
  rap-muusikko

räpylä (n)
simfot
  eräiden eläinten, erit. vesilintujen varpaiden välissä olevat ihopoimut jotka tehostavat uimista vedessä
  sukeltajan jalkoihin kiinnitettävä uintiväline

rätvänä (n)
blodrot
  Potentilla erecta, Etelä-Suomessa yleinen neliterälehtisin keltaisin kukin kukkiva ruusukasvi

räystäs (n)
takfot, takskägg
  rakennuksen seinästä ulkoneva katon osa

räätäli (n)
skräddare
  vaatteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö, vaatturi

räätälinpatti (n)
skräddarknuta
  vaivaisenluun kaltainen lääketieteellinen tila, jossa trauma on kuitenkin isovarpaan sijasta pikkuvarpaassa

röh (interjection)
nöff
  kuvaa sian ääntelyä

rölli (n)
ven
  röllien () suvun heinäkasvi

rönsyleinikki (n)
revsmörblomma
  Suomenkin luonnossa esiintyvä leinikkien sukuun kuuluva kasvi

röntgenkuva (n)
röntgenbild
  kuva, joka on otettu käyttäen hyväksi röntgensäteitä

röntgensäde (n)
röntgenstråle
  röntgensäteilyyn kuuluva säde

röyhtäistä (v)
rapa
  päästää suolistokaasuja äänekkäästi ulos ruokatorvesta suun tai nenän kautta kerran

röyhtäys (n)
rap, rapning
  kaasun pääseminen tai päästäminen ruokatorven kautta ulos ruoansulatuselimistöstä

röyhyvihvilä (n)
veketåg
  vihvilöiden sukuun kuuluva kasvi

rööki (n)
rök
  savuke

saada (v)
få
  olla annettavan tavaran tai idean kohde, ottaa vastaan, vastaanottaa; saada jotakin

saada harmaita hiuksia (v)
få gråa hår
  stressaantua tai huolestua jostakin

saaga (n)
saga
  viikinkien sankariteoista ja henkilöistä kertova eeppinen kertomus

saago (n)
sago
  saagopalmun (Metroxylon sagu) ytimestä saatava tärkkelys

saamaton (adj)
oföretagsam
  aikaansaamaton; sellainen jonka aikaansaannoksia ei pidetä määrällisesti riittävinä

saame (n)
samiska
  saamelaiskielet kokonaisuutena; kieliryhmä, jonka tunnetuimpia kieliä ovat pohjoissaame, inarinsaame ja koltansaame

saamelainen (adj)
samisk, lapsk
  saamelaista etnistä alkuperää oleva, saamelaisuuteen liittyvä

saamelainen (n)
same, lapp, samiska
  etniseltä syntyperältään Lapista oleva, saamelaisten jälkeläinen.

saanto (n)
fång
  omistusoikeuden saaminen, tapa jolla omistusoikeus omaisuuteen voi muuttua

saantomies (n)
fångesman
  se henkilö, jolta irtaimen esineen tai kiinteistön omistusoikeus on saatu; nykyisen omistajan edeltäjä

saapas (n)
stövel
  umpinainen, pitkävartinen jalkine

saappaanheitto (n)
stövelkastning
  alun perin leikkimielinen urheilulaji, jossa heitetään heittosaapasta mahdollisimman pitkälle

saapua (v)
ankomma, anlända
  tulla perille

saapuminen (n)
ankomst
  tuleminen johonkin

saarelainen (n)
öbo
  saaren asukas

saari (n)
ö, holme
  veden ympäröimä suurehko, kuitenkin mannerta pienempi maa-alue

saariryhmä (n)
ögrupp
  ryhmä saaria, saarista muodostuva kokonaisuus; yleensä suppeampi alue kuin saaristo

saaristo (n)
skärgård, arkipelag
  laaja saarista koostuva alue merellä; yleensä laajemman alueen nimitys kuin saariryhmä

saarivaltio (n)
östat, önation
  saaresta tai useista saarista muodostuva valtio

saarna (n)
predikan, förkunnelse
  papin jumalanpalveluksessa pitämä puhe

saarnaaja (n)
predikant
  henkilö, joka saarnaa

saarnastuoli (n)
predikstol
  kirkon etuosassa oleva katettu puhujakoroke, josta pidetään saarnoja

saarnata (v)
predika
  pitää saarna

saarni (n)
ask
  lehtosaarni, öljypuukasvien (Oleaceae) heimoon kuuluva lehtipuu (), jolla on suuret parillisesti kasvavat lehdet

saartaa (v)
blockera, ringa
  toteuttaa saarto, asettaa saartoon; piirittää

saarto (n)
blockad, inringning
  kaupan, kulun, pääsyn tai toiminnan estäminen, taloussaarto

saatana (interjection)
satan, djävlar, fan
  eräs kirosana

saatanallinen (adj)
djävulsk
  ilkeä, vihamielinen, pahansuopa

saattaminen (n)
följande
  osanmatkaa, usein perille, vieminen tai tuominen ohella kulkien

saatto (n)
följe, procession, uppvaktning, kavalkad, konvojering, kortege
  saattaminen

saattohoito (n)
lindringsvård, terminalvård
  kuolevan ihmisen hoito hänen viimeisinä viikkoinaan tai kuukausinaan ennen kuolemaa, erityisesti liittyy syöpäsairauksiin

saattojoukko (n)
eskort
  henkilöä seuraava ihmisryhmä

saattokoti (n)
hospis
  hoitokoti parantumattomasti sairaille ja kuoleville ihmisille

saattoväki (n)
följe
  vainajaa hautajaisissa seuraava ihmisryhmä

saattue (n)
konvoj
  usean ajoneuvon joukko, joka kulkee yhdessä keskinäisen tuen ja puolustuksen takia

sabotaasi (n)
sabotage
  vahingonteko, jolla pyritään poliittiseen tai sotilaalliseen tavoitteeseen vaikeuttamalla vastustajan toimintaa

sabotoida (v)
sabotera, fucka, sabba
  tuhota, tärvellä, vandalisoida

sacherkakku (n)
sachertårta
  eräs suklaakuorrutteinen, aprikoositäytteinen kakku

sadat (n)
hundratal
  luvun kolmanneksi vähiten merkitsevä kokonaislukuosa

sade (n)
regn
  ilmakehässä olevan vesihöyryn tiivistymisestä seuraava luonnonilmiö, jossa tiivistymisen tulokset putoavat maahan; sade tulee vetenä, lumena tai rakeina ja välillä näiden yhdistelmänä

sadekuuro (n)
regnskur, regnby
  tyypillisesti rankka melko lyhyen aikaa kestävä sade, joka tulee ukkospilvestä tai korkeasta kumpupilvestä; sadekuuroissa sataa tavallisesti vettä, mutta ukkospilvistä voi sataa myös rakeita

sademetsä (n)
regnskog
  trooppinen tai subtrooppinen, ympäri vuoden vihreä, tiheä ja runsaslajistoinen metsä

sademäärä (n)
nederbörd, regnsmängd
  pinta-alayksikköä kohti tietyssä aikajaksossa kertynyt sade

sadetakki (n)
regnjacka
  vettä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu takki

sadevesi (n)
regnvatten
  sateen mukana maahan tuleva vesi

sadisti (n)
sadist
  henkilö, joka saa itselleen mielihyvää kivun tunteen aiheuttamisesta toiselle ihmiselle tai eläimelle

sadonkorjuu (n)
skörd
  sadon, esim. viljasadon tai viinisadon talteenotto eli korjuun otto

sadonkorjuujuhla (n)
skördefest
  juhla, joka vietetään sadonkorjuun jälkeen sen kunniaksi

safiiri (n)
safir
  arvokas, yleensä sininen jalokivi

sagittaalitaso (n)
sagittalplan
  jokin kuvitteellisista kehon oikeaan ja vasempaan jakavista tasoista

saha (n)
såg
  pitkittäisen litteän seläkkeen laitaan, yleensä edestakaista sahausliikettä varten, pyöreän litteän laikan reunaan, pyörivää sahausliikettä varten, tai ketjuun, kiertävää sahausliikettä varten, kiinnitettyjen peräkkäisten hammasmaisten terien leikkuuvoimaan perustuva kappaleen halkaisuun tai katkaisuun käytettävä työkalu
sågverk
  sahalaitos, jossa puuta jalostetaan mm. laudoiksi ja lankuiksi

sahaaja (n)
sågare
  henkilö, joka sahaa

sahalehti (n)
vattenaloe
  kilpukkakasveihin kuuluva monivuotinen vesikasvilaji ()

sahapukki (n)
sågbock
  ristikkäisistä lankuista kasattu teline, jonka päällä voidaan sahata oksia ja kapeita puunrunkoja

sahata (v)
såga
  leikata puuta tai muuta materiaalia sahaa käyttäen

sahatavara (n)
såga virke
  yleisnimitys puutavaralle, joka on sahattu vähintään kahdelta sivulta, tai tällaiseen tarkoitukseen varattu puutavara

sahrami (n)
saffran
  maustesahramin kuivatuista emin luoteista jauhettu mauste ja väriaine

sahviaani (n)
saffian
  hieno, martiopuolelta värjätty vuohen nahka

sailiot (n)
sidenblommor
  aikaisemmin portulakkakasveihin laskettu kaksisirkkaisten kasvien suku (), joka nykyään katsotaan kuuluvaksi hetekaalikasvien heimoon

saimaannorppa (n)
saimenvikare
  Saimaan alueella elävä norpan alalaji ()

saippua (n)
tvål, såpa
  rasvahapon suoloja sisältävä pesuaine

saippuaooppera (n)
tvålopera
  televisiossa tai radiossa esitettävä jatkuva sepitteellinen sarjamuotoinen ohjelma, jossa on runsaasti dramaattisia ja epäuskottaviakin juonenkäänteitä

sairaala (n)
sjukhus, lasarett
  laitos, jossa lääkärit, sairaanhoitajat ja muu hoitohenkilökunta auttavat potilaita pyrkimyksenään terveyden ylläpitäminen ja palauttaminen sekä sairauksien ehkäiseminen ja hoito

sairaalasänky (n)
sjukhussäng
  kaiteilla varustettu, pyörillä kulkeva sänky, jolla potilaita kuljetetaan sairaalassa ja jossa potilaat nukkuvat

sairaalloinen (adj)
sjuklig
  sairasteleva, raihnas

sairaanhoitaja (n)
sjuksköterska
  hoitotyön ammattilainen, jonka tehtävänä on huolehtia potilaiden terveydestä

sairaanhoitajatar (n)
sjuksyster
  (vanhentunut) naispuolinen sairaanhoitaja

sairaanhoito (n)
sjukvård
  sairaan henkilön hoitaminen

sairas (adj)
sjuk
  sellainen, joka ei ole terve, jolla on jokin fyysinen tai psyykkinen tauti tai sairaus; myös kasveista ja eläimistä

sairastaa (v)
lida, ligga sjuk, vara sjuk
  olla sairas, kärsiä jstk sairaudesta

sairastua (v)
insjukna
  tulla sairaaksi

sairaus (n)
sjukdom, sjuka
  tila, jossa ihmisen jokin osa ei toimi kuten pitäisi

sairausvakuutus (n)
sjukförsäkring
  vakuutus, joka korvaa yksityisen kansalaisen sairauden hoidosta aiheutuvia kuluja

sake (n)
saké
  japanilainen riisiviini

saketti (n)
jackett
  miesten juhlapuku, jota käytetään päiväjuhlissa kello 18:aan saakka

sakkeli (n)
schackel
  U:n tai hevosenkengän muotoinen metalliesine, jonka läpi menee avattava ruuvi. Sakkelia käytetään ketjujen kiinnittämiseen

sakki (n)
följe
  ryhmä, joukko ihmisiä

sakkokierros (n)
straffrunda
  osalla ampumahiihdon matkoista ohilaukauksesta rangaistukseksi hiihdettävä ylimääräinen matka
  noin 150 metrin pituinen soikea rata, jolla kyseinen ylimääräinen osuus hiihdetään

sakkoliha (n)
lammkött
  suojaikärajan alittava henkilö; Suomessa alle 16-vuotias henkilö, jonka kanssa seksuaalinen kanssakäyminen on rangaistavaa

sakkominuutti (n)
straffminut
  osalla ampumahiihdon matkoista ohilaukauksesta rangaistukseksi sakkokierroksen sijasta annettava minuutin lisä loppuaikaan

sakottaa (v)
bötfälla
  antaa sakko

sakraalinen (adj)
sakral
  uskonnollisessa tai hengellisessä mielessä pyhä, pyhitetty, pyhyyteen erotettu

saksa (n)
tyska
  Keski-Euroopassa pääasiassa Saksassa ja Itävallassa sekä monessa muussa valtiossa puhuttava länsigermaaninen kieli (kielitunnus: de)

saksaksi (adv)
tyska
  saksan kielellä, saksan kielelle

saksalainen (adj)
tysk
  Saksasta peräisin oleva tai Saksaan liittyvä

saksalainen (n)
tysk, tyska
  pysyvästi Saksassa asuva henkilö

saksanhanhikki (n)
tysk fingerört
  Keski- ja Etelä-Europpan vuorilta, Itä-Euroopasta ja Kaukasiasta peräisin oleva, hanhikkien sukuun kuuluva kasvi ; Suomessa kasvi on tavattu ensimmäisen kerran 1883

saksankielinen (adj)
tyskspråkig
  saksan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

saksankirveli (n)
spansk körvel
  maustekirveliä muistuttava sarjakukkaiskasvi (), jonka juuria, siemeniä ja lehtiä käytetään mausteena ja lehtivihanneksena

saksanpaimenkoira (n)
tysk schäferhund
  vanhoista saksalaisista paimenkoiraroduista jalostettu käyttö- ja palveluskoirarotu

saksanpähkinä (n)
valnöt
  saksanjalopähkinä, eräs jalopähkinöihin kuuluvaa puu ()
  sen syötävä pähkinä

saksantuulenlento (n)
klotullört
  tuulenlentojen sukuun kuuluva kasvi

saksatar (n)
tyska
  saksalainen nainen

sakset (n)
sax
  kaksiteräinen saranallinen työkalu, jolla leikataan ohutta materiaalia hiertämällä teriä toisiaan vasten

saksi (n)
saxare
  saksilainen, erään germaanisen kansanheimon jäsen

saksofoni (n)
saxofon, sax
  puhallinsoitin, puu- ja vaskipuhaltimen välimuoto, jossa ääni synnytetään ruokolehden värähtelystä

saksofonisti (n)
saxofonist
  saksofonia soittava muusikko

salaa (adv)
hemligen, hemligt
  muiden tietämättä asiasta, salaisesti

salaatti (n)
sallat
  lehtisalaatti, lehtevä, syötävä kasvis, asterikasveihin kuuluva yksi- tai kaksivuotinen kasvi, jota kasvatetaan lehtivihannekseksi
sallad
  kasviksista valmistettu kuumentamaton ruoka

salainen (adj)
hemlig
  sellainen, jonka olemassaolo, sijainti, sisältö, laatu tms. ei ole tiedossa

salaisuus (n)
hemlighet
  asia, jota ei kerrota tai saisi kertoa muille

salakaato (n)
tjuvskytte
  villieläimen luvaton tappaminen

salakka (n)
löja, benlöja
  makeassa vedessä ja murtovedessä elävä hopeankirkas särkikaloihin kuuluva parvikala ()

salakuljetustavara (n)
smuggel, smuggelgods
  salakuljetettu tavara

salakuuntelu (n)
avlyssning
  ulkopuoliselle tarkoittamattoman keskustelun kuunteleminen salaa

salaliitto (n)
konspiration, sammansvärjning
  useamman kuin yhden henkilön muodostama muilta piilossa pidettävä juoni, jolla pyritään saavuttamaan jokin päämäärä tarkoituksellisesti muiden siitä tietämättä; mukana voi olla useita keskenään yhteyttä pitäviä henkilöitä, sisältää tyypillisesti salaisia suunnitelmia ja tavoitteena jonkinlainen laiton tai haitallinen teko, jonka juonessa osalliset voivat yhdessä saavuttaa ilman, että muut saavat siitä koskaan tietää

salaliittoteoreetikko (n)
konspirationsteoretiker
  henkilö, joka kannattaa jotain salaliittoteoriaa ja hankkii sille julkisuutta

salaliittoteoria (n)
konspirationsteori
  viranomaisten ja muiden auktoriteetti antamasta virallisesta selityksestä poikkeava selitys jostain tapahtumasta, tapahtumasarjasta tai kehityskulusta

salama (n)
blixt
  luonnonilmiö, ukkosella tapahtuva sähkövarauksen purkaus ilmakehässä, joka tyypillisesti näkyy taivaalla välähtävänä valojuovana

salamatkustaja (n)
fripassagerare
  luvatta matkalla mukana oleva matkustaja, jota myös jänikseksi kutsutaan

salamavalojauhe (n)
blixtljuspulver
  ilotulitusvälineiden räjähdysseos

salamoida (v)
blixtra, ljunga
  (ilmatiede) ukkospurkauksen yhteydessä esiintyvästä valoilmiöstä; välähdellä, leimahdella, räiskähdellä

salamurha (n)
attentat
  poliittisista syistä tehty murha, joka suoritetaan väijyksistä ja jonka tekijä pyrkii pysymään salassa

salangaani (n)
salangan
  salangaanien suvun () laji tai yksilö

salaojaputki (n)
dränneringsrör, täckdikesrör
  salaojan materiaalina käytettävä aikaisemmin tiiliputki tai nykyään rei'itetty muoviputki

salaovi (n)
lönndörr
  näkymättömiin kätketty ovi

salasana (n)
lösenord
  vain käyttäjän tuntema merkkijono, jolla varmennetaan käyttäjätunnuksen kanssa sisäänkirjauduttaessa esimerkiksi tietokoneen, verkkosivuston tai tietoverkon käyttöoikeus

salasurma (n)
dulgadråp
  henkirikos, jonka tekijää ei pystytty selvittämään

salava (n)
knäckepil, pil
  pajulaji (), jota käytetään melko yleisesti koristepuuna

sali (n)
sal
  suuri huonetila oleskelua, luennointia tai juhlatilaisuuksia varten

salibandy (n)
innebandy
  eräs sisätiloissa mailoilla pelattava pallopeli

salkku (n)
portfölj
  kahvallinen suorakulmion muotoinen kädessä kannettava laukku, joka soveltuu hyvin papereiden kuljettamiseen

salkkumorfi (n)
kontamination, teleskopord#Ruotsi
  semanttisesti kompleksinen morfi, joka edustaa kahta tai useampaa morfeemia

sallia (v)
tillåta
  antaa lupa; antaa tehdä jotakin; suoda mahdollisuus

sallimus (n)
skickelse, öde
  persoonattomaksi käsitetystä jumaluudesta tai sen tahdosta tapahtumia ja kohtaloita ohjaava voima

salmeke (n)
gatt, litet sund, nor, sund
  kapea salmi, pieni salmi

salmi (n)
sund
  kahden yhtä korkean tai lähes yhtä korkean vesialueen välinen kapeahko vesiyhteys

salmiakki (n)
saltlakrits
  salmiakinmakuinen musta, perinteisesti vinoneliön muotoinen makeinen

salmiakkilikööri (n)
salmiaklikör
  salmiakilla maustettu väkevä ja makea alkoholijuoma

salo (n)
ödeskog
  suuri (asumaton) metsäalue, erämaa, korpi

salonki (n)
salong
  sali, hieno seurusteluhuone, vastaanottohuone
  muotiliike, kampaamo tai kauneushoitola

salottisipuli (n)
schalottenlök
  pitkulaisen soikea tai epäsäännöllisen muotoinen miedonmakuinen sipuli ()

salpautua (v)
spärra
  estyä, tulla salvatuksi

salpietari (n)
salpeter
  eräistä mm. lannoitusaineina ja räjähdysaineiden osana käytetyistä nitraateista käytetty nimitys

salskea (adj)
reslig, ståtlig
  atleettinen, komea, vanttera (miehestä)

saluki (n)
saluki
  Lähi-Idästä kotoisin oleva alkuaan metsästyskoirana käytetty koirarotu

salvarsaani (n)
arsfenamin
  yksi ensimmäisistä antibiooteista: arseenipohjainen fenoliamiini, jota käytettiin lähinnä kupan hoitoon

sama (pronoun)
samma, desamma
  korvaamaton tai muuttamaton; ei eri (viittaa edellä jo mainittuun asiaan)

samaistua (v)
identifiera sig
  tuntea yhteenkuuluvuutta johonkin ryhmään

samalla (adv)
samtidigt
  yksin tein, yhdellä kertaa, yhtä aikaa

samamerkityksinen (adj)
synonym
  samanmerkityksinen, sellainen jolla on sama merkitys, samaa merkitsevä.

samanikäinen (adj)
jämnårig
  joka on iältään sama kuin toinen

samankaltainen (adj)
likadan, liknande, motsvarande
  lähes samanlainen, jotakin tai jotakuta erityisesti muistuttava

samanlainen (adj)
lika, likadan, liknande, lik
  sellainen, joka ei poikkea toisesta paljoa, samankaltainen

samanniminen (adj)
samma namn
  nimeltään sama, samaa nimeä kantava
liknämnd
  (fysiikka) samanmerkkinen
liknämnig
  (matematiikka) sellainen, jolla on sama nimittäjä

samarium (n)
samarium
  eräs alkuaine

samastua (v)
identifiera sig
  tuntea yhteenkuuluvuutta johonkin tai johonkuhun

sametti (n)
sammet
  kangaslaatu, jossa on lyhyt ja tiheä nukkapinta

sammakko (n)
groda
  jokin aitosammakoihin (Ranidae) kuuluvasta noin 600 sammakkolajista
  , tavallinen sammakko, Suomen ja myös Euroopan yleisin sammakkolaji

sammal (n)
mossa
  jokin rakenteeltaan yksinkertaisista ja pienikokoisista itiökasveista, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan

sammaleläin (n)
mossdjur
  yhdyskuntia muodostavia vesieläimiä, jotka muodostavat sammalmaisen päällysteen pohjan kiviin

sammas (n)
torsk
  -hiivasienen aiheuttama suun tulehdus

sammua (v)
slockna
  lakata palamasta

sammutin (n)
brandsläckare
  sammuttamiseen käytettävä laite tai muu väline; palosammutin

sammuttamaton (adj)
osläckt
  sellainen, jota ei ole sammutettu

sammutus (n)
släckning
  palon sammuttamiseen tähtäävä toimenpide

samogiitti (n)
samogitiska, žemaitiska
  liettuan kielen murre.

samoin (adv)
likaså, på samma sätt
  samalla tavalla

sampaani (n)
sampan
  itäaasialainen pienehkö jokivene, jota voidaan käyttää myös asuntona

sampi (n)
stör
  mikä tahansa sampien heimoon () kuuluva sampikalojen laji tai sen yksilö

sampoo (n)
schampo
  erityisesti hiusten pesemiseen tarkoitettu nestemäinen pesuaine, myös muu nestemäinen pesuaine

samppanjalasi (n)
champagneglas
  vetoisuudeltaan noin 15–23 senttilitran kokoinen lasi

sana (n)
ord
  kielen pienin mahdollinen verbaalinen tai joskus miiminen ilmausyksikkö, jolla on itsenäinen merkitys. Sana koostuu äänteistä tai ilmeistä ja viittomista. Muistiin merkitty sana muodostuu kirjoitusmerkeistä.
  lupaus

sanaharkka (n)
tvist
  verbaalinen, keskustelemalla tai huutamalla käyty kiivas mielipide-erojen selvittely; riita

sanakirja (n)
ordbok, lexikon
  tietosanakirjan kaltainen hakuteos, jossa hakusanat ja artikkelit käsittelevät sanojen kuvaamien asioiden sijasta sanoja itseään kielen osasina

sanakirjatyö (n)
lexikografi
  sanakirjan tekeminen, leksikografia

sanaleikki (n)
ordlek
  sanojen monimerkityksellisyyteen tai äänteellisiin ominaisuuksiin perustuva huvittava kielellinen ilmaus

sanaliitto (n)
ordfogning
  (kielitiede) kiinteä yhdessä esiintyvien sanojen muodostama fraasi tai sanoista muodostuva yhdyssanaa löysempi yhdyssidos

sanaluettelo (n)
ordlist
  tavallisesti aakkosellinen luettelo, jonkin tekstin tai aihepiirin sanoista; sanahakemisto

sanaluokka (n)
ordklass
  sanojen luokittelukeino eri kielten kieliopeissa

sananjalka (n)
örnbräken
  Pteridium aquilinum -saniainen

sananmuoto (n)
ordform
  lekseemin taivutusmuoto

sananvapaus (n)
yttrandefrihet
  oikeus ilmaista mielipiteitään julkisuudessa

sanaristikko (n)
korsord, kryss
  sana-arvoitus, peli, jossa ruudukko täytetään kirjaimilla annettujen vihjeiden mukaisesti

sanasota (n)
dispyt, ordbyte, polemik
  kiivas väittely

sanasto (n)
vokabulär, ordlista
  kieleen kuuluvat sanat

sanavarasto (n)
ordförråd
  henkilön tietämyspiiriin kuuluvien ja hallitsemien yksittäisten sanojen muodostama semanttinen kokonaisuus

sandaali (n)
sandal
  erityisesti jalkapohjaa suojaava päältä avoin jalkine, jota jalkaterän päältä kulkevat hihnat pitävät paikoillaan

sangen (adv)
ganska
  painotuksesta riippuen jonkin verran vahvistava tai lieventävä adverbi; jokseenkin, varsin, hyvin

sangviininen (adj)
sanguinisk
  vilkas, välitön

saniainen (n)
ormbunksväxt
  mikä tahansa saniaisten alakaareen () kuuluva sanikkaisten laji tai sellaisen yksilö

sanikkainen (n)
ormbunksväxt
  mikä tahansa sanikkaisten kaareen () kuuluva putkilokasvien laji tai sellaisen yksilö

sankari (n)
hjälte
  urheita tekoja tekevä henkilö, jota ihaillaan

sankarikoira (n)
hjältehund
  kenneljärjestön myöntämä arvo koiralle, jonka ansiosta yksi tai useampi ihmishenki on pelastunut

sankaritar (n)
hjältinna
  kirjallisuuden tai elokuvien naispuolinen sankari

sankaruus (n)
heroism, hjältemod
  se, että on sankari; sankarina oleminen

sanoa (v)
säga
  puhua, lausua ääneen, kommunikoida lähinnä suullisessa muodossa

sanoitus (n)
sångtext
  laulun tai muun musiikkiesityksen lyriikka

sanoma (n)
bud, budskap, meddelande, underrättelse
  jonkin välittämä viesti tai uutinen

sanomalehti (n)
tidning, blad
  säännöllisesti, yleensä päivittäin vähintään arkipäivinä ilmestyvä uutisjulkaisu

sanominen (n)
sägande
  sanoa-verbistä muodostettu teonnimi; sanottu asia, kommentti

sanskriitti (n)
sanskrit
  (kielitiede) indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: sa), kirjakielenä käytetty Intian klassinen sivistyskieli, suositeltu kirjoitusasu: sanskrit

santarmi (n)
gendarm
  joissakin maissa poliisia vastaava viranomainen tai sen osa

saostuminen (n)
fällning
  aineen erottuminen liuoksesta kiinteään muotoon saostumana tai sakkana

sapeli (n)
sabel
  yksiteräinen käyrä miekka

saponiini (n)
saponin
  mikä tahansa saponiinien ryhmään kuuluva glykosidi

saponiinit (n)
saponiner
  monimuotoinen ryhmä glykosideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä

sapoteekki (n)
zapotek
  sapoteekkien intiaanikansan jäsen
zapotekiska
  sapoteekkikielien kielikuntaan kuuluva yli 50 kielen kieliryhmä, joka muodostaa ääripäiltään erittäin erilaistuneen murrejatkumon

sappi (n)
galla
  sappineste, tummanvihreästä kellertävään, tahmea ja kitkeränmakuinen maksan erittämä ruoansulatukseen liittyvä neste

sappirakko (n)
gallblåsa
  (anatomia) maksaan kiinnittynyt sappea väkevöivä elin, pussimainen säiliö

sappirakkosyöpä (n)
gallblåsecancer
  sappirakosta alkunsa saava syöpätauti

sappitatti (n)
gallsopp
  myrkytön, mutta poikkeuksellisen pahan makuinen sieni ()

sara (n)
starr
  sarojen () suvun kasvi; jäykkälehtinen, karkeaa heinää muistuttava kosteikkokasvi, jonka varsi on kolmikulmainen ja kukinnot tähkiä tai erilaisia kerrannaiskukintoja

sarabande (n)
saraband
  hidastempoinen espanjalainen seuratanssi 1500-luvulta

sarake (n)
kolumn
  kapeahko pystyviivoin rajattu tilikirjan sivun, taulukon, lomakkeen tms. osa, tarpeellisen palstajaon yksikkö

sarana (n)
gångjärn
  kiertymisen mahdollistava kiinnike

sarastus (n)
gryning
  (myös kuvaannollisesti) aamunkoitto, aamun kajo

sardelli (n)
sardell
  eräs sillikaloihin kuuluva pienikokoinen kalalaji () tai sen yksilö

sardi (n)
sard
  (kansallisuus) Sardinian asukas.

sardiini (n)
sardin
  sillin sukuinen pieni kala (), joka elää Välimeressä ja itäisessä Atlantissa. Tärkeä talouskala. Sardiiniksi kutsutaan myös joitakin muita kalalajeja.
  öljyyn säilöttyjen kalasäilykkeiden kauppanimi

sardinialainen (n)
sardinare
  Pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö.

sarja (n)
rad
  toisiinsa liittyvistä osista muodostuva kokonaisuus, toistojono

sarjakeltano (n)
mångbladig hökfibla
  Suomenkin luonnossa esiintyvä ukonkeltanojen sukuun kuuluva kasvi

sarjakuvalehti (n)
seriemagasin, serietidning
  säännöllisesti ilmestyvä sarjakuvia julkaiseva lehti

sarjarimpi (n)
blomvass
  (erityisesti) sarjarimpien sukuun kuuluva

sarjatalvikki (n)
ryl
  (erityisesti) sarjatalvikkien sukuun kuuluva

sarka (n)
vadmal, vadmalstyg
  (tekstiili) karstalangasta tehty vanutettu villakangas, sarkakangas

sarkofagi (n)
sarkofag
  yleensä kivestä tehty säiliö ruumiille tai ruumisarkulle

sarveiskalvo (n)
hornhinna
  silmämunan etumainen, läpinäkyvä ja verisuoneton osa.

sarvi (n)
horn
  sorkkaeläimillä päästä kasvava luurakenne, jota ne käyttävät tavallisesti taisteluvälineenä. Onttosarvisten sarvissa on pysyvä luuydin, tohlo, jota sarveistuppi ympäröi. Varsinaisia sarvia on vain sorkkaeläimillä. Monien muiden eläinlajien vastaavasta pään rakenteesta käytetään samaa nimeä.

sarviapila (n)
trigonella
  (yleisesti) mikä tahansa sarviapiloiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

sarvijaakko (n)
hornbagge, större timmerman, timmerman
  sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriainen (), joka elää heikkokuntoisissa ja kuolleissa männyissä

sarvijäärä (n)
långhorning
  hapsenkakkiainen, mikä hyvänsä -heimoon kuuluvista kovakuoriaisista

sarvikuono (n)
noshörning
  Kavioeläimien (Rhinocerotidae)-heimoon kuuluvia eläimiä, joita elää kaksi lajia Afrikassa ja kolme Aasiassa

sarvikuonokas (n)
noshornsbagge
  , lehtisarvisten heimoon kuuluva, ruskeanmusta, jopa neljän senttimetrin mittaiseksi kasvava kovakuoriainen, jolla on päässään kookas sarvi

sarvivalas (n)
narval
  pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji ()

sata (numeral)
hundra
  100, roomalaisilla numeroilla C, luku yhdeksänkymmenenyhdeksän jälkeen; vastaava järjestysluku: sadas

sataa (v)
regna, hagla, snöa
  luonnonilmiö, jossa vettä tippuu pilvistä maahan

sataa lunta (v)
snöa
  pudota pilvistä lunta maahan

satakieli (n)
näktergal
  mikä hyvänsä satakielten sukuun () kuuluva lintu

satakunta (n)
hundratal
  noin sata kappaletta jotain, likimäärin sata

satama (n)
hamn
  paikka, jossa laivoja tai veneitä on ankkurissa tai laituriin kiinnitettynä purkamista ja lastausta varten

satama-aallonmurtaja (n)
hamnpir, hamnvågbrytare
  sataman suojaksi tehty aallonmurtaja, johon saattaa liittyä möljä

satama-allas (n)
hamnbassäng
  suojaisa sisäsatama, jossa on yleensä ankkuri- ja laituripaikkoja

satamamaksu (n)
hamnavgift
  maksu, jonka satama veloittaa sitä käyttävältä alukselta

satanen (n)
hundralapp, hundring
  sadan rahayksikön seteli

satanisti (n)
satanist
  satanismin kannattaja

satayksi (numeral)
hundraett
  luku sadan jälkeen; vastaava järjestysluku: sadasyhdes, sadasensimmäinen

sateenkaari (n)
regnbåge
  ilmakehän optinen ilmiö, jossa sadepisarat hajottavat auringon valon spektriksi

sateenkaarikolibri (n)
regnbågsinka
  eräs inkakolibrien sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaariperhe (n)
regnbågsfamilj
  homo- tai lesbovanhempien ja heidän lastensa muodostama perhe; perhe, joissa yksi tai useampi vanhemmista kuuluu seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön

sateenkaarirautu (n)
regnbågslax
  kala, joka tunnetaan kauppanimellä kirjolohi,

sateenvarjo (n)
paraply
  kädessä pidettävä, taitettava, kankainen suoja sadetta vastaan

sateinen (adj)
regnig
  märkä, sataa paljon

satelliitti (n)
satellit
  kappale, joka kiertää toista taivaankappaletta; kiertolainen

saterlandinfriisi (n)
saterfrisiska
  ainoa elossa oleva itäfriisin (frs) kielen murre, kielitunnus stq

satiainen (n)
flatlus
  pääasiassa häpykarvoituksessa elävä ihmistäiden heimoon kuuluva täiden laji () tai sen yksilö

satiiri (n)
satir
  ilmaisukeino, jota käytetään huvittamaan lukijaa ja samalla kritisoimaan ajan ilmapiiriä ja ihmistä; ironiaa vahvempi ilmaisukeino

sattua (v)
göra‎ ont
  (yksipersoonainen + illatiivi) tehdä kipeää, koskea
inträffa‎
  tapahtua sattumoisin

sattuma (n)
tillfallighet
  satunnainen tapahtuma

sattumalta (adv)
av en slump, av en händelse, av en tillfällighet, händelsevis, tillfälligtvis
  sattuman aiheuttamana; ilman erityistä tarkoitusta

sattumus (n)
tillfallighet
  (ihmisen toiminnasta aiheutuva) suunnittelematon yksittäinen tapaus

satu (n)
saga
  sepitetty tarina tai kertomus

satubaletti (n)
sagobalett
  3–6- tai 3–7-vuotiaille tarkoitettua ohjattua ryhmäliikuntaa

satukirja (n)
sagobok
  satuja kokoava teos

satula (n)
sadel
  hevosen (tai aasin tai kamelin) selkään laitettava, yleensä nahkainen, istuinalusta
  polkupyörän tai moottoripyörän istuin
  soittimen otelaudan yläpäässä oleva poikittainen nauhamainen koroke jonka päällä kielet lepäävät (kts. Liite:Kitara)
  teuraseläimen selän takaosa

satulointi (n)
sadlande, sadling
  ratsun varustaminen satulalla

saukko (n)
utter
  edelliseen kuuluva laji tai sen yksilö

sauma (n)
fog
  (rakennustekniikka) liitoskohta muurauksessa tiilten tai laatoituksessa laattojen välissä

sauna (n)
bastu, sauna
  pieni huone tai rakennus, jossa otetaan löylyä ja peseydytään

saunalyhty (n)
bastulykta
  (varsinkin perinteinen, muulla kuin sähköllä toimiva) saunan valaisemiseen käytettävä lyhty

saunamaija (n)
murgråsugga
  Suomessa yleinen 15–18 mm pitkä, soikea, kiiltäväruskea maasiiralaji ()

saunaosasto (n)
bastuavdelning
  asunnon, liikuntatilan, taloyhtiön tai muun vastaavan erillinen osa, jossa on saunahuone, pesuhuone ja pukuhuone

saunoa (v)
bada bastu, basta
  kylpeä saunassa

saunoja (n)
bastubadare
  henkilö, joka kylpee saunassa

saurikki (n)
gängel
  mikä tahansa saurikkien suvun () kasvi; Suomessa suvun jäseniä on tavattu vasta 1900-luvulta lähtien

sauropodi (n)
sauropod
  -ryhmän dinosaurus. Sauropodit olivat neljällä jalalla kulkevia pitkäkaulaisia kasvissyöjiä, joihin kuuluivat suurimmat koskaan eläneet maaeläimet

sauva (n)
stav
  poikkileikkaukseltaan pyöreä, kepin tai tai tangon muotoinen puinen, lasinen, metallinen tms. liki tasapaksu esine

sauvakävellä (v)
stavgå
  harjoittaa sauvakävelyä; kävellä sauvoja käyttäen, niiden kanssa

sauvamainen (adj)
stavformig
  pitkulainen, sauvan muotoinen

sauvolainen (n)
sagubo
  Pysyvästi Sauvossa asuva henkilö.

savenvalaja (n)
krukmakare
  muinaisista ajoista periytyvä käsityöläisammatti, jonka harjoittaja tavallisesti käsillään muokkaa savesta erilaisia käyttö- ja taide-esineitä, jotka valmistuksen loppuvaiheessa poltetaan uunissa käyttöä ja aikaa kestäviksi

savi (n)
lera, ler
  hienorakeinen epäorgaaninen maalaji

savikka (n)
målla
  savikoiden () suvun kasveja

saviliuske (n)
skiffer
  savi- tai liejukivestä muodostunut, alhaisen asteen metamorfoosin kokenut liuskekivi

savimaa (n)
lerjord, lermark
  savesta muodostuva maalaji

savimaja (n)
lerhydda
  tiiviiksi painetusta savesta (tai yleensä maasta tai lannasta) tehty alkukantainen asumus

savinen (adj)
lerig
  savea sisältävä; saven peittämä

savitavara (n)
lergods
  savesta tehty keramiikka

savonlinnalainen (n)
nyslottbo
  Pysyvästi Savonlinnassa asuva henkilö.

savu (n)
rök
  aineen palaessa muodostuneiden kaasujen, palokaasujen seos, yleensä sen näkyvä osa

savuke (n)
cigarrett
  hienonnettua tupakkaa sisältävä, ohuella paperilla kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

savukeholkki (n)
cigarettmunstycke
  imuke; suukappale, jota varsinkin filtterittömien savukkeiden polttajat ovat käyttäneet savukkeensa pirstaantumista välttääkseen; savukkeenpidike

savulohi (n)
rökt lax
  savustamalla ruoaksi kypsennetty lohi, savustettu lohi

savupiippu (n)
skorsten
  talon tulisijan hormin se osa, joka ulottuu ulkokaton yläpuolelle

savusauna (n)
rökbastu
  sauna, jonka puilla lämmitettävässä kiukaassa ei ole savuhormia vaan savu leviää lämmityksen aikana löylyhuoneeseen ja ohjautuu ulos lakeisluukun ja seinässä olevan räppänän kautta

savustaa (v)
röka
  säilöä ruokaa savun avulla

savusukeltaja (n)
rökdykare
  palomies, joka menee palavaan rakennukseen tyypillisesti sakeaan savuun kävellen

savuton (adj)
rökfri
  sellainen, jossa ei saa polttaa tupakkaa (tilasta, kulkuneuvosta tms.)

se (pronoun)
den, det
  viittaa johonkin asiaan, esineeseen tai eläimeen, joka on lähellä kuulijaa
  viittaa johonkin asiaan, esineeseen tai eläimeen, jota puhuja ei osoita eleillään tai katseellaan

seaborgium (n)
seaborgium
  synteettinen radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa

sedilji (n)
cedilj
  (tarke) alapuolinen koukku, kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää vasemmalle suunnatulta koukulta: [ ¸ ], esimerkiksi liivin kirjaimissa ḑ ja ţ

seebu (n)
zebu
  Etelä-Aasiassa karjana käytettävä nautaeläin, , ryhähärkä

seepra (n)
sebra, zebra
  yleisnimi Afrikassa elävälle hevosen sukuiselle mustavalkoraidalliselle kavioeläimelle, jota on kolme lajia: aroseepra, vuoriseepra ja grevynseepra.

seesami (n)
sesam
  Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti ()

seesaminsiemen (n)
sesamfrö
  seesamikasvin siemen, joita käytetään mausteena ja joista puristetaan seesamiöljyä

segmentti (n)
segment
  pisteen, suoran tai tason rajoittama osa kuviosta

seikkailla (v)
vara ute äventyr
  kokea jännittävä, usein vaaroja sisältävä matka, seikkailu

seikkailu (n)
äventyr
  mielenkiintoinen tai jännittävä matka tai tapahtuma

seimi (n)
krubba
  eläinten syöttökaukalo
  jouluseimi

seinä (n)
vägg, mur
  rakennusten tiloja jakava pystysuora rakenneosa

seinähylly (n)
vägghylla
  seinälle kiinnitettävä hylly

seinäjokelainen (n)
östermyrabo
  pysyvästi Seinäjoella asuva henkilö

seinäkello (n)
väggur, väggklocka
  seinällä pidettävä kello

seinämaalaus (n)
väggmålning
  maalaus, joka maalataan seinään, kattoon tai muuhun pysyvään rakenteeseen

seinäsammal (n)
väggmossa
  () eräs sammal, jota käytettiin aikoinaan seinähirsien tilkitsemiseen

seipi (n)
stäm
  , makeassa vedessä ja murtovedessä elävä särkikala

seisoa (v)
stå
  seistä, olla pystyssä

seistä (v)
stå
  seisoa, olla jaloillaan pystyssä

seiti (n)
gråsej, sej
  Jäämeren alueella elävä turskansukuinen kalalaji ()

seitsemän (numeral)
sju
  7, roomalaisilla numeroilla merkittynä VII, numero kuuden ja kahdeksan välissä. Vastaava järjestysluku: seitsemäs.

seitsemänkymmentä (numeral)
sjuttio
  70, luku kuudenkymmenenyhdeksän ja seitsemänkymmenenyhden välissä

seitsemäntoista (numeral)
sjutton
  17, roomalaisilla numeroilla merkittynä XVII, luku kuudentoista ja kahdeksantoista välissä. Vastaava järjestysluku: seitsemästoista.

seitsemäs (numeral)
sjunde
  numeroa seitsemän vastaava järjestysluku, 7.. Kuudennen jälkeen ja ennen kahdeksatta.

seitsenottelu (n)
sjukamp
  yleisurheilulaji, jossa samat kilpailijat kilpailevat seitsemässä eri lajissa ja jonka voittaja selvitetään kokonaispistemäärän perusteella

seitsikko (n)
sjua
  numero seitsemän; seitsemäinen

seittitakiainen (n)
kardborre
  Suomenkin luonnossa esiintyvä takiaisten sukuun kuuluva kasvi

seiväshyppy (n)
stavhopp
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli seivästä apuna käyttäen

sekaantua (v)
beblanda
  sotkeutua johonkin luvattomaan, epäilyttävään
ingripa, intervenera
  puuttua johonkin

sekaisin (adv)
blandad, huller om buller, oklar, omtöcknad, tilltrasslad, varandra
  epäjärjestyksen vallassa, sekasortoinen

sekajäte (n)
blandsopa
  kierrätykseen kelpaamaton jäte

sekakomissio (n)
blandkommission
  pysyvä tai tilapäinen tiettyyn toimeen nimitettyjen henkilöiden ryhmä, joka koostuu kahden tai useamman valtion edustajista, ja mahdollisesti heitä avustavista asiantuntijoista

sekametsä (n)
blandskog
  metsätyyppi, jossa on sekaisin lehti- ja havupuita

sekantti (n)
sekant
  käyrää vähintään kahdessa pisteessä leikkaava suora

sekasorto (n)
kaos
  kaaos; olotila, jossa ei ole järjestystä, suuri epäjärjestys

sekauinti (n)
medley
  kilpauinnissa laji, jossa kilpailija ui neljä yhtä pitkää osuutta käyttäen kullakin yhtä muista neljästä uintilajista; lajien keskinäinen järjestys on etukäteen määrätty säännöissä

sekauintiviesti (n)
medleylagkapp
  kilpauinnissa viesti, jossa neljän henkilön joukkueen kukin jäsen ui henkilökohtaisesta sekauinnista poiketen oman osuutensa vain yhtä uintilajia käyttäen; myös lajien keskinäinen järjestys poikkeaa henkilökohtaisesta sekauinnista

sekki (n)
check
  paperinen maksuväline, jonka saaja käy lunastamassa sille kirjoitetun summan pankissa

sekoitettu (adj)
blandad
  sekaisin laitettu tai saatettu

sekoittaa (v)
blanda
  panna sekaisin niin, että osasia ei voi erottaa toisistaan; yhdistää keskenään; laittaa osaset satunnaiseen järjestykseen; tehdä liikettä, joka muistuttaa sekaisin panevaa liikettä

seksilelu (n)
sexleksak
  väline seksuaalisen nautinnon tuottamiseen

seksiorja (n)
sexslav
  seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi joutunut henkilö, jolta on riistetty vapaus

seksismi (n)
sexism
  katsantokanta, joka korostaa sukupuolten välisiä eroja ja niihin perustuvaa sukupuolten eriarvoisuutta; sukupuolten tasa-arvon kiistäminen; huomion kiinnittäminen miesten ja naisten eroavaisuuksiin tai se ettei pidä toista sukupuolta yhtä hyvänä jossain tai edistää ajatusta jonka mukaan sukupuolten vahvuudet ovat eri asioissa

seksisymboli (n)
sexsymbol
  henkilö, jota seksikkyytensä vuoksi pidetään ihailtuna ja esikuvana

seksiturismi (n)
sexturism
  turismi, johon liittyy paikallisten prostituoitujen käyttöä

seksmanni (n)
sexman
  asuinalueensa hengellisen ilmapiirin ja kirkon tapojen noudattamisen valvoja

seksologi (n)
sexolog
  seksologian tutkija, seksologian asiantuntija

seksologia (n)
sexologi
  seksuaalisuutta tutkiva tieteenala

seksti (n)
sext
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kuuden sävelaskelen väli, intervalli. Pieni seksti on kahdeksan, suuri seksti yhdeksän puolisävelaskelta

seksuaalinen (adj)
sexuell
  seksuaalisuuteen liittyvä, sukupuolielämään kuuluva, sukupuolinen

seksuaalinen häirintä (n)
sexuell trakasseri
  rikos, johon syyllistyy se, joka kohdistaa toiseen seksuaalisväritteistä käyttäytymistä, johon tämä ei ole antanut hyväksyntäänsä ja jonka tämä kokee vastenmielisenä; tuomittavuus edellyttää tahallisuutta

seksuaalirikollinen (n)
sexförbrytare
  seksuaalirikoksia toistuvasti tekevä henkilö

seksuaalisesti (adv)
sexuellt
  seksuaalisella tavalla

seksuaalisuus (n)
sexualitet
  seksualiteetti, sukupuolivietti ja siihen liittyvä käyttäytyminen ja tunteet

sektorirahasto (n)
branschfond
  sijoitusrahasto, joka sijoittaa tietyillä toimialoilla toimiviin yrityksiin

sekunti (n)
sekund
  minuutin 60. osa; ajan SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö (tunnus s), jonka määritelmä fysiikassa on: 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa Cs-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä
  länsimaisessa säveljärjestelmässä yhden sävelaskeleen väli, intervalli
bågsekund
  tasokulman yksikkö, kaarisekunti. 1/60-osa kaariminuutista
sekund, ögonblick
  hetki

sekä (conjunction)
samt
  ; käytetään varsinkin pitkissä luetteloissa

sekä että (adv)
både och
  molemmat

sekä että (conjunction)
både och
  molemmat kahdesta asiasta; x ja (myös) y

selain (n)
webbläsare
  tietokoneohjelma, jolla käyttäjä voi ladata ja katsella HTML-muotoisia tiedostoja

selata (v)
bläddra, ögna igenom
  käydä nide summittaisesti läpi, esimerkiksi etsien jotain tiettyä tai katsoen vain kuvat

seleeni (n)
selen
  alkuaine, jolla on kaksi allotrooppista muotoa, myrkyllinen epämetalli tai metallinen "harmaa seleeni"

selibaatti (n)
celibat#Ruotsi, celibat
  pidättäytyminen avioliitosta

selitys (n)
förklaring, beskrivning, orsak, ursäkt
  yksinkertainen, ymmärrettävä selvitys jostain tapahtumasta tai tekstistä

selkeä (adj)
klar
  selvä, hyvin näkyvissä olevissa
  säästä, kun taivaalla ei juurikaan ole pilviä

selkokieli (n)
lättläst språk
  yleiskieltä yksinkertaisempaa kieltä, jonka sisältöä, rakennetta ja sanastoa on muokattu helpommaksi ymmärtää

selkouni (n)
klardröm
  uni, jota nähdessään henkilö tiedostaa olevansa unitilassa

selkä (n)
rygg
  ruumiin takaosa pakaroiden ja niskan välissä
bokrygg
  selkäuinti
höjdrygg, höjsträcning
  (maantiede) järven tai meren ulappa
fjärd
  (maantiede) selänne

selkäevä (n)
ryggfena
  (anatomia) kalan tai valaan selän suurin evä

selkäjänteinen (n)
ryggsträng
  (eläintiede) selkäjänteisiin (Chordata) kuuluva eläinlaji tai sen yksilö.

selkäranka (n)
ryggrad
  selkärankaisen eliön kehon luusta rakentunut ylävartalon tuki

selkärankainen (adj)
vertebrat
  sellainen, jolla on selkäranka

selkärankainen (n)
ryggradsdjur
  selkärankainen eläin

selkärankaiset (n)
ryggradsdjur
  yksi selkäjänteisten pääjakson alajaksoista

selkäydin (n)
ryggmärg
  selkärangan sisällä suojaisassa putkessa sijaitseva hermoston osa

sellainen (adj)
sådan
  sen kaltainen

sellakka (n)
schellack
  Kerria lacca -hyönteislajin naarasyksilöiden erittämä hartsi, jota voidaan käyttää monin tavoin varsinkin pintakäsittelyaineena eri materiaaleille ja jopa elintarvikkeille

selleri (n)
selleri
  ruokaselleri, , eurooppalainen monimuotoinen viljelyskasvi, josta meillä kasvatetaan juureksena käytettävää mukulaselleriä ja salaatteihin soveltuvaa lehtiselleriä

sello (n)
cello, violoncell
  toiseksi matalaäänisin perinteiseen sinfoniaorkesteriin kuuluva jousisoitin

selluloosa (n)
cellulosa
  pitkäketjuinen glukoosimolekyyleistä koostuva hiilihydraatti, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä

sellutehdas (n)
cellulosafabrik
  tuotantolaitos, jossa kuitupuusta valmistetusta puuhakkeesta valmistetaan keittämällä ja kemikaalien avulla sellua, josta voidaan edelleen jalostaa paperia tai kartonkia

selootti (n)
zelot
  Raamatussa mainitun, roomalaisia vastustaneen juutalaisen ryhmittymän jäsen

selventää (v)
förtydliga, klargöra
  tehdä selvemmäksi, ymmärrettävämmäksi

selvittää (v)
tillrättalägga
  laittaa järjestykseen, avata solmu tai takku

selvitys (n)
rapport, förklaring
  selonteko

selviytyä (v)
klara ut
  selvitä, päästä onnistuneesti jostakin eteenpäin

selvä (adj)
tydlig
  helposti erottuva, helposti havaittava, helposti tunnistettava
  ilmeinen, kiistaton

selvä (interjection)
klart
  ilmaisee suostumusta tai ymmärtämistä

selänne (n)
ås
  ympäristöään korkeampi alue, jossa korkeuskäyrät eivät muodosta suljettuja silmukoita vaan vain mutkan

sementti (n)
cement
  kalkkikivestä valmistettu rakennusmassa joka veteen sekoitettuna kovettuu ilmassa, käytetään laastina ja betonin valmistukseen

seminaari (n)
seminarium
  esitelmistä ja keskustelusta koostuva tilaisuus; esitelmien sarja
  yliopiston kurssi, jossa laaditaan ja esitellään tieteellinen tutkimusharjoitus
  pappien koulutuslaitos
  (historiallinen) opettajanvalmistuslaitos

semiotiikka (n)
semiotik, semiologi
  merkkioppi; filosofinen suuntaus, joka tutkii kaikenlaisten merkkien merkitystä, syntaksia eli yhdistelysääntöjä ja pragmatiikkaa eli tilannekohtaista merkitystä ja käyttöä

seniili (adj)
senil
  olemukseltaan vanha, vanhuudenhöperö, vanhuudenheikko

seniiliys (n)
senilitet
  kognitiivisten toimintojen heikentyminen iän myötä

sensuuri (n)
censur
  valtion ennakkotarkastus painotuotteille ja muulle medialle

sentrumi (n)
centrum
  keskus, keskipiste

sentti (n)
cent
  joidenkin rahayksikköjen sadasosa

senttimetri (n)
centimeter
  metrin sadasosa, tunnus cm

seos (n)
blandning
  kahden tai useamman aineen yhdistelmä, jonka seoskomponentit eivät ole kemiallisesti sitoutuneita toisiinsa

sepelhanhi (n)
prutgås
  höyhenpeitteeltään mustanruskean ja valkean kirjava pieni ja lyhytnokkainen hanhi, jonka kaulassa on valkea seppele

sepelkyyhky (n)
ringduva
  toinen Suomessa pesivistä kyyhkylajeista

sepikkä (n)
halvknäppare
  sepiköiden heimon () kovakuoriainen

sepitteellinen (adj)
fiktiv
  (tarinasta) keksitty; ei todella tapahtunut

sepivä (adj)
omslutande
  sellainen, joka kasvaa kasvin varren ympärillä suoraan ilman, että välissä on ruotia

seppele (n)
krans
  oksista, kukista tai vastaavista punottu koristeellinen vanne, joka voi olla esimerkiksi päässä pidettävä tai oveen ripustettava

seppä (n)
smed
  metallista esineitä takoen tai valaen valmistava käsityöläinen
knäppare
  seppien heimon () kovakuoriainen

septimi (n)
septim, septima
  länsimaisessa säveljärjestelmässä seitsemän sävelaskelen väli, intervalli. Pieni septimi on kymmenen, suuri septimi yksitoista puolisävelaskelta

serafi (n)
seraf
  Vanhassa testamentissa mainittuja kuusisiipisiä enkeleitä

serbia (n)
serbiska
  serbian kieli (kielitunnus: sr), indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli

serbokroaatti (n)
serbokroatiska
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. (Kielitunnus= sh)

seremonia (n)
ceremoni
  juhlallinen rituaali

serenadi (n)
serenad
  laulaen tai soittaen esitetty lemmentervehdys (usein illalla rakastetun ikkunan alla)

serendipisyys (n)
serendipitet
  sattumalta tapahtunut oivallus; onnenpotku, sattumalta uuteen keksintöön tai löydökseen johtava havainto

seriffi (n)
sheriff
  paikallinen, yleensä piirikunnan alueen vaalilla valittu poliisitointa hoitava viranomainen Yhdysvalloissa

serkku (n)
kusin
  isän tai äidin sisaren tai veljen lapsi

serotoniini (n)
serotonin
  eräs keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. mielialaan

serpentiini (n)
serpentin
  tiukaksi rullaksi kääritty paperinen nauha, joka ilmaan heitettäessä tavallisesti poksahtaen kiertyy näyttävästi auki

sesonki (n)
säsong
  omana sanana tai yhdyssanan alkuosana: vuosittain, kuukausittain tms. toistuva aikajakso, kausi kausivaihtelussa, jolloin matkailu, kaupankäynti tms. on vilkasta tai vilkkaimmillaan

sesonkiaika (n)
säsong
  tavallista kiireisempi aika vuodesta

sessiili (adj)
fastsittande, sessil
  alustaansa pysyvästi kiinnittynyt, paikoillaan kasvava

setaaniluku (n)
cetantal
  polttoaineen syttymisherkkyyttä ilmaiseva luku

seteli (n)
sedel
  yksittäinen paperinen tai joskus muovinen maksuväline tiettyä valuuttaa, seteliraha; myös alennus- tai muusta lipukkeesta

setelitukku (n)
sedelbunt
  suurehko nippu seteleitä

setri (n)
ceder
  mäntykasveihin kuuluvia havupuita ()

setä (n)
farbror, onkel
  isän veli (eräissä murteissa myös äidin)

seuraava (adj)
nästa, följande
  järjestyksessä välittömästi jälkeen tuleva

seuraeläin (n)
sällskapsdjur
  seuran vuoksi pidetty kotieläin, jolla ei ole taloudellista merkitystä

seurakunta (n)
församling
  paikallinen uskonnollinen yhteisö, jolla on yleensä yksi kokoontumispaikka

seuralainen (n)
följeslagare
  seurana tai seurassa olija; kumppani, mukana kulkija

seurata (v)
följa
  kulkea jäljessä tai mukana
  olla seuraaja tai seuraava
  noudattaa, toimia jnk mukaan

seuraus (n)
konsekvens, följd, resultat, följdverkan
  jostain aiheutuva tilanne, asiaintila tai tapahtuma, tulos

seurustella (n)
umgås
  oleskella ja keskustella, olla sosiaalisessa kanssakäymisessä, toisten ihmisten seurassa
gå ut med, träffa
  olla avioliittoon tai vastaavaan vakituiseen yhteiselämään tähtäävässä parisuhteessa

seurustelu (n)
umgänge
  ihmisten välinen kanssakäyminen ja siihen liittyvä ajatustenvaihto ja muut sosiaaliset toiminnot

seutu (n)
bygd, trakt
  laajahko, tarkemmin määrittelemätön, maantieteellinen alue

seutukunta (n)
ekonomisk region
  Suomessa aluehallinnollinen yksikkö, jota käytetään työ- ja elinkeinoministeriön aluepoliittisen tukialuejaon perusalueena; koostuu muutamasta samassa maakunnassa sijaitsevasta kunnasta

seutulippu (n)
regionbiljett
  lippu, joka oikeuttaa matkustamiseen julkisessa kulkuvälineessä useamman alueen sisällä

shakki (n)
schack
  lautapeli, jossa kaksi pelaajaa siirtävät vuorotellen omia nappuloitaan 8×8 ruudun kokoisella tavallisesti mustavalkoisella shakkilaudalla; shakkipeli
  shakkipelin tilanne, jossa jokin nappula uhkaa lyödä vastustajan kuninkaan

shakkikello (n)
schackklocka, schackur
  kello koostuu kahdesta rinnakkaisesta kellosta, joilla mitataan kummankin pelaajan omiin siirtoihinsa käyttämää kokonaisaikaa.

shakkilauta (n)
schackbräde
  shakkipelin pelialustana käytettävä neliömäinen 64:stä vuorotellen valkeasta ja mustasta ruudusta muodostuva pelilauta, jonka ruudut merkitään pystysuoria linjoja osoittavilla kirjaimilla ja vaakasuoria linjoja osoittavilla numeroilla

shakkimatti (n)
schackmatt
  matti; tilanne, jossa kuningas on uhattuna eikä uhkausta voi torjua. Pelaaja, joka saattaa vastustajansa shakkimattiin, voittaa.

shakkinappula (n)
schackpjäs
  shakki-pelin nappula, joko sotilas, torni, ratsu eli hevonen, lähetti, kuningas tai kuningatar

sherry (pn)
sherry
  väkeväviini, jota tuotetaan vain Jerezin kaupungin ympäristössä Espanjassa

siamilainen kaksonen (n)
siamesisk tvilling
  toinen samanmunaisista kaksosista, jotka eivät ole solunjakautumisessa kasvaneet irti toisistaan

siankuonolepakko (n)
trynfladdermus
  kimalaislepakko (), eräs pienlepakoihin kuuluva lepakkojen laji

siankärsämö (n)
röllika
  valkeakukkainen, maarönsyjä kasvattava, ryydintuoksuinen niittyjen kukka ().

sianliha (n)
fläsk
  sian liha

sianlihakastike (n)
fläsksås
  sianlihaa sisältävä ruskea kastike

sianpuolukka (n)
mjölon
  (yleisesti) mikä tahansa sianpuolukoiden sukuun () kuuluva kanervakasvien laji tai sellaisen yksilö

siansaksa (n)
rotvälska
  tuntematon tai oudolta kuulostava vieras kieli; mongerrus, josta on vaikea saada selvää, ala-arvoinen kielellinen tuotos

sibelius (n)
hundralapp, hundring
  100 markan seteli, satanen

sibylla (n)
sibylla
  muinaisessa Kreikassa ja Roomassa jumalallisen hurmoksen vallassa toimivia naisennustajia, jotka toimivat oraakkeleina

sidonnainen (adj)
bunden
  lakien, määräysten, tapojen, tottumusten, olosuhteiden yms. sitoma, rajoittama tai määräämä

sidonnaisuus (n)
bundenhet
  yksilön asioihin suhtautuminen kulttuurin, tapojen ja lakien luomissa puitteissa

sidos (n)
band
  kemiallinen sidos; kemiallisia yhdisteitä koossa pitävä voima

siellä (adv)
där
  etäällä olevassa, suhteellisen laajassa tai epätarkasti määritellyssä paikassa, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt. siinä

siellä täällä (adv)
här och där, här och var
  paikoin, paikka paikoin, paikoitellen; hajallaan

sieltä (adv)
därifrån
  etäällä olevasta, suhteellisen laajasta tai epätarkasti määritellystä paikasta, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt.

sielu (n)
själ
  tekijä, jota pidetään ihmisen, joskus myös muiden elollisten olentojen, tajunnan, psyyken ja elämän ylläpitäjänä, ja jonka usein uskotaan jatkavan olemassaoloaan kuoleman jälkeen
  henkilö

sielukkuus (n)
själfullhet
  se, että on sielukas

siemen (n)
frö, anlag
  suvullisesti lisääntyvän kasvin alkio

siemenkuori (n)
fröskal
  (kasvianatomia) siemenaiheen kalvoista kehittynyt siemenen alkiota ja siemenvalkuaista suojaava kuori

siemenpankki (n)
fröbank
  maaperässä dormanttina oleva varasto kasvin siemeniä

siemens (n)
siemens
  konduktanssin (sähköisen johtavuuden) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus S)

siemenvesi (n)
matarvatten
  vesipumpussa männän tiivistämiseksi tarvittava pieni vesimäärä

sienestäjä (n)
svampplockare
  sienten maanpäällisiä osia eli itiöemiä ruoaksi keräävä henkilö

sienet (n)
svampar
  eliökunta ; sienikunta

sieni (n)
svamp
  sienen ulkoilmaan, usein maanpinnalle, kasvattama itiöemä
  (sienitiede) jokin pääluokan Fungi itiöitä tuottava lehtivihreätön aitotumallinen eliö

sienipilvi (n)
svampmoln
  voimakkaan räjähdyksen, erityisesti ydinräjähdyksen, aiheuttama sienenmuotoinen pilvi

sienitiede (n)
mykologi
  biologian haara, joka tutkii sieniä

siepot (n)
flugsnappare
  yhteisnimitys eli taksoni heimoon (Muscicapidae) kuuluville linnuille

sierain (n)
näsborre
  nenän alta ulkopuolelta nenäonteloon johtava kanava

sietää (v)
fördra
  pystyä tulemaan toimeen jnk yl. kielteisen kanssa

sieventää (v)
hyfsa
  muuntaa jk yksinkertaisemmaksi laskemalla siitä laskettavissa olevat elementit

sievä (adj)
nätt
  kaunis ja ihana

sifaka (n)
sifaka
  Madagaskarilla eläviä sifakoiden suvun () indrejä

signeerata (v)
signera
  liittää teokseen signeeraus

sihteeri (n)
sekreterare
  toimistotyön ammattilainen, jonka työhön kuuluu erilaisten asioiden hoitaminen

sihteerilintu (n)
sekreterarfågel
  , Afrikan savanneilla elävä kotkan kokoinen pitkäkoipinen käärmeitä syövä petolintu

sihteeristö (n)
sekretariat
  sihteerit, sihteerikunta

siideri (n)
cider, äppelcider
  alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta

siika (n)
sik
  lohikaloihin kuuluva ryhmä Coregonus-suvun kaloja. Lajeja on useita, joista osa on vaelluskaloja. Parvikala, joka elää joissa, järvissä ja merissä. Suomessa tärkeä talouskala.

siikaislainen (n)
siikaisbo
  Pysyvästi Siikaisissa asuva henkilö.

siikapitoinen (adj)
sikhaltig
  kalavesi, jossa elää siikoja

siili (n)
igelkott
  piikikäs talviunta nukkuva hyönteissyöjä (). Suomessa esiintyy ainoastaan eurooppalainen siili ()

siilit (n)
igelkottdjur
  eräs istukkanisäkkäisiin kuuluva selkärankaisten heimo ()
igelkottar
  yksi edellisen alaheimoista: varsinaiset siilit ()

siimaeliö (n)
flagellat
  siimaeliöihin (-ryhmä) kuuluva yksisoluinen eliö, jolla on solussaan yksi tai useampia siimoja

siipi (n)
vinge, flygel
  lintujen ja hyönteisten lentämiseen käyttämä elin

siipikarja (n)
fjäderfä
  lihan, munan tai muun hyödykkeen tuotantoon käytettävät linnut

siipirakennus (n)
flygel, flygelbyggnad
  rakennuksen pääosasta ulkoneva osa

siippa (n)
läderlapp
  eräitä lepakkoja (-heimo)

siira (n)
gråsugga, tånglöss
  kuoriäyriäisiin kuuluvia eläimiä, joilla on litteä, kilpimäinen ja kahdeksaan jaokkeeseen jaettu ruumis ()

siirtolapuutarha (n)
koloniträdgård
  yksityishenkilöille vuokrattavista puutarhatonteista koostuva kylämäinen alue

siirtolohkare (n)
erratisk block, flyttblock
  (geologia) erityisen iso kivi, jonka jääkauden aikainen mannerjäätikkö on kuljettanut mukanaan usein kauaksi emokalliosta

siirtolupa (n)
förflyttningstillstånd
  tilapäistä rekisteröintiä vastaava lupa, jonka viranomainen hakemuksesta myöntää ajoneuvon siirtämiseksi määrättyä tarkoitusta varten paikasta toiseen

siirtopakko (n)
dragtvång
  tilanne, jossa pelaajan on pakko tehdä siirto, vaikka se huonontaa hänen asemaansa (ja siirtämättä jättäminen, jos niin voisi tehdä, ei huonontaisi)

siirtoväki (n)
evakuerade, förflyttade
  Sotatoimien, alueluovutusten tai alueen vuokraamisen vuoksi kotipaikkakunnaltaan muualle saman maan alueelle siirtymään joutunut väestö. Nimitystä käytetään erityisesti Suomessa toisen maailmansodan vuoksi muuttamaan joutuneista ihmisistä.

siirtymäaika (n)
övergångstid
  vaiheittaisen muutoksen ajanjakso, joka alkaa muutetun tai uuden säädöksen, ohjeen tai sopimuksen voimaantulosta ja päättyy määrätyn ajan kuluttua, jolloin uusi tai muutettu asia otetaan kokonaan käyttöön

siirtymäsäännös (n)
övergångsbestämmelse
  säädöksen säännös, jossa säädetään menettelyssä prosessissa, joka alkaa ennen säädöksen muuttumista ja päättyy säädöksen muuttumisen jälkeen

siirtää (v)
flytta, porta, röra överföra portera
  vaihtaa jnk paikkaa

siis (adv)
alltså, således, följaktligen
  näin ollen, tämän johdosta

siiseli (n)
sisel
  mikä tahansa siiselien sukuun () kuuluva oravien heimon laji tai sellaisen yksilö
  erityisesti lännensiiseli ()

siiselit (n)
sislar
  yksi oravien heimon jyrsijöiden suvuista ()

siisti (adj)
schysst
  kiva, makee

siitepöly (n)
pollen, frömjöl
  kukkakasvien heteissä muodostuva kasvien sukusoluista koostuva erittäin hienojakoinen pöly

siitin (n)
penis, manslem
  (elimistö) urospuolen sukupuolielin; penis

siitos (n)
avel
  siittämisen tai siittymisen tapahtuma

siitoseläin (n)
avelsdjur
  eläinyksilö, jonka jälkeläisiä käytetään eläinkannan lisäämiseen tai uudistamiseen

siitosori (n)
avelshingst
  hyväsukuinen hevonen, jota käytetään jalostukseen

siivetön (adj)
vinglös
  sellainen, jolla ei ole siipiä

siivetönruokki (n)
garfågel
  sukupuuttoon kuollut ruokkien heimon lintu ()

siivilä (n)
sil
  astia, jossa on verkkopohja tai pienen pieniä reikiä, joiden läpi osa astiaan laitettavasta aineesta siivilöityy muun osan jäädessä astiaan

siivilöidä (v)
filtrera, siva
  erottaa jotakin jostakin siivilällä tai kuvaannollisesti myös siivilää vastaavalla esineellä, kappaleella tms.

siivo (adj)
hyfsad
  moitteeton, kunnollinen, hyvätapainen, siveä

siivooja (n)
städare, lokalvårdare
  henkilö joka siivoaa

siivota (v)
städa
  tehdä siistiksi, poistaa lika tai roskat

siivous (n)
städning
  paikkojen puhdistaminen/siistiminen/järjestäminen, siivoamisen toteutus

siivouskomero (n)
städskrubb
  komero, jossa säilytetään pölynimuria ja muita siivousvälineitä

sijainti (n)
läge, belägenhet
  paikka, missä jokin on fyysisesti

sijaintipaikka (n)
belägenhet
  paikka, jossa jokin tai jotakin sijaitsee us. pitkäaikaisesti tai pysyvästi

sijaisuus (n)
vikariat
  se, että jollakulla on sijainen; se, että on sijainen

sijaita (v)
ligga, vara belägen
  olla sijoittuneensa, olla jossakin paikassa (yleensä enemmän tai vähemmän pysyvästi)

sijamuoto (n)
kasus
  sija, yksi nominien taivutuskategorioista (muita ovat luku ja suku); käytetään myös muiden sanaluokkien, kuten adverbien ja verbien, nominaalimuodoille

sijata (v)
bädda
  laittaa vuode nukkumakuntoon t. vuodevaatteet ojennukseen nukkumisen jäljiltä

sijoittaa (v)
placera
  panna, asettaa esine, tms. paikalleen

sijoituspolitiikka (n)
investeringsinriktning, placeringsinriktning
  sijoituskohteiden valinnassa noudatetut menettelytavat

sijoitusrahasto (n)
investeringsfond, placeringsfond
  rahastoyhtiön yleisölle tarjoama rahasto, joka sijoittaa siihen sijoitettuja varoja rahastonhoitajan valitsemiin sijoituskohteisiin; siihen sijoittaneet omistavat sen omistustensa suhteessa; eräs sijoitusmuoto

sijoitusrahastotoiminta (n)
fondverksamhet
  varojen hankinnan sijoitusrahastoon, niiden sijoittamisen ja näihin toimiin liittyvän hallinnoinnin muodostama kokonaisuus

sijoitustoiminta (n)
investeringsverksamhet, placering, placering av fondmedlen, placeringsverksamhet
  varojen sijoittaminen sijoituskohteisiin tietyn sijoituspolitiikan mukaisesti

sika (n)
svin, gris
  kotieläimenä kasvatettava sorkkaeläin, jota käytetään lihan tuotantoon ja jota pidetään yleensä sikalan karsinassa eli läävässä

sikainfluenssa (n)
svininfluensa
  influenssaviruksen aiheuttama hengitystiesairaus, jonka aiheuttaja on eräs lintuinfluenssaviruksen muunnos, A-tyypin influenssavirus, joka kuuluu ortomyksoviruksiin

sikari (n)
cigarr
  kokonaisista tupakanlehdistä kääritty tupakkatuote, jonka läpi sikaroitsijat imevät savua suuhunsa.

sikiö (n)
foster
  monisoluisten eläinten kehitysaste ennen syntymistä

sikotauti (n)
påssjuka, parotit
  epideeminen parotiitti, virustauti jolle on tyypillistä sylkirauhasten turpoaminen

siksi (adv)
därför
  sen vuoksi, sen takia

sikuri (n)
cikoria, vägvårda
  eräs Euraasiassa luonnonvaraisena kasvava asterikasvien laji () tai sen yksilö

silakka (n)
strömming
  Itämeressä elävä sillin alalaji , tärkeä talouskala

silava (n)
späck, fläsk
  sian nahanalainen rasvakudos, johon lihaa leikattaessa jää myös lihaa

silityslauta (n)
strykbräda
  vaatteiden silittämiseen tarkoitettu tyypillisesti siirrettävä yl. pehmustettu työtaso

silitysrauta (n)
strykjärn
  sähköllä tai aiemmin hellalla tai hiilten avulla kuumennettava väline, jonka metallinen pohja kuumennetaan ja jolla sitten tasoitetaan vaatteiden ryppyjä

silkki (n)
silke, siden
  silkkiäistoukan erittämä kuitu, silkkikuitu
siden, silke
  silkkikuidusta valmistettu kangas, silkkikangas

silkkinen (adj)
silkig
  silkistä valmistettu

silkkiuikku (n)
skäggdopping
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

silli (n)
sill
  pohjoisissa merissä elävä parvikala , joka on samaa kalalajia kuin Itämeressä elävä silakka; käytetään paljon maustekalana.

sillihapero (n)
sillkremla
  , haperoiden () sukuun kuuluva sienilaji tai sen yksilö

sillikuningas (n)
havsmusfisk
  mikä tahansa sillikuninkaiden heimoon () kuuluva sillikuningaskalojen laji tai sellaisen yksilö
havsmus
  edelliseen kuuluva laji () tai sen yksilö

sillikuninkaat (n)
havsmusfiskar
  yksi sillikuningaskalojen lahkon () heimoista ()

sillit (n)
sillfiskar
  yksi sillikalojen lahkon heimoista ()

silloin (adv)
då
  (ajan adverbi) varhemmin tapahtuneeseen liittyvänä tai aikaisemmin puheena olleena ajankohtana; sillä kertaa, sen ajan, sinä aikana

silloin tällöin (adv)
då och då, av och till
  aika ajoin, välillä, aina joskus

silloinen (adj)
dåvarande, då rådande, dåtida
  silloin olemassa ollut tai oleva

sillä (conjunction)
ty, för
  nimittäin, perustuen siihen, että ... (päälauseen väitteen perusteleva rinnastuskonjunktio)

sillä aikaa (adv)
medan
  sinä aikana, sen aikana, saman aikaisesti

silmiinpistävä (adj)
påfallande
  huomiota herättävä

silminnähtävä (adj)
ögonskenlig uppenbar tydlig
  nähtävissä oleva silmillä nähtävä

silmitön (adj)
hänsynslös, blind, oförsynt, ohöljd
  raivoisa, vimmattu

silmus (n)
ögla
  langasta tehty tai muu silmukka tai lenkki; reiän vahvike tai lujike

silmä (n)
öga
  ihmisen tai eläimen kuvan aistimiseen pystyvä elin, joka mahdollistaa näköaistin

silmäke (n)
hölja
  vetinen aukko suossa; järven jään sula kohta

silmälasikäärme (n)
glasögonorm
  Etelä-Aasian savanneilla elävä myrkyllinen käärme

silmälasinsanka (n)
båge, glasögonbåge
  silmälasien korvan päälle ulottuva tankomainen osa, joka pitää silmälasit päässä

silmälasit (n)
glasögon, brillor
  silmien liki- tai kaukonäköisyyden tai hajataiton korjaamiseksi silmien edessä pidettävät lasiset tai muoviset optiset linssit yhtenäisessä kehyksessä

silmäluomi (n)
ögonlock
  silmän päällä liikkuva suojaava ihopoimu

silmälääkäri (n)
ögonläkare
  lääkäri, joka tutkii silmiä ja niiden sairauksia

silmämitta (n)
ögonmått
  näköhavaintoon perustuva arvio

silmämuna (n)
ögonglob
  ihmisen silmän kolmesta kalvosta muodostuva pallomainen silmäkuopassa liikkuva rakennekokonaisuus

silmänruoka (n)
ögongodis
  silmälle miellyttävä asia

silmänräpäys (n)
ögonblick
  hyvin lyhyt aika

silmänvalkuainen (n)
ögonvita
  silmän valkoinen osa

silmäripsi (n)
ögonfrans, frans
  silmäluomen reunassa kasvava jäykkä ihokarva

silmätulehdus (n)
ögoninflammation
  yhteisnimitys useille tulehduksellisille sairauksille, joille on yhteistä se, että niiden sijainti on ainakin osittain silmässä

siloneula (n)
havsnål
  () eräs pitkulainen putkisuukala

siloviholainen (n)
trädgårdsrödmyra
  eräs viholaisten sukuun kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

silposuoninen (adj)
parallellnervig
  (lehdestä) jonka pääsuonet kulkevat rinnakkain laidan suuntaisesti lehden pituudelta

silputa (v)
hacka
  leikata pieniksi palasiksi

silta (n)
bro
  rakennelma, joka mahdollistaa kulun jonkin esteen, tavallisesti veden yli

silti (adv)
ändå
  siitä huolimatta

siluetti (n)
siluett
  ääriviivakuva, varjokuva, usein muotokuva

sima (n)
mjöd
  sitrushedelmästä, tavallisesti keitettyyn veteen laitetuista sitruunaviipaleista, ja sokerista hiivakäymisellä valmistettu juoma

simonia (n)
simoni
  kirkollisten virkojen myyminen

simpanssi (n)
schimpans
  Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji, ihmisen lähisukulainen ()

simppu (n)
simpa
  -heimon pohjakaloja

simuloida (v)
simulera
  mallintaa, jäljitellä

simvastatiini (n)
simvastatin
  statiineihin kuuluva lääkeaine, jota käytetään sekä LDL-kolesterolin suhteellisen osuuden pienentämiseen veressä että ateroskleroosin etenemisen hidastamiseen

sinappi (n)
senap
  (kasvitiede) sinappikasvi

sinappikasvi (n)
senap
  (kasvitiede) sinappi, joukko (Sinapis)-suvun ja eräitä (Brassica)-suvun keltakukkaisia ristikukkaiskasveja, joiden siemenistä tehdystä jauheesta valmisteaan mausteena käytettyä tahnamaista sinappia

sinekyyri (n)
sinekur
  helppo työ, laiskanvirka

single (n)
singel
  albumia lyhyempi äänite, joka koostuu enintään muutamasta kappaleesta

sini (n)
sinus
  sini-funktio, eräs trigonometrisista funktioista

siniaalto (n)
sinusvåg
  sinimuotoisesti vaihtelevan aaltoliikkeen aalto

sinihomejuusto (n)
blåmögelost
  homejuusto, joka on valmistettu sinihomeen avulla

sinikka (n)
sialia
  mikä tahansa sinikkojen sukuun () kuuluva rastaiden laji tai sellaisen yksilö

sinikäki (n)
blå gulnäbb
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininen (adj)
blå
  väriltään sininen

sininen (n)
blå
  eräs väri

sinirinta (n)
blåhake
  eräs satakielten sukuun kuuluva pienikokoinen varpuslintulaji () tai tämän yksilö

sinisavikka (n)
blåmålla
  Suomenkin luonnossa esiintyvä savikkojen sukuun kuuluva kasvi , jolla on sinertävät lehdet ja kellertävät kukinnot

sinisilmäinen (adj)
godtrogen
  hyväuskoinen, naiivi

sinisorsa (n)
gräsand
  eli heinäsorsa, sorsalintu ()

sinisuohaukka (n)
blå kärrhök
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinitiainen (n)
blåmes
  , eräs tiaisiin () kuuluva lintu

sinivalas (n)
blåval
  hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji (), suurin eläinlaji, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa

siniverinen (n)
blåblodig
  aatelinen tai kuninkaallinen, arvokkaan suvun jäsen

sinivuokko (n)
blåsippa
  lehtosinivuokko (), yksi sinivuokkojen sukuun kuuluvista lajeista tai sen yksilö

siniyökönlehti (n)
tätört
  yökönlehtien sukuun kuuluva kasvi

sinkitä (v)
galvanisera
  päällystää metalli sinkillä korroosion estämiseksi käyttäen sähkö- tai kuumasinkitsemistä

sinkki (n)
zink
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zn

sinkkivälke (n)
zinkblände
  metalli- tai timanttikiiltoinen sinkkimalmimineraali

sinne (adv)
dit
  ilmaisemassa liikkeen päämäärää

sinun (pronoun)
din, dina, ditt
  genetiivimuoto sanasta sinä, genetiiviä vaativan yksipersoonaisen verbin epätäydellinen subjekti

sinä (pronoun)
du
  sana, jolla puhuja viittaa keskustelukumppaniinsa

sinänsä (adv)
i för sig
  itsessään, ilman ulkoisia tekijöitä

siperianlepinkäinen (n)
brun törnskata
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sipoolainen (n)
sibbobo
  pysyvästi Sipoossa asuva henkilö

sipuli (n)
lök
  -suvun syötäviä kasveja, joiden osia käytetään maustamiseen ja vihanneksina, erityisesti keltasipuli ()
  ruohokasvin turvonnut lehtityvi, johon sipulikasvit varastoivat ravintoa talvehtimiseen

sipulikupoli (n)
lökkupol
  ortodoksisen kirkon sipulia muistuttava kupoli

siristää (v)
kisa
  ~ silmiään katsoa silmät puolittain ummessa

sirittäjä (n)
grönsångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sirkka (n)
syrsa
  mikä tahansa sirkkojen heimoon () kuuluva suorasiipisten hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

sirkkalehti (n)
hjärtblad
  siemenkasvin taimen, sirkkataimen ensimmäiseksi ilmestyvä lehti

sirkus (n)
cirkus
  paikasta toiseen liikkuva esitys, johon yleensä kuuluu akrobaatteeja, jonglööreitä, eläimiä, klovneja ja muita taiteilijoita

sirolauha (n)
vittåtel
  kääpiölauhojen sukuun kuuluva kasvi

sirppi (n)
skära
  käyräteräinen lyhytvartinen leikkuutyökalu, jolla leikataan viljaa

sirppisoluanemia (n)
sicklecellanemi
  eräs perintötekijöiden aiheuttama verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä

sirppisolutauti (n)
sicklecellsjuka
  mikä tahansa verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä; sairauksista useimmat ovat perintötekijöiden aiheuttamia; niistä yleisin ja tunnetuin on sirppisoluanemia

sisar (n)
syster
  naispuolinen sisarus

sisarentytär (n)
systerdotter
  sisaren tytär

sisarukset (n)
syskon
  saman perheen lapset ovat keskenään sisaruksia sukupuolesta riippumatta

sisarus (n)
syskon
  toisen saman perheen lapsen sisko tai veli. Nykykielessä sisarussuhteista puhuttaessa käytetään yleensä sanan monikkomuotoa sisarukset. Yksikkömuotoa käytetään vain yhdyssanojen osana tai joissakin kielellisissä rakenteissa.

siselöidä (v)
ciselera
  poistaa taltalla tai meistillä purseet valukappaleesta, viimeistellä pakottamistyötä

siselöinti (n)
ciselering
  purseen poisto, pakottamistyön viimeistely

sisilialainen (adj)
siciliansk
  Sisiliasta peräisin oleva tai Sisiliaan liittyvä

sisilialainen (n)
sicilianska, sicilian
  pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö

sisilisko (n)
skogsödla
  toinen Suomessa esiintyvistä liskolajeista ()

siskonmakkara (n)
siskonkorv, syskonkorv
  vaalea, tavallisesti vain miedosti maustettu raakamakkara, jota käytetään etenkin keittoihin, mutta voidaan kypsentää myös grillissä

sisterssiläinen (adj)
cisterciensk
  sisterssiläiseen veljeskuntaan kuuluva

sisterssiläinen (n)
cistercienser
  1000-luvulla Cîteaux'n luostarissa benediktiiniläisyydestä kehittyneen luostarijärjestön jäsen

sisustaa (v)
inreda
  suunnitella tai toteuttaa tilan kalustus, koristelu yms.

sisustussuunnittelija (n)
inredningsdesigner, interiördesigner
  henkilö, joka työkseen laatii sisustussuunnitelmia

sisäinen (adj)
inre, intern, invärtes
  jota ympäröi jokin toinen joka puolelta, jonkin sisällä tai sisässä oleva

sisäistää (v)
internalisera
  ottaa osaksi tietämystään tai toimintatapojaan

sisäkatto (n)
innertak
  huonetilan yläpinta ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta

sisäkorva (n)
inneröra
  ohimoluun sisällä oleva nesteen täyttämä korvan osa

sisällissota (n)
inbördeskrig
  saman valtion kansalaisten keskenään valtion sisällä käymä sota

sisällä (adv)
inne
  jossakin asiassa, esineessä tai tilassa niin, että se ympäröi väljästi

sisältävä (adj)
innehållande
  sellainen, joka sisältää

sisältää (v)
innehålla
  pitää sisällään (svetisismi)

sisältö (n)
innehåll
  mitä jokin sisältää, sisällys

sisämeri (n)
innanhav, sjö
  meri, josta on salmien kautta yhteys valtamereen

sisäoppilaitos (n)
internatskola, internat
  koulu, jossa opiskelijat asuvat opintojensa ohella

sisäpuolella (adv)
in
  sisällä; sisäpuolen suunnassa

sisäpuolella (postposition)
innanför
  jonkin sisällä, sisäpuolen suunnassa

sisään (adv)
in
  johonkin asiaan niin, että asia on joka puolella tiiviisti ympärillä

sisäänkäynti (n)
entré, ingång
  sisään johtava ovi, käytävä, kulkutie

siten (adv)
så, på så sätt
  (proadverbi) sillä tavalla, niin

sitkeytyä (v)
segna
  tulla sitkeä(mm)äksi

sitkistyä (v)
segna
  tulla sitkeä(mm)äksi

sitoa (v)
knyta
  laittaa kiinni narulla tai köydellä

sitominen (n)
bindande, bindning, fästande
  sidoksen tekeminen

sitoutua (v)
binda sig, förbinda sig, förplikta sig, utfästa sig
  lupautua johonkin

sitra (n)
cittra
  kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä plektralla t. sormin kaikukopan ylitse pingotettuja kieliä

sitrulliini (n)
citrullin
  aminohappo (C₆H13N₃O₃), joka on tärkeä välituote ureakierrossa, jonka avulla eläimet poistavat ammoniakkia elimistöstään

sitrusheinä (n)
citrongräs
  mikä tahansa sitrusheinien suvun () kasvi

sitruuna (n)
citronträd, citron
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, sitruunapuu
citron
  sen tuottama sitrushedelmä

sitruunahappo (n)
citronsyra
  orgaaninen happo, jota esiintyy sitrushedelmissä ja jota käytetään happamuuden säätöaineena elintarvikkeissa

sitruunahemppo (n)
citronsiska
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu () tai sen yksilö

sitruunamehu (n)
citronsaft
  sitruunasta puristettu mehu

sitruunamelissa (n)
citronmeliss
  sitruunalta tuoksuva yrtti (), jota käytetään etenkin jälkiruokien mausteena ja koristeena

sitruunaperhonen (n)
citronfjäril
  kaaliperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen

sitruunasooda (n)
citronsoda
  Perinteinen limonadityyppi, jossa nykyisin sitruunan makuiseen veteen lisätään hiilihappoa. Alkuperäinen innovaatio oli emäksisen ruokasoodan lisääminen happamaan sitruunamehuun, jolla saatiin aikaan uudenlainen makuelämys.

sitten (adv)
sedan, sen
  sen tai tämän jälkeen tapahtuvasta

sitten (postposition)
för sedan
  menneessä ajassa tapahtunutta ilmaiseva

sitten (preposition)
sedan
  jonkin jälkeen tai jälkeisenä aikana korostaen kulunutta aikaa

sittiäinen (n)
tordyvel
  sittiäisten heimon () kovakuoriainen

siula (n)
notarm
  nuotan reiden uloin havas

siunauskappeli (n)
begravningskapell
  (arkkitehtuuri) hautausmaan yhteydessä oleva rakennus, jossa siunataan vainajia

siuntiolainen (n)
sjundeåbo
  Pysyvästi Siuntiossa asuva henkilö.

sivari (n)
civare
  siviilipalvelusvelvollinen, siviilipalvelusmies

siveetön (adj)
osedlig
  säädytön, rietas

sivellin (n)
pensel
  maalin tai lakan levittämiseen tarkoitettu työkalu, jossa on karvoista tehdyt harjakset

sivettikissa (n)
sibetkatt
  (eläintiede) afrikan sivettikissa, savanneilla ja sademetisissä viihtyvä harmahtava ja mustatäpläinen suunnilleen ketun kokoinen petoeläin ()

siveys (n)
kyskhet
  sukupuolimoraalin noudattaminen ajatuksissa ja teoissa

siviilipalvelus (n)
civiltjänst
  yksi kolmesta tavasta suorittaa maanpuolustusvelvollisuus; Suomessa 12 kuukauden pituinen, koostuu kuukauden pituisesta yhteisesta koulutusjaksosta ja 11 kuukauden pituisesta työjaksosta palveluspaikassa

siviilisääty (n)
civilstånd
  henkilön perheoikeudellinen asema, joka määrää hänen oikeutensa ja velvollisuutensa läheisiään ja jälkeläisiään kohtaan

sivistys (n)
civilisation, bildning
  henkinen kehittyneisyys, kulttuuri, valistus, sivilisaatio

sivistää (v)
civilisera
  opettaa, kasvattaa kouluttaa, tehdä laajasti tietoiseksi eri asioista

sivu (n)
sida, blad
  kirjan tai lehden aukeaman numeroitu toinen puoli, paperin yksi puoli; myös verkkosivu

sivuansio (n)
biinkomst
  muu kuin päätoimesta saatu palkka

sivukivi (n)
sidosten, varp
  kiveä, joka erotetaan louhoksessa varsinaisesta jatkokäyttöön soveltuvasta malmista

sivurakennus (n)
flygelbyggnad, sidobyggnad
  (arkkitehtuuri) päärakennuksesta erillinen samalla tontilla sijaitseva tai rakennuskokonaisuuteen kuuluva rakennus

sivuvaikutus (n)
biverkning, biverkan
  odottamaton tai negatiivinen vaikutus, joka on muu kuin toivottu

sivuvelvoite (n)
biförpliktelse
  sopimuksen seurauksena syntyvä velvollisuus, jolla edistetään päävelvoitteena olevaa suoritusta tai sopimuksen tarkoitusta; sivuvelvoite on esimerkiksi huolenpitovelvollisuus toisen osapuolen omaisuudesta irtaimen omaisuuden kaupassa

siván (n)
siván
  sivánkuu, siván-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi ijjár- ja tammúz-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin touko-kesäkuussa

skalpeerata (v)
skalpera
  poistaa päänahka

skalpeeraus (n)
skalpering
  eräiden alkuperäiskansojen eurooppalaisilta omaksuma tapa ryöstää päänahka hävinneiltä vihollisiltaan

skandaali (n)
skandal
  asianosaisten maineelle haitallinen tapahtuma

skandinaavinen kieli (n)
nordgermansk språk, nordisk språk
  skandinaaviset kielet ovat germaanisia kieliä, joita puhutaan Skandinaviassa ja Islannissa

skandium (n)
skandium
  eräs alkuaine

skannata (v)
skanna
  käyttää skanneria

skanneri (n)
skanner
  laite, joka digitalisoi kuvia ja tekstiä; kuvanlukija

skatooma (n)
skatom
  käsin tunnustelemalla havaittava ulostepaakku suolessa

skenaario (n)
scenario
  hahmotelma tulevan kehityskulun ennakoimiseksi

skeptinen (adj)
skeptisk
  epäilevä, epäilyyn taipuva

skeptismi (n)
skepticism
  oppi, jonka mukaan ihminen ei voi saavuttaa mistään asiasta varmaa tietoa

sketsi (n)
sketch
  lyhyt komediallinen esitys

skisma (n)
schism#Ruotsi
  jonkin organisaation – varsinkin kirkkokunnan – (tyypillisesti opillisesta tai hallinnollisesta erimielisyydestä syntyvä) hajaannus tai jakaantuminen

skissi (n)
skiss
  (usein käsin piirretty) luonnos

skitsofrenia (n)
schizofreni
  maailman terveysjärjestön ICD-10-luokituksessa F20; henkilön todellisuudentajuun ja toimintakykyyn merkittävästi vaikuttava mielisairaus, jolle ovat ominaisia muiden muassa harhaluulot, harha-aistimukset, tunneilmaisujen latistuminen, vetäytyminen ihmissuhteista ja taantuminen aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta

skonssi (n)
scones, tebröd
  teeleipä

skoonelainen (adj)
skånsk
  Skooneen liittyvä

skoonelainen (n)
skåning
  Skoonesta kotoisin oleva tai siellä asuva henkilö

skootteri (n)
skoter
  pienipyöräinen ja -tehoinen moottoripyörä, jossa on itsekantava tai putkesta tehty runko ja tuolimainen istuin

skorpioni (n)
skorpion
  hämähäkkieläinten lahkon Scorpionida eläimiä, joilla on tavallisesti suuret sakset ja myrkkypiikki. Jotkut lajeista ovat hyvin myrkyllisiä.

slagi (n)
slagg
  kuona, masuunikuona

slakitiili (n)
slaggtegel
  (ammattikieli, paikallinen nimitys) kuonatiili, rakennusmateriaalina käytettävä masuunikuonasta valmistettu tiili

slangi (n)
slang
  sanastoltaan ja puheenparreltaan yleiskielestä poikkeava, eri ikä-, ammatti-, harrastus- yms. ryhmien käyttämä kielimuoto

slangisana (n)
slangord
  jonkin erityisryhmän käyttämään slangiin kuuluva, monesti yleiskielen vastainen, ilmaus

slovakialainen (adj)
slovakisk
  Slovakiasta peräisin oleva tai Slovakiaan liittyvä

slowfox (n)
slowfox
  hidas fokstrotti

smetana (n)
smetana#Ruotsi
  vuolukerma, hapankerma, kermaviiliä rasvaisempi ("kuorittu") lievästi hapatettu kerma

smurffi (n)
smurf
  mikä tahansa belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämistä kuvitteellisista sinisistä olennoista smurffeista

smurffit (n)
smurfarna
  belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämä kuvitteellisten sinisten olentojen laji

snobi (n)
snobb
  hienostelija, keikari

sodankäynti (n)
krigföring
  kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä ja väkivaltaista vaikuttamista

sodomiitti (n)
sodomit
  paheksuttu tai rikolliseksi julistettu paheellinen sodomian (anaaliyhdynnän) harjoittaja; (laajemmin) homoseksuaali mies

sofistikoitunut (adj)
sofistikerad världsvan
  pitkälle kehittynyt; hienostunut, kultivoitunut, hieno, valikoiva; sivistynyt, maailmaa nähnyt

softball (n)
softboll
  baseballia muistuttava joukkuepeli, jossa käytetään baseballia suurempaa palloa ja syöttäminen tehdään alakautta

sohva (n)
soffa
  pehmustettu monen istujan istuin

sohvaperuna (n)
soffliggare, soffpotatis
  aikaansa enimmäkseen sohvalla löhöillen viettävä henkilö

soida (v)
ringa, låta
  tuottaa ääntä värähtelemällä, kilistä
ringa
  (korvasta) aistia olematonta ääntä voimakkaan melun jälkeen

soihtu (n)
bloss, fackla
  kädessä kannettava varrellinen palavaa ainetta sisältävä valaisuväline

soija (n)
soja
  soijapapu, yksivuotinen hernekasvi, yksi maailman viljellyimmistä viljelykasveista (, syn. )

soijakastike (n)
sojasås
  itäaasialaisessa keittiössä yleinen soijapavuista, ruokasuolasta ja vehnäjauhosta valmistettu kastike

soijamaito (n)
sojamjölk
  soijapavuista saatava neste, jota voidaan käyttää maidon korvikkeena

soijapapu (n)
sojaböna
  eräs ravintokasvi ()

soikkokaksikko (n)
tveblad
  kaksikoiden sukuun kuuluva kasvi

soikkokämmekkä (n)
johannesnycklar
  pallerokämmeköiden sukuun kuuluva kasvi

soikkoratamo (n)
kämpegroblad
  ratamoiden sukuun kuuluva kasvi

soilikki (n)
kornettblomma
  mikä tahansa soilikkien sukuun () kuuluva gesneriakasvien laji tai sellaisen yksilö

sointi (n)
klang
  (akustiikka) sinimuotoisen värähtelyn l. ääneksen ja sen yläsävelsarjan muodostama ääni

sointu (n)
ackord
  sävelten samanaikaisen soinnin yhteisvaikutuksena syntyvä äänivaikutelma, yhteissointi

sointukulku (n)
ackordföljd
  sävellajissa mahdollisten sointujen etenemisjärjestys tietyssä musiikkikappaleessa

soitin (n)
spelare
  laite, ohjelma tai sovellus, joka toistaa tallennettua ääntä tai kuvaa

soittaa (v)
spela
  tuottaa musiikkia soittimella
ringa
  tuottaa ääntä laitteella
ringa, telefonera
  ottaa yhteyttä puhelimella

soittaa suuta (v)
käbbla
  puhua riitaa haastaen, provosoivasti

soittorasia (n)
speldosa
  lelu tai koriste-esine, joka rasian kannen avattaessa soittaa pienen sävelmän

sokaista (v)
blända, förblinda
  tehdä hetkellisesti sokeaksi, häikäistä
  tehdä arvostelukyvyttömäksi

sokea (adj)
blind, synskadad
  sellainen, joka ei kykene näkemään tai jonka näkökyky on merkittävästi heikentynyt

sokeri (n)
socker
  sakkaridirenkaista ja niihin liittyneistä ryhmistä muodostunut makea kasvisperäinen hiilihydraatti
  elintarvikkeena ruokosokeri eli sakkaroosi; rypälesokerin (glukoosi) ja hedelmäsokerin (fruktoosi) yhdiste, jota valmistetaan sokeriruo’osta ja sokerijuurikkaasta

sokerijuurikas (n)
sockerbeta
  juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin tuottamiseksi lauhkealla vyöhykkeellä

sokerikko (n)
sockerskål
  sokerin säilytysastia

sokerikulööri (n)
sockerkulör
  sokerista valmistettava ruskea elintarvikeväri (E-koodi: E150)

sokeripalmut (n)
sockerpalmer
  yksi palmukasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

sokeriruoko (n)
sockerrör
  jalosokeriruoko, heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi (), jota kasvatetaan pääasiassa sokerin tuottamiseksi tropiikissa ja lähialueilla

sokerisiirappi (n)
sockersirap
  sivutuotteena saatava makeutusaine, jota syntyy puhdistettaessa juurikassokeria ja ruokosokeria valkosokeriksi

sokeriton (adj)
sockerfri
  sellainen, jossa ei ole sokeria (elintarvikkeesta)

sokeus (n)
blindhet
  näköaistin toimintakyvyttömyys

sokkojuoksiainen (n)
dvärgfoting
  sokkojuoksiaisten luokan () sokeita tuhatjalkaisia, joilla on yksi raajapari jaoketta kohden, kuten juoksujalkaisilla, mutta joilla ei ole myrkkyleukoja

sokkopaarma (n)
blindbroms
  (eläintiede) yleinen paarmalaji, [Chrysops relictus)

solakka (adj)
slank, smärt
  pitkä, hoikka ja suora

solenoidi (n)
solenoid
  kierukan muotoinen johdin, joka toimii magneettina, kun sähkövirta kulkee sen läpi
  edelliseen perustuva mekaaninen kytkin, jossa sähkövirta ohjaa kääminä toimivan kierukan sisällä liikkuvaa metallista ydintä eli ankkuria

solidaarisuus (n)
solidaritet
  se, että on solidaarinen

solisluu (n)
nyckelben
  rintalastan ja lapaluun välissä sijaitseva poikittainen luu (lat. clavicula)

solisti (n)
solist
  soolon esittävä muusikko

solmia avioliitto (v)
ingå äktenskap
  virallistaa keskinäinen parisuhde aviolliseksi

solmio (n)
slips, kravatt
  kaulan ympärille kauluspaidan alas taitetun kauluksen alle solmittava nauhamainen asuste

solmu (n)
knut, knop, stek
  narun tai köyden kiinnitys solmimalla se
knop, knut
  nopeusyksikkö merenkulussa, meripeninkulma tunnissa, ja ilmailussa, 1,852 km/h

solu (n)
cell
  eliön rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö, joka sisältää kokonaisuudessaan sen perimän; eliöiden pienin elollinen rakenneyksikkö

soluasunto (n)
kompislägenhet
  asunto, jossa asukkaalla on käytössään yksi oma huone ja sen lisäksi kaikille asukkaille yhteiset keittiö- ja peseytymistilat; tyypillisiä opiskelija-asuntoloissa

soluhengitys (n)
cellandning
  soluissa ilmakehän hapen avulla tapahtuva ravintoaineiden aerobinen hapettuminen, jossa vapautuu energiaa ja muodostuu hiilidioksidia

solukalvo (n)
cellmembran
  solua ympäröivä kahdesta lipidikerroksesta koostuva, puoliläpäisevä kalvo

soluseinä (n)
cellvägg
  kasvisolujen ja lähes kaikkien bakteerien solukalvon ulkopuolinen solun rakennetta suojaava ja tukeva, solulle muodon antava kerros

soma (adj)
söt
  miellyttävän näköinen, suloinen, kaunis, söpö, sievä

somaattinen (adj)
somatisk
  ruumiillinen, kehollinen

somali (n)
somaliska
  pääosin Somaliassa puhuttava afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: so)
somalier
  etnisesti somalialainen, somalikansaan kuuluva henkilö

somersara (n)
klapperstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

somistaa (v)
dekorera
  tehdä liikkeen tai muun sisustus tai ulkoasu edustavan näköiseksi, koristaa
försköna
  tehdä somemmaksi, sievistää

sonni (n)
tjur
  koiraspuolinen nauta

sonnivasikka (n)
tjurkalv
  urospuolinen nautaeläimen poikanen

sonta (n)
spillning
  kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste
dynga
  kuivikkeisiin sekoitettu hitaasti palanut kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste
smuts
  lika, saasta, törky
skitsnack
  perätön väittämä, paskapuhe

sontiainen (n)
fälttordyvel
  , sittiäisten heimoon kuuluva karjan lantaa syövä kovakuorianen

soolo (n)
solo
  solistin esittämä osa, joka usein tarkoittaa yksinlaulua joko säestyksen kanssa tai ilman

soolokantaatti (n)
solokantat
  soitinsäestyksellinen maallinen tai hengellinen laulusävellys, jonka lauluosuuden esittää yksi solisti

soopeli (n)
sobel
  näätäeläin (), jota esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin

sopeutua (v)
anpassa
  muuttua sopimaan, mukautua uusiin olosuhteisiin

sopimattomasti (adv)
olämpligt
  epäsopivalla tai sopimattomalla tavalla

sopimus (n)
överenskommelse, avtal, kontrakt
  suullinen tai kirjallinen osapuolten välinen yhteisymmärrys, jossa molemmat osapuolet sitoutuvat noudattamaan sopimuksessa määriteltyjä ehtoja

sopimuskausi (n)
avtalsperiod
  määräaikaisen sopimuksen voimassaoloaika

sopimusoikeus (n)
avtalsrätt
  sopimusten tekemistä, muuttamista ja kumoamista koskeva oikeustieteen haara

sopiva (adj)
lämplig, ägnad
  johonkin tarkoitukseen hyvä, käypä
anständig
  moraalisesti tai sosiaalisesti hyväksyttävä

sopuli (n)
lämmel
  pienikokoinen jyrsijä, erityisesti tunturisopuli ()

sopusointu (n)
harmoni, samklang
  harmonia

sopusointuinen (adj)
harmonisk
  harmoninen, sopusuhtainen, eheä

sopusointuisuus (n)
harmoni
  se, että on sopusointuinen, harmonisuus, harmonia

sopusuhtaisuus (n)
harmoni, proportionerlighet
  se, että on sopusuhtainen

sora (n)
grus
  kivinen maalaji, jonka raekoko on luokkaa 2...20 mm

soratie (n)
grusväg
  päällystämätön tie, jonka pinta on soraa eli karkeaa irtonaista materiaalia

sorbi (n)
sorbiska
  itäisessä Saksassa Lausitzissa puhuttava länsislaavilaisiin kieliin kuuluva kieli (kielitunnus: wen)

sordiino (n)
sordin
  soittimessa käytettävä lisälaite, joka vaimentaa ääntä ja usein myös muuttaa sen sävyä

sorkka (n)
klöv
  parivarpaisen kavioeläimen jalan alaosa
pen
  naulahahlo

sorkkaeläimet (n)
klövjuren
  (eläintiede) kookkaiden maalla elävien kasvinsyöjänisäkkäiden lahko (Artiodactyla)

sorkkarauta (n)
kofot
  teräksinen tai rautainen tanko, jota käytetään vipuna ja jonka mutkalle taivutetussa päässä on hahlo naulojen irrotukseen
  murtovarkaan perinteinen murtoväline

sormenjälki (n)
fingeravtryck
  ihmisen sormenpään yksilöllinen ja koko iän samanlaisena pysyvä ihon urien kuvio; sormen ihon kuviosta jäänyt jälki jollakin pinnalla

sormenpää (n)
fingerända
  sormen kärkiosa

sormi (n)
finger
  käden nivelikäs uloke; ihmisen kädessä näitä ovat peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi

sormieläin (n)
fingerdjur
  sormieläinten () heimon Madagaskarilla elävä pitkäsorminen puoliapina ()

sormikoukku (n)
fingerkrok
  leikki tai peli jossa kaksi henkilöä vetää koukkuun taivutettuja sormia erilleen. Häviäjä on se jonka ote lipeää.

sormio (n)
klaviatur, manual
  käsin soitettava soittimen koskettimisto; musiikki-instrumentin osa

sormiväri (n)
fingerfärg
  lasten leikkeihin tarkoitettu paksu maali jolla on tarkoitus maalata sormin

sormus (n)
ring
  sormen ympäri tuleva rengas, sormessa pidettävä koru

sormustin (n)
fingerborg
  sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus

sorsa (n)
and
  sorsien heimon () lintu, joko varsinainen sorsa, eli puolisukeltajasorsa tai sukeltajasorsa

sorsanputki (n)
märke
  (erityisesti) sorsanputkien sukuun kuuluva

sorsapaisti (n)
stekt and
  kynitystä tai nyljetystä ja suolistetusta sorsalinnusta kokonaisena kypsennetty liharuoka

sorsastus (n)
andjakt
  vesilintujen metsästys

sorsimo (n)
mannagräs
  mikä tahansa sorsimoiden sukuun () kuuluva kasvilaji tai sellaisen yksilö

sortaja (n)
förtryckare
  henkilö, joka sortaa jotakuta

sorto (n)
förtryck
  vallan käyttö julmalla, kovakouraisella ja epäoikeudenmukaisella tavalla

sortsit (n)
kortbyxor
  vaate, jota sekä miehet että naiset käyttävät lantion alueen ja reisien yläosan peittämiseen; lyhyet, korkeintaan reiden puoliväliin ulottuvat housut

sorva (n)
sarv
  edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

sorvaaja (n)
drejare
  henkilö, joka sorvaa (työkseen)

sorvata (v)
svarva
  käsitellä esimerkiksi puu- tai metallikappaletta sorvilla

sorvi (n)
svarv
  pyörivän kappaleen työstöön käytettävä lastuavan työstön työkone, jossa paikallaan oleva terä irrottaa työstökohteesta materiaalia

sose (n)
mos, puré
  soseutettu elintarvike; hedelmistä, marjoista tms. pehmeistä tai pehmennetyistä ruoka-aineista survomalla, pusertamalla tai jauhamalla valmistettu yleensä tasa-aineinen massa

sosiaalidemokraattinen (adj)
socialdemokratisk
  sosiaalidemokratian arvojen tai politiikan mukainen

sosiaalinen (adj)
social
  sellainen, joka viihtyy ihmisten keskuudessa

sosiaalinen oikeudenmukaisuus (n)
social rättvisa
  yhdysvaltalaisessa keskustelussa lähinnä tulonjakopolitiikka ja tuloerojen tasoittaminen hyvinvointivaltion ja tulonsiirtojen avulla, tätä ajaviin liikkeisiin liittyy yleisesti myös antirasismi, feminismi ja nykyisin myös ympäristöliike

sosiaaliturva (n)
social trygghet, socialskydd
  julkisesti tuotettu kokonaisuus kansalaisten terveyden ja toimeentulon turvaamiseksi

sosiaaliviranomainen (n)
socialmyndighet
  ihmisten sosiaaliturvasta huolehtiva virasto tai virkamies

sosialismi (n)
socialism
  vastauksena teollistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin kehittynyt ryhmä erilaisia ideologioita, joissa omaisuus ja tulonjako halutaan pitää yhteiskunnallisen sääntelyn alaisena yksilöiden tai markkinavoimien sijaan

sosialisoida (v)
umgås
  harjoittaa sosiaalista seuranpitoa, seurustella sosiaalisesti

sosiolingvistiikka (n)
sociolingvistik
  kieltä ja sen käyttöä suhteessa sosiaaliseen ympäristöön tutkiva tieteenhaara

sosiologi (n)
sociolog
  sosiologian tutkija

sosiologia (n)
sociologi
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva sosiaalisia järjestelmiä sekä yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien välisiä sosiaalisia suhteita tutkiva käyttäytymistiede

sota (n)
krig
  väkivaltainen yhteenotto kahden tai useamman järjestäytyneen osapuolen, useimmiten valtioiden, aseistettujen joukkojen välillä sotatilan vallitessa

sota-alus (n)
stridsfartyg​
  sotatoimiin tarkoitettu alus

sotahistoria (n)
krigshistoria, militärhistoria
  historiantutkimus, jossa kiinnitetään ensisijainen huomio sotiin

sotakirves (n)
stridsyxa
  kirves, joka oli suunniteltu erityisesti taisteluvälineenä käytettäväksi

sotamies (n)
soldat
  miehistöön lukeutuvan sotilaan sotilasarvo maavoimissa

sotasankari (n)
krigshjälte
  sodassa kunnostautunut henkilö

sotasiirtolainen (n)
krigsevakuerad, krigsförflyttad
  suomalainen lapsi tai aikuinen, joka joutui muuttamaan kotipaikkakunnaltaan muualle Suomeen toisen maailmansodan seurausten vuoksi

sotataito (n)
krigskonst
  kyky valmistella aseelliset joukot sodankäyntiin ja käyttää niitä sodassa järkevästi

sotavanki (n)
krigsfånge
  sodassa vihollisen vangiksi joutunut sotilas tai siviili

sotilaallinen (adj)
militär, militärisk
  sotaa, sodankäyntiä, sotilastointa koskeva, niiden alaan t. piiriin kuuluva, niissä esiintyvä, niille ominainen, niiden tarkoitusperää palveleva

sotilas (n)
bonde
  (šakki) šakki-pelin nappula: ♙ tai ♟

sotilashenkilö (n)
militärperson
  puolustuslaitoksessa palvelevien henkilöiden sotilasarvosta riippumaton yleisnimitys, jota käytetään erityisesti kantahenkilökuntaan kuuluvista, mutta ei armeijan siviilihenkilöstöstä

sotilasjuntta (n)
junta
  sotilasdiktatuurissa hallitusvaltaa käyttävä ryhmä

sotilaskarkuri (n)
desertör
  yksiköstään luvatta pitemmäksi ajaksi poistunut sotilas

sotilasmahti (n)
militärmakt
  sodankäyntiin hyvin valmistautunut valtio

sotilasseurakunta (n)
militärförsamling
  sotilashenkilöitä ja heidän perheitään varten perustettu kirkollinen yhdyskunta

sotilastukikohta (n)
militär stödjepunkt, militärbas
  asevoimien käytössä oleva laitos koulutusta tai operaatioita varten, johon on sijoitettu joukkoja ja varastoitu kalustoa

sotilasviranomainen (n)
militärmyndighet
  valtion puolustusvoimien ja puolustushallinnon virkamiehet ja heidän muodostamansa virastot

soul (n)
soulmusik
  soul-musiikki, populaarimusiikin tyylilaji

soutaa (v)
ro
  liikuttaa alusta haluttuun kulkusuuntaan käyttäen yhtä tai useampaa airoparia hankaimissaan, joskus vain yksittäistä airoa hankaimeen sijoitettuna

soutuvene (n)
roddbåt
  pieni airoilla liikuteltava eli soudettava vene

sovellus (n)
applikation, tillämpning
  jonkin teorian tai mallin käyttäminen käytännössä

soveltaa (v)
tillämpa
  käyttää teoriassa keksittyä käytännössä

soveltua (v)
lämpa, passa
  olla sopiva, käydä, sopia (johonkin tehtävään tai käyttötarkoitukseen)

sovinisti (n)
chauvinist
  kansalliskiihkoilija, kiihkoisänmaallinen

sovinistisika (n)
mansgris
  lähinnä feministien piireissä feminismin vastustajasta käytettävä nimitys

sovinto (n)
uppgörelse förening
  sopu, yhteinen näkemys osapuolten välillä; tehty sopimus

sovittaa (v)
anbringa
  panna, asettaa jk paikoilleen, jotta nähdään mahtuuko tai sopiiko se

sovittelija (n)
ombudsman
  henkilö, joka sovittelee (riitaa)

sparrata (v)
sparra
  toimia harjoitusvastustajana erityisesti nyrkkeilyssä

spatiaalinen (adj)
spatial
  tilaa tai välimatkaa koskeva, avaruudellinen

spektaakkeli (n)
spektakel
  näytelmä tai näytös, jolla on mahtavat puitteet

spektri (n)
spektrum
  säteilyn taajuusjakauma

spekulaatio (n)
spekulation
  mahdollisuuksien mietiskely; se, että spekuloidaan

spekulatiivinen (adj)
spekulativ
  mahdollisuudella leikittelevä

spelttivehnä (n)
speltvete
  eräs vehnä, tai

sperma (n)
sperma
  siemenneste

spermapankki (n)
spermabank
  laboratorio tai laitos, jossa säilytetään siemennestettä myöhempää keinohedelmöitystä varten

spiraali (n)
spiral
  pyöreä kuvio joka kiertyy keskustastaan laajenevasti ulospäin

spiraaligalaksi (n)
spiralgalax
  kierteisgalaksi

spiritualismi (n)
spiritualism
  idealismissa käsitys, jonka mukaan olevainen on luonteeltaan pohjimmiltaan henkistä
  1500-luvun radikaalireformaatiossa esiintynyt näkemys, jonka mukaan ihmisen henkilökohtainen suhde Jumalaan on uskonelämän merkittävin yksittäinen osatekijä ja ylittää merkitykseltään kaiken muun kuten Raamatun, seurakunnan ja sakramentit
  osittain spiritismiä sivuava oppi, jonka avulla muun muassa pyritään yhteyteen vainajahenkien kanssa

spitaalinen (adj)
leprös, spetälsk
  sellainen, joka sairastaa spitaalia

spitaalinen (n)
spetälsk
  spitaalia eli lepraa sairastava henkilö

sponsoroida (v)
sponsra
  tukea rahallisesti; olla jonkun sponsori

spontaani (adj)
spontan
  oma-aloitteinen, ohjailematon

spontaanisti (adv)
spontant
  spontaanilla tavalla, vailla ulkoista syytä

spontanismi (n)
spontanism
  abstraktin maalaustaiteen suuntaus, joka käyttää ilmaisun välineenä spontaanisti (itsestään syntymällä) aikaansaatuja väriroiskeita ja värien valutuksia

sporadinen (adj)
sporadisk
  sellainen, joka esiintyy erillisenä ja ilmenee satunnaisena, hajanainen

squash (n)
squash
  suljetulla kentällä seinää vasten palloa lyömällä pelattava vauhdikas pallopeli

srilankalainen (n)
lankes
  Sri Lankasta kotoisin oleva ihminen tai sen kansalainen

staalo (n)
stalo#Ruotsi
  saamelaiseen muinaisuskoon liittyvä ihmistä muistuttava, mutta sitä isompi pahantahtoinen olento

staattinen (adj)
statisk
  tasapainoinen

stabiloida (v)
stabilisera
  tehdä stabiiliksi, vakaaksi

stadi (n)
stan
  kaupunki

stadion (n)
stadion
  pituudeltaan paikkakunnittain vaihdellut antiikin kreikkalainen pituusyksikkö, joka vastaa noin 160–220 metriä
  urheilukenttä, jota ympäröi kokonaan tai osittain katsomorakennelma

stadionrock (n)
arenarock, stadionrock
  rockmusiikin tyylilaji, jonka tunnusmerkkejä ovat kappaleiden hiottu tuotanto sekä voimakkaat, yhteislaululliset kertosäkeet, jotka ovat ominaisia sekä hard rock ‑tyyppiselle että power ballad ‑musiikille

stalagmiitti (n)
stalagmit
  (geologia) kalkkipitoisen veden tippuessa luolan lattiaan muodostuva, ylöspäin kasvava tippukivi

stalaktiitti (n)
stalaktit
  (geologia) kalkkipitoisen veden tippuessa luolan kattoon saostuva, alaspäin kasvava tippukivi

standaari (n)
standar
  pienikokoinen, välittömästi tankoon kiinnitettävä lippu

standardi (n)
standard
  malli, tyyppi, normi

standartti (n)
standard
  jokin samannimisistä entisistä puutavaran ja sahatavaran mitta- ja hintayksiköistä, jotka olivat erilaiset sahatavaralle sekä pyöreälle ja veistetylle puutavaralle sekä myös maittain erisuuruisia

statiikka (n)
statik
  tasapaino-oppi, mekaniikan osa-alue, joka tutkii tasapainotilassa olevia kappaleita ja niihin vaikuttavia voimien muodostavia systeemejä

statiivi (n)
stativ
  (varsinkin laboratoriossa) jonkin kannattelemiseen käytettävä tukiteline

statisti (n)
statist
  elokuvan tai televisio-ohjelman kuvauksissa palkattu henkilö, joka ei esitä roolihahmoa eikä lausu vuorosanoja, vaan toimii joukkokohtauksessa tuntemattomaksi jäävänä täytehenkilönä, kuten esim. koulun oppilaana, yleisön jäsenenä, rivisotilaana tai jonossa seisojana

steariini (n)
stearin
  nauta- ja lammaseläinten rasvasta saatu pääasiassa steariinihappoja ja palmitiinihappoja sisältävä seos, jota käytetään mm. kynttilöiden valmistukseen

steradiaani (n)
steradian
  avaruuskulman SI-järjestelmän mukainen yksikkö

sterletti (n)
sterlett
  sampien heimon kala , jota tavataan Itä-Euroopan ja Länsi-Siperian jokivesissä ja toisinaan Itämeressäkin

stipendi (n)
stipendium
  esimerkiksi koulun hyvästä työstä antama kannustuspalkinto; myös apuraha

strategi (n)
strateg
  henkilö, joka suunnittelee strategioita

strateginen (adj)
strategisk
  strategiaa koskeva

stratifiointi (n)
stratifiering
  kylmäkäsittely, jolla katkaistaan siementen lepokausi ja käynnistetään itäminen

stressata (v)
stressa
  aiheuttaa stressiä

stressi (n)
stress
  (fysiologia), (neuropsykologia) yksilössä muodostuva henkinen vaste ulkoisiin vaikutuksiin ja niiden muodostamaan uhkaan, stressivaikutus

stromatoliitti (n)
stromatolit
  mineraalien ja sedimenttien kertyessä syanobakteereiden muodostamiin yhdyskuntiin syntynyt kupumainen kivimuodostuma

strontium (n)
strontium
  eräs alkuainemetalli

strutsi (n)
struts
  suurikokoinen afrikkalainen lentokyvytön lintu ()

strutsilinnut (n)
strutsfåglar
  eräs suurien lentokyvyttömien lintujen lahko ()

stukko (n)
stuck
  seinien koristeluun käytetty materiaali; eräänlainen muotoiltava rappaus, jota valmistetaan kipsistä, kalkista, hiekasta, vedestä sekä väreistä ja erilaisista sideaineista; laastimainen kalkki-kipsiseos

stuntti (n)
stuntman
  sijaisnäyttelijä

subakuutti sklerosoiva panenkefaliitti (n)
subakut skleroserande panencefalit
  tuhkarokon jälkitautina tunnettu aivojen yleistulehdus, jonka kuolleisuus on hoitamattomana 95 % ja hoidettunakin 50 %

subjekti (n)
subjekt
  kohde, se mistä jotakin lausutaan; olio, joka ajattelee, tajuaa ja toimii
  alus, lauseenjäsen, joka kertoo predikaatin ilmaiseman tekemisen tekijän tai kokijan. Suomen kielessä subjektin sijamuoto on nominatiivi, partitiivi tai genetiivi.

subjektiivinen (adj)
subjektiv
  sellainen, joka koskee subjektia, subjektille kuuluva tai subjektille ominainen

subjektiivisesti (adv)
subjektivt
  subjektille ominaisesti; subjektiivisuuteen perustuen

subjektiivisuus (n)
subjektivitet
  subjektivismiin tukeutuva asenne; henkilön luontainen ominaispiirre

substantiivi (n)
substantiv, nomen
  . nomineihin kuuluva sana, joka merkitsee asioiden, esineiden, aikajaksojen, henkilöiden, paikkojen jne. nimityksiä; jakaantuvat kahteen pääryhmään: yleisnimiin eli appellatiiveihin ja erisnimiin eli propreihin

substantiivinen (adj)
substantivisk
  substantiivin tavoin toimiva

subventoida (v)
subventionera
  (yl. valtiosta) maksaa taloudellista tukea; laskea hyödykkeen hintaa

sudenkuoppa (n)
varggrop
  sudelle tarkoitettu ansakuoppa
fallgrop
  kätkettynä ollut, odottamaton ongelma tai vaikeus

sudenmarja (n)
ormbär
  tuoreissa metsissä ja lehdoissa kasvava monivuotinen, ruohovartinen kasvi ()

suffragetti (n)
suffragett
  1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun Iso-Britanniassa naisten äänioikeutta ajavan järjestön radikaali jäsen (vrt. suffragisti)

suhdannepolitiikka (n)
konjunkturpolitik
  kansantaloutta ohjaavat poliittiset toimet, joilla pyritään hillitsemään suhdannevaihteluita

suhde (n)
relation
  asioiden välinen keskinäinen riippuvuus ja vuorovaikutus

suhtautua (v)
förhålla, ställa
  olla jollakulla tietty asenne jkta tai jtk kohtaan

suhteellinen (adj)
relativ, proportionell
  (numeerisessa) suhteessa johonkin oleva

suhteellisuus (n)
proportionalitet, relativitet
  se, että on suhteellinen

suhteellisuusteoria (n)
relativitetsteori
  toinen kahdesta erillisestä fysiikan teoriasta: erityinen ja yleinen suhteellisuusteoria

suihku (n)
dusch
  tavallisesti kylpyhuoneeen asennettu laite, joka suihkuttaa vettä peseytymistä vasten; tila johon se on asennettu

suihkukone (n)
jetplan
  suihkulentokone, yhden tai useamman suihkumoottorin kuljettama lentokone

suihkulähde (n)
fontän
  keinotekoisesti vettä vesiputouksen tai vesisuihkun omaisesti lennättävä monumentti

suihkumoottori (n)
jetmotor
  lentokoneissa usein käytettävä moottori, jossa kiihdytetty ilman ulosvirtaus sen perästä synnyttää työntövoimaa; useita erilaisia

suikerohanhikki (n)
rev-fingerört
  hanhikkien sukuun kuuluva kasvi

suikka (n)
båtmössa
  veneen muotoinen lipaton lakki

suikulainen (n)
lansettfisk
  -ryhmän selkäjänteinen vesieläin, putkisydäminen

suippo (adj)
snibbig
  kärkeen tai huippuun kartiomaisesti kapeneva

suisto (n)
delta
  joen laskualue, delta

suitset (n)
betsel
  osa hevosten valjaista, päitsiin kiinnitetty hallinta- ja ohjauslaite, johon liitetään ohjakset

suitsia (v)
betsla
  asettaa suitset

sujua (v)
avlöpa, fortskrida, gå
  edetä (toivotulla tavalla)

sujut (adj)
kvitt
  (predikatiivinen) velkansa suorittanut, kuitti

suka (n)
ryktborste
  karkea harja, jonka harjakset ovat muovia tai metallia; käytetään eläimien irtokarvojen poistamiseen, sukimiseen

sukaattisitruuna (n)
cedrat, suckatcitron, sötcitron
  eräs ruutakasveihin kuuluva sitruspuu ()
  edellisen hedelmä

sukellus (n)
dykning
  meneminen veden alle

sukellusvene (n)
ubåt, undervattensbåt
  pinnalla liikkumisen lisäksi veden alla sukelluksissa omatoimiseen liikkumiseen pystyvä alus

sukellusveneverkko (n)
ubåtsnät
  mereen laskettu verkko, joka estää sukellusveneiden toimintaa

sukeltaja (n)
dykare
  se, joka sukeltaa, veden alla liikkuja
  sukeltajien kovakuoriaisheimon jäsen

sukka (n)
socka, strumpa
  jalkaterän ja nilkan sekä mahdollisesti muutakin jalkaa peittävä vaatekappale

sukkahousut (n)
strumpbyxor
  jalkaterän sukkaosan sisältävä naisten ohut vaatekappale, jotka vedetään jalkaan ja ulottuvat vyötärölle asti

sukkapuikko (n)
strumpsticka
  villasukkien tms. kutomiseen käytettävät puikot

sukkela (adj)
smart
  oivaltava, terävä-älyinen
kvick
  terävästi oivallettu, älyllinen
hastig, kvick
  joutuisa, nopea, vikkelä

sukkulamato (n)
rundmask
  -pääjakson sukkulamaisia matoja, joista useimmat ovat loisia

suklaa (n)
choklad
  kaakaomassasta ja -voista sekä sokerista valmistettava makeinen

suklaalevy (n)
chokladkaka, choklad
  suklaa myytynä ohueksi levyksi valettuna

suksi (n)
skida
  lumella liukuen liikkumiseen tarkoitettu, jalkineeseen kiinnitettävä väline

suksisauva (n)
skidstav
  hiihtosauva, laskettelusauva hiihdettäessä, laskettelussa tai muussa urheilussa yleensä pareittain käytettävä tavallisesti hiihtäjän olkaan ulottuva lykkimävälineenä käytettävä sauva

suksivoide (n)
skidvalla, valla
  suksen pitoa tai luistoa parantava voide

suku (n)
släkt, släkte
  sosiaalinen ryhmä, joka jakautuu äidin ja isän sukulaisiin sekä lapsiin
släkt
  tieteellisen luokittelun taso, johon kuuluu samankaltaisia lajeja
genus
  joissakin kielissä lähinnä nominien suvullista jakoa tarkoittava termi, joka voi käydä ilmi esimerkiksi sanan artikkelista, kieliopillinen suku

sukuhauta (n)
familjegrav
  suvun yhteinen hautapaikka

sukukieli (n)
släktspråk
  yhteisestä kantakielestä kehittyneitä kieliä

sukulainen (n)
släkting, anförvant
  samaan sukuun kuuluva henkilö

sukulaissana (n)
kognat, släktord
  sana jolla on sama alkuperä

sukulaisuus (n)
släktskap
  tilanne tai olotila, joka vallitsee sellaisten henkilöiden välillä, joiden esivanhemmista joku on yhteinen

sukunimi (n)
efternamn, familjenamn, släktnamn
  yleensä vanhemmilta, lapsille periytyvä erisnimi, joka ilmaisee lapsen kuuluvan tiettyyn sukuun ja erottaa lapsen toisista etunimeltään samannimisistä henkilöistä

sukupolvi (n)
generation
  ihmiset, jotka ovat vanhempiensa jälkeläisiä ja keskenään samassa polvessa, kuten lapset keskenään tai lapsenlapset keskenään

sukupuoli (n)
kön
  suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin

sukupuolielin (n)
könsorgan
  eläimillä lisääntymiseen käytettävä elin; esim. ihmisillä miehen penis, kivekset ja siemenjohtimet tai naisen emätin, häpyhuulet tai kohtu

sukupuolitauti (n)
könssjukdom
  sairaus, joka leviää lähinnä sukupuoliyhteydessä

sukupuolivietti (n)
könsdrift
  seksuaalisuutta ohjaava käyttäytymismalli, joka yksilöllä on ilman ennakkokokemusta

sukupuutto (n)
utrotning
  eliölajin kuoleminen, häviäminen viimeistä yksilöä myöten

sukusiitos (n)
inavel
  läheisten sukulaisten välinen siitos

sukusolu (n)
könscell
  suvullisesti lisääntyvien eliöiden suvunjatkamiseen erikoistunut solu, joita on molemmilla sukupuolilla

sukututkimus (n)
släktforskning
  historian aputiede, jonka tutkimuskohteena ovat ihmisten väliset sukulaisuussuhteet ja sukujen historia

sulaa (v)
smälta
  muuntua kiinteästä aineesta nesteeksi

sulake (n)
säkring
  elektroniikassa ja sähkötekniikassa käytetty komponentti; virtapiirin osana toimiva metallilanka joka sulaessaan katkaisee virtapiirin ylikuormitus- tai vikatilanteissa

sulatejuusto (n)
smältost
  juustopohjainen elintarvike, joka on tehty yhdestä tai useammasta juustolaadusta kuumentamalla ja lisäämällä emulgointiaineita, sekä usein myös muita maitotuotteita tai vettä

sulattaa (v)
smälta
  saattaa nestemäiseen olotilaan lämpötilaa nostamalla

sulfaatti (n)
sulfat
  sulfaatti-ioni, rikin ja hapen muodostama anioni, SO₄-2

sulhanen (n)
brudgum, fästman
  naimisiin menevän henkilön tuleva aviomies

suljettu äänestys (n)
sluten omröstning
  äänestys, jossa ei tiedetä miten kukin äänesti

suljin (n)
slutare
  laite tai osa, jolla suljetaan

sulka (n)
fjäder
  kookas jäykkä höyhen

sulkakynä (n)
vingpenna
  linnun sulan ontto varsiosa

sulkapallo (n)
badminton
  mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli)
fjäderboll
  kyseisessä pelissä mailoilla lyötävä peliväline

sulkapalloilija (n)
badmintonspelare
  henkilö joka pelaa sulkapalloa

sulkasato (n)
ruggning, fjäderfällning
  lintujen höyhenpuvun uusiutumiseen liittyvä höyhenten irtoaminen

sulkasuoninen (adj)
fjärdernervig
  (lehdestä) jonka sivusuonet haarautuvat keskisuonesta sivuille

sulkava (n)
far
  (eläintiede) Särkikalojen heimon planktonia ja pohjaeläimiä syövä makean veden parvikala (), jota tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa, myös paikoin eteläisellä rannikkoalueella. Sulkavan selkäevä on korkea, pitkässä peräevässä on 37 — 46 eväruotoa.

sulkea (v)
stänga, tillsluta
  tukkia reikä, reitti, tietovuoto; laittaa ovi, luukku tai vastaava kulkuaukon tukkeeksi; kiinnittää korkki tai tulppa
stänga
  rajata tilaan ilman poispääsymahdollisuutta
stänga av, vrida
  kytkeä virta pois sähkölaitteesta, avata virtapiiri

sulkeet (n)
parentes
  merkit, joiden sisälle kirjoitetaan tekstiin liittyvä, ympäröivästä lauserakenteesta irrallinen sivuhuomio, (- ja )-merkit

sulkeminen (n)
stängande
  sulun kiinnipano tai esteen tekeminen

sulkeutunut (adj)
inbunden, sluten, tillknäppt
  eristäytynyt (jnk. ulkopuolelle), vailla sosiaalisia suhteita oleva

sulkia (v)
rugga
  (linnusta) viettää sulkasadon aikaa

sulkumerkki (n)
parentes
  välimerkki, jota käytetään monien kielten kirjoituksessa sekä matemaattisissa ja teknisissä merkinnöissä erottamaan jokin ilmaus tai elementti ympäristöstään

sumea logiikka (n)
oskarp logik, suddig logik
  logiikan laajennus, jossa proposition totuusarvo ilmaistaan reaaliluvulla välillä 0–1

sumiaislainen (n)
sumiaisbo
  Pysyvästi Sumiaisissa asuva henkilö.

summata (v)
summera, hopräkna
  laskea yhteen, plussata
summera
  tehdä yhteenveto, kiteyttää, esittää tiivistelmä

sumu (n)
dimma, töcken
  lähellä maata olevassa ilmakerroksessa esiintyvä, maahan kosketuksissa oleva, näkyvyyttä huonontava leijailevien hienojakoisten vesipisaroiden muodostuma
nebulosa
  kaasun tai irtonaisen aineen muodostama pilvi tähtienvälisessä avaruudessa

sunnuntai (n)
söndag
  viikon viimeinen päivä Euroopassa ja muissa maissa, jotka käyttävät ISO 8601 -standardia, päivä lauantain ja maanantain välissä

suo (n)
kärr, myr
  soistumisen synnyttämä ainakin osan vuodesta kosteana oleva monimuotoinen kasviyhdyskunta, jossa muodostuu turvetta

suo-ohdake (n)
kärrtistel
  Suomenkin luonnossa esiintyvä ohdakkeiden sukuun kuuluva kasvi

suodatin (n)
filter
  suodattamiseen tarkoitettu laite; laite, joka erottaa aineet lioksesta, suspensiosta tai seoksesta

suodatinpussi (n)
kaffefilter
  ohut paperinen pussi, joka suodattaa kahvin kahvinporoista

suodattaa (v)
filtrera
  erottaminen kiinteitä aineita nesteestä tai kaasusta suodattimella, joka päästää läpi vain tiettyä kokoa pienemmät osat

suodattaminen (n)
filtrering
  aineiden erottaminen suodattimella, joka päästää läpi vain tiettyä kokoa pienemmät osat

suoja (n)
tö, töväder
  suojasää

suojaisa (adj)
skyddad
  sellainen, joka antaa suojaa esim. säältä tai katseilta; suojainen

suojastaa (v)
blockera
  (rautatiet, metro) turvata tietyn rataosan liikenne suojastus- ja asetinlaitteilla

suojasää (n)
tö, töväder
  talvinen sää, jossa lämpötila on yli nolla astetta

suojatie (n)
övergångsställe, skyddsväg
  jalankulkijoiden turvalliseen kadun tai tien ylittämiseen tarkoitettu erityisesti merkitty kohta

suojelija (n)
beskyddare
  henkilö, joka suojelee

suojella (v)
skydda
  pitää turvassa

suojelupoliisi (pn)
Skyddspolisen
  Suomen valtion sisäisestä ja ulkoisesta turvallisuudesta vastaava sisäasiainministeriön alainen poliisiyksikkö, Supo

suojeluskunta (n)
skyddskår
  Suomessa vuosina 1918–1944 toiminut sotilaallinen järjestö

suojus (n)
skydd
  ulkoisilta tai ulospäin suuntautuvilta vaikutuksilta suojaava tai vaikutuksia vähentävä materiaali, laite tai rakennelma

suokaasu (n)
sumpgas
  suossa tai järven pohjalietteessä muodostuva maakaasu, jota tuottavat anaerobiset bakteerit hajottaessaan eloperäistä ainesta

suokukka (n)
rosling
  (erityisesti) suokukkien sukuun kuuluva

suokukko (n)
brushane
  keskikokoinen kurppien heimon kahlaaja ()

suola (n)
salt, bordssalt
  ioniyhdiste, ionisidosten muodostama yhdiste. Ionisidoksinen kiinteä ja kiteinen aine, jossa kationina on usein jokin metalli-ioni, anionina taas epämetalli-ioni tai jokin moniatominen ioni

suolaaminen (n)
saltande#Substantiivi
  suolan sekoittaminen johonkin

suolainen (adj)
salt
  suolan makuinen, suolaa sisältävä; liiaksi suolaa sisältävä

suolaisuus (n)
sälta
  se, että on suolainen

suolajärvi (n)
saltsjö
  laskujoeton järvi, jonka vesi on hyvin suolaista

suolakko (n)
saltströare
  suolasirotin

suolakkokasvi (n)
halofyt
  erityisen suolapitoisessa ympäristössä elämään sopeutunut kasvi

suolaliemi (n)
saltlag, saltlake
  suolaa sisältävä, us. vahva liemi

suolapitoinen (adj)
salthaltig
  suolaa sisältävä

suolapitoisuus (n)
salthalt
  suolan osuus liuoksessa, seoksessa, tai massassa. Ilmoitetaan absoluuttisena määränä tai suhteellisena osuutena (%).

suolasorsimo (n)
saltgräs
  mikä tahansa suolasorsimoiden sukuun () kuuluva heinäkasvien laji tai sellaisen yksilö

suolasorsimot (n)
saltgräs
  yksi heinäkasvien heimoon () kuuluvista yksisirkkaisten kasvien suvuista ()

suolasäilyke (n)
lakgods
  (keittiö) suolaan tai suolaveteen säilötty elintarvike.

suolata (v)
salta
  säilöä suolalla, käsitellä ruoka suolalla ennen kypsentämistä

suolavesi (n)
lake
  yleensä vahva natriumkloridin vesiliuos, jota käytetään mm. elintarvikkeiden säilömiseen; myös muu suolapitoinen vesiliuos

suoli (n)
tarm, inälvor
  (elimistö) ruoansulatuskanavan osa

suolilja (n)
myrlilja
  (erityisesti) suoliljojen sukuun kuuluva

suolinkainen (n)
spolmask
  sukkulamatojen laji (), joka aiheuttaa ihmisessä askariaasi-tautia

suomalainen (adj)
finsk, finländsk
  Suomesta peräisin oleva tai Suomeen liittyvä

suomalainen (n)
finländare, finländska, finska, finlänning finne
  pysyvästi Suomessa asuva henkilö

suomalais-ugrilainen (adj)
finsk-ugrisk
  (kansatiede) kansatieteellisesti suomensukuinen tai suomensukuisuuteen liittyvä

suomalmi (n)
myrmalm
  raudan raaka-aineena käytetty soissa kokkareisena esiintyvä limoniitti

suomeksi (adv)
på finska
  suomen kielellä

suomenajokoira (n)
finsk stövare
  pienriistaa ajava suomalainen koirarotu

suomenkielinen (adj)
finskatalande
  suomen kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava
finskspråkig
  suomeksi esitetty tai tapahtuva, suomen kielellä oleva

suomenlapinkoira (n)
finsk lapphund
  suomalainen pystykorvainen poroja paimentava koirarotu, paimenkoiran taustastaan huolimatta lasketaan FCI:ssä ja SKL:ssä pystykorviin

suomenlumme (n)
finsk näckros
  kelluslehtinen vesikasvi (Nymphaea tetragona, syn. N. fennica).

suomenpoika (n)
finlandspojke
  Suomen sotiin Neuvostoliittoa vastaan osallistunut virolainen vapaaehtoinen

suomenpystykorva (n)
finsk spets
  Suomen kansalliskoira, punaruskea pystykorviin kuuluva metsästyskoirarotu

suomenruotsalainen (adj)
finlandssvensk
  suomenruotsalaisuuteen tai suomenruotsiin liittyvä

suomenruotsalainen (n)
finlandssvensk, finlandssvenska
  syntyperäinen suomalainen, jonka äidinkieli on ruotsi tai on omaksunut puhekielekseen ruotsin ja suomenruotsalaisen identiteetin. Ruotsinkielinen suomalainen.

suomenruotsalaisuus (n)
finlandssvenskhet
  se, että on suomenruotsalainen

suomenruotsi (n)
finlandssvenska
  Suomessa puhuttava ruotsin kielen variantti

suomettuminen (n)
finlandisering
  nimitys, jolla jonkin tahon harjoittama politiikka rinnastettiin Suomen myötämieliseen suhtautumiseen Neuvostoliittoon kylmän sodan aikana

suomi (n)
finska
  suomen kieli; suomalais-ugrilainen kieli, jota puhutaan pääosin Suomessa , kielitunnukset: (ISO 639-1)fi ja (ISO 639-2, ISO 639-3) fin

suomu (n)
fjäll
  useimpien kalojen ja eräiden muiden eläinten ihoa peittävät sarveisaineesta muodostuneet levyt

suomuluuranen (n)
fjällbröstad myrpitta
  eräs luurasten sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

suomustus (n)
fjällande, fjälning
  suomujen poisto kalasta perkauksen yhteydessä

suomustusrauta (n)
fiskfjaällare
  metallinen työkalu, jolla suomustetaan kaloja

suomyrtti (n)
pors
  (erityisesti) norkkomyrttien sukuun kuuluva

suonensisäisesti (adv)
intravenöst
  (lääkkeestä, huumesta tms.) piikillä suonen sisään ruiskuttamalla

suoni (n)
åder
  elimistössä veren ja imunesteen kulkuteinä toimivia putkia ihmisen elimistössä

suonikohju (n)
åderbråck
  sairaalloinen laskimon laajentuma tavallisesti sääressä

suonsilmäke (n)
hölja
  vetinen ja upottava kohta suossa

suopa (n)
såpa
  saippua, jaka koostuu rasvahappojen kaliumsuoloista

suopayrtti (n)
såpnejlika
  mikä tahansa suopayrttien suvun () kasvi, erityisesti rohtosuopayrtti

suopursu (n)
getpors, skvattram
  kanervakasveihin kuuluva valkokukkainen varpukasvi , aiemmin

suora (adj)
rak
  mutkaton, kaartumaton, suuntaansa muuttamaton

suora (n)
linje
  suora kulkuväylä tai sen osa
stege
  viiden peräkkäin numeroidun tai joskus viiden samaa maata edustavan pelikortin muodostama sarja

suorasiipinen (n)
hopprätving
  mikä tahansa suorasiipisten lahkoon () kuuluva hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

suorasiipiset (n)
hopprätvingar
  eräs hyönteisten luokkaan kuuluva kuusijalkaisten lahko ()

suorasukainen (adj)
plump
  sellainen, joka sanoo tai tekee asiat kaunistelematta, varsinkin epäkohteliaasti tai tahdittomasti

suorittaa (v)
erlägga
  tehdä maksusuoritus, maksaa

suoritus (n)
utförande, betalning, fullgörelse, likvidation, prestation, utbetalning
  jnk tekemisen tai toimittamisen tulos

suoriutua (v)
klara
  selviytyä

suosikki (n)
favorit, gunstling
  asia, jota joku pitää ehdottomasti parhaana lajissaan

suosirri (n)
kärrsnäppa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suositella (v)
rekommendera, anbefalla
  ehdottaa tutustumaan asiaan, henkilöön, kirjallisuuteen, ilmiöön

suosittaa (v)
rekommendera
  esittää jokin asia suosittavana, hyvänä, kannattavana; suositella

suosittu (adj)
populär
  suosiossa oleva

suostua (v)
acceptera
  vastata myöntävästi pyyntöön tehdä jotakin

suoti (adj)
fux
  rautias, raudikko

supattaa (v)
tissla, viska
  puhua kuiskaten

superkavitaatio (n)
superkavitation
  kavitaation äärimuoto: nesteessä liikkuvan kappaleen ympärille muodostuu kaasusta tai höyrystä koostuva kupla, minkä seurauksena kappaleen kitka oleellisesti pienenee

superkuunpimennys (n)
supermånförmörkelse
  tilanne, jossa kuunpimennys tapahtuu superkuun aikana

superlatiivi (n)
superlativ
  yliaste, vertailuaste, joka ilmaisee komparaation korkeimman asteen.

supernova (n)
supernova
  tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla

superoptihupilystivekkuloistokainen (adj)
superhärlifraggellistighäxlikhalledosen, superoptimopsiskttoppipangfenomenalisk
  sanoinkuvaamattoman ihmeellinen

superpallo (n)
studsboll
  lähinnä leikkikaluna käytettävä kimmoisasta materiaalista valmistettu pallo, joka kovasta pinnasta lentosuuntaansa muuttaen ponnahtaessaan säilyttää hyvin suuren osan liike-energiastaan

supikoira (n)
mårdhund
  Itä-Aasiasta lähtöisin oleva koiraeläin (), joka on levinnyt istutettuna myös Ural-vuoriston länsipuolelle ja kulkeutunut meille jäädäkseen

suppilo (n)
tratt
  torvimainen, toisesta päästään avarasuinen, toisesta päästä putkimaiseksi kapeneva pohjaton astia, jota käytetään esimerkiksi valutettaessa nestettä suppeasuiseen tilaan

suppilovahvero (n)
trattkantarell
  vahveroihin kuuluva erinomainen, muodoltaan torvimainen ruokasieni (), joka ei tarvitse ruoaksi laitettaessa esikäsittelyä

surjektiivinen (adj)
surjektiv
  sellainen, jossa jokainen maalijoukon alkio on ainakin yhden lähtöjoukon alkion kuva

surmakka (n)
barrträdspest
  Suomenkin metsissä tavattava kotelosieni

surmakäärme (n)
dödsorm
  Australiassa elävä myrkkytarhakäärme

suru (n)
sorg
  murhe, alakuloisuuden tunne, jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaama pitkäaikainen mielialan muutos

suruaika (n)
sorgetid
  merkkihenkilön kuoleman tai suuronnettomuuden muistoaika jolloin voi olla voimassa esim. suruliputus ja kieltoja huvittelulle

suruliputus (n)
flaggning på halv stång, sorgflaggning
  liputus puolitangossa vainajan kotona, kuolinpaikassa ja työpaikalla sekä hautajaispäivänä kotona ja muistotilaisuudessa

surullinen (adj)
ledsen, tråkig
  huonolla mielialalla oleva, alakuloinen

surunvalittelu (n)
kondoleans
  osanoton ilmaus kuolemantapauksen johdosta

surusaatto (n)
sorgetåg
  hautausmenojen osa, jossa osallistujat kulkevat arkun jäljessä järjestyneenä joukkona

surusaattue (n)
sorgetåg
  hautausmenojen osa, jossa osallistujat kulkevat arkun jäljessä järjestyneenä joukkona

surusanoma (n)
sorgebudskap
  viesti jonkun henkilön kuolemasta

surutyö (n)
sorgearbete
  surevan ihmisen läpikäymä prosessi

suržyk (n)
surzjyk
  ukrainan ja venäjän sekakieli (ukr. "sekaleipä")

susi (n)
varg, ulv
  Suomenkin luonnossa elävä petoeläin ()
fuskverk
  epäkelpo tekele

suskeptanssi (n)
susceptans
  admittanssin imaginaariosa (tunnus B, yksikkö S)

suslikki (n)
pärlsisel
  eräs oravien heimoon kuuluva jyrijöiden laji () tai sen yksilö

suspensio (n)
suspension
  aine, jossa nesteeseen on sekoittunut hienojakoista liukenematonta kiinteää ainetta, joka ei erotu nesteestä

suu (n)
mun
  huulet ja suuonteloon vievä aukko
  suuaukosta alkava suuontelo, joka päättyy kitasolaan, josta alkaa ruoansulatuskanava; tällä alueella olevat toiminnalliset elimet kuuluvat suuhun

suuaukko (n)
öppning
  luonnon muovaama tai ihmisen tekemä sisäänkulun tai ulostulon lähtöpaikka

suudella (v)
kyssa, pussa
  antaa suudelma

suudelma (n)
kyss, puss
  suuteleminen tekona; jonkin koskettaminen huulilla

suukappale (n)
munstycke
  (musiikki) vaskipuhaltimen tai puupuhaltimien se osa, joka on kosketuksissa soittajan huuliin tai aivan lähellä huulia

suukapula (n)
munkavle
  puhumisen estämiseksi suun eteen sidottu kangas tms.

suukko (n)
kyss
  suudelma
  nimitys eräälle makealle leivonnaiselle

suukkosuu (n)
pussmun
  (erityisesti) suukkosuiden sukuun kuuluva

suulaki (n)
gom
  suuontelon katto, joka jakautuu kovaan ja pehmeään suulakeen

suullinen (adj)
muntlig
  sellainen, joka on ilmaistu tai toteutettu suullisesti, suusanallinen

suullisesti (adv)
muntligt
  puhutun sanan välityksellä, suusanallisesti

suunnaton (adj)
enorm, väldig
  erittäin suuri, valtava

suunnattoman (adv)
enormt, oerhört, väldigt
  erittäin, hyvin; vahvistava sana adjektiivien edellä

suunnikas (n)
parallellogram
  nelikulmio, jonka vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset

suunnistaja (n)
orienterare
  henkilö, joka suunnistaa; suunnistusta harrastava henkilö

suunnistus (n)
orientering
  suunnistaminen
  urheilulaji, jossa kartan ja kompassin avulla suunnistetaan rastien välillä

suunnitella (v)
planera
  ajatella mielessään jotakin, jonka tulee tulevaisuudessa tekemään, aikoa

suunnitelma (n)
plan
  etukäteen pohdittu asia, joka aiotaan toteuttaa tulevaisuudessa

suunnitteleminen (n)
planering, planläggning
  yhden tai useamman suunnitelman laatiminen

suunnittelu (n)
anläggning, planering, planläggning
  suunnittelemisen toteutus

suunsoittaja (n)
käbblare
  henkilö, joka soittaa suutaan

suunsoitto (n)
käbbel
  suunpieksäntä; suulas, monesti asiaton, puhuminen; tyhjänpuhuminen

suunta (n)
riktning, håll
  tavoitteena tai kohteena oleva konkreettinen tai kuvaannollinen sijainti, asema tai tila suhteessa vallitsevaan

suuntaissärmiö (n)
parallellepiped
  särmiö, jonka kaksi vastakkaista sivua ovat suunnikkaita

suuntautua (v)
inrikta sig, rikta sig
  olla taipuvainen

suuontelo (n)
munhåla
  selkärankaisten suuaukon ja nielun välinen ruoansulatuskanavan laajahko alkuosa

suupaltti (n)
gaphals
  henkilö, joka puhuu (tavallisesti liian) paljon

suuraakkonen (n)
stor bokstav, versal, majuskel
  iso kirjain, latinalaisten aakkosten kirjainten (ja numeroiden) graafinen vaihtelumuoto, joka merkitään suomessa mm. erisnimen, lauseen, duurisävellajin tms. alkuun

suure (n)
storhet
  jokin yksiköin mitattava ominaisuus, esim. pituus

suurenmoinen (adj)
magnifik
  oikein hyvä tai hieno

suurennuslasi (n)
förstoringsglas, lupp
  kupera linssi, jonka läpi katsottaessa esineet näyttävät suurennetuilta

suureta (v)
bli större, öka
  tulla suureksi tai suuremmaksi

suuri (adj)
stor
  kookas, mittava, laaja tilavuudeltaan tai ulkomitoiltaan suuri

suurin piirtein (adv)
cirka, omkring
  kohtalaisen tarkasti

suurkaupunki (n)
storstad, metropol
  kaupunki, jossa on paljon asukkaita

suurlähettiläs (n)
ambassadör
  korkein diplomaattinen edustaja toisessa maassa

suurlähetystö (n)
ambassad
  suurlähettilään johtama valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa

suurmarttyyri (n)
stormartyr
  lisänimi sellaisille kristityille marttyyreille, joiden kokema marttyyrikuolema on ollut jollakin tapaa poikkeuksellisen julma ja kivulias

suuruus (n)
storhet
  se, että jokin tai joku on suuri

suuseksi (n)
oralsex
  seksin muoto, jossa toinen partnereista käyttää suutaan toisen sukupuolielinten imemiseen ja nuolemiseen

suutari (n)
skomakare
  jalkineiden valmistaja tai korjaaja
sutare
  särkikala (), jolla on leveä vihreä selkä ja korkea sivuilta litteä vaaleahko ruumis. Usein kookkaaksi kasvava kala, jota esiintyy eteläisen Suomen rehevissä sisävesissä ja rannikkojen murtovesissä
blindgångare
  räjähtämättömäksi jäänyt kranaatti tai muu ammus

suutin (n)
dysa
  virtausta ohjaava laite, jolla saadaan paineistetulle (kaasulle, puolijähmeälle, jähmeälle) aineelle käytössä tarvittava muoto, koko, paine, alkunopeus ja suunta sekä pyörteetön virtaus

suuttua (v)
bli arg, bli uppbragt
  vihastua, tulistua

suuvesi (n)
munskölj
  hengitystä raikastava liuos, jota purskutellaan suussa

suvaitsematon (adj)
intolerant
  tuomitseva, henkilö joka ei siedä erilaisia näkökantoja, joka tuomitsee asioita tai ihmisiä jotka hän näkee erilaisina, väärinä tai vahingollisina

suvaitsevainen (adj)
tolerant
  vapaamielinen, suvaitseva, erilaisuuteen hyväksyvästi suhtautuva

suvereeni (adj)
suverän
  jolla on alueellaan korkein päätäntävalta

suvereniteetti (n)
suveränitet
  ylin valta, itsenäisyys, täydellinen riippumattomuus

svealainen (n)
svear
  muinaisen Ruotsissa, Sveanmaalla asuneen heimon tai liittoutuman jäsen

sveitsiläiskaarti (n)
Schweizergardet
  paavin henkivartiosto Vatikaanissa

svekomaani (n)
svekoman
  ruotsinkiihkoinen, ruotsinmielinen

syaani (n)
cyan
  hiilen ja typen muodostama kemiallinen radikaali

syanidi (n)
cyanid
  syaanihapon suola

sydämellinen (adj)
hjärtlig
  sydämestä tuleva, sisimmästään ystävällinen ja hyvänsuopa

sydämellisesti (adv)
hjärtligt, innerligt
  sydämellisellä tavalla

sydämellisyys (n)
hjärtighet, innerlighet
  sisimmästä tuleva myötämielisyys, vilpitön hyväntahtoisuus

sydän (n)
hjärta
  monilla eläimillä oleva verta pumppaava elin

sydänkammio (n)
hjärtkammare, kammare
  sydämen kaksi lokeroa, joihin veri tulee eteisistä ja joista veri lähtee suuriin valtimoihin

sydänkohtaus (n)
hjärtattack
  sairauskohtaus, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi solujen tuhoutuessa hapenpuutteen takia

sydänläppä (n)
hjärtklaff
  yksi sydämessä olevista neljästä venttiilistä, joiden tarkoitus on estää veren takaisinvirtaus

sydänpussi (n)
hjärtsäck
  pussi, joka ympäröi sydänlihasta ja sen tehtävänä on vähentää sydämen supistuessa syntyvää kitkaa

sydänsieppari (n)
härdfångare
  metalliastia, joka pitää sisällään mahdollisesti sulavan ydinreaktorin materiaalin eli sydänsulan ja estää sen vajoamisen maaperään eli Kiina-ilmiön

sydänsuru (n)
hjärtesorg
  surua ja tuskaa tärkeää ihmistä kohtaan, johon voi kuulua torjuttuja tunteita

sydäntauti (n)
hjärtlidande, hjärtsjukdom
  jokin sydänsairaus; sepelvaltimotauti, sydäninfarkti, sydämen vajaatoiminta, rytmihäiriöt, läppävika tai sydänlihassairaus

sykkiä (v)
klappa, picka, slå
  laajentua ja supistua säännöllisesti, sykähdellä, sykkää, tykyttää, lyödä

syklaami (n)
cyclamen
  -suvun erityisesti huonekasvi; kasvaa Välimeren seudulla

syksy (n)
höst
  kesän ja talven välinen vuodenaika

syli (n)
famn
  vanha pituusmitta ja syvyysmitta, joka vastaa suunnilleen levitettyjen käsien välistä etäisyyttä, myöhemmin kolme kyynärää eli noin 1,8 metriä

sylinteri (n)
cylinder#Ruotsi
  ympyräpohjainen suora lieriö
  moottorin sylinterimäinen osa, jossa mäntä liikkuu

sylkeä (v)
spotta
  lennättää sylkeä suusta

sylki (n)
saliv, spott
  sylkirauhasten erite, joka tekee mm. ruoan liukkaaksi nielemistä varten

sylkikuoriainen (n)
flugbagge
  sylkikuoriaisten heimon () kovakuoriainen

sylkykuppi (n)
spottkopp
  sylkemiseen tarkoitettu astia

sylvestreeni (n)
sylvestren
  muun muassa tärpätissä esiintyvä terpeeneihin kuuluva nestemäinen hiilivety C10H16, joka on karvestreenin optinen isomeeri

symboli (n)
symbol
  erilaisiin asioihin ja käsitteisiin yhdistyvä tunnuskuva tai tunnusmerkki

symboliikka (n)
symbolik
  symbolien sisältöä ja niihin sisältyviä merkityksiä selvittävä oppi

symmetria (n)
symmetri
  se, että jokin on symmetrinen, tasasuhtaisuus

symmetrinen (adj)
symmetrisk
  symmetrian mukainen

sympaattinen (adj)
sympatisk
  sympatiaa tunteva, myötä elävä

sympatia (n)
sympati
  myötätunto, toisen hyväksyminen

syndikalismi (n)
syndikalism
  1800-luvun lopulla syntynyt työväenliikkeen suunta, joka pyrkii sosialismin toteuttamiseen ammattiyhdistystoiminnan kautta

synkliini (n)
synklin, tråk
  kivikerrostumien aaltomainen painuma

synkretismi (n)
synkretism
  eri uskontojen sekoittuminen ja yhteensulautuminen toisiinsa

synninpäästö (n)
absolution, avlösning
  absoluutio, syntien anteeksiannon julistaminen synnintunnustuksen jälkeen jumalanpalveluksessa tai yksityisessä sielunhoidossa
absolvera
  (laajemmin, kuvaannollisesti) pahojen tekojen anteeksianto

synnitön (adj)
syndlös
  sellainen, joka ei ole tehnyt syntiä

synnynnäinen (adj)
medfödd
  myötäsyntyinen, syntymästä lähtien ollut

synnytysoppi (n)
obstetrik
  lääketieteen osa-alue, joka käsittää raskauteen, synnytykseen ja lapsivuoteuteen kuuluvia lääketieteellisiä seikkoja

synonyymisanakirja (n)
synonymordbok
  kirja, jossa on listattu sanoille synonyymeja

syntaksi (n)
syntax
  luonnollisen tai formaalin kielen sanojen yhdistelyn säännöt ja niiden tutkimus

synteesi (n)
syntes
  teesin ja antiteesin yhdistyminen; yhdistävä menetelmä, yhdistäminen

synteettinen (adj)
syntetisk
  synteesillä aikaansaatu, keinotekoisesti valmistettu, keinotekoinen

synti (n)
synd
  uskonnon sääntöjen vastainen paha tai väärä teko

syntipukki (n)
syndabock
  (aiheettomasti) syyllisenä pidetty, syypää

syntymä (n)
födelse
  syntymistapahtuma, yksilön elämän alkaminen äidistä itsenäisenä

syntymämerkki (n)
födelsemärke
  syntymän aikaan esiintyvä, pysyvä ihon hyvänlaatuinen epäsäännöllisyys: valtaosa syntymämerkeistä muodostuu ihon ylipigmentaatiosta ja nämä syntymämerkit luokitellaan luomiksi, mutta osa muodostuu ihon poikkeuksellisesta verisuonettumisesta

syntymäpäivä (n)
födelsedag
  päivä jona henkilö täyttää vuosia ja siihen liittyvä juhla
  syntymän vuosipäivä
födelsedatum
  päivämäärä, jona henkilö on syntynyt

syntymäpäivälahja (n)
födelsedagspresent
  syntymäpäivän juhlistamiseksi annettu lahja

syntymätön (adj)
ofödd
  sellainen, joka ei ole syntynyt

syntymävuosi (n)
födelseår
  vuosi jona henkilö on syntynyt

syntyperä (n)
härstamning
  se, millaisille vanhemmille on syntynyt, esimerkiksi mihin kansaan kuuluville tai yhteiskuntaluokkaan

syntyvyys (n)
nativitet
  jälkeläisten syntyminen yleisilmiönä; syntyneisyys

syntyä (v)
föda, födas
  alkaa elää itsenäisenä emostaan: tulla ulos emon kohdusta tai munasta, käytetään myös ihmisestä
alstra, bilda, komma till, tillkomma
  saada alkunsa

sypressi (n)
cypress
  mikä tahansa sypressien sukuun () kuuluva sypressikasvien laji tai sellaisen yksilö

syreeni (n)
syren
  mikä tahansa syreenien sukuun () kuuluva öljypuukasvien heimon laji tai sellaisen yksilö

syrjäseutu (n)
avkrok, avsides belägen, trakt
  syrjäinen seutu; syrjäinen alue, joka on kaukana kaupungeista ja kunnollisesta infrastruktuurista

syrjäytyminen (n)
exklusion, marginalisering
  yhteiskunnan ulkopuolelle jääminen tai jättäytyminen; syrjäytyneeksi tuleminen; se, että kansalainen on eristäytyneenä yhteiskunnasta siten ettei osallistu sen toimintaan

syrjäytynyt (adj)
avsigkommen, marginaliserad, utslagen
  jostain sivuun vetäytynyt tai jäänyt

sysisara (n)
svedstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

sytosiini (n)
cytosin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin guaniinin kanssa

sytytin (n)
tändare, cigarettändare
  kaasutoiminen tulentekoväline

sytyttäminen (n)
tändande
  tulen tekeminen

sytyttää (v)
tända
  käynnistää palamisreaktio, laittaa tuli palamaan

sytytys (n)
antändning, tändning
  sytyttämisen toteutus

sytytysneste (n)
tändvätska
  grillin tms. sytyttämiseen tarkoitettu, yleensä maaöljypohjainen palava neste

sytytystulppa (n)
tändstift
  ottomoottorin osa, jonka elektrodien välille syntyvä kipinä sytyttää pottoaine-kaasuseoksen

syventäminen (n)
fördjupning
  syvemmäksi tekeminen

syvyys (n)
djup
  pystysuuntainen etäisyys vertailutasona toimivasta vaakapinnasta, us. merenpinnasta tai maanpinnasta, alaspäin

syvä (adj)
djup
  pitkälle maan-, meren- tai muun pinnan alapuolelle ulottuva

syväkyykky (n)
djupböj
  voimanostossa käytettävä jalkakyykyn kaltainen harjoite, jossa kyykistyminen viedään äärimmäiseen ala-asentoonsa

syvällinen (adj)
djupgående
  syvästi vaikuttava, syvälle käypä

syvällisesti (adv)
djupt
  syvällisellä tavalla

syvämeri (n)
djuphav
  merenpinnasta noin 2000-6000 m syvyydessä valtamerissä sijaitsevia alueita

syvänne (n)
djup
  ympäröivää maastoa matalampi kohta

syväpaino (n)
intaglio
  painomenetelmä, jossa väri sijaitsee painopinnan kuopissa, joista se imeytyy painettavaan pintaan

syväsatama (n)
djuphamn
  laivojen purkaus- ja lastauspaikka, joka on ruopattu niin syväksi, että suurenkin syväyksen omaavat laivat voivat sitä käyttää

syvästi (adv)
djupt
  läpikotaisesti, läpikotaisin, perusteellisesti

syväväylä (n)
djupled
  syväuomainen vesiväylä, jossa liikkuvien alusten suurin sallittu syväys on 4,2 metriä

syväys (n)
djupgående
  laivan tai veneen rungon alimpien kiinteiden rakenteiden (yleensä kölin tai peräsimen) etäisyys tyynestä vesirajasta

syy (n)
orsak
  jonkin aiheuttava seikka

syydvesti (n)
sydväst
  merimiesten tyypillisesti käyttämä sadehattu, jossa on takana niskaa suojaava leveä lieri

syyllinen (adj)
skyldig
  sellainen, joka on syyllistynyt johonkin (todistetusti); ominainen sille, jonka syytä jokin on

syyllinen (n)
skyldig
  henkilö, joka on syyllistynyt johonkin todistetusti; syypää, henkilö, jonka syytä jokin on

syylä (n)
vårta
  viruksen aiheuttama pienehkö, hyvänlaatuinen kasvain iholla

syyläjuuri (n)
flenört
  (erityisesti) tummasyyläjuuri, syyläjuurien sukuun kuuluva

syyläkaktukset (n)
vårtkaktusar
  eräs -alaheimoon kuuluva kaktuskasvien heimon suku ()

syyntakeinen (adj)
tillräknelig
  ihmisestä, jonka katsotaan voivan ymmärtää tekojensa seuraukset ja siten olevan vastuussa teoistaan, esim. hänen henkisten ominaisuuksiensa (katumiskyvyn tms.) vuoksi

syyskuu (n)
september
  vuoden yhdeksäs kuukausi, kuukausi elokuun ja lokakuun välissä

syysloma (n)
höstlov
  Lokakuulle ajoittuva lyhyt loma. Se on yleensä kuun puolivälissä

syysmaitiainen (n)
höstfibla
  Suomenkin luonnossa esiintyvä maitiaisten sukuun kuuluva kasvi

syyspäiväntasaus (n)
höstdagjämning
  se päivä syksyllä, jolloin yö ja päivä ovat yhtä pitkiä; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin kevätpäiväntasauksena

syytinki (n)
sytning, undantag
  tilan kaupan yhteydessä toteutettu sopimus asumisoikeudesta, jossa myyjä saa oikeuden jäädä asumaan tilalle ja elatuksen loppuelämäkseen

syyttäjä (n)
åklagare
  viranomainen, joka vie rikosasiaa eteenpäin oikeudessa

syyttäjänvirasto (n)
åklagarämbete
  Suomessa syyttäjälaitosta paikallistasolla edustava toimielin

syyttää (v)
anklaga, åklaga
  väittää syylliseksi johonkin
åtala
  syyttäjän ominaisuudessa väittää jkta syylliseksi jhk

syyttömyysolettama (n)
oskuldspresumtion, oskyldighetspresumtion
  periaate siitä että kukaan ei ole syyllinen ennen kuin toisin todistetaan

syytön (adj)
oskyldig
  joku tai jokin joka ei ole tehnyt jotakin jota ei olisi saanut tehdä

syödä (v)
äta, spisa
  aterioida, laittaa ruokaa suuhunsa ja niellä sen jälkeen; käyttää ravinnoksi; ottaa oraalisesti

syödä sanansa (v)
äta upp sina egna ord, äta upp sina ord
  perua tai jättää täyttämättä lupauksensa

syöksyhammas (n)
slöttand
  joidenkin nisäkkäiden suusta kasvava huomattavan pitkä hammas

syöksylasku (n)
störtlopp
  alppihiihtoon sisältyvä urheilulaji, jossa lasketaan vähintään kahdeksan metrin etäisyydellä toisistaan sijaitsevien porttien läpi

syömäpuikko (n)
ätpinne
  itäaasialaiseen kulttuuriin kuuluva haarukan ja veitsen korvaava ruokailuväline

syöpä (n)
cancer, kräfta
  sairaus, jossa jostain syystä muuttuneet elimistön solut alkavat jakautua liian nopeasti, eivätkä kehon säätelymekanismit kykene hillitsemään solujen lisääntymistä ja muodostuu pahanlaatuisia kasvaimia

syöpäpotilas (n)
cancerpatient, kräftpatient
  syöpää sairastava lääkärin hoidossa oleva henkilö

syöpäsairas (n)
cancersjuk
  henkilö, joka sairastaa syöpää

syötti (n)
agn, lockbete
  jokin pyydettävän eläimen houkuttelemiseksi käytettävä sen ravinnoksi kelpaava eläin tai jokin kasvin tuottama ruoka-aine; voidaan käyttää ansoissa ja muissa pyydyksissä

syöttitahna (n)
bete pasta
  kaloja houkuttelevia haju- ja makuaineita sisältävä muovailtava massa, jonka sisään on piilotettu koukku, tai hiirenloukkuun asetettu jyrsijöitä houkutteleva massa

syöttäminen (n)
matande
  ruoan antaminen ravinnoksi

syöttövasikka (n)
gödkalv
  teuraaksi kasvatettava vasikka

syövyttävä (adj)
frätande
  kudosta vaurioittava; korroosiota aiheuttava, sellainen joka kykenee syövyttämään

säde (n)
radie
  ympyrän kehän ja ympyrän keskipisteen välinen jana

sädehoito (n)
strålbehandling
  lääketieteen osa-alue, jossa käytetään ionisoivaa säteilyä sairauksien hoitamiseksi

sädekehä (n)
gloria
  pyhyyden ja jumalallisuuden tunnusmerkki

säestää (v)
ackompanjera
  esittää melodiaa tai pää-ääntä tavallisesti harmonisena taustana värittävää tai tukevaa osaa

sähkö (n)
el, elektrisitet, elektricitet
  sähkövirta tai sähkövaraus

sähköasentaja (n)
elektriker
  lakien edellyttämällä tavalla koulutettu ammattilainen, joka ammatikseen asentaa, korjaa ja huoltaa sähkölaitteita, johdotuksia tai tekee muita sähköteknisiä ammattitöitä

sähköauto (n)
elbil
  sähkökäyttöinen, yksinomaan sähköenergiaa energianlähteenä käyttävä, auto, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu ladattaviin akkuihin; kutsutaan myös täyssähköautoksi erotukseksi pistokehybridiautosta

sähköbasso (n)
elbas
  sähköisesti vahvistettu bassokitara

sähködynamiikka (n)
elektrodynamik
  sähkövirtaa ja sen vaikutuksia tutkiva fysiikan ala

sähköenergia (n)
elektrisk energi, elenergi
  tarkastelun aikana käytettävissä olevan sähkötehon ja kulutukseen (tuotantoon) varatun ajan yhteisvaikutus, joka on tehon ollessa vakio vaikuttavan tehon ja ajan tulo

sähköhammasharja (n)
eltandborste
  hammasharja, jonka harjakset värähtelevät sähkömoottorin voimalla

sähköinen (adj)
elektrisk
  sähkön kautta ilmenevä

sähköjuna (n)
eltåg
  sähköveturin vetämä juna

sähkökaavio (n)
elkretsdiagram
  kaavio, joka esittää laitteen tai järjestelmän sähköistä kytkentärakennetta

sähkökatkos (n)
strömavbrott, elavbrott
  keskeytys sähkön saannissa

sähkökenttä (n)
elektriskt fält
  sähkövarauksen ympärille ajateltu kenttä, jonka voimakkuuden dimensio SI-järjestelmän yksiköin ilmaistuna on N C-1, tai vastaavasti V m-1

sähkökirja (n)
e-bok
  digitaaliseen muotoon tallennettu ja siinä jaeltava kirjallinen teos

sähkökitara (n)
elgitarr
  kitara jonka ääni vahvistetaan sähköisesti

sähköliesi (n)
elspis, spis
  liesi jossa on sähköllä kuumennettavat keittolevyt ja uuni

sähkömaa (n)
jord
  sähköinen maapotentiaali

sähkömagneetti (n)
elektromagnet
  magneetti, joka on magneettinen vain kun siihen on kytketty virta

sähkömagneettinen (adj)
elektromagnetisk
  sähkömagnetismin mukainen

sähkömagneettinen aalto (n)
elektromagnetisk våg
  (fysiikka, radiotekniikka) sähkömagneettisen värähtelyn etenemiseen liittyvä, etenemissuuntaan nähden poikittainen aaltoliike

sähkömagneettinen vuorovaikutus (n)
elektromagnetisk växelverkan
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti sähkömagneettinen voima eli sähkövoima toimii

sähkömagnetismi (n)
elektromagnetism
  kaikkien sähköisten ja magneettisten ilmiöiden yhteisnimitys; yksi maailmankaikkeuden perusvuorovaikutuksista; suppeassa mielessä erityisesti johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttama magnetismi

sähkömoottori (n)
elektrisk motor, elmotor
  sähkökäyttöinen kone, joka muuntaa kuluttamansa sähköenergian mekaaniseksi liike-energiaksi; osa energiasta muuntuu lämpöenergiaksi eli hukkalämmöksi

sähkönjohtavuus (n)
konduktivitet, ledningsförmåga
  ominaissähkönjohtavuus

sähköoppi (n)
elektricitetslära, ellära
  fysiikan haara, joka tutkii sähköilmiöitä tai laajemmassa mielessä sähkömagneettiseen vuorovaikutukseen liittyviä ilmiöitä

sähköposti (n)
e-post
  tietoverkossa lähetettävä viesti toisen käyttäjän sähköiseen postilaatikkoon

sähköpostiosoite (n)
e-postadress
  sähköpostin vastaanottajan yksilöivä osoite

sähköpyörä (n)
elcykel, elektrisk cykel
  polkupyörä, jossa on sähkömoottori

sähköpyörätuoli (n)
elrullstol
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä sähkömoottorilla toimiva pyörätuoli, jota ei moottoristaan huolimatta luokitella ajoneuvoksi vaan invalidin apuvälineeksi

sähkötekniikka (n)
elektroteknik
  sähköä ja sähkömagnetismia ja näihin liittyviä ilmiöitä tutkiva ja soveltava tekniikanhaara

sähkötuoli (n)
elektriska stolen
  teloitusväline, johon tuomittu sidotaan istumaan ja teloitetaan voimakkailla sähköiskuilla

sähkötupakka (n)
elektronisk cigarrett
  tupakan korvaava tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä

sähkövaraus (n)
elektrisk laddning
  nollasta eroava sähkömäärä; aineen tai hiukkasen ominaisuus, joka ilmenee siten, että se vaikuttaa voimalla toisiin lähellä oleviin sähkö­varauksellisiin kappaleisiin

sähkövatkain (n)
blandare, mixer
  sähkömoottorilla toimiva keittiöväline, jota käytetään leivonnassa ja ruoanvalmistuksessa

sähkövirta (n)
elektrisk ström
  sähkökentän aiheuttama sähkövarausten järjestynyt liike; mittasuureena sähkövirran tunnus on I ja SI-järjestelmän mukaisesti sen yksikkö on ampeeri, tunnus A .

sähly (n)
innebandy
  sisätiloissa mailoin pelattava pallopeli, josta on kehittynyt kilpaurheiluna pelattava salibandy

säiliö (n)
behållare, reservoar
  varsinkin nestemäisten, kaasumaisten t. jauhemaisten aineiden säilyttämiseen tarkoitettu tila, us. suljettu astia

säilykekala (n)
konserverad fisk
  ilmatiiviiseen lasi- tai metallitölkkiin suljettuja pieniä kaloja tai kalan paloja

säilyttäminen (n)
behållning
  teonnimi verbistä säilyttää

säilyttää (v)
bevara
  pitää esinettä, asiaa, tavaraa ym. ilman, että esim. heittää roskiin

säkki (n)
säck
  kuljettamiseen ja säilyttämiseen käytettävä suuri ja tukeva pussi

säkkipilli (n)
säckpipa
  nykyisin erityisesti skottien suosima puhallinsoitin

säkkipimeä (adj)
beckmörk, kolmörk
  täysin pimeä

säkkitavara (n)
säckvara
  säkeissä kuljetettava tavara

säkä (n)
manke
  nelijalkaisen nisäkkään, erityisesti hevosen tai koiran, kaulan ja selän yhtymäkohta; selän korkein kohta, jota käytetään eläimen korkeuden mittauskohtana

säle (n)
lamell, spjäla
  pitkänomainen, ohut, yl. tasavahva ja jäykkä, puusta tai muusta materiaalista valmistettu kaistale tai suikaile

sämpylä (n)
bulle, småfranska, fralla, semla, småfralla
  pieni pyöreä tai pitkulainen, useimmiten vehnästä tai grahamjauhoista leivottu, hiivalla kohotettu leipänen

sänky (n)
säng, bädd
  pääasiassa nukkumista varten tehty huonekalu

säppi (n)
regel hasp
  salpa, telki

särkeä (v)
värka
  jomottaa, tuntua pidempään kuin hetkellisesti aistittavana kipuna

särki (n)
mört
  mikä tahansa särkien heimoon () kuuluva karppikalojen laji tai sellaisen yksilö

särkikala (n)
karpfisk
  mikä tahansa särkikalojen heimoon () kuuluva karppikalojen laji tai sellaisen yksilö

särkikalat (n)
karpfiskar
  eräs karppikalojen lahkoon () kuuluva viuhkaeväisten () heimo ()

särkisalolainen (n)
finbybo
  Pysyvästi Särkisalossa asuva henkilö.

särkkä (n)
bank
  vedenalainen tai vedestä kohoava hiekkakasaantuma

särky (n)
värk
  pitkäkestoinen kipu

särkylääke (n)
smärtstillande medicin, värktablett
  särkyjä tai kivuntunnetta helpottava lääke

särkylääkepäänsärky (n)
LÖH; läkemedelsöveranvändningshuvud&shy;värk
  päänsärky, joka johtuu särkylääkkeiden käyttämisestä pitkähkön aikaa suurempina annoksina kuin on kivun lievityksen kannalta tarpeen, kun elimistö ylilääkitykseen totuttuaan alkaa reagoida normaaliin terveydentilaan kipuaistimuksella

särmiö (n)
prisma
  lieriö, jonka kaksi pohjaa ovat monikulmioita ja sivutahkot suorakulmioita tai suunnikkaita

särmäneula (n)
tångsnälla
  () eräs pitkulainen putkisuukala

säteillä (v)
radiera
  luovuttaa sähkömagneettista energiaa

säteily (n)
strålning
  hiukkasten tai sähkömagneettisen säteilyn aaltoliikkeen eteneminen ympäristöön

säteilyannos (n)
strålningsdos
  säteilyn määrän yksikkö, jota sovelletaan tutkimuksen lisäksi mm. säteilyturvallisuuden määritelmissä ja valvonnassa sekä lääketieteellisessä sädehoidossa

säteilytys (n)
bestrålning
  säteilylle altistus kohdistamalla säteilyä tai sijoittamalla säteilyn vaikutusalueelle

sättiä (v)
racka
  moittia vihaiseen sävyyn monisanaisesti, usein käyttäen asiattomia ilmauksia

sävel (n)
ton
  puhdas ääni, jonka korkeus on tunnistettavissa

sävelaskel (n)
tonsteg
  pienistä intervalleista käytetty käytännöllinen hahmotus- ja ilmaisutapa

sävellaji (n)
tonart
  tonaalisessa musiikissa sävelten ennaltamäärätty sarja, johon kuuluvat perussävel ja siitä johdettavat kyseiseen perussäveleen suhteessa olevat rajatut sävelet, joista voidaan koostaa melodioita, sointuja ja sointukulkuja

sävellys (n)
komposition
  taiteellisen työn, säveltämisen, tuloksena syntynyt musiikkiteos, kappale

säveltäjä (n)
kompositör, komponist, tonsättare
  henkilö, joka säveltää musiikkia

säveltää (v)
komponera
  tehdä musiikkia, luoda melodia

säynävä (n)
id
  yleinen makean veden särkikala (), joka elää parvissa ja viihtyy kirkkaissa vesissä

sää (n)
väder
  ilmakehän aistittavissa olevat olosuhteet; säämuuttujien (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus- ja suunta, ilman kosteus jne.) tila, säätila, määrätyssä paikassa tiettynä hetkenä

säädös (n)
författning
  julkista valtaa käyttävän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön antama kirjallinen, pätevä määräys säännöistä

sääennuste (n)
väderprognos
  arvio tulevasta säästä eli troposfäärin tilasta lähitulevaisuudessa, käsittäen esimerkiksi ilman lämpötilan ja sateen mahdollisuuden

sääksi (n)
fiskgjuse
  kalasääski (Pandion haliaetus), järvialueilla ja rannikoilla elävä lähes yksinomaan kalaa syövä suurikokoinen päiväpetolintu

sääli (n)
ömkan
  toisen olennon kärsimyksen tai mielipahan herättämä myötätunto

sääliminen (n)
ömkande
  sääliä-verbistä muodostettu teonnimi

sääliä (v)
ömka, tycka synd om
  tuntea sääliä jkta/jtak kohtaan

säännöllinen (adj)
regelbunden
  useita kertoja ja määrätyin väliajoin tapahtuva

säännöllisesti (adv)
regelbundet
  säännöllisyyttä noudattaen

säännös (n)
bestämmelse
  säädöksen tekstistä ilmenevä yksittäinen käsky, kielto tai lupa

sääntö (n)
regel
  kirjallisesti tai suullisesti sovittu tai määrätty tai yleiseksi käytännöksi omaksuttu toimintatapa, vakiintunut käytäntö

sääri (n)
ben
  polven ja jalkaterän välinen alaraajan osa

säärystin (n)
benvärmare
  nilkasta polveen ulottuvalla jalan alueella pidettävä sukan kaltainen kylmältä suojaava vaate

sääsket (n)
myggor
  yksi kaksisiipisten lahkoon kuuluvista hyönteisten alalahkoista ()

sääski (n)
mygga
  kaksisiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat mm. hyttynen, mäkärä ja vaaksiainen

säästäväinen (adj)
sparsam
  sellainen, joka säästää paljon (tyypilisesti rahoistaan); joka ei tuhlaa

säästää (v)
skona, bespara spara, förvara, lägga undan, lönspara
  säilyttää tai säilöä jotain tulevaisuuden käyttöä varten

säästö (n)
besparing, inbesparing
  tulojen ja kulutuksen erotuksena talteen jäänyt raha tai muu raha-arvoinen hyödyke

säästöpankki (n)
sparbank
  yksi muun muassa Suomessa pankkitoiminnassa käytössä olevista yhtiömuodoista

säästöporsas (n)
spargris
  porsaan muotoinen säästölipas rahan säästämiseen

säästöpossu (n)
spargris
  porsaan muotoinen säästölipas; säästöporsas

säätiedotus (n)
väderleksrapport, väderrapport
  sääennusteesta annettu tiedotus

säätila (n)
väderlek, väderleksläge
  sää, ilma, ilmat; meteorologinen tilanne

säätiö (n)
stiftelse
  sääntöjensä määräämään tarkoitukseen luovutettu ja hallituksensa hoitama varallisuusmassa ilman omistajia, osakkaita tai jäseniä

sääty (n)
stånd
  (historia) erilaisia oikeuksia nauttineista yhteiskuntaluokista

säätykierto (n)
ståndscirkulation
  siirtyminen säädystä toiseen

säätää (v)
reglementera
  laatia laki, antaa jokin velvoittava määräys
  määrätä jtk noudatettavaksi

säätötekniikka (n)
reglerteknik
  jonkin yksittäisen laitetoiminnon tao prosessin automaattiseen ohjaamiseen käyrtettyjen tekniikoiden yhteisnimitys

söpö (adj)
söt
  sellainen, joka on mukavan näköinen, suloinen, positiivisia tuntemuksia aikaansaava

t-paita (n)
T-tröja
  lyhythihainen napitukseton ja kaulukseton paita

taajama (n)
tätort
  tiheästi asuttu ja rakennettu alue

taajuusmodulaatio (n)
frekvensmodulering
  modulaatio, jossa muutellaan eli poikkeutetaan signaalin, kantoaallon, taajuutta moduloivan signaalin ohjaamana

taakka (n)
börda
  painava kuorma

taantuma (n)
recession
  kansantalouden tilanne, jossa bruttokansantuotteen kasvuvauhti supistuu huomattavasti ollen kuitenkin plusmerkkistä; hitaan talouskasvun kausi

taantuva (adj)
regressiv
  sellainen, joka taantuu

taara (n)
tara
  tavaran alustan, pakkauksen tai päällyksen paino, joka vähentämällä saadaan tavaran varsinainen massa

taas (adv)
igen
  toistamiseen, uudelleen

taatelipalmu (n)
dadelpalm
  erit. välimerentaateli () kasvatettava hyötykasvi, joka tuottaa syötäviä taateleita

taattu (adj)
garanterad, säker
  sellainen, jolle on jonkin toimesta annettu takuu

taavetti (n)
båtdävert, dävert
  aluksissa oleva veneiden nosto- ja laskulaite

tabulatuuri (n)
tabulatur
  erityisesti kielisoittimelle tarkoitettu soitto-ohje, jossa on valmis sormitus

taburetti (n)
taburett
  pieni ja matala pehmustettu jakkara, jossa ei ole selkänojaa eikä käsinojia

taffelipiano (n)
taffel
  piano, jossa kielet ovat vaakatasossa, mutta flyygelistä poiketen koskettimiston suuntaan leveämmän suorakulmaisen rungon sisällä

tahallaan (adv)
med flit, avsiktligen
  (3. persoonan muoto) harkintaa käyttäen, ei vahingossa, tarkoituksella, tieten tahtoen, tahallisesti

tahaton (adj)
oavsiktlig
  sellainen, mikä on tehty tai tapahtunut tahtomatta tai tarkoittamatta; vahingossa tehty tai tapahtunut.

tahdistaa (v)
synkronisera
  saattaa samaan tahtiin

tahdittomasti (adv)
taktlöst
  tahdittomalla tavalla

tahna (n)
pasta
  paksu ja tahmainen aine, jota voidaan levittää johonkin, tyypillisesti pakkauksesta pusertamalla

tahrata (v)
fläcka
  tehdä, tuottaa tai aiheuttaa tahra; tahria; yleisesti: sotkea, liata

tahriintua (v)
fläcka
  tulla tahraiseksi

tahriintumaton (adj)
fläckfri
  tahriintumiselta välttynyt, puhdas, moitteeton; sellainen, joka ei ole tahriintunut

tahti (n)
takt
  toistuva tietynmittainen kappaleen osanen

tahtilaji (n)
taktart
  musiikkikappaleen tahdin jako tahdinosiin

tahtilepo (n)
cesur
  säkeen sisäinen tauko

tahto (n)
vilja
  halu, tahtominen tai se mitä tahdotaan

tahtoa (v)
vilja, önska
  haluta

tai (conjunction)
eller
  ilmaisee sanojen tai lauseiden tapahtumien vaihtoehtoisuutta; joko-sanan kanssa sana korostaa kahta vaihtoehtoa

taide (n)
konst
  luova inhimillinen toiminta, joka ilmaisee eri keinoin keskeisiä tai merkittäviä inhimillisen kokemuksen puolia suhteessa vallitsevaan olevaiseen tai koettuihin fantasioihin; tällaisen toiminnan tuotokset

taidekahvila (n)
konstcafé, konstkafé
  kahvila, jonka toiminnassa on keskeisessä osassa taiteen esillä pitäminen ja monesti myös taiteeseen liittyvien tapahtumien järjestäminen

taidemaalari (n)
målare
  maalaustaiteen harjoittaja; maalauksia tekevä taiteilija

taidemusiikki (n)
seriös musik
  musiikki taiteena; taiteeksi tehty musiikki

taidenäyttely (n)
konstutställning
  paikka, jossa esitellään taidetta joko tilapäisesti tai pysyvämmin

taideteos (n)
konstverk
  taiteellisen luomistyön tulos, taideluomus; taiteen tuote

taifuuni (n)
tyfon
  Kiinanmerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky

taigauunilintu (n)
tajgasångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

taikatemppu (n)
trollkonst
  (magia, viihde) usein harjoiteltu ja ennalta valmisteltu silmänkääntötemppu, joskus kemialliseen reaktioon tms. perustuva "ihmeteko"

taikavarpu (n)
slagruta
  (mytologia) ikivanha maaginen väline maahan kätkettyjä aarteita, varastettuja tai hukattuja esineitä, taikakaluiksi sopivia luonnonesineitä yms. etsittäessä, myös apuneuvo kaivonpaikan etsimisessä ja maasäteilyn havaitsemisessa

taikina (n)
deg smet, deg
  Elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aineista, tavallisesti jauhoista ja tarvittavasta nesteestä, vedestä, maidosta tai piimästä, tehty seos, joka saatetaan käyttötarkoituksen mukaiseen muotoon hämmentämällä, sekoittamalla, vaivaamalla, kaulitsemalla tai vatkaamalla; tarvittaessa käytetään kohotusainetta

taikinamarja (n)
måbär
  koristekasvina käytetty punaisia marjoja tuottava pienilehtinen pensas

taikuri (n)
trollkarl
  silmänkääntäjä, taikatemppujen tekijä, taikatemppuja tekevä viihdetaitelija

taimen (n)
öring, forell
  lohien sukuun () kuuluva lohikalojen laji , mikä tahansa sen kolmesta ekologisesta muodosta, jotka ovat meritaimen, järvitaimen ja purotaimen, tai tällaisen yksilö

taimi (n)
planta
  siemenestä kasvanut nuori istutusta varten koulittu tai istutettu kasvi

taipumus (n)
böjelse
  synnynnäinen kyky; ominainen piirre; alttius johonkin

taira (n)
tayra
  eräs Keski- ja Etelä-Amerikassa elävä näätäeläinten laji () tai sen yksilö

taistella (v)
strida
  kamppailla, otella, ottaa yhteen

taistelu (n)
slag, batalj, kamp
  sodankäyntiin liittyvä yhteenotto tai kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä
kamp
  kamppailu, pyrkimys johonkin vaikeuksien kautta

taisteluharjoitus (n)
stridsövning
  asevoimien järjestämä opettelutilaisuus mahdollisia tulevia sotatoimia varten

taistelukenttä (n)
slagfält
  aseelliseen taisteluun käytetty alue

taistelukone (n)
stridsflygplan
  hävittäjäkone, hävittäjäpommittaja

taitaja (n)
mästare
  henkilö, joka taitaa tai osaa jotakin erityisen hyvin

taitamaton (adj)
okunnig
  sellainen, jonka taidot eivät riitä, osaamaton

taiteellinen (adj)
konstnärlig
  taiteen alaan kuuluva, taiteeseen liittyvä

taiteilija (n)
konstnär
  ammatikseen taidetta harjoittava henkilö

taitekatto (n)
mansardtak
  taitettu satula- tai valmikatto, harjakaton tyyppi, jossa lappeet taittuvat vielä kahdeksi osaksi, kahteen eri kulmaan

taitekerroin (n)
brytningsindex, refraktionsindex
  aineen optista tiheyttä kuvaava kerroin

taito (n)
färdighet
  henkinen tai ruumiillinen kyky tehdä jtk

taitoluistelu (n)
konståkning
  urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa

taitoslehti (n)
folder, vikblad
  (kirjapaino) folderi, taitekansio

taittaa (v)
vika
  taivuttaa pitkänomainen tai levymäinen kappale jostakin kohdasta niin, että taivutuskohtaan muodostuu terävä tai ainakin terävähkö kulma

taituruus (n)
bravur, briljans, virtuositet
  jonkin fysiologisen tai teknisen kyvyn erinomainen hallinta tai taito, taiturina oleminen

taituruusvoimistelija (n)
akrobat
  akrobaatti

taivaanekvaattori (n)
himmelsekvator
  maapallon ekvaattorin eli päiväntasaajan jatke samassa tasossa taivaanpallon ympäri

taivaankansi (n)
himlavalv
  valtaisa kuvitteellinen pyörivä pallonkehä, näkyvä osa taivaanpalloa, jonka keskipiste ja akseli ovat samat kuin maapallon

taivaankappale (n)
himlakropp
  havaintopiiriimme kuuluva taivaan kohde

taivaanmekaniikka (n)
celest mekanik
  taivaankappaleiden liikkeitä gravitaatiokentässä tutkiva tieteenala

taivaansini (n)
himmelsblått
  Auringon valon spektrin sinisten komponenttien heijastuma ilmakehässä, joka on kirkkaalla säällä päiväsaikaan nähtävissä kaikissa suunnissa

taivaantähystäjät (n)
stjärnkikarfiskar
  yksi tähystäjäkalojen alalahkoon kuuluvista ahvenkalojen heimoista ()

taivaanvuohi (n)
enkelbeckasin
  pitkänokkainen kurppalintu ()

taival (n)
färd, sträcka
  määrämittainen vaellus

taivas (n)
himmel, sky
  maan pinnalta tarkasteltuna horisontin yläpuolella näkyvä osa maapallon ilmakehää, joka on läpinäkyvä; se, mikä taivaankappaleen pinnalta näkyy ylhäällä
  Jumalan olinpaikka; paratiisi (kristinuskossa)

taivassalolainen (n)
tövsalabo
  Pysyvästi Taivassalossa asuva henkilö.

taivastella (v)
himla
  siunailla, päivitellä

taivuttaa (v)
böja, kröka, bocka
  saattaa taipuneeksi
förmå
  kiristää, painostaa lievästi
deklinera, konjugera
  muodostaa sanan taivutusmuotoja

taivutus (n)
böjning
  sanojen muokkaaminen käyttökohteen, aseman lauseessa, tai semantiikan edellyttämään muotoon

taivutuskaava (n)
paradigm, böjningsmönster
  paradigma, taivutettavan sanan muotosarja

taivutusmuoto (n)
böjningsform
  sanan taivutuspäätteellinen muoto

taivutuspääte (n)
böjningsändelse
  taivutettavan sanan vartalon, joskus taivutusvartalon, loppuun tulevaa päätettä ilmentävä morfeemi, mm. nominien sija- ja lukupääte ja verbin persoona-, luku- ja aikamuotopäätte

takaa (adv)
bakifrån
  taka-alalta, taustalta tulevana

takaapäin (adv)
bakifrån
  takaa kohti suuntautuva

takaisin (adv)
tillbaka
  ilmaisee suuntaa, johon joku tai jokin palaa sinne, mistä se on aikaisemmin lähtenyt

takaisinosto (n)
återköp
  aiemmin myydyn takaisin ostaminen saman tahon toimesta; myös aikaisemmin liikkeellelaskettujen osakkeiden ostaminen markkinoilta ja niiden mitätöiminen, jolloin liikkeellä olevien osakkeiden lukumäärä laskee ja yksittäisen osakkeen arvo nousee

takaisintulomatka (n)
returresa
  paluumatka

takalisto (n)
bak, bakdel, säte
  takamus, takapuoli, pakarat

takamus (n)
bak, bakdel, säte
  takapuoli, pakarat

takana (adv)
bakom
  taakse sijoittuneena, taka-alalla, taustalla.

takaosa (n)
bakdel, bakre del
  jonkin konkreettisen sisä- tai ulkopuolelta tarkasteltavissa olevan takana, usein taimmaisena, oleva taho tai puoli, jota usein voidaan tarkastella myös ylä- tai alapuolelta

takapuoli (n)
bak, bakdel, säte
  ihmisen ruumiinosa lantion takaosassa, pakarat

takaraivo (n)
bakhuvud
  pääkallon ja pään takaosa

takaus (n)
borgen
  sitoumus, jolla takaaja lupautuu velkojalle vastuuseen kolmannen henkilön velasta

takauslaina (n)
lån mot borgen
  laina, jonka vakuudeksi on annettu takaus
borgenslån
  erityislainsäädäntöön perustuva vakuudellinen laina, jonka vakuutena on valtion takaus

takavarikoida (v)
beslagta
  todisteen otto haltuun tai menetetyksi tuomitun esineen otto haltuun, tai rikoksella viedyn esineen palautus lailliselle omistajalle

takiainen (n)
kardborre
  mikä tahansa -suvun kasvi
  ko. sukuun kuuluvien lajien tuottama pallomainen pähkylä, joka tarttuu koukkukärkisillä kehtosuomuillaan tehokkaasti erityisesti eläinten karvoitukseen

takila (n)
rigg, tackel, tacklage
  (merenkulku) mastot ja muu välineistö, jonka varaan ja avulla aluksen purjeet levitetään

takiloida (v)
rigga
  varustaa takilalla

takiloiminen (n)
tackling
  (merenkulku) takilalla varustaminen

takimmainen (adj)
bakerst
  sellainen, joka on äärimmäisenä takana

takinkääntäjä (n)
kappvändare, överlöpare
  henkilö, joka on jättänyt puolueensa tai muun yhteisönsä

takki (n)
jacka, kappa
  yläruumista suojaamaan käytettävä vaatekappale; myös miesten puvun yläosa

takkirauta (n)
tackjärn
  masuunin tuottama 4–5 % hiiltä sisältävä raakarauta

takoa (v)
smida
  muokata metallia iskemällä sitä vasaralla

takoa kun rauta on kuumaa (v)
smida medan järnet är varmt
  tehdä asiat ajallaan, toimia silloin kun on otollinen aika, käyttää tilaisuutta hyväkseen

taksi (n)
taxi, taxibil
  henkilöliikennettä tilausliikenteenä hoitava organisaatio

taksiasema (n)
taxistation
  paikka, jossa taksit odottavat matkustajia

taksiauto (n)
hyrdrosk, taxi, taxibil
  auto, jota käytetään taksipalvelun tuotannossa

taksoni (n)
taxon
  taksonomiassa määritelty eliöryhmä; tieteellisessä luokittelussa käytetty termi, sukulaisuussuhteiden mukaan nimetty eliöryhmä, joka on virallisesti kuvattu tieteelle; yhteisnimitys tietyille lajeille

taksonomia (n)
taxonomi
  biologisen systematiikan ryhmittely, jossa lajit on järjestetty kehitysopillisen perusjaottelun mukaisesti hierarkiatasoja käyttäen

taktiikka (n)
taktik
  taistelutaito, taito voittaa taistelu

taktikko (n)
taktiker
  (sotavoimat, ym.) henkilö, joka harjoittaa taktiikkaa ja yleensä myös osaa ja hallitsee sen

taktinen (adj)
taktisk
  taktiikkaan kuuluva, taktiikkaa koskeva; sellainen, joka on taktiikaltaan taitava, taktiikan hallitseva

tali (n)
talg
  puhdistettu naudan tai lampaan, rasva, myös poron kuu, jota saadaan ko. eläimen murskatuista rasvakudoksista sulattamalla ne 60–70 °C:ssa ja poistamalla vesi (iGS)
  ihon rauhasten erittämä rasva

talikko (n)
grep
  maataloudessa ja puutarhanhoidossa käytettävä, lähinnä eloperäisen materiaalin käsittelyyn tarkoitettu työkalu, joka on varreltaan lapion kaltainen, mutta terä muodostuu useasta piikistä

talirauhanen (n)
talgkörtel
  ihon pinnalle rasvamaista talia erittävä avoeritysrauhanen (glandula sebacea)

talismaani (n)
talisman
  esine, jonka uskotaan tuottavan hyvää onnea

talitiainen (n)
talgoxe, talgmes
  varpuslintujen tiaisten sukuun kuuluva lintulaji () tai tämän yksilö

talkki (n)
talk, steatit, tvålsten
  erittäin pehmeä ja rasvaiselta tuntuva, väriltään valkoinen tai vihertävä, asultaan suomuinen, kiteinen mineraali

talkoo (n)
talko
  yleensä monikossa, talkoot; vapaaehtoinen ja palkaton yhteinen työrupeama

talla (n)
stall
  kielisoittimen poikittainen koroke, jonka päällä viritetyt kielet lepäävät

tallekappale (n)
liggarexemplar
  asiakirjan, mikrofilmin, päätöksen, pöytäkirjan, tuomion ynnä muun vastaavan virallinen arkistokappale eli arkistossa säilytettävä taltio

talli (n)
stall
  eläinsuoja, jossa pidetään hevosia
garage lokstall
  kulkuneuvon suoja

tallium (n)
tallium
  eräs alkuaine

talo (n)
hus
  yleensä ihmisten asumista varten tehty ja varustettu asuinrakennus, asuintalo

talonmies (n)
fastighetsskötare, gårdskarl
  henkilö, joka hoitaa ja huoltaa taloa, yleensä kerrostaloa

taloudellinen (adj)
ekonomisk
  talouteen liittyvä
  vähän kuluttava, säästeliäs, edullinen

talous (n)
ekonomi
  julkinen tai yksityinen taloudellinen toiminta, varojen hankinta ja käyttö

talousarvio (n)
budget
  budjetti

talousmaantiede (n)
ekonomisk geografi
  kulttuurimaantieteen haara, joka tarkastelee taloudellisten toimintojen sijaintia, alueelli​sta rganisoitumista ja toimintojen välisiä suhteita

talouspaperi (n)
hushållspapper
  imykykyistä paperia, jota käytetään muun muassa erilaisien tasojen pyyhkimiseen sekä nesteiden kuivaamiseen

talousrakennus (n)
ekonomibyggnad
  kotitöissä, maataloudessa tai muussa taloudenhoidossa käytettävä päärakennuksen ulkopuolinen maanpäällinen suoja

taloussiirappi (n)
hushållssirap
  leivontaan ja ruoanlaittoon sopiva tumman punaruskea siirappi

taloussuklaa (n)
blockchoklad
  jälkiruokiin, leivonnaisiin yms. käytettävä tumma suklaa

taloustiede (n)
ekonomi
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva erilaisia taloudellisia ilmiöitä ja niiden riippuvuuksia tutkiva tiede, jossa pääsija on taloudellisten toimijoiden kannusteiden tutkimisella; kansantaloustiede

talso (n)
skarvyxa
  koverokirves

taltta (n)
stämjärn, mejsel
  pitkänomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

talutushihna (n)
koppel
  kotieläimen kävelyttämisesssä tai ulkoiluttamisessa käytetty laite, joka estää eläintä karkaamasta

talvehtia (v)
övervintra
  viettää talvi jossakin
  elää yli talven

talvi (n)
vinter
  syksyn jälkeen tuleva ja ennen kevättä oleva vuodenaika

talviaika (n)
vintertid
  talven aika
  pimeän vuodenajan kellonaika, joka Suomessa vastaa aikavyöhykkeen normaaliaikaa

talvikki (n)
pyrola
  talvikkien () suvun kasvi

talvirengas (n)
vinterdäck
  nasta- tai kitkarengas, jota käytetään talvisin autoissa maapallon pohjoisosissa

talvitakki (n)
vinterjacka
  lämmin ulkotakki, joka tarkoitettu talvella käytettäväksi kylmässä ilmanalassa

talviturkki (n)
vinterpäls
  turkiseläinten talveksi kasvattama paksumpi karvapeite

talviurheilu (n)
vintersport
  talvisissa olosuhteissa harjoitettava urheilu

talviyö (n)
vinternatt
  yö talvella; talvinen yö

tamaani (n)
hyrax, dass, klippgrävling
  mikä tahansa tamaaneiden heimoon () tai lahkoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

tamandua (n)
#Ruotsi
  kumpi tahansa tamanduojen sukuun kuuluvien muurahaiskarhujen lajeista tai sellaisen yksilö
sydlig tamandua
  erityisesti toinen tamanduojen sukuun kuuluvista muurahaiskarhujen lajeista, eteläntamandua () tai sen yksilö

tamarindi (n)
tamarind
  hernekasveihin kuuluvan tamarindipuiden suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

tamarindipuu (n)
tamarind
  ainoa tamarindipuiden sukuun kuuluva hernekasvien laji () tai sen yksilö

tamma (n)
märr, sto
  naaraspuolinen hevonen, naarashevonen

tammenterho (n)
ekollon
  tammen pähkinä

tammi (n)
ek, ekträ
  metsätammi, pyökkikasvien heimon jalo lehtipuu (), jota kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena
damm
  vahvasta puusta valmistettu pato tai padon puinen osuus

tammihärkä (n)
ekoxe
  (eläintiede) tamminkainen (), metsissä vanhojen puiden ja kuolleiden runkojen koloissa elävä kampasarvisiin kuuluva kovakuoriainen, jonka meitä lähimmät esiintymät ovat Etelä-Ruotsissa hyvin harvinaisena

tammikuu (n)
januari, torsmånad
  vuoden ensimmäinen kuukausi, kuukausi joulukuun ja helmikuun välissä

tammipeli (n)
damspel, dam
  kahden pelaajan lautapeli, jota pelataan šakkilaudalla tai sen kaltaisella, mutta numeroimattomalla (8 x 8 ruutua) laudalla. Molemmilla pelaajilla on 12 yleensä pyöreätä nappulaa, valkeat ja mustat.

tammisaarelainen (n)
ekenäsbo
  Pysyvästi Tammisaaressa asuva henkilö.

tammitikka (n)
mellanspett
  (eläintiede) Keski- ja Etelä-Euroopassa elävä tikkalintu

tammúz (n)
tammúz
  tammúzkuu, tammúz-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi siván- ja ab-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin kesä-heinäkuussa

tamperelainen (n)
tammerforsare, tammerforsbo
  pysyvästi Tampereella asuva henkilö

tamponi (n)
tampong
  emättimeen asetettava kuukautissuoja, joka voidaan poistaa narusta vetämällä

tandem (n)
tandemcykel
  kahden henkilön ajettavaksi tarkoitettu polkupyörä, jossa on kaksi satulaa peräkkäin, kahdet polkimet ja kääntyvä ohjaustanko vain etumaisena istuvalla

tangentti (n)
tangent
  käyrää yhdessä pisteessä sivuava suora
tangens
  suorakulmaisen kolmion vastaisen ja viereisen kateetin suhde; vastaava funktio (lyhenne tan)

tango (n)
tango
  Río de la Platan alueelta peräisin oleva tanssi sekä siihen kuuluva 4/4 musiikkilaji

tankkeri (n)
tankfartyg
  säiliöalus, maaöljyn tai maakaasun kuljetukseen rakennettu rahtilaiva, jossa lasti on aluksen säiliöissä

tanko (n)
stång
  pitkä, kapea ja jäykkä umpinainen, toisinaan ontto tai putkimainen esine

tanska (n)
danska
  germaanisten kielten pohjoismaisen ryhmän itäisen haaran kieli (kielitunnus: da) ruotsin ohella, Tanskan valtion virallinen kieli

tanskalainen (adj)
dansk
  Tanskasta peräisin oleva tai Tanskaan liittyvä

tanskalainen (n)
dansk, danska
  Tanskan kansalainen

tanskalainen voileipä (n)
smörrebröd
  tanskalainen perinneruoka, voileipä, joka tavallisimmin muodostuu paksusta ruisleipäviipaleesta ja erilaisista päällysteistä, joiden valikoima on lähes rajaton

tanskalaissyntyinen (adj)
danskfödd
  syntyperältään tanskalainen

tanskankielinen (adj)
danskspråkig
  tanskan kielelle laadittu tai sillä esitetty

tanskankielinen (n)
dansktalande
  henkilö, joka hallitsee tanskan kielen

tanssi (n)
dans
  ihmisen jäsenten liikuttaminen musiikin tahtiin

tanssia (v)
dansa
  liikkua rytmisesti, erityisesti musiikin tahtiin

tanssiaiset (n)
bal
  juhlava ja suuri tanssitilaisuus

tanssija (n)
dansare
  henkilö, joka tanssii

tanssijatar (n)
dansös, danserska
  naispuolinen tanssija

tanssilattia (n)
dansgolv
  tanssipaikan, ravintolan tms. tanssimiseen varattu avoin tila

tanssiravintola (n)
dansrestaurang
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut ravintola, jossa yleisöllä on mahdollisuus tanssia

tanssiva (adj)
dansande
  sellainen, joka tanssii

tantaali (n)
tantal
  siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ta ja järjestysluku 73

taonta (n)
smide
  takominen; metallin muokkaaminen vasaralla

tapa (n)
vana
  asia, jota tehdään totuttuun tapaan säännöllisesti
sätt, vis
  keino tehdä jotain

tapaaminen (n)
sammanträffande, beträdande, rendezvous
  kohtaaminen kasvokkain, yleensä ennalta sovitusti

tapahtua (v)
hända, ske, äga rum, inträffa‎
  käydä, sattua jotakin

tapahtuma (n)
händelse
  asia, joka tapahtuu odotetusti tai sattumalta
evenemang
  yleensä julkinen tilaisuus, jossa on ennalta ilmoitettua ohjelmaa

tapahtumahorisontti (n)
händelsehorisont
  mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta, jossa pakonopeus ylittää valonnopeuden, ja jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada informaatiota

tapaninpäivä (n)
annandag jul
  yksi joulun pyhistä, 26. joulukuuta, toinen joulupäivä

tapaoikeus (n)
sedvanerätt
  oikeusjärjestelmä, joka perustuu vakiintuneisiin käytäntöihin ja kirjoittamattomiin sääntöihin

taparikollinen (n)
vaneförbrytare
  henkilö, jolle kertyy rikostuomioita

taparikollisuus (n)
vanebrottslighet
  se, että on taparikollinen

tapella (v)
kämpa, strida
  käyttää väkivaltaa toisiaan vastaan (tyypillisesti ilman aseita)

tapetoida (v)
tapetsera
  kiinnittää tapettia seinään

tapetti (n)
tapet
  tyypillisesti katonrajasta lattianrajaan ylettyvä paperikaistale, joita kiinnitetään sisäseiniin liisterillä

tapiiri (n)
tapir
  kärsäkkäitä kavioeläimiä, jotka elävät nykyään Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa

tappaa (v)
döda slå ihjäl
  riistää henki; aiheuttaa jonkun tai jonkin kuolema

tappaja (n)
dråpare
  henkilö, joka tappaa

tappara (n)
stridsyxa
  kuunsirpin muotoinen lyhyt- tai pitkävartinen sotakirves

tappelu (n)
slagsmål batalj
  kahden henkilön tai joukon fyysinen yhteenotto, kahakka, usein ilman aseita tai vain kädessä pidettävin välinein

tappo (n)
dråp
  toisen ihmisen tahallinen tappaminen (lievemmin surma, törkeämmin murha)

tappouhkaus (n)
mordhot
  uhkaus tappaa joku; Suomen laissa esiintyvä termi on laiton uhkaus

tapulikaupunki (n)
stapelstad
  (Ruotsin valtakunnan tai Suomen suuriruhtinaskunnan) kaupunki, jolla oli oikeus käydä ulkomaankauppaa

tapulipituus (n)
stapellängd
  kuitupituus, kuitupituusjakauma

tarha (n)
gård
  tavallisesti aidalla ympäristöstä erotettu alue

tarhamehiläinen (n)
honungsbi
  ihmisen kotieläimekseen ottama mesipistiäisiin lukeutuva parvissa elävä hyönteislaji ()

tarhapapu (n)
böna, trädgårdsböna
  puna- tai valkoteriöinen hernekasvi (), joka tuottaa sileitä, jopa 16 cm mittaisia palkoja. Tarhapavun siemenet ovat melko valkoisia.

tarhatyräkki (n)
vårtörel
  eräs tyräkkien sukuun kuuluva myrkyllinen tyräkkikasvien laji () tai sen yksilö

tarina (n)
sägen
  keksitty tai jotakin todellista tapahtumaa kuvaava kertomus, jolla on mahdollisesti jokin opetus

tarjoilija (n)
servitör, servitris
  tarjoilua ammattimaisesti hoitava henkilö, joko mies tai nainen, vrt. tarjoilijatar

tarjoilu (n)
servering
  ruoan, juomien yms. tuominen nautittavaksi ja usein siihen liittyvä kattaminen ja astioiden keräys

tarjonta (n)
utbud
  se määrä, joka on tarjolla markkinoilla annetulla hinnalla

tarjotin (n)
bricka
  tarjottavien kantamisessa käytettävä alunen

tarjous (n)
erbjudande, förslag
  neuvotteluehdotus

tarkastaa (v)
inspektera, granska, rannsaka
  ottaa selvää jostakin, tutkia, tutkistella, katsoa

tarkastaja (n)
inspektör, granskare, kontrollör
  henkilö, joka tarkastaa jotakin; henkilö, joka suorittaa tarkastuksen

tarkastella (v)
observera, betrakta
  havainnoida, huomioida

tarkekirjoitus (n)
fonetisk skrift
  ääntämisen mukainen kirjoitus

tarkistaa (v)
kontrollera, revidera
  tarkastamalla ja virheellisyydet korjaamalla varmistautua siitä, että jokin on asianmukainen, kunnossa, oikea tai paikkansapitävä; kontrolloida

tarkka (adj)
exakt, precis
  täsmällinen, yksityiskohtainen

tarkkaavainen (adj)
uppmärksam
  sellainen, joka seuraa tarkasti jotakin, antaa sille täyden huomion

tarkkailla (v)
övervaka, iakttaga
  seurata, pitää silmällä, valvoa

tarkoin (adv)
noga
  hyvin tarkasti, yksityiskohtaisesti

tarkoite (n)
referent
  referentti; olio, ominaisuus tai asiaintila, johon kielellinen ilmaus tai nominilauseke viittaa; se, mihin viitataan sanan merkityksessä tai kulloisessakin lauseyhteydessä

tarkoittaa (v)
betyda, innebära
  olla jotain merkitykseltään
mena
  viitata puheessaan johonkin

tarkoituksellisesti (adv)
avsiktligt
  tarkoituksellisella tavalla

tarkoituksenmukainen (adj)
ändamålsenlig
  tarkoitukseen soveltuva, tiedettyyn tarkoitukseen hyvä

tarkoituksenmukaisuus (n)
ändamålsenlighet
  se, että on tarkoituksenmukainen

tarkoituksenmukaisuusnäkökohta (n)
ändamålsenlighetssynpunkt
  tarkoituksenmukaisuuden kannalta huomioon otettava seikka, asianhaara tai puoli

tarkoitus (n)
avsikt, mening, syfte
  se mitä halutaan saada ilmaistuksi, ajatus

tarmo (n)
energi
  asennetyyppi, jota kuvaa jaksaminen, halu ja into; puhti, tsemppi, sisu, virkeys, voima, virta, energia, vireys, eloisuus

tarpaani (n)
tarpan
  eteläisillä Venäjän aroilla elänyt, sittemmin kai sukupuuttoon kuollut pienikoinen villihevonen ()

tarpeeksi (adv)
nog
  riittävän paljon, riittämiin

tarpeellinen (adj)
nödvändig
  sellainen, jota tarvitaan johonkin; sellainen, jolle on tarvetta

tarpeistoesine (n)
tillbehör
  (esineoikeus) itsenäinen irtain esine, joka on paikallisessa ja taloudellisessa yhteydessä pääesineeseen; pääesineeseen kohdistuva oikeustoimi, kuten panttaus, koskee myös tarpeistoesinettä, ellei ole sovittu toisin, mutta tarpeistoesine voidaan yleensä esimerkiksi ulosmitata erikseenkin

tarra (n)
klistermärke
  etiketti tai muu lappu, jonka toinen puoli on liimapintainen ja toisella puolella on kuva, tekstiä tai tilaa kirjoitukselle

tarranauha (n)
kardborreband
  kahdesta osasta koostuva kiinnitysväline, jonka toisessa osassa on pieniä koukkuja ja toisessa lenkkejä, jotka tarttuvat toisinsa kun osat tuodaan yhteen

tarttua (v)
gripa
  ottaa kiinni

tartuntatauti (n)
infektionssjukdom, smittosam sjukdom, smittsam sjukdom
  tauti jonka aiheuttajamikrobi siirtyy yksilöstä toiseen

tartuttaa (v)
infektera
  (taudista) saada tarttumaan; aiheuttaa tartunta

taruolento (n)
mystisk varelse, sagoväsen
  taruissa ja kertomuksissa esiintyvä olento, jota ei oikeasti ole olemassa

tarve (n)
behov, tarv
  jonkin tai jonkun tarpeellisuuden puutteena koettu tila

tarvita (v)
behöva tarva, behöva
  tuntea pakkoa tai halua saada jotakin

tasa-arvo (n)
jämlikhet
  se, että kohdellaan saman arvoisina, ei aseteta eri asemaan sosiaalisten tai kulttuuristen erojen vuoksi

tasa-arvoerä (n)
jämställdhetspott
  matalapalkkaerän ja naispalkkaerän yhteisnimitys

tasainen (adj)
plan
  sellainen, jossa ei ole paljoa kuoppia tai mäkiä

tasajännite (n)
likspänning
  jännite, jonka taso on ajasta riippumatta kutakuinkin vakiosuuruinen

tasapaino (n)
jämvikt, balans
  se, että jokin pysyy pystyssä tai paikoillaan; vaikuttavat erisuuntaiset voimat ovat yhtä suuret; menot ja tulot yhtä suuret

tasapainoilla (v)
balansera
  pyrkiä pitämään tasapaino, esimerkiksi kapean tukin päällä

tasapainottaa (v)
balansera
  saattaa tasapainoon
  tasata menot ja tulot, etenkin menojen ollessa tuloja suuremmat

tasasivuinen (adj)
liksidig
  (geometria) matemaattisesta kuviosta, joka täyttää tasasivuisuuden ehdot:

tasasivuinen kolmio (n)
liksidig triangel
  (geometria) kolmio, jonka kaikki sivut ja kulmat ovat keskenään yhtäsuuria

tasavalta (n)
republik
  valtiomuoto, jossa ei ole lainkaan päämiestä tai päämies (tavallisesti presidentti) valitaan vaaleilla määräajaksi

tasavaltainen (adj)
republikansk
  tasavaltaan kuuluva

tasavaltalainen (n)
republikan
  tasavallan, tasavaltalaisuuden kannattaja
social vävare
  eräs yhdyskunnissa elävä afrikkalainen varpunen ()

tasavirta (n)
likström
  sähkövirta, jonka suunta ei muutu; tällöin virta kulkee suljetussa virtapiirissä koko ajan samansuuntaisesti

tasku (n)
ficka
  vaatteeseen kiinni neulottu pussi pienten esineiden kantamista varten

taskukello (n)
fickur, fickrova
  pieni, yleensä pyöreä kello, jota ei ole tarkoitus pitää kädessä, vaan sen voi kiinnittää vitjoilla vaatteisiin

taskukirja (n)
pocketbok
  pehmeäkantinen kirja, pokkari

taskulamppu (n)
ficklampa
  pieni kädessä pidettävä paristoilla tai akuilla toimiva valaisin

taskulaskin (n)
miniräknare, kalkylator
  nykyaikainen laskin, joka mahtuu taskuun

taskuliina (n)
bröstnäsduk, fickduk, ficknäsduk
  pieni koristeellinen vaatekappale, liina, jota pidetään miesten pikku- tai päällystakin rintataskussa

taskumatti (n)
fickplunta
  taskuun mahtuva, yleensä metallinen litteä juomapullo

taso (n)
nivå
  osaamistaso, se, kuinka hyvin jonkin taidon hallitsee

tasogeometria (n)
plangeometri
  kaksiulotteista avaruutta ja sen osia käsittelevä geometrian osa-alue

tasoloikka (n)
platformsspel
  videopelien genre, jossa pyritään ylös tai alas hyppimällä väistelemään erilaisia esteitä ja siinä onnistumalla hankkimaan pisteitä tai välttämään virhepisteitä

tataari (n)
tatar
  etnisesti tataari, tataarikansaan kuuluva henkilö

tatinriesa (n)
gul svampsnylting
  Hypomyces chrysospermus, vaalea kotelosieni, joka loisii etenkin tattien itiöemien päällä

tattari (n)
bovete
  tatarkasveihin kuuluva kasvi, jonka siemeniä käytetään ravintona viljan tavoin ()

tau (n)
tau
  kreikkalaisten aakkosten 19. kirjain. Vastaava symboli Τ tai τ.

taudinaiheuttaja (n)
patogen
  sairautta aiheuttava loinen, bakteeri, virus tai prioni

tauko (n)
paus
  keskeytys, kahden ajanjakson välillä toiminnassa oleva hiljaisempi jakso
  sävellyksen yhden tai useamman äänen määrämittainen vaikeneminen. Tauoilla käytetään vastaavia kestoja kuin nuoteilla.

tauti (n)
sjukdom
  lääketieteellisesti määriteltävissä oleva yhteisten oireiden vallitessa useilla yksilöillä esiintyvä sairaus

tavailla (v)
bokstavera
  () tavata, luetella kijain kirjaimelta

tavallaan (adv)
på sätt och vis
  Eräällä lailla.

tavallinen (adj)
vanlig
  ei erikoinen; tavallisuudesta poikkeamaton, arkipäiväinen

tavallisesti (adv)
vanligen
  tavan mukaisesti, kuten tavallista, tavoista poikkeamatta

tavanomainen (adj)
bruklig, habituell
  tavanmukainen, totunnainen, tavaksi tullut; sellainen joka noudattaa vakiintuneita käytäntöjä tai normeja

tavara (n)
vara
  aineellinen esine, etenkin kaupan ja omistuksen kohteena

tavarahissi (n)
varuhiss
  tavaroiden kuljetukseen tarkoitettu tavallista suuriovisempi, tilavampi tai kantavampi hissi

tavarajuna (n)
godståg
  rahtia kuljettava juna

tavarakauppa (n)
varuhandel
  tavaroilla käytävä kauppa

tavaramerkki (n)
varumärke
  tavaran tai palvelun tunnusmerkki, jota käytetään yksilöimään ja osaltaan erilaistamaan tavara tai palvelu kilpailijoiden samankaltaisista

tavaratalo (n)
varuhus
  useisiin osastoihin jaettu suuri kauppaliike, jossa on monipuolinen valikoima ja jossa ruokaosaston osuus on pieni

tavaratila (n)
lastutrymme
  tila ajoneuvoon matkalle mukaan otettavia tavaroita varten

tavata (v)
träffa
  kohdata, nähdä, tavoittaa joku
bruka
  olla tapana, pitää tapanaan
stava
  lukea tavuittain tai kirjaimittain

tavoittaa (v)
nå, hinna upp, tag
  saada yhteys jkh

tavu (n)
stavelse
  sanan osa, yhden tai useamman äänteen muodostama kielen rytmiyksikkö

tavuttaa (v)
avstava
  jakaa tavuihin

tavutus (n)
avstavning
  kirjoitukseen merkitty tai äännettäessä painottamalla esiin tuotu sanojen tavujako

te (pronoun)
ni
  monikon toinen persoona; tarkoittaa henkilöryhmää, johon puhuja ei kuulu, mutta jota puhuja puhuttelee
  kohteliaassa tai muodollisessa puhuttelussa viittaa yhteen henkilöön; käytetään kun puhutellaan usein puhujaa iäkkäämpää tai merkittävässä asemassa olevaa henkilöä (kirjoitetaan kohteliaisuus- ja muodollisuussyistä yleensä isolla alkukirjaimella, Te)

teatteri (n)
teater
  taidemuoto, jossa näyttelijät esiintyvät puhetta, musiikkia, tanssia, liikkeitä ja eleitä hyödyntäen
  teatteriesityksiin käytettävä rakennus, teatteritalo
  yhteisö tai laitos, joka järjestää teatteriesityksiä

teatteriohjaaja (n)
teaterregissör
  henkilö joka ohjaa näytelmien taiteellista toteutusta

tee (n)
te
  kuivatut ja leikatut teenlehdet tuotteena

teekannu (n)
tekanna
  haudutetun teen tarjoilu- ja usein myös valmistusastia, jossa on vahvaa tai toisinaan juomavahvuuteen laimennettua teetä

teekuppi (n)
tekopp
  teen juomiseen tarkoitettu kuppi; suurempi kuin kahvikuppi

teelautanen (n)
tefat
  teekupin alustana käytettäväksi tarkoitettu pieni lautanen

teeleipä (n)
tekaka
  leivinjauheella kohotettava nopeasti valmistettava leipänen

teema (n)
tema
  pääaihe, keskeisin, johtava ajatus

teepensas (n)
tebuske
  kaakkoisaasialainen Ternstromiacea-heimon n. 3 — 20 metrin korkuinen puu (), jonka hammaslaitaisia lehtiä, lehtisilmuja ja kukintoja hyödynnetään laajalti kaupallisesti nautintoaineina

teepussi (n)
tepåse
  pieni teetä sisältävä pussi, joka voidaan hauduttaa kuumassa vedessä

teeri (n)
orre
  Suomen metsissä usein tavattu kanalintu (, aiemmin )

teettää (v)
låta
  panna tekemään, antaa jonkun tehtäväksi

tehdas (n)
fabrik
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan yleensä sarjatuotantona tiettyjä tuotteita

tehdä (v)
göra
  käytetään mistä tahansa tilanteesta, jossa jokin verbi toteutuu

teho (n)
effekt
  vaikutus
  käytetyn energian määrä aikayksikössä. Tehon SI-yksikkö on watti, W

teho-osasto (n)
IVA, intensivvårdavdelning
  sairaalan osasto, jossa hoidetaan äkillisesti sairastuneita potilaita, jotka tarvitsevat tehostettua hoitoa tai valvontaa

tehohoito (n)
intensivvård
  sairaalassa annettava hoito potilaille, joilla on henkeä uhkaava yhden tai useamman elintoiminnon häiriö

tehokas (adj)
effektiv
  huolellisesti resursseja käyttävä; ei turhaan liikaa käyttävä

tehostin (n)
effektförärkare, effektiveringsmedel, servo
  laitteen käyttöön tarvittavaa lihasvoimaa pienentävä laite, yleensä lyhentymä sanoista ohjaustehostin tai jarrutehostin

tehtävä (n)
uppgift, sak
  asia, joka pitää tai on tarkoitus tehdä

tehtävänanto (n)
uppgiftsutdelning
  ohje, selostus, ilmoitus tai käsky, jossa määritellään, selostetaan, ilmoitetaan tai käsketään jokin tehtävä

teidän (pronoun)
er, era, ert
  possessiivinen pronomini, joka ilmaisee puhuteltaville kuuluvaa

teini (n)
tonåring
  nuori, 13–19 vuoden ikäinen henkilö

teipata (v)
tejpa
  kiinnittää teipillä

teippi (n)
tejp
  liimalla päällystetty nauha, jota käytetään esineiden yhteenliittämiseen tai tukemiseen paikalleen; kuvioituna kuvioiden kiinnittämiseen pinnoille

teismi (n)
teism
  käsitys yksilöllisen, maailmankaikkeutta ylläpitävän jumaluuden olemassaolosta

teisti (n)
tejstefisk
  mikä hyvänsä teistien heimoon () kuuluva kala
  , teistien kalaheimon nimikkolaji
teist
  teismin kannattaja; henkilö, joka uskoo, että on olemassa Jumala tai jumalia

teititellä (v)
nia
  puhutella kohteliaisuutta tai muodollisuutta ilmaisten (suomessa viitaten henkilöön käyttäen monikon toisen persoonan pronominia ’te’ niin, että taipuvat verbi on monikossa, mutta partisiipin perfekti ja muut itsenäiset määreet yksikössä)

tekaistu (adj)
uppdiktad
  kokoon kyhätty

tekeminen (n)
görande
  jonkin suoritteen tuottaminen

tekevä (adj)
driftig
  sellainen, joka tekee

tekijä (n)
faktor
  kertolaskun jäsen; kerroin; kokonaisluku, jolla toinen luku on jaollinen

tekijänoikeudellinen (adj)
upphovsrättslig
  tekijänoikeuteen liittyvä

tekijänoikeus (n)
upphovsrätt, författarrätt
  luovan työn tekijälle syntyvä yksinoikeus määrätä teoksensa käytöstä

tekijänpalkkio (n)
författararvode
  tekijälle teoksen käyttöoikeudesta maksettava kustannussopimuksessa määritelty palkkio

teknetium (n)
teknetium
  ulkonäöltään platinaa muistuttava radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki Tc

tekniikka (n)
teknik
  tieteenalat, joissa tutkitaan näitä menetelmiä
  menettelytapa, keino

tekninen (adj)
teknisk
  tekniikkaan ja sen hyödyntämiseen, opetukseen tai dokumentointiin liittyvä

tekno (n)
techno
  1980-luvulla kehittynyt elektronisen tanssimusiikin suuntaus

tekohampaat (n)
löständer
  irrallinen tai kiinteä hammasproteesi, joka tehdään erikseen ylä- ja alaleukaan

tekokieli (n)
konspråk, konstspråk
  keinotekoinen kieli

tekokuitu (n)
kunstfiber, syntetfiber
  kokonaan tai osittain synteettisesti valmistettu tekstiilikuitu

tekokukka (n)
artificiell blomma
  silkistä, muovista tms. valmistettu kukan jäljitelmä

tekosyy (n)
undanflykt, förevändning, svepskäl
  syy, joka ei ole todellinen, vaan keksitty, usein hätävalheeksi

teksti (n)
text
  kirjallinen tai suullinen esitys

tekstitys (n)
undertext
  videomateriaalin alalaitaan lisätyt tekstit, joissa kerrotaan mitä kuvassa tapahtuu tai puhutaan, usein eri kielellä

tekstiviesti (n)
textmeddelande
  GSM-matkapuhelinverkon välityksellä kulkeva lyhyt, tekstistä koostuva viesti

telaketju (n)
band, larvband, transportband
  erillisistä telakengistä muodostuva telaketjuajoneuvon pyöriä yhdistävä maata vasten liikkuva nauhamainen ketju, jota käytetään panssarivaunujen, maansiirtoajoneuvojen sekä joidenkin maastoajoneuvojen voimansiirrossa

telakka (n)
varv, docka
  laivojen rakennukseen ja korjaukseen tarkoitettu laitos tai yritys

telaluu (n)
språngben
  ihmisellä veneluuhun niveltyvä nilkan luu ()

telepatia (n)
telepati
  ajatustenluku, kyky tietää yliluonnollisesti, mitä toinen henkilö ajattelee

televisio (n)
television, TV
  televisio-ohjelmien tuottamiseen ja jakeluun käytettävä tuotanto-, välitys- ja vastaanottolaitteistojen muodostama kokonaisuus; organisaatio, joka lähettää televisio-ohjelmaa
television
  televisiovastaanotin, televisiokanavilla välitettävien televisio-ohjelmien vastaanottamiseen tarkoitettu laite

televisiolähetin (n)
tv-sändare, televisionssändare
  televisiokuvan tai -äänen lähetykseen käytettävä laite

televisiotoiminta (n)
television
  (joukkotiedotus) yleisradion tai muun organisaation televisio-ohjelmien tuottaminen, hankinta ja levittäminen sekä siihen varatut resurssit ja niiden käyttö

televisiovastaanotin (n)
televisionsapparat, televisionsmottagare, tv-apparat
  nykyisin yleensä televisio; (ammattikieli) televisiojärjestelmään liittyvä televisiokuvan ja yhdistetyn äänen vastaanottoon tarkoitettu laite, jossa on viritin

telinevoimistelu (n)
redskapsgymnastik
  voimistelu- ja kilpaurheilulaji, jossa kilpaillaan ennalta määrätyillä telineillä

telkkä (n)
knipa
  sotka, sukeltajasorsa, joka pesii Suomessa kaikkialla pohjoisinta Lappia ja ulkosaaristoa lukuun ottamatta ()

telluuri (n)
tellur
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 52 ja tunnus Te

teloitus (n)
avrättning
  kuolemantuomion täytäntöönpano: lakiin perustuva ihmisen surmaaminen rangaistukseksi hänen tekemästään rikoksesta; se, että teloitetaan

teltta (n)
tält
  metalli- tai puurungolle pingotetusta kankaasta, joskus vuodista tms. tehty, maahan lyötyihin paaluihin kiinnitetyillä naruilla tuettu maja tai katos, joka usein on tarkoitettu purettavaksi ja siirrettäväksi tilapäisrakennelmaksi

tempaus (n)
ryck
  ensimmäinen kahdesta painonnostokilpailun osasta

temporaalinen distributiivi (n)
distributiv–temporalis
  suomen kielessä adverbisija, joka ilmaisee alkuperää tai toistuvaa ajankohtaa

temppeli (n)
tempel
  uskonnolliseen käyttöön pyhitetty paikka, jossa harjoitetaan kyseisen uskonnon toimituksia, esimerkiksi riittejä ja rituaalimenoja.

tenderi (n)
tender
  höyryveturin perään kiinnitetty erillinen vaunu polttoainetta ja syöttövettä varten

tenholalainen (n)
tenalabo
  Pysyvästi Tenholassa asuva henkilö.
  Syntyperältään tenholalainen.

tenniskenttä (n)
tennisbana
  tenniksen pelaamiseen käytetty kenttä

tenniskyynärpää (n)
tennisarmbåge
  ylirasituksen aiheuttama tulehdus ja kipu kyynärpäässä, mikä johtuu olkaluun ulomman sivunastan tulehduksesta

tennismaila (n)
racket
  tenniksen pelaamiseen tarkoitettu maila

tennispallo (n)
tennisboll
  tenniksen pelaamiseen tarkoitettu pallo

tenoritorvi (n)
tenorhorn
  B-trumpettia oktaavia matalampi B-vireinen vaskipuhallin

tensidi (n)
surfaktant
  aineita, jotka pienentävät veden pintajännitystä ja kytkevät vesi- ja rasvamolekyylejä toisiinsa

tentti (n)
tentamen
  koe tai kuulustelu esimerkiksi kurssin päättyessä

teodoliitti (n)
teodolit
  kääntyvällä kaukoputkella varustettu kulmanmittauslaite, jolla voidaan tähdätä etäällä olevia kohteita ja mitata niiden välisiä vaaka- ja pystykulmia; käytetään maanmittauksessa ja rakennustöissä

teokratia (n)
teokrati
  käsitys, jonka mukaan ylin valtiovalta kuuluu Jumalalle, jonka edustajia hallitsijat ovat

teollinen muotoilija (n)
industridesigner
  ammatti, jonka harjoittaja tekee työkseen teollista muotoilua

teollinen muotoilu (n)
industridesign
  toiminnallisuuteen, usein myös tekniikkaan, keskittyvä muotoilun haara, jossa toisinaan tuodaan esiin myös taiteellinen näkökulma

teollisuus (n)
industri
  sekundaarituotannoksi eli jalostukseksi lukeutuva tuotantotoiminnan laji, joka muuttaa kiinteässä toimipaikassa alkutuotannon luovuttamia orgaanisia tai epäorgaanisia raaka-aineita tai teollisesti valmistettuja puolivalmisteita mekaanisesti tai kemiallisesti uusiksi aineellisiksi hyödykkeiksi

teologi (n)
teolog
  teologian tutkija

teologia (n)
teologi
  kristinuskoa tutkiva tiede

teorbi (n)
teorb
  bassoluuttu

teoria (n)
teori
  havaintojen tai muiden tietojen pohjalta ilmiötä selittävä malli; asian tai ilmiön (tieteellisesti) perusteltu selitys; olettamus, jonka tueksi on saatu vahvaa näyttöä lukuisissa toisistaan riippumattomissa tutkimuksissa: hypoteesi tai joukko hypoteeseja voi siis muuttua teoriaksi vasta, kun sen puolesta on saatu vankkaa todistusaineistoa

teos (n)
verk
  luovan taiteellisen tai tieteellisen tekemisen, kuten kirjoittamisen tai maalaamisen, säveltämisen tms. tulos

tequila (n)
tequila
  tequila-agaave-kasvista valmistettava väkevä alkoholijuoma

terassi (n)
terrass
  tasakatolla oleva oleskelupaikka, kattotasanne

terawattitunti (n)
terawattimme
  energian yksikkö, biljoona wattituntia

terbium (n)
terbium
  metallinen alkuaine, väriltään hopeanharmaa harvinainen maametalli, jonka järjestysluku on 65 ja kemiallinen merkki Tb

terebintti (n)
terebint
  Välimeren seudulla yleinen pistaasien sukuun kuuluva puulaji tärpättipistaasi () tai sen yksilö

terheninen (adj)
dimmig
  utuinen, usvainen

terhi (n)
paddfot
  -suvun lemmikkikasvi

termi (n)
term
  ammattisana; jollakin erikoisalalla käytettävä käsitteen kielellinen (kirjoitettu tai ääneen lausuttu) nimitys, joka voi olla sana, sanaliitto tai lyhenne
  lausekkeen jäsen

termiini (n)
termin
  johdannaissopimus, jossa ostaja ja myyjä sitoutuvat tekemään kaupan jollakin kohde-etuudella tiettynä hetkenä tulevaisuudessa tiettyyn hintaan

termiitti (n)
termit
  Isoptera-lahkon hyönteisiä
  alumiinin ja rautaoksidin erittäin kuumasti palava seos

terminaattori (n)
terminator
  planeetan, asteroidin, kuun tai komeetan pintaa pitkin kulkeva valoisan ja pimeän alueen raja

termodynamiikka (n)
termodynamik
  erityisesti ilmiöistä, jotka liittyvät energian siirtymiseen lämpönä; tarkasteleva fysiikan ja fysikaalisen kemian osa

ternimaito (n)
råmjölk
  nisäkkäiden heti synnytyksen jälkeen erittämä maito, ensimaito

terpeeni (n)
terpen
  laaja ryhmä mm. pihkassa ja eteerisissä öljyissä tavattavia hiilivetyjä

terrieri (n)
terrier
  ryhmä pienehköjä koirarotuja

territorio (n)
territorium
  jostakin valtiosta riippuva hallintoalue olematta kuitenkaan tuon valtion osa

terska (n)
ollon
  siittimen pää

terssi (n)
ters
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kolmen sävelaskelen väli, intervalli. Pieni terssi on kolme ja suuri terssi neljä puolisävelaskelta

terttu (n)
klase
  avoin kukinnon muoto, jolla on pitkä kukintolapa

terva (n)
tjära
  orgaanisen aineksen kuivatislauksessa muodostunutta tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä

tervaleppä (n)
klibbal
  Suomessa maan eteläiseen osaan ja muuten lähinnä rannikkoalueelle levinnyt leppä (), joka kasvaa harmaaleppää kookkaammaksi ja sille tyypillistä on kaarnainen puunrunko ja pyöreämmät lehdet harmaaleppään verrattuna

tervapääsky (n)
tornseglare
  pääskyä muistuttava kiitäjiin kuuluva lintu ()

tervatynnyri (n)
tjärtunna
  erit. tervan säilytystä ja kuljetusta varten tehty määräkokoinen puinen tynnyri

terve (adj)
frisk
  sellainen, joka voi hyvin (fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti), on hyvässä kunnossa; jossa ei ole sairautta
sund
  luonnollinen, järkevä, vakaa

terve (interjection)
hej, tjänare
  epämuodollinen tervehdys
hej då
  epämuodollinen hyvästelysana

terveellinen (adj)
hälsosam
  terveydelle edullinen

tervehtiä (v)
hälsa
  tehdä tervehdysele tai esittää lyhyt sanallinen tervehdys kohdattaessa

tervetullut (adj)
välkommen
  henkilö tai asia, joka/jota on toivottu tai odotettu

tervetuloa (interjection)
välkommen
  tervehdys, kohtelias toivotus saapuvalle henkilölle tai saapuville henkilöille

terveydenhoito (n)
hälsovård
  toimenkuva, joka käsittää toimenpiteet sairauksien ennalta ehkäisemiseksi, hyvän elämänlaadun säilyttämiseksi ja parantamiseksi sekä sairauksien hoidoksi ja kuntoutukseksi

terveys (n)
hälsa, sundhet
  se, että on terve; se, miten terve on

terveysasema (n)
hälsostation, läkarstation
  sairaalaa pienempi terveydenhoitopalveluja tarjoava yksikkö, jossa tarjotaan pieniä toimenpiteitä, terveystarkastuksia ja rokotuksia

terveyskeskus (n)
hälsocentral, hälsovårdscentral
  kunnan tai kuntayhtymän ylläpitämä itsenäinen yksikkö, joka huolehtii paikallisten asukkaiden terveydestä ja vaivojen hoidosta, mutta vaikeasti sairaat potilaat lähetetään sieltä erikoissairaanhoitoa antaviin laitoksiin

terveysoppi (n)
hygien, hälsolära
  hygienia eli lääketieteen osa-alue, joka tutki ja kehitti menettelytapoja terveyden säilyttämiseksi; käytössä 1970-luvulle asti, nykyinen vastine on lähinnä kansanterveystiede

terä (n)
egg, bett
  teräaseen tai työkalun terävä, leikkaava reuna
blad, klinga
  kokonaisuudessaan teräaseen tai työkalun osa, jossa on edellä mainittu teroitettu reuna tai pistävä kärki

teräase (n)
eggvapen
  yleisnimi terälliselle lyömä-, -pisto-, viilto- ja heittoaseelle, joita on käytetty metsästys- ja lähitaisteluvälineenä

terälehti (n)
kronblad
  siemenkasvin teriön osana oleva kehälehti

teräs (n)
stål
  pääasiassa rautaa sisältävä metalli, joka sisältää seosaineena hiiltä ja usein muita seosmetalleja

teräsbetoni (n)
armerad betong
  teräksillä vahvistettu betonimateraali ja siitä tehty rakenne

terästää (v)
spetsa
  lisätä jhk alkoholia

terävä (adj)
smart
  terävä-älyinen, nokkela, nopeaälyinen

terävä-älyinen (adj)
klyftig, skarpsinnig, kvick, kvicktänkt, snabbtänkt, snarfyndig
  nokkela, nopeaälyinen

tesla (n)
tesla
  magneettivuon tiheyden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (lyhenne )

tesmayrtti (n)
desmeknopp
  (erityisesti) tesmayrttien sukuun kuuluva

tesmayrttikasvi (n)
desmeknoppsväxt
  mikä tahansa tesmayrttikasvien heimoon () kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji tai sellaisen yksilö

tesmayrttikasvit (n)
desmeknoppsväxter
  yksi kaksisirkkaisten kasvien heimoista

testaaja (n)
Testare
  henkilö, joka testaa, yrittää, kokeilee jotakin.

testamentti (n)
testamente
  jälkisäädös, määrämuotoinen oikeustoimi, jolla testaattori viimeisenä tahtonaan määrää jälkeensä jäävästä omaisuudestaan
testament, testamente
  toinen Raamatun kahdesta pääosasta: Uusi testamentti tai Vanha testamentti

testi (n)
test
  koe, kokeilu

tetraatio (n)
tetraering
  iteroitu potenssiinkorotus; laskutoimitus, jossa lukua korotetaan itsensä suuruiseen potenssiin useita kertoja peräkkäin

tetraedri (n)
tetraeder
  säännöllinen monitahokas, jossa on neljä tahoa

tetrafobia (n)
tetrafobi
  numeron neljä pelko

tetrat (n)
laxkarpar
  yksi tetrakalojen lahkoon kuuluvista viuhkaeväisten heimoista ()

tetum (n)
tetum
  (kielitiede) tetumin kieli (kielitunnus: tet), Indonesiassa ja Itä-Timorissa puhuttava malaijilais-polynesialainen kieli

teuraseläin (n)
slaktdjur, slaktkreatur
  ruoaksi teurastettava eläin, kuten nauta, sika, lammas ja muu sorkkaeläin, sekä hevonen, kana ja muu siipikarjan edustaja

teuraslehmä (n)
slaktdjur, slaktkreatur
  teurastettavaksi valikoitunut lehmä

teurastaa (v)
slakta
  tappaa teuraseläin ja käsitellä sen ruho: tainnuttaa, pistää, laskea veri, suolistaa, nylkeä ja paloitella

teurastaja (n)
slaktare
  henkilö, joka teurastaa eläimiä ammatikseen

teurastaminen (n)
slaktande, slaktning
  eläimen tappaminen ja toimenpiteet ruhon erottamiseksi lihaksi

teurastus (n)
slakt
  teurastamisen toteutus, teuraseläimen saattaminen ruhoksi ja muiden teurastuotteiden erottaminen siitä

teurastusaika (n)
slakttid
  teurastamisen ajankohta

teurastusnaamari (n)
slaktmask
  teuraseläimen tainnuttamiseen käytettävä eläimen pään peite, jossa olevaan teräspuikkoon lyömällä puikko tunkeutuu aivoihin; naamarissa voi olla myös ampumalaite, jonka liikkeelle sysäämä puikko tai kuula tunkeutuu aivoihin

teurikat (n)
gamandrar
  yksi huulikukkaiskasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

teurikka (n)
gamander
  mikä tahansa teurikoiden sukuun () kuuluva huulikukkais­kasvien laji tai sellaisen yksilö

teuvalainen (n)
östermarkbo
  Pysyvästi Teuvalla asuva henkilö.

tevét (n)
tevét
  tevétkuu, tevét-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi kislév- ja ševát-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin joulu-tammikuussa

thai (n)
thailändska
  thain kieli, Thaimaan virallinen kieli (kielitunnus: th)

theeta (n)
theta
  kreikkalaisten aakkosten kahdeksas kirjain, vastaava symboli Θ tai θ

theremin (n)
theremin
  elektroninen soitin

tiainen (n)
mes
  yleensä pienikokoinen, varpuslintujen lahkoon kuuluva runsaslajisen lintuheimon () metsisissä asuva edustaja; kuuluu kolme sukua: tiaisten, kerttutiaisten ja sulttaanitiaisten suvut

tie (n)
väg, gata
  rakennettu, merkitty tai muuten määritetty kulkureitti maalla, vedessä tai ilmassa

tiede (n)
vetenskap
  yhtenäinen ja järjestelmällinen varmojen ja yleispätevien tietojen kokonaisuus sekä tällaisten tietojen järjestelmällinen tavoittelu

tiedonanto (n)
meddelande
  varsinkin virallinen tiedotus, julkinen kuulutus

tiedosto (n)
fil, datafil
  tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen tai tietueiden kokoelma, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman

tiedostojärjestelmä (n)
filsystem
  käyttöjärjestelmän tarjoama palvelu, jonka avulla muut ohjelmistot voivat varastoida dataa tietokoneen massamuistiin; tärkein tehtävä on peittää massamuistilaitteen tekninen rakenne ja saada sen sisältö näkymään helpommin käsiteltävinä tiedostoina ja hakemistoina

tiedostomuoto (n)
filformat
  muoto jossa tiedosto tallennetaan

tiedottaa (v)
informera
  antaa jollekulle tietoa jostakin, informoida

tiedustelu (n)
spaning
  tietojen hankkiminen esim. maastosta, vihollisen toiminnasta

tiehyt (n)
gång, kanal
  ruumiinnesteitä, ilmaa tms. kuljettava ohut, putkimainen muodostuma

tiekartta (n)
vägkarta
  piirroskuva jonkin alueen teistä

tienristeys (n)
vägkorsning
  paikka, jossa kaksi tai useampia teitä risteää

tieteellinen (adj)
vetenskaplig
  sellainen, joka kuuluu tieteen alaan ja on sen vaatimusten mukainen, tieteelle ominainen

tieteenala (n)
disciplin
  yksi tarkoin määritelty tieteen osa-alue, yksittäinen tiede

tieteentekijä (n)
vetenskapare, vetenskapsidkare, vetenskapsman
  järjestelmällisesti ilmiöitä ja niiden suhteita havainnoiva ja niistä päätelmiä tekevä henkilö

tieteilijä (n)
vetenskapsman, vetenskapare, vetenskapsidkare
  tieteen harjoittaja, tutkija

tietenkin (adv)
förstås
  tietysti

tietohallinto (n)
dataadministration, informationsadministration
  tietojenkäsittelyä hallinnoiva yksikkö

tietoinen (adj)
medveten
  sellainen, joka tietää jostakin

tietoisuus (n)
medvetande
  tietoisena olemisen tila, tajunta
  asioiden tiedossa oleminen

tietojenkäsittely (n)
databehandling
  tiedon keräämistä, muokkaamista, lajittelua, varastoimista ja jakamista

tietojenkäsittelytiede (n)
datavetenskap, datalogi
  tieteenala, jonka tutkimuskohteena ovat informaation ja laskettavuuden mahdollisuudet ja niiden soveltaminen tietotekniikan avulla

tietojärjestelmä (n)
IT-system, informationssystem
  ihmisistä, tietojenkäsittelylaitteista, tiedonsiirtolaitteista ja ohjelmistoista koostuva järjestelmä, jonka tarkoituksena on tietojen käsittelyn avulla tehostaa tai helpottaa jotain toimintaa tai tehdä se ylipäätään mahdolliseksi

tietokanta (n)
databas
  (tietojenkäsittely) kokoelma toisiinsa liittyviä tietoja, usein sähköisessä digitaalisessa muodossa

tietokone (n)
dator, datamaskin
  tietotekninen laite, joka käsittelee automaattisesti numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti

tietokonepeli (n)
dataspel, datorspel
  tietokoneella pelattava peli

tietosanakirja (n)
encyklopedi
  kirja, josta voi hakea tietoa eri asioista; sisältää artikkeleita eri aiheista, esim. historiasta, esineiden käyttötarkoituksista ja asioiden levinneisyydestä

tietosuoja (n)
datasäkerhet
  osa perustuslain takaamaa yksityisyyden suojaa

tietoteoria (n)
kunskapsteori, epistemologi
  tietoa koskevia yleisiä kysymyksiä käsitteellisin, filosofisin menetelmin tutkiva filosofian osa-alue

tietous (n)
kunskap
  tietämys, valistuneisuus

tietoyhteiskunta (n)
informationssamhälle
  yhteiskunta, jossa informaation tuottamisella, jakelulla ja käsittelyllä on merkittävä osuus taloudessa ja kulttuurissa

tietysti (adv)
förstås, naturligtvis
  tavan adverbi, jolla ilmaistaan, että kyseessä olevan asian odotetaan toteutuvan ilmeisesti ja odotetusti; tietenkin

tietäminen (n)
vetande
  erityisen tai yleisen tietouden hallitseminen

tietämättömyys (n)
ovisshet
  se, että on tietämätön

tietää (v)
veta
  olla tietoinen jostakin, olla selvillä jostain asiasta
båda
  enteillä, merkitä jotakin tulevaa

tietön (adj)
väglös
  sellainen, jossa ei ole teitä

tiheikkö (n)
snår
  tiheäkasvuinen alue (esimerkiksi metsässä)

tihkua (v)
droppa
  tulla pieninä pisaroina esiin, tiristä, kohota

tihkusade (n)
duggregn
  erittäin vähäinen vesisade, jossa pisaroita tippuu harvoin sinne tänne

tihtaali (n)
dykdalb
  pohjaan juntatuista, rautarenkaalla yhteensidotuista paaluista tehty alusten kiinnityspylväs

tiibet (n)
tibetanska
  tiibetiläisten puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: bo, bod)

tiibetiläinen (adj)
tibetansk
  Tiibetistä peräisin olevat tai siihen liittyvä
  tiibetiläis-burmalaisiin kieliin kuuluviin tiibetiläisiin kieliin liittyvä

tiibetiläinen (n)
tibetan
  Tiibetin asukas

tiibetinspanieli (n)
tibetansk spaniel
  Himalajalta lähtöisin oleva, tiibetiläisten munkkien jalostama pienikokoinen spanielirotu tai sen yksilö

tiikeri (n)
tiger
  isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji tai sen yksilö

tiikerikakku (n)
tigerkaka
  kaakaota sisältävällä taikinalla marmoroitu kuivakakku

tiikerililja (n)
tigerlilja
  liljojen sukuun kuuluva puutarhakasvina pidetty kasvi , jolla on oranssit, tummalaikkuiset terälehdet

tiili (n)
tegel, tegelsten
  punatiili, savesta tai seostetusta savesta muovattu, kuivaamalla ja polttamalla valmistettu rakennuskivi

tiilikatto (n)
tegeltak
  kattotiilistä rakennettu ulkokatto

tiilitehdas (n)
tegelbruk
  tiilten valmistukseen erikoistunut tehdas, jossa on tarvittava laitteisto tiilten muokkaukseen, tilat kuivatukseen ja tiilten polttoon tarvittava uuni, nykyisin yleensä tunneliuuni

tiilivasara (n)
murarhammare
  muuraamisessa käytettävä työkalu, jonka pidemmällä terävällä päällä paloitellaan tiilet sopivan kokoisiksi ja tylpällä päällä naputellaan tiilet paikalleen

tiimalasi (n)
timglas
  vanha ajan mittaamiseen käytetty väline, joka on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa

tiira (n)
tärna
  (lähinnä monikossa) tiirojen suvun () laji tai yksilö

tiirikka (n)
dyrk
  työkalu, jolla voi avata lukon ilman avainta

tiistai (n)
tisdag
  viikon toinen päivä, päivä maanantain ja keskiviikon välissä

tikapuut (n)
stege
  alkuaan puinen, kahden tai useamman, tukipuiden väliin kiinnitetyn askelman muodostama rakennelma, joka pystytetään tukea vasten nojalleen kiipeämistä varten, mutta voidaan myös pystyttää samassa tarkoituksessa toisinaan rakenteeseen lisättyä omaa tukea vasten tai erityistapauksessa ripustaa

tikari (n)
dolk
  terän molemmilta laidoilta teroitettu, teräväkärkinen ja miekkaa lyhyempi pistoase

tikasauto (n)
stegbil
  auto, jossa on koneellisesti nostettavat tikkaat; käytetään erityisesti pelastustehtävissä

tikka (n)
hackspett
  tikkojen heimon () lintu, joka pitkällä ja terävällä nokallaan tekee puuhun koloja ja on lisäksi hyvä kiipeämään puissa

tikku-ukko (n)
streckgubbe
  yksinkertaisin vedoin piirretty ihmishahmo

tikkukaramelli (n)
slickepinne, godisklubba
  tikun päässä oleva karamelli, joka yleensä syödään hitaasti nuolemalla ja imemällä

tikli (n)
steglits, steglitsa
  eräs Suomessakin pesivä värikäs varpuslintu,

tila (n)
gård, egendom
  kiinteistörekisteriin merkitty rajoiltaan määrätty yksikkö siihen kuuluvine kiinteine omaisuuksineen, oikeuksineen ja velvollisuuksineen
plats
  paikka, jossa jokin tapahtuu
rum, utrymme
  avaruus, väljyys, tyhjä kohta
tillstånd, kondition
  henkilön vointi, terveydentila
tillstånd, läge, situation
  tilanne, asema, jama

tilaaja (n)
abonnent, prenumerant
  henkilö, joka on tilannut jonkin säännöllisesti ilmestyvän tuotteen tai pysyvän palvelun ja on taloudellisesti sitoutunut tekemänsä tilauksen ehtoihin

tilaisuus (n)
evenemang
  kokoontuminen, sosiaalinen tapaaminen jonkin asian merkeissä
tillfälle
  mahdollisuus

tilapäinen (adj)
provisorisk, tillfällig
  väliaikainen

tilasto (n)
statistik
  havainnoista kerätty järjestetty numerodata

tilastoija (n)
statistikförare
  henkilö tai organisaatio, joka laatii tai ylläpitää tilastoja jostakin

tilastotiede (n)
statistik
  eri tutkimusaloilla hyödynnettävä todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä

tilata (v)
beställa
  kehottaa palvelun tarjoajaa toimittamaan jtak
prenumerera, abonnera
  tehdä tilaus- tai toimitussopimus

tilaus (n)
beställning, order, prenumeration, rekvisition
  tavaran tai palvelun toimittamiseksi tehtävä pyyntö
abonnemang
  sopimus lehden tms. toistuvasti julkaistavan tuotteen toimituksista

tilauskirja (n)
beställningsbok, orderbok
  luettelo yrityksen myymistä, mutta vielä toimittamattomista myyntiartikkeleista

tilavuus (n)
volym
  kolmiulotteisen kappaleen koon mitta; kertoo paljonko kappaleessa on tilaa; SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³) ja lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l); tunnus V

tilhi (n)
sidensvans
  parvissa liikkuva varpuslintu ()

tilikartta (n)
kontoplan
  luettelo kirjanpidossa käytetyistä tai käytettävistä tileistä; tililuettelo; luettelo tilikauden aikana käytössä olevista tileistä, missä tuotto- ja kulutilit muodostavat oman ryhmänsä (tulostilit) ja omaisuus-, pääoma- ja velkatilit oman ryhmänsä (tasetilit)

tilikausi (n)
räkenskapsperiod
  yrityksen kirjanpidossa ajanjakso, jolta tulos lasketaan

tilinpäätös (n)
bokslut
  yrityksen tilikautta koskeva kirjanpidon osa, joka koostuu taseesta, tuloslaskelmasta ja liitetiedoista; voi sisältää myös kassavirtalaskelman

tilintarkastus (n)
revision
  yrityksen, asunto-osakeyhtiön, yhdistyksen tai julkisyhteisön tilinpäätöksen, kirjanpidon ja hallinnon tarkastus; talousyksikön tilinpäätöksen tutkiminen, jonka tarkoituksena on käsityksen ilmaiseminen tutkitusta tilinpäätöksestä tai siihen rinnastettavasta informaatiosta

tilisiirto (n)
kontoöverföring
  kansainvälinen maksujenvälitysmenetelmä, jossa rahalaitos siirtää halutun rahamäärän maksajan tililtä saajan tilille joko samaan tai toiseen pankkiyritykseen

tilkitä (v)
täppa
  tiivistää hirsiseinän hirsien välit, tukkia aukot, paikata

tilli (n)
dill
  maustetilli, ruohokasvi jota käytetään mausteena ja yrttinä ()

tiltaltti (n)
gransångare
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

timantti (n)
diamant
  yksi hiilen viidestä allotrooppisesta muodosta

timjami (n)
kryddtimjan
  huulikukkaisten heimoon kuuluva, ajuruohon viljelty sukulainen (), tarha-ajuruoho

timotei (n)
timotej
  Suomenkin luonnossa esiintyvä tähkiöiden sukuun kuuluva kasvi

timpermanni (n)
timmerman
  kirvesmies

tina (n)
tenn
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn.

tinamilinnut (n)
stubbstjärthöns, tinamofåglar
  eräs lintujen lahko ()

tinamit (n)
tinamoer
  tinamilintujen lahkon () ainoa heimo ()

tinasotilas (n)
tennsoldat
  tinasta ja muusta helposti sulavasta metallista valettu sotilashahmo, aiemmin yleinen lelu

tinata (v)
förtenna
  peittää tinakerroksella

tinkiä (v)
pruta
  yrittää alentaa ostoksensa hintaa, jolla myyjä suostuu hänelle myymään; yrittää saada edullisemmaksi
  säästää jssak, vähentää kuluja; tehdä säästäväinen kompromissi jonkin suhteen

tippaleipä (n)
struva
  Vapun ruokaperinteisiin Suomessa kuuluva makea leivonnainen. Valmistuksessa taikina pursotetaan ohuena nauhana kuumaan öljyyn asetettuun pyöreään muottiin.

tippanokka (n)
droppnäsa
  rakennuksen ulokkeen vaakasuora reuna tai suippeneva kärki, joka ohjaa sade- ja sulamisveden loitommas rakennuksen ulkopinnasta

tippuri (n)
gonorré
  gonorrea, bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

tipsu (n)
guldgrävarblomma
  (yleisesti) mikä tahansa tipsujen suvun () kasvi

tiskaaja (n)
diskare
  henkilö, joka tiskaa

tiskata (v)
diska
  pestä astioita

tiski (n)
disk
  myyntitaso
  (kollektiivisubstantiivi, yksikössä tai monikossa) tiskattavat astiat

tiskiallas (n)
diskho
  tiskipöydässä sijaitseva, tiskaamiseen tarkoitettu allas, joka on usein valmistettu ruostumattomasta teräksestä

tissi (n)
tutte, patte
  naisen rinta

titaani (n)
titan
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ti
  (mytologia) kreikkalaisen mytologian jättiläisiä, jotka Zeus voitti ja syöksi Tartarokseen

titteli (n)
titel
  arvonimi

titulatuuri (n)
titulatur
  henkilön arvonimet

tiu (n)
tjog
  kananmunista käytettävä mittayksikkö, joka tarkoittaa 20 kappaletta

tiuku (n)
bjällra
  pieni kielellinen metallikello, kulkunen

tivata (v)
propsa
  kysyä vaativasti, vaatia sinnikkäästi

tišrí (n)
tishrí
  tišríkuu, tišrí-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi elúl- ja hešván-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin syys-lokakuussa

todellinen (adj)
verklig, faktisk
  sellainen, joka on oikeasti olemassa tai oikeasti tapahtunut, faktinen, reaalinen

todellisuus (n)
verklighet, realitet
  (ontologia) maailma sellaisena kuin se on; yleensä sellaiset tosiasiat, jotka ovat luonnontieteellisin menetelmin todennettavissa

todennäköisyys (n)
sannolikhet, probabilitet
  ilmiöön tai tapahtumaan liittyvän satunnaisuuden ja epävarmuuden määrää kuvaava mitta

todennäköisyysteoria (n)
sannolikhetsteori
  matematiikan osa-alue, joka tutkii todennäköisyyksiä hyödyntäen mittateorian käsitteitä

todistaa (v)
bevittna, vittnesbörd
  kertoa todistus uskoontulostaan tai siihen liittyvistä kokemuksistaan

todistaja (n)
vittne
  henkilö, joka todistaa

todistajanlausunto (n)
vittnesmål
  lausunto jonka todistaja antaa oikeudenkäynnissä (prosessissa)

todistaminen (n)
bevisning
  väitteen todeksi osoittaminen

todiste (n)
bevis, belägg argument
  näyte rikossyytteen tai tapahtuman tueksi

todistelu (n)
argumentering, bevisföring, bevisning
  todisteleminen
bevisning
  se osa oikeudenkäyntiä, jossa pyritään näyttämään toteen oikeusjutun ratkaisemiseen vaikuttavat tosiseikat

todistustaakka (n)
bevisbörda
  väitteen esittäjän velvollisuus perustella väitteensä

tohvelieläimet (n)
toffeldjur
  yksi ripsieläinten alajaksoon kuuluvista alveolaattien suvuista ()

tohvelikukat (n)
toffelblommor
  yksi kaksisirkkaisten luokkaan kuuluvista koppisiemenisten kasvien suvuista ()

tohvelikukka (n)
toffelblomma
  (yleisesti) mikä tahansa tohvelikukkien sukuun () kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji tai sellaisen yksilö

tohvelisankari (n)
toffel, toffelhjälte, tofflare
  kyselemättä puolisonsa määräyksiin alistuva mieshenkilö

toimeksiantaja (n)
klient, uppdragsgivare, mandant
  joka antaa toimeksisaajan tehtäväksi hoitaa jokin asia tai toimi toimeksiantajan puolesta

toimeksianto (n)
föreläggande
  sopimus tehtävästä, joka on annettu palkkiota vastaan toimeksisaajan tehtäväksi

toimenkuva (n)
befattningsbeskrivning
  toimenkuvaus eli kuvaus tai määritys toimeen liittyvistä tehtävistä ja vastuista

toimenpide (n)
åtgärd
  jonkun suorittama teko esimerkiksi jonkin estämiseksi, muuttamiseksi tai asian edistämiseksi

toimialarahasto (n)
branschfond
  sijoitusrahasto, joka sijoittaa tietyillä toimialoilla toimiviin yrityksiin

toimielin (n)
organ
  toiminnalle välttämätöntä tehtävää hoitava organisaation toiminnallinen ja rakenteellinen osa

toimihenkilö (n)
tjänsteman
  muun kuin ruumiillisen työn tekijä; saattaa olla esimiesasemassa

toimija (n)
aktör
  jokin tai joku joka toimii; tekijä

toiminnanjohtaja (n)
direktör, verksamhetsledare
  henkilö jonka tehtävänä on hoitaa suomalaisessa yhdistyksessä juoksevia asioita

toiminta (n)
aktion
  ihmisen tekeminen, teot, toimet, toimenpiteet, aktiviteetti

toimintaelokuva (n)
actionfilm
  näyttävä ja nopearytminen elokuva, jonka tyypillisiä piirteitä ovat takaa-ajot, räjähdykset, väkivaltaiset tappelut, katastrofit, sekä pääosassa kekseliäs, voimakas ja rohkea sankari

toiminto (n)
aktivitet
  ominaisuutena oleva kyky tehdä jokin asia

toimisto (n)
byrå
  yhdestä tai useammasta huoneesta muodostuva tila, missä tehdään toimialan mukaisesti vaihtelevia, usein asiakirjojen käsittelyyn liittyviä töitä

toimistoupseeri (n)
byråofficer, expeditionsofficer, stabsofficer
  esikunnassa palveleva, pääasiassa kirjalliseen työskentelyyn keskittynyt sotilaspäällystöön kuuluva henkilö

toimitalo (n)
affärshus, företagets hus
  yrityksen tai laitoksen työntekijöiden työskentelypaikkana toimiva rakennus

toimitila (n)
lokal
  yrityksen, viraston tms. käytössä oleva huoneisto tai rakennus

toimittaa (v)
redigera, bearbeta
  toimittaa kirjaa tai lehteä

toimittaja (n)
redaktör, journalist, reporter
  henkilö, joka tekee työkseen juttuja, uutisia tai raportteja lehteen, radioon, televisioon tai muuhun joukkoviestimeen; journalisti
redaktör
  kirjan tekstit koonnut ihminen
leverantör
  kaupan kohteena olevia esineitä tai aineita hankkiva ihminen tai yritys
förrättare
  toimituksen suorittaja

toimitus (n)
leverans
  tilatun tuotteen tai paketin kuljetus vastaanottajalle; se, että toimitetaan jotakin

toimitusjohtaja (n)
verkställande direktör
  henkilö, jolla on vastuu päivittäisestä yrityksen hallinnosta

toimitusministeristö (n)
expeditionsministär, expeditionsregering
  Valtion hallitus, jonka toiminta ei nojaudu puolueiden yhteistyöhön parlamentissa. Toimitusministeristö voi olla mitään puoluetta edustamaton ammattiministeristö, jollaista Suomessa kutsutaan virkamieshallitukseksi, koska monet sellaisten hallitusten jäsenistä ovat olleet valtion virkamiehiä. Jos presidentti valitsee toimitusministeristön jäsenet eli ministerit, käytetään siitä nimitystä presidentinhallitus. Eduskuntavaalien jälkeen edellisellä vaalikaudella toiminut hallitus pyytää ja saa eron tehtävistään, mutta se jatkaa pakollisten rutiiniluonteisten asioiden käsittelyä toimitusministeristönä uuden hallituksen nimittämiseen saakka.

toimitusosoite (n)
leveransadress
  osoite, johon tilaus toimitetaan; tavallisesti toimitusosoite on tilaajan postiosoite

toimivaltuus (n)
befogenhet, behörighet, bemyndigande
  viranomaisen tai toimielimen säädökseen tai sääntöihin perustuva oikeus tehdä jotakin

toinen (adj)
andra
  numeroa kaksi vastaava järjestysluku: ensimmäisen jälkeen ja ennen kolmatta

toinen (pronoun)
annan, annat, övrig
  jompikumpi kahdesta tietystä puheena olevasta

toinen maailmansota (pn)
andra världskriget
  suursota, joka käytiin pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa vuosina 1939–1945

toipilas (n)
konvalescent
  sairaudesta tai leikkauksesta toipuva henkilö

toipua (v)
hämta, repa, tillfriskna, återhämta
  parantua, parata (sairaudesta tai kielteisestä tapahtumasta)

toisaalta (adv)
å andra sidan
  eri kannalta katsottuna

toisemme (pronoun)
varandra
  toinen toistaan (kun lauseen subjekti on monikon ensimmäinen persoona)

toisenlainen (adj)
annorlunda
  ei samanlainen kuin mikään tai kukaan toinen

toisenne (pronoun)
varandra
  toinen toistaan (kun lauseen subjekti on monikon toinen persoona)

toisinaan (adv)
stundom, emellanåt, då och då
  ajoittain, joskus, silloin tällöin

toisinto (n)
rekurrens, upprepning
  uusiutuminen aikaisemman kaltaisena

toisintokuume (n)
återfallsfeber
  eräiden -suvun bakteerien aiheuttama, vektorina toimivien eliöiden levittämä tartuntatauti

toispuolinen (adj)
skev
  sellainen, joka on painottunut jonkin kahdesta puolesta tai osapuolesta jommallekummalle selkeästi enemmän kuin toiselle

toissa päivänä (adv)
i förrgår
  eilistä edeltävänä päivänä

toistaa (v)
upprepa, repetera
  tehdä uudelleen
  sanoa uudelleen

toistettavuuskriisi (n)
replikationskrisen
  yhteiskunta- ja luonnontieteissä kehkeytynyt metodologinen kriisi sen havaitsemisesta, että monien tutkimusten uusittavuus tulosten varmistamiseksi on hankalaa tai mahdotonta

toisto (n)
repetition
  aiemmin tapahtuneen uudelleen teko, toistamisen toteutus

toistuva (adj)
återkommande, tät
  joka tapahtuu uudelleen

toitottaa (v)
tuta
  puhaltaa päristen vaskisoitinta tai muuta vastaavaa instrumenttia
basunera, utbasuna, utbasunera
  tiedottaa näkyvästi jostakin; julistaa, pitää meteliä jostakin

toitotus (n)
tutning
  vaskisoittimen tai muun vastaavan instrumentin ääni
utbasunering
  näkyvä tiedottaminen jostakin

toive (n)
förhoppning, hopp, önskemål
  asia, jota halutaan tai toivotaan

toivo (n)
hopp, förhoppning
  usko, odotus tai mahdollisuus johonkin hyvään

toivoa (v)
hoppas
  odottaa positiivisesti jonkin asian toteutumista; haluta jonkin toteutuvan
önska
  esittää toive

toivottaa (v)
tillönska, önska
  ilmaista toivovansa jklle jtk tulevaa, yl. fraasin kaltaisella toivotuksella

toivottavasti (adv)
förhoppningsvis
  sillä tavalla kuin toivotaan tapahtuvan

tokelau (n)
tokelauanska
  tokelaun kieli (kielitunnus: tkl), Tokelaulla puhuttava austronesialainen kieli

tokko (n)
smörbult
  eräitä pieniä merissä eläviä ahvenmaisia kaloja (-heimo)

toksiini (n)
toxin
  elävien olentojen, erityisesti bakteerien tai kasvien tuottama myrkky

toleranssi (n)
tolerans
  tuotteen teknisen tai kaupallisesti merkittävän ominaisuuden (mitan, painon, mittauksen yms.) suurin sallittu poikkeama nimellisarvosta

tolerantti (adj)
tolerant
  jollekin ruoka- tai lääkeaineelle sietokykyinen, sietävä, vastustuskykyinen

tolteekki (n)
toltek
  tolteekit Keski-Amerikassa 900–1100-luvuilla elänyt kansa

tomaatti (n)
tomat
  Etelä-Amerikasta lähtöisin oleva yksivuotinen vihanneshedelmäkasvi

tomaattimurska (n)
krossade tomater
  kuorituista, murskatuista tomaateista tehty ruoka-aine

tomaattipyree (n)
tomatpuré
  tiivistetty tomaattisose ruoan valmistukseen

tomatiini (n)
tomatin
  tomaatin varressa ja lehdissä esiintyvä myrkyllinen glykoalkaloidi

tomusokeri (n)
florsocker
  erittäin hienojakoinen sokeri, jota käytetään erityisesti joissain konditoriatuotteissa

tonni (n)
ton
  massan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö, tuhat kilogrammaa. Tunnus t, käytetään yleiskielessä myös lyhennettä "tn".

tonnikala (n)
tonfisk
  makrillien heimoon kuuluva, yleisesti säilykkeenä tai pakasteena myytävä suurikokoinen kala ()

tontti (n)
tomt
  eräs kiinteistöyksikkö: kiinteistörekisteriin merkitty, asemakaavoitettu, rakennustarkoitukseen varattu maa-alue

toonika (n)
grundton, tonika
  sävelasteikon 1. aste, perussävel

topografia (n)
topografi
  maan pinnanmuotojen yksityiskohtainen kuvaus, usein täydennettynä tiedoilla maanpinnan laadusta, myös kuvauksen laatimiseksi tehtävä kenttämittaus; tällaisten muodostaminen ja tutkimus

topologia (n)
topologi
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee jatkuvuutta, raja-arvoja, geometrisia kuvauksia ja kappaleiden niitä ominaisuuksia, jotka eivät muutu kun kappaletta venytetään ja väännellään

toppari (n)
mittback
  jalkapallossa keskuspuolustaja: pelaaja, jonka pelipaikka on puolustuksessa laitapuolustajien välissä

toppo (n)
tofsäxing
  mikä tahansa toppojen sukuun () kuuluva heinäkasvien laji tai sellaisen yksilö

torajyvä (n)
mjöldryga
  viljojen kasvitaudin, kotelosieni n rihmastopahka, joka kasvaa viljan siemenen tilalle ja saastuttaa viljasatoa. Näiden nauttiminen aiheuttaa pahoinvointia, palelemista, hallusinaatioita, kouristuksia, pakkoliikkeitä ja jopa kuoliota.

torakka (n)
kackerlacka
  muodoltaan litteähköjä ja sitkeitä tuhohyönteisiä,

tori (n)
torg
  alun perin kaupankäyntiä varten varattu aukea kaupungeissa, jossa kauppa on säänneltyä ja valvottua
  aukio kaupungissa

torikammo (n)
agorafobi, torgskräck
  ahdistuneisuushäiriö, josta kärsivä ihminen pelkää avaria paikkoja

torium (n)
torium
  eräs radioaktiiivinen alkuaine

torjuminen (n)
avvärjning, bekämpning
  ei toivotun asian, kohtaamisen tai tapahtumisen ehkäiseminen tai estäminen

torkkua (v)
halvsova
  nukkua kevyesti, olla puoliunessa

torni (n)
torn
  korkea ja kapea rakennus
  vaaka- ja pystyriveillä suoraan liikkuva shakkinappula: ♖ tai ♜

torniolainen (n)
nedertorneåbo
  Pysyvästi Torniossa asuva henkilö.

tornipöllö (n)
tornuggla
  keskikokoinen pöllölaji ()

tornitalo (n)
tornhus
  kerrostalo, jonka vaakamitat ovat pienet korkeuteen verrattuna

torppa (n)
torp
  vuokraviljelijän tilallisen maatilasta vuokralle saama maa-alue ja sille rakennetut rakennukset sekä raiviot

torri (n)
torr
  paineen yksikkö, 1/760 normaali ilmakehää, likimäärin sama kuin elohopeamillimetri

torstai (n)
torsdag
  viikon neljäs päivä, päivä keskiviikon ja perjantain välissä

torttu (n)
tårta
  makea leivonnainen, jonka sisällä on täytettä

torvi (n)
horn
  sarvesta, tuohesta tai puusta valmistettu puhallettava merkinantoväline tai soitin
  mikä tahansa vaskipuhallinsoitin; vaskipuhaltimien kansanomainen yleisnimitys

tosi (adj)
sann
  sellainen, joka on faktuaalinen ja reaalinen, mielipiteestä riippumaton; objektiivisesti totta

tosiasia (n)
faktum
  asia, jonka sisältö ei riipu mielipiteistä ja joka on todennettavissa

tosin (adv)
visserligen
  ilmaisee jotakin, joka lieventää aiemmin sanottua

tosiseikka (n)
faktum
  todellisesti vaikuttava tekijä, todellinen asianhaara; yksityiskohta, joka on tosi

tositoimi (n)
arbete
  jokin, mitä tehdään toden teolla, tosissaan, vakavissaan, voimalla

toteutua (v)
besanna, bli verklighet, förverkliga
  tapahtua (jokin ennustettu tai suunniteltu asia)

tottua (v)
vänja, bli van
  tottua johonkin, alkaa pitää jotakuta/jotakin tavallisena tai siedettävänä; mukautua, sopeutua

tottunut (adj)
tillvand, van
  totutettu tai totuttautunut, sellainen, jolla on tottumusta; sopeutunut

totuttaa (v)
vänja
  opettaa tai saattaa tottumaan

totuudellisuus (n)
sannfärdighet
  se, että on totuudellinen

totuus (n)
sanning
  niiden väitteiden yhteinen ominaisuus, jotka kuvaavat eli esittävät asian oikein ja todellisuuden mukaisesti; myös tällaisen väitteen sisältämän lauseen sisällys

touhu (n)
stök
  puuha, homma, hyörinä; innokas tai toimelias puuhailu, joka ei aina tuota mitään tulosta

toukka (n)
larv
  hyönteisen kehitysvaihe ennen koteloitumista

touko (n)
vårsådd
  keväällä kylvetty, kasvamassa oleva vilja

toukohärkä (n)
majbagge
  jokin toukohärkien heimon () kovakuoriaisista

toukokuu (n)
maj, blomstermånad
  vuoden viides kuukausi, kuukausi huhtikuun ja kesäkuun välissä

toutain (n)
asp
  särkikaloihin lukeutuva karppikala

touvi (n)
kabel
  (merenkulku) paksu, kolmesta tai neljästä köydestä myötäpäivään kierretty (hamppu)kuitu- tai metalliköysi hinausta ja kiinnitystä varten

toveri (n)
kamrat
  henkilö jota yhdistää puhujaan yhteinen työ tai toiminta ja tuttavuussuhde; kumppani, ystävä
  vasemmistolaisten (ja joidenkin äärioikeistolaisten) aatetovereista käyttämä termi sekä puhuttelusana

toverituomioistuin (n)
kamratdomstol
  oikeudenmukaisuudeltaan heikko usein ojennuskeinona käytetty tuomioistuin, jonka jäsenet ovat keskenään samanmielisiä

trakooma (n)
trakom
  -bakteerin aiheuttama silmän side- ja sarveiskalvon tulehdus

traktori (n)
traktor
  pääasiassa viljelysmaan kyntämiseen tarkoitettu monikäyttöinen moottoriajoneuvo, jolla voidaan myös muiden muassa äestää

trampetti (n)
trampett
  voimistelussa apuvälineenä käytettävä jousitettu matto, joka muistuttaa ulkonäöltään trampoliinia, mutta eroaa tästä käyttötarkoitukseltaan sikäli, että kun jälkimmäisellä pyritään tekemään usean hypyn sarjoja, trampettia käytetään yksittäisen hypyn ponnistuksen tehostamiseen, minkä takia se tyypillisesti on rakenteeltaan matalampi

trampoliini (n)
trampolin, studsmatta
  voimistelussa ja huvikäytössä käytetty laite, jossa on kehikon väliin, jousien varaan pingotettu kangas, joka tehostaa siinä tehtyjä hyppyjä

transfobia (n)
transfobi
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja transsukupuolisia kohtaan

transihminen (n)
transperson
  transsukupuolinen henkilö: transmies tai transnainen

transistori (n)
transistor
  vahvistimena ja kytkimenä käytettävä puolijohdetekniikalla toteutettu elektroniikan komponentti

transkendenttinen (adj)
transcendent
  yliaistillinen; ylimaallinen, sellainen, joka on erillään maailmasta

transkriptio (n)
transkription
  kirjoituksen kuvaaminen toisessa kirjoitusjärjestelmässä, päämääränä ääntämistä lähellä oleva kirjoitusasu. Toisen järjestelmän merkeillä esitetty teksti. Yleisemmin puheen tms. kirjoitus tekstiksi.

translitterointi (n)
translitteration
  tekstin muuntaminen toiseen kirjoitusjärjestelmään siten, että jokaiselle kirjaimelle on sovittu jokin vastine, ja kirjoitus voidaan useimmiten palauttaa alkuperäiseen kirjoitusasuun

transsukupuolinen (n)
transkönad
  henkilö, jonka aivot, ajattelutapa ja käytös eivät vastaa syntymässä sukupuolielinten ja kromosomien perusteella määriteltyä sukupuolta, ja joka pyrkii muuttamaan ulkonäköään kokemaansa sukupuolta vastaavaksi ja tulemaan hyväksytyksi kokemansa sukupuolen edustajana

transu (n)
transa
  transvestiitti

transvestiitti (n)
transvestit
  henkilö (yleensä mies), jolla on tarve pukeutua tai joka kiihottuu seksuaalisesti pukeutuessaan vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin; ristiinpukeutuja

trasseli (n)
trassel
  puuvillan kehruussa yli jäävä lanka, jota käytetään massana enimmäkseen koneiden puhdistamiseen

trebuchet (n)
blida
  vastapainokatapultti, heittokone

trendikäs (adj)
trendig
  trendin mukainen, ajanmukainen, muodinmukainen

trenssi (n)
trenchcoat
  eräs miesten pitkä päällystakki, jonka juuret ovat sotilaspukeutumisessa

trepaani (n)
trepan
  luupora

trepanaatio (n)
trepanation
  kirurginen toimenpide, jossa pääkalloon porataan tai raaputetaan reikä; kallonporaus

trepanoida (v)
trepanera
  porata tai kaivertaa auki (erityisesti kallo); tehdä trepanaatio

triangeli (n)
triangel
  lyömäsoitin, säännölliseen kolmiomuotoon väännetty teräspuikko, joka ripustetaan yhdestä kulmasta ja sitä lyödään toisella puikolla

tribadi (n)
tribad
  tribadismin harjoittaja

tribunaali (n)
tribunal
  antiikin Roomassa koroke, josta virkamies johti julkista toimitusta
  joissakin maissa ylempi tuomioistuin

tribuutti (n)
tribut
  Rooman valtakunnassa peritty maavero
  kunnianosoitus

triftongi (n)
triftong
  kolmoisääntiö, kolmen tietynlaisen eri vokaaliäänteen jono. Erityisesti suomen kielessä sellainen kolmen eri vokaalin jono, joiden väliin ei tule tavunrajaa. Esiintyy suomessa vain erityistapauksissa, kuten sanassa miau, tai diftongiin päättyvien sanojen taivutusmuodoissa, kuten sanan tau monikon genetiivissä (tauiden/tauitten).

trigonometria (n)
trigonometri
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee kolmion sivujen suhteita, kulmia ja niihin liittyviä laskutoimituksia, erityisesti trigonometrisia funktioita

trigonometrinen (adj)
trigonometrisk
  sellainen, joka liittyy trigonometriaan; trigonomisiin funktioihin perustuva

trikiini (n)
trikin
  eräitä sukkulamatoja (), jotka ovat lihansyöjäeläimissä eläviä loisia; erityisesti

trikinoosi (n)
trikinos
  trikiini-nimisen loisen aiheuttama sairaus

triljoona (numeral)
triljon
  luku, jossa on ykkösen jälkeen 18 nollaa; miljoona biljonaa

trilli (n)
trill
  jonkin sävelen ja sen yläpuolisen sivusävelen nopea edestakainen vaihtelu

trilobiitit (n)
trilobiter
  yksi niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvista luokista ()

trilobiitti (n)
trilobit
  mikä tahansa sukupuuttoon kuollee­seen trilobiittien luokkaan () kuulunut niveljalkaisten laji tai sellai­sen yksilö

trimaraani (n)
trimaran
  laiva tai muu alus, jossa on kolme runkoa tavallisesti siten, että keskellä on varsinainen tukirunko ja tämän kummallakin sivulla kevytrakenteisempi apurunko

tritonus (n)
tritonus
  ylinouseva kvartti eli kolmen kokosävelaskelen intervalli

triumfi (n)
triumf
  kulkue, jolla palkittiin sotilasmenestystä saavuttanut komentaja antiikin Roomassa

triviaalikoulu (n)
trivialskola
  Ruotsi-Suomessa 1600-luvun puolivälistä 1800-luvulle käytössä ollut alimman opetuksen koulu

trogoni (n)
trogon
  trogonien heimon () lintu

trombi (n)
tromb
  tornadoa pienempi ja heikompi pyörremyrsky

troolari (n)
trålare
  troolin vetämiseen käytettävä moottoroitu nopeahko kalastusalus

trooli (n)
trål
  kalastettaessa troolarin, toisinaan kahden, perässä vedettävä tav. pussimaisesti sulkeutuva kalaverkko

trooppinen (adj)
tropisk
  ilmastoltaan tropiikille ominainen tai tropiikkiin liittyvä

tropiikki (n)
tropik
  (maantiede) trooppinen vyöhyke; päiväntasaajan molemmin puolin oleva vyöhyke Kravun ja Kauriin kääntöpiirien välissä, jolla aurinko voi paistaa kohtisuoraan 90 asteen kulmassa eli zeniitistä

troponyymi (n)
troponym
  verbi, joka, suhteessa toiseen verbiin, kuvaa tapaa jolla se tehdään tai tapahtuu

troposfääri (n)
troposfär
  alailmakehä; ilmakehän alin kerros ja se kerros, jossa sääilmiöt tapahtuvat ja pilvet sijaitsevat, ulottuu 8-15 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan tropopaussi

trumpetti (n)
trumpet
  pääasiassa klassisessa musiikissa ja jazzissa käytettävä vaskipuhallin

tryffeli (n)
tryffel
  multasieni
  eräs suklaamakeinen

trypanosomiaasi (n)
trypanosomiasis
  trypanosooman aiheuttama tauti, Chagasin tauti tai unitauti

tsaari (n)
tsar
  muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi; erityisesti Venäjän hallitsijan arvonimi

tsekata (v)
kolla
  katsoa, tarkastaa

tsetsekärpänen (n)
tsetsefluga
  jonkin suvun Glossina-lajeista, tai niiden yksilö; trooppisessa Afrikassa eläviä kaksisiipisiin kuuluvia vertaimeviä hyönteisiä, joiden tiedetään levittävän mm. unitautia sekä nautakarjan nagana-tautia

tsunami (n)
tsunami
  hyökyaalto, joka syntyy merellä sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin törmäyksestä

tsygootti (n)
zygot
  hedelmöittynyt munasolu

tuberkkeli (n)
tuberkel
  tuberkuloosille tunnusomainen, aluksi 1 mm läpimittainen kyhmy, joita muodostuu kudoksen puolustusreaktiona tuberkkelibakteereja vastaan

tuberkuloosi (n)
tuberkulos
  tuberkkelibakteerien aiheuttama tartuntatauti; yleensä keuhkoissa esiintyvä pitkäaikainen sairaus

tuberkuloositoimisto (n)
dispensär
  tuberkuloosin eli keuhkotaudin ennalta ehkäisyyn ja hoitoon keskittynyt huoltotoimisto

tuhat (numeral)
tusen
  1 000; vastaava järjestysluku tuhannes

tuhatjalkainen (n)
mångfoting
  tuhatjalkaisten alajakson () niveljalkainen

tuhatkunta (n)
tusental
  noin tuhat jotakin

tuhka (n)
aska
  eloperäisen aineen palamisen seurauksena muodostuva kiinteä jäännös

tuhkakuppi (n)
askfat, askkopp
  astia, jota yleensä tupakoitsijat käyttävät tuhkan karistamiseen ja savukkeen tumppaamiseen

tuhkapaju (n)
gråvide
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pajujen sukuun kuuluva kasvi

tuhkarokko (n)
mässling
  tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti

tuhkauurna (n)
askurna, kremationsurna
  säilytysastia tuhkaamalla haudatun jäänteille

tuhlata (v)
slösa
  käyttää tehottomasti tai turhaan jotain resurssia (esim. rahaa)

tuhopolttaja (n)
brandanstiftare
  henkilö joka sytyttää tahallaan rakennuksen tuleen, murhapolttaja

tuhopoltto (n)
mordbrand
  tuhotyö, jossa sytytetyn tulipalon on tarkoitus tuhota sytytyksen kohde

tuijottaa (v)
stirra
  katsoa yhtäjaksoisesti, hellittämättä, katsettaan siirtämättä.

tuijottava (adj)
stirrande
  sellainen, joka tuijottaa, katsoo hellittämättä.

tukea (v)
stötta, främja
  pitää pystyssä

tukholmalainen (adj)
stockholmsk
  Tukholmasta peräisin oleva tai Tukholmaan liittyvä

tukholmalainen (n)
stockholmare, stockholmsbo
  syntyperältään tukholmalainen

tuki (n)
stöd
  jokin, josta otetaan tukea tai joka kannattelee jotakin
stöd, understöd
  kannatus

tukijoukko (n)
stödtrupp
  henkilön kannattajien tai auttajien muodostama ryhmä

tukikohta (n)
bas, stödjepunkt
  alue johon on sijoitettu asevoimien joukkoja ja kalustoa
stödpunkt
  paikka johon jokin esine tukeutuu, tukipiste

tukka (n)
hår, lugg
  hiusten muodostama karvapeite päässä, hiusten kokonaisuus

tukkalaite (n)
håruppsättning
  vaivannäköä vaatinut näyttävä kampaus

tukki (n)
stock
  katkaistu ja karsittu puun runko, joka täyttää sahausnormin
kolv
  aseen, kuten kiväärin, haulikon tai jalkajousen perä
mangelkavle, mangelstock
  mankelin tela
bom
  kangaspuiden osa, loimitukki

tukkia (v)
täppa
  tilkitä, laittaa tuke, aiheuttaa tukos jonnekin

tukkijätkä (n)
skogshuggare
  tukkitöissä ja uitossa työskennellyt ammattilainen

tukkimiehentäi (n)
snytbagge
  kärsäkkäisiin kuuluva kovakuoriainen ().

tukku (n)
bunt
  pinkka, pino

tukkukauppa (n)
grosshandel
  suuria eriä käsittävä kaupankäynti; myynti vähittäiskaupoille

tukkuliike (n)
grosshandel
  valmistajan tai tuottajan ja vähittäiskaupan välillä tavaraa välittävä yritys

tularemia (n)
harpest, tularemi
  Francisella tularensis -bakteerin aiheuttama eläimestä ihmiseen tarttuva infektiosairaus. Tartunta saadaan hyönteisen tai puutiaisen puremasta, myös suorasta kontaktista sairaan eläimen kanssa.

tuleminen (n)
blivande, kommande
  jostakin siirtyminen olevaan paikkaan

tuleva aika (n)
futurum
  yhteisnimitys aikamuodoille, jotka kuvaavat tulevaisuudessa tapahtuvaa toimintaa; monissa kielissä sitä edustaa futuuri, suomessa preesens tai myös partisiippirakenne, esimerkiksi: Olet sen näkevä.

tulevaisuus (n)
framtid
  nykyisen ajanhetken jälkeinen aika, tuleva aika

tuli (n)
eld, brand
  avoimeen palamiseen kuuluva ilmiö, johon yl. liittyy näkyvä kuuma liekki

tuli-isku (n)
eldstöt
  tykistön ja kranaatinheittimistön tulimuoto

tuliase (n)
eldvapen
  ase, jonka ammusten liikkeelle panevana voimana toimii ruudin palamisesta syntyvä kaasunpaine

tulikoe (n)
järnbörd, järnprov
  (historia) noitavainojen aikaan ”noidan” tunnistamiseksi käytetty menetelmä (lat. ignis periculum), jossa noidaksi epäilty saattoi puolustautua ”jumalantuomiolla” kävelemällä tulisilla hiilillä tai ottamalla yhdeksän askelta hehkuvat raudat käsissään saaden palovammoja syyttömyyden merkiksi.

tulikukka (n)
kungsljus
  mikä tahansa tulikukkien sukuun () kuuluva naamakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö
eldblomma
  maailmankuulussa Super Mario -pelissä eräs lisävoima

tuliliemi (n)
eldvatten
  väkijuoma, viina (matkii Pohjois-Amerikan intiaanien kieltä)

tulimuurahainen (n)
eldmyra
  eräs viholaisten heimoon kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

tulineuvot (n)
elddon
  tulentekoon, myös ylläpitoon, tarvittavat välineet ja tarvikkeet

tulipalo (n)
brand, eldsvåda
  hallitsemattomaksi päässyt, tuhoa aiheuttava tuli

tulipäähippiäinen (n)
brandkronad kungsfågel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tulirokko (n)
scharlakansfeber
  streptokokki-A:n aiheuttama tartuntatauti, jonka oireisiin kuuluvat pienipilkkuinen punainen liekkejä muistuttava ihottuma ja mansikkakieli

tulisija (n)
eldstad
  rakennukseen kiinteästi kuuluva puun polttoon tehty, savuhormiin liitetty rakennelma

tulitaistelu (n)
eldstrid
  tuliaseilla käyty taistelu

tulitauko (n)
eldupphör
  lyhyt taisteluista pidettävä tauko, jonka aikana voidaan esimerkiksi kerätä kuolleet ja haavoittuneet tai vaihtaa vankeja

tuliterä (adj)
splitterny
  aivan uusi ja käyttämätön, upouusi

tulitikku (n)
tändsticka
  tulentekoväline, jonka päässä oleva syttymisherkkä seos syttyy kitkan aiheuttamalla lämmöllä raapaistaessa sitä karkeaa pintaa vasten

tulitikkupuu (n)
tändsticksasp
  kuorimattomana tehtaalle toimitettu haapatukki

tulitikkurasia (n)
tändsticksask
  pieni kartonkinen raapaisupinnalla varustettu rasia (myynti- ja säilytyspakkaus) tulitikkuja varten

tulittaa (v)
beskjuta
  ampua tuliaseella useita laukauksia

tulitöyhtö (n)
flamspett
  mikä tahansa tulitöyhtöjen sukuun () kuuluva tikkain heimon lintulaji tai sellaisen yksilö

tulium (n)
tulium
  eräs alkuaine

tulivuori (n)
vulkan
  vulkaaninen pinnanmuodostuma, jonka kohdalla maankuoressa on repeämiä ja maan sisältä pääsee virtaamaan magmaa ajoittain pinnalle asti; näin vuori on aikoinaan muodostunut

tulkki (n)
tolk
  henkilö, joka kääntää eli tulkkaa puhuttua kieltä, vrt. kääntäjä
  (mittaustekniikka) mitan tai muodon tarkistusväline

tulla (v)
komma
  liikkua puhujaa kohti; seurata ajallisesti
bli
  muuttua jksk, alkaa olla jtk (kts. huomautukset); puhekielisesti ilmaisee passiivia (passiivin partisiipin perfektin kanssa)

tulli (n)
tull
  valtion laitos, tullimaksujen kannosta huolehtiva viranomainen, tullilaitos
  tulliasema, tullilaitoksen toimipiste, tulli, rajatarkastusasema

tullimaksu (n)
tull, tullavgift, tullsats
  tullauksessa perittävä maksu; tulli

tulo (n)
ankomst
  lähemmäksi tai perille liikkuminen
produkt, faktum
  jonkin saapuminen tai alkaminen

tulokseton (adj)
resultatlös
  sellainen, jolle ei ole lopputulosta

tulomatka (n)
returresa
  paluumatka

tulos (n)
resultat
  se, mihin tekeminen päättyy, lopputulos
  saavutus; esim. saavutettu aika, pituus tms. yleisurheilussa

tulostin (n)
skrivare
  tietokoneen oheislaite, jolla tulostetaan paperille

tulppa (n)
propp
  yksinkertainen apuväline, jota käytetään pitämään reikä suljettuna nesteen valumiselta, esimerkiksi allastulppa

tulppaani (n)
tulpan
  kauniiden kukkien takia viljelty liljakasveihin kuuluva -suvun sipulikasvi

tulva (n)
översvämning
  vallitseva tila, jossa nestepinta on kohonnut ja ylittänyt sille asetetun normaalitason arvon

tulvatasanko (n)
flodplan
  joen rannalla sijaitseva tulvimiselle altis alava maa-alue

tumbuka (n)
#Ruotsi
  Malawissa ja Sambiassa asuvan tumbukoiden kansan jäsen

tumma (adj)
mörk
  valaistukseltaan pimeä

tumma siirappi (n)
mörk sirap
  sokerijuurikkaasta tai sokeriruo’osta saatava voimakasarominen makeutusaineena käytettävä sokerisiirappi

tumma suklaa (n)
mörk choklad
  suklaan muoto, jossa kaakaota on erittäin runsaasti

tummaluppo (n)
manlav
  yleinen jäkälälaji ()

tummaraunioinen (n)
bergspring
  Suomenkin luonnossa esiintyvä raunioisten sukuun kuuluva kasvi

tummarusokki (n)
brunskära
  Suomenkin luonnossa esiintyvä rusokkien sukuun kuuluva kasvi

tumppi (n)
cigarettstump
  jäännös, erityisesti savukkeesta

tundrahanhi (n)
bläsgås
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tunkea (v)
stuva
  työntää jotakin ahtaaseen paikkaan

tunkeutua (v)
tränga
  työntyä sisään

tunkki (n)
domkraft
  raskaiden kohteiden nostamiseen tarkoitettu laite

tunne (n)
känsla
  sisäinen mielentila, henkinen tuntemus

tunneli (n)
tunnel
  maanalainen yl. vaakasuora käytävä

tunnelmallinen (adj)
känslöfylld, lyriskt
  miellyttävän, rauhallisen, positiivisen tms. myönteisen tunnelman herättävä ilmapiiri

tunnettu (adj)
känd, bekant
  jonka monet tuntevat, joka tiedetään; maineikas, nimekäs

tunnistamaton (adj)
oidentifierad
  sellainen, jota ei voi tunnistaa

tunnollinen (adj)
samvetsgrann, plikttrogen
  joka suorittaa tehtävänsä tai velvollisuutensa huolellisesti ja/tai kantaa omantunnon tuskia (oikeasti tai kuvitellusti) huonosta suorituksesta

tunnuslause (n)
devis, valspråk
  lause tai sanonta, joka kuvaa lyhyesti esimerkiksi julkaisun, yhteisön tai henkilön arvoja tai tavoitteita

tunnuslukulaite (n)
kodkalkylator
  laite, jolla käyttäjä voi käyttää pankkitunnuksiaan tunnistautumiseen

tunnusmerkistö (n)
rekvisit
  ominaisuudet, jotka teon tulee täyttää, jotta oikeusseuraamukset tulisivat voimaan

tunnusmerkistöerehdys (n)
rekvisitvillfarelse
  se, että ei ole tekohetkellä tietoinen sellaisesta seikasta, jonka olemassaoloa rikoksen tunnusmerkistön täyttyminen edellyttää

tunnusmusiikki (n)
signaturmelodi
  televisiosarjojen tai elokuvien alkumusiikki

tuntea (v)
känna
  tietää jonkin tai jonkun olemassaolosta; persoonallisuudesta ja ominaisuuksista; tunnistaa ihminen ulkonäöltä tai nimeltä
  (fysiol.) aistia
  kokea jotakin tunnetta

tunteellinen (adj)
känslig
  tunteisiin vetoava

tuntematon (adj)
okänd, obekant
  sellainen, jota ei tunneta, outo, vieras

tuntematon (n)
obekant
  tuntematon muuttuja, ratkaistava suure

tunti (n)
timme
  ajan yksikkö, tunnus suomen yleiskielessä t, fysiikassa h; 1 t on 60 minuuttia ( = 3 600 sekuntia = 1/24-osa vuorokautta)
lektion
  oppitunti

tuntoaisti (n)
känsel
  yksi aisteista; havaitaan kosketusta, terävyyttä, pehmeyttä, lämpötilaa, painetta, kipua ja kehon asentoa

tuntosarvi (n)
antenn, känselspröt, tentakel
  (anatomia) niveljalkaisilla etummaisimmassa jaokkeessa esiintyvä parillinen uloke, joka toimii aistinelimenä

tuntua (v)
känna
  olla jonkin tuntuinen, antaa tuntoaistille jokin aistimus
verka
  olla jonkin oloinen, vaikuttaa joltakin

tunturi (n)
fjäll
  varsinkin Fennoskandian maaperässä mannerjään peitossa olleella alueella metsärajan yläpuolelle kohoava vuori. Paikallisesti erityyppisille tuntureille on omia nimityksiä.

tunturihaukka (n)
jaktfalk
  Suomessa harvinainen jalohaukkoihin kuuluva petolintu ()

tunturihorsma (n)
småduntrav
  horsmien sukuun kuuluva kasvi

tunturikallioinen (n)
fjällbinka
  kallioisten sukuun kuuluva kasvi

tunturikatkero (n)
nordstålört
  katkerojen sukuun kuuluva kasvi

tunturikoivu (n)
fjällbjörk
  hieskoivun alalaji ()

tunturilitukka (n)
fjällbräsma
  litukoiden sukuun kuuluva kasvi

tunturinurmikka (n)
fjällgröe
  nurmikkain sukuun kuuluva heinäkasvien laji tai sen yksilö

tunturipitkäpalko (n)
fjälltrav
  pitkäpalkojen sukuun kuuluva kasvi

tunturisopuli (n)
fjällämmel
  () väritykseltään musta ja kellanruskea Pohjois-Suomessa elävä jyrsijä

tuo (pronoun)
den där, det där
  viittaa johonkin selvästi osoitettavaan asiaan tai esineeseen, joka on sanojasta etäällä (tai johon otetaan etäisyyttä), muttei epämääräisellä etäisyydellä jossain kaukaisuudessa

tuoda (v)
bringa
  kuljettaa jollekulle tai johonkin paikkaan jotakin jostakin toisesta paikasta
importera
  tuoda maahan kauppatavaroita maan rajojen ulkopuolelta

tuoda esille (v)
föra fram
  saattaa julki

tuohi (n)
näver
  varttuneen koivun varren pintaan kasvava tavallisesti lähes valkoinen korkkisolukko

tuokiokuva (n)
ögonblicksbild, ögonblicksfotografi, ögonblicksskildring
  kuva tai kertomus hetkellisestä tilanteesta

tuoksu (n)
lukt
  hyvä, miellyttävä haju

tuoksukirkiruoho (n)
luktsporre
  kirkiruohojen sukuun kuuluva kasvi

tuoksuorvokki (n)
luktviol
  orvokkien sukuun kuuluva kasvi

tuoksusimake (n)
vårbrodd
  Suomenkin luonnossa esiintyvä simakkeiden sukuun kuuluva kasvi

tuoli (n)
stol
  huonekalu yhden ihmisen istumista varten

tuolikisko (n)
stolräl
  (rautatiet) vanha brittiläinen kiskotyyppi, joka oli profiililtaan ylä- ja alaosastaan suunnilleen yhtä leveä ja joka kiinnitettiin kiskotuoleilla ratapölkkyihin

tuolla (adv)
där
  ilmaisee paikkaa, joka on etäällä, mutta kuitenkin näköetäisyydellä tai kuvasta tai kartalta osoitettavissa. Tuolla on indefiniittinen adverbi.

tuolloin (adv)
då
  tuona aikana, tuohon aikaan menneisyydessä

tuomari (n)
domare
  henkilö, jolla on oikeus käyttää tuomiovaltaa; tuomioistuimen jäsen

tuomarinvirka (n)
domarämbete
  tuomioistuimessa oleva valtion työtehtävä tuomiovaltaa käyttävälle henkilölle

tuomaskuona (n)
thomasfosfat
  teräksenvalmistuksen sivutuotteena saatava emäksinen kuona, joka on pääasiassa kalsiumfosfaattia ja joka soveltuu erinomaisesti fosforilannoitteeksi

tuomi (n)
hägg
  ruusukasveihin kuuluva valkokukkainen pensasmainen lehtipuu, metsätuomi ()

tuomikirva (n)
havrebladlus, häggbladlus
  eräs kirvojen heimoon kuuluva hyönteislaji () tai sen yksilö

tuomio (n)
dom
  tuomioistuimen antama ratkaisu rikos- tai riita-asiassa
  varsinkin kielteiseen lopputulokseen päättyvä arvio

tuomioistuin (n)
domstol, rätt
  oikeuslaitoksen organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa

tuomiokirkko (n)
domkyrka
  hiippakunnan pääkirkko, katedraali

tuomionvoipa (adj)
domför
  jäsentensä yhtäaikaisen läsnäolon perusteella oikeutettu antamaan asiassa tuomio

tuomiopäivä (n)
domedag
  päivä jona luetaan viimeinen tuomio

tuomiorovasti (n)
domprost
  tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra ja tuomiokapitulin jäsen

tuomiovalta (n)
jurisdiktion, domsrätt
  valta päättää siitä, miten lakia tulee soveltaa

tuomiovaltio (n)
domsstat
  maa, jonka tuomioistuimessa rangaistus on määrätty

tuonela (n)
skuggornas rik
  suomalaisen mytologian vainajien olinpaikka, manala, vainajala

tuoni (n)
liemannen, underjordens härskare
  kuolema, mana

tuonti (n)
import, införsel
  ulkomailta ostaminen, ulkomailta maahan tuominen

tuontikielto (n)
importförbud
  kielto tuoda tiettyjä tuotteita maahan

tuoppi (n)
stop
  isokokoinen lasi tai muki, josta juodaan yleensä olutta

tuoremehu (n)
jos, juice, must, natursaft, råsaft
  100-prosenttista mehua, jota ei ole kuumennettu eikä ole lisätty makeutusaineita; ei sisällä hedelmälihaa

tuossa (adv)
där
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä paikassa, kun puhuja osoittaa siihen katseellaan tai eleillään

tuotannontekijä (n)
produktionsfaktor
  hyödykkeen valmistuksessa käytetty voimavara, joita erotetaan yleensä maa, luonnonvarat, (finanssi)pääoma ja työ

tuotanto (n)
produktion
  tuottamisen tulos; teollisen toiminnan tulos, josta syntyy hyödykkeitä, näiden tuotteiden kokonaismäärä

tuotantoeläin (n)
produktionsdjur
  elintarvikkeiden, tekstiiliraaka-aineen, nahan, turkisten tai muiden tarveaineiden tuottamiseksi kasvatettu tai muuten hoidossa pidetty eläin

tuotantokustannus (n)
produktionskostnad
  hyödykkeen valmistuksesta aiheutuva kustannus

tuotantotalous (n)
produktion ekonomi
  teollisuusyritysten taloudellista ja tuotannollista toimintaa, erityisesti tuotannonjohtamista, logistiikkaa, laatujohtamista, laskentatoimea, markkinointia, teknologiajohtamista, henkilöstövoimavarojen johtamista sekä liikkeenjohdon strategiaa tarkasteleva tiede

tuotantoväline (n)
produktionsmedel
  väline, jonka avulla voidaan tuottaa hyödykkeitä

tuote (n)
produkt
  tuotannon tulos (tavara tai palvelu)

tuoteseloste (n)
varudeklaration
  myytävän tuotteen sisällöstä kertova teksti

tuottaa (v)
producera
  valmistaa, saada aikaan, luoda, synnyttää

tuottaja (n)
producent
  henkilö tai yhteisö, joka saattaa omia tai välitettyjä tuotteita toisten saataville

tuottaminen (n)
åstadkommande
  toimiminen tuotteen tai tuotoksen aikaansaamiseksi

tuottamuksellinen (adj)
oaktsam
  oikeudenloukkauksesta: huolimattomuudesta tai varomattomuudesta johtuva, ei tahallinen

tuottamus (n)
oaktsamhet
  oikeudenloukkaus, joka on tehty tarkoittamatta, ennalta arvaamatta; siitä johtuva syyllisyys

tupa (n)
stuga
  maalaistalon iso oleskelu- ja ruokailuhuone

tupaantuliaiset (n)
inflyttningsfest, inflyttningskalas
  juhlat, joilla juhlistetaan uuteen asuntoon muuttamista

tupakanpoltto (n)
tobaksrökning
  tupakointi; tupakan polttaminen ja siitä syntyvän tupakansavun hengittäminen

tupakantumppi (n)
cigarettfimp
  savukkeesta polttamatta jäänyt pätkä

tupakka (n)
tobak
  jokin tupakoiden kasvisuvun () jäsen, yleisesti nautintoaineena tai koristekasvina käytettyjä

tupakkahuone (n)
rökrum
  tupakointia varten varattu huone

tupakkatakki (n)
rökrock
  varsinkin viktoriaanisena aikana vaatteiden päällä pidetty takki, joka estää tupakansavun tarttumisen vaatteisiin

tupakkatuote (n)
tobaksvara
  tupakasta valmistettu tuote

tupakkavero (n)
tobaksskatt
  vero jota peritään tupakkatuotteista

tupakoi (n)
insektsmal
  Suomessakin tavattava aitokoiden heimoon kuuluva

tupakoida (v)
röka
  polttaa tupakkaa eli hengittää tupakan kytemisestä syntyvää savua

tupakoitsija (n)
rökare
  henkilö, joka tupakoi yleisesti

tupasvilla (n)
tuvull
  eräs suovilla ()

tupata (v)
tendera
  olla taipuvainen, olla tekemäisillään tai tapahtumaisillaan

tupee (n)
tupé
  miesten hiuslisäke, joka peittää kaljun kohdan päälaella

tuplanivelbussi (n)
dubbelledbuss
  pitkä linja-auto, jonka runko ja kori on ohjattavuuden parantamiseksi jaettu nivelrakenteella kolmeen osaan

tuplata (v)
dubbla
  kaksinkertaistaa, tehdä kaksinkertaiseksi

tuppi (n)
balja, slida
  jonkin ympärillä suojuksena oleva putkimainen toisesta päästä umpinainen esine tai muodostuma

tuppimainen (adj)
slidformig
  tupen kaltainen.

tupsu (n)
tofs, tafs
  kimppumainen joukko karvoja, heiniä tms.
tofs
  (tekstiilikoriste) tuuhea kimppu lankoja jotka on yläpäästään sidottu; päähineen pyöreä pehmeä pallomainen koriste

turbaani (n)
turban
  niin naisten kuin miestenkin käyttämä liinasta kiedottu alkuperältään intialainen päähine

turha (adj)
onödig
  sellainen, jota ei tarvita mihinkään tai johonkin tarkoitukseen; sellainen, joka tai mikä on hyödytön tai hyödytöntä
  (paheksuvassa merkityksessä) jossakin tilanteessa kohtuuton ja loukkaava

turhautua (v)
bli frustrerad
  tulla turhautuneeksi, frustroitua

turisti (n)
turist
  matkailija

turjansaame (n)
tersamiska
  eräs Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjt

turkinkyyhky (n)
turkduva
  kyyhkylaji () tai sen yksilö

turkinnos (n)
översättning turkiska
  käännös tai tulkinta muulta kieleltä turkin kielelle

turkis (n)
pälsverk
  nisäkkään nyljetty karvapeitteinen muokattu nahka aineena tai materiaalina, tästä valmistettu vaate tai asuste

turkisnahka (n)
pälsskinn
  (historia) turkismetsästäjien vapaassa luonnossa eläneitä turkiseläimiä metsästämällä hankkima kaupan väline ja turkisten raaka-aine

turkki (n)
päls
  nisäkkään (nylkemätön) karvapeite, eläimen turkki
  turkiksesta tai turkisjäljitelmästä tehty takki
turkiska
  turkin kieli, pääasiassa Turkissa puhuttava turkkilainen kieli. Turkin valtion virallinen kieli (kielitunnus: tr)
durk
  laivan lattia

turkkilainen (adj)
turkisk
  Turkista peräisin oleva tai Turkkiin liittyvä

turkkilainen (n)
turk, turkiska, turkinna
  Turkin kansalainen

turkkuri (n)
körsnär
  henkilö, joka valmistaa, huoltaa ja korjaa turkkeja ja turkisasusteita asiakkaalle tilauksesta tai liikkeeseen myytäväksi

turkoosi (adj)
turkos
  sinivihreän värinen

turkoosi (n)
turkos
  sinivihreä väri

turkulainen (n)
åbobo
  Pysyvästi Turussa asuva henkilö.

turpa (n)
färna
  mikä tahansa turpain sukuun kuuluva särkien alaheimon kalalaji tai sellaisen yksilö

turska (n)
torsk, kabeljo
  Pohjois-Atlantin ja Jäämeren kala (), joita ajoittain esiintyy myös Suomenlahdella

turskakalat (n)
torskartade fiskar
  (taksonomia) kalalahko , johon kuuluu useita heimoja ja noin 560 lajia

turturikyyhky (n)
turturduva
  eräs turturikyyhkyihin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

turvakoti (n)
skyddshem
  suhteessaan väkivaltaa tai sen uhkaa kokeneille tarkoitettu turva-asunto

turvallinen (adj)
säker, trygg
  sellainen, joka ei altista vaaralle

turvallisuus (n)
säkerhet
  vallitsevan olotilan kokeminen uhkattomaksi ja vaarattomaksi

turvallisuuspoliisi (n)
säkerhetspolis
  valtion turvallisuutta valvova poliisiorganisaatio

turvapaikanhakija (n)
asylsökande
  henkilö, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta

turvapaikka (n)
asyl
  erit. poliittisten vainojen uhreille turvapaikkaoikeuden perusteella myönnettävä pakolaisasema

turvaton (adj)
osäker
  vaarallinen, ei turvallinen; sellainen, jossa ei ole turvaa, turvaa antamaton

turvatyyny (n)
krockkudde
  auton turvaväline, joka kolarin sattuessa täyttyy kaasulla törmäystä vaimentavaksi pussiksi; ilmatyyny

turvavyö (n)
säkerhetsbälte
  autossa ajon aikana pakollinen, onnettomuuden varalta käytettävä passiivinen suojaväline

turvaväli (n)
säkerhetsavstånd
  riittävä etäisyys, yleensä ajoneuvon ja sen edessä ajavan toisen ajoneuvon välillä

turve (n)
torv
  suohon kasautunut puolihajonneista kasvijätteistä hapettomissa olosuhteissa muodostunut eloperäinen maalaji

turvotus (n)
ödem, svulnad
  nesteen kertyminen kudoksen soluvälitilaan

tusina (n)
dussin
  kappalemäärän yksikkö: kaksitoista

tuska (n)
smärta, plåga, lidande, ångest
  fyysinen tai psyykkinen kärsimys

tuskin (adv)
knappast
  varmaankaan; sanotaan silloin, kun epäillään tai ei uskota jotain

tussi (n)
tusch
  hienojakoisen noen kolloidinen liuos: musta väri, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esimerkiksi arabikumia

tussikynä (n)
tuschpenna
  kynä, jossa väriaine siirtyy pinnalle huokoisen kärjen läpi

tussu (n)
mutta, fitta, mus
  häpy (yleisimmin karvainen)

tutka (n)
radar
  radioaaltojen kohteesta heijastumiseen perustuva järjestelmä. Tutkan kaikujen avulla voidaan havaita, seurata ja mitata kohteiden kulkusuuntaa, etäisyyttä ja nopeutta

tutka-asema (n)
radarstation
  tutkalaitteiston sijoituspaikka

tutkia (v)
forska, undersöka, rannsaka, ta reda på
  perehtyä johonkin asiaan, ottaa jostakin selvää

tutkija (n)
forskare
  ammatti, jonka harjoittajia on esimerkiksi yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa

tutkimus (n)
undersökning
  perinpohjainen jonkin asian selvittäminen

tutkimusmatka (n)
forskningsfärd, forskningsresa
  matka, jonka tutkija tai tutkimusryhmä tekee johonkin kohteeseen, jossa on jotain tutkittavaa

tutkimusmatkailija (n)
forskningsresande
  henkilö, joka tekee tutkimusmatkoja

tutkimusmenetelmä (n)
forskningsmetod
  menetelmä tutkimuksen suorittamiseen; tutkimusmetodi

tutkituttaa (v)
låta undesöka
  teettää tutkimus t. tutkimuksia

tuttava (n)
bekant
  usein tavattu henkilö, joka kanssa tunteminen on molemminpuolista ja yleensä kestänyt ainakin jonkin aikaa

tutti (n)
napp, tutt
  kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä, huvitutti

tuttu (adj)
bekant
  sellainen, jonka joku hyvin tuntee

tuuba (n)
tuba
  matalaäänisin sinfoniaorkesterissa käytettävä vaskipuhallin

tuubi (n)
tub
  putkimainen pakkaus, josta sisältö saadaan ulos puristamalla

tuuhea (adj)
yvig
  kasvultaan tiheä, paksu, pöyheä

tuulaaki (n)
tolag
  tullimaksun kannon yhteydessä peritty lisävero

tuulastaa (v)
ljustra
  pyydystää kaloja atraimella eli tuulaalla iskemällä

tuulenkaato (n)
vindfälle
  (metsätalous) tuulen kaatama puu

tuulenpesä (n)
häxkvast
  lehtipuun oksistossa yl. tuulenpesäsienten aiheuttamasta epänormaalista haaroittumisesta johtuva tiheä rykelmä oksia
  havupuussa somaattisen solun mutaatiosta johtuva epämuodostuma (kuten pallolatvakuusi)

tuulenpuuska (n)
vindpust
  voimakas, äkkinäinen tuulen puhallus

tuulensuoja (n)
vindskydd
  tuulelta suojaisa paikka

tuulentupa (n)
luftslott
  turhaksi tai mahdottomaksi mielletty haave, joutava haaveellinen ajatusrakennelma

tuuletin (n)
fläkt
  siipiä pyörittämällä ilmaa liikkeelle paneva laite

tuuletinkuolema (n)
fläktdöd
  Etelä-Koreassa laajalti levinnyt urbaanilegenda, jonka mukaan yöpyminen suljetussa huoneessa tai muussa tilassa, jossa on käynnissä oleva tuuletin, voi aiheuttaa kuoleman

tuuli (n)
vind, blåst
  ilmamassojen paine-eroista johtuva ulkoilman voimakas liike, maanpinnan suuntainen ilmavirtaus
humör
  olla jollakin tuulella, olla jklla jonkinlainen mieliala

tuulihattu (n)
petit-chou
  makea tai suolainen kuohkea leivonnainen

tuulihaukka (n)
tornfalk
  jalohaukkoihin kuuluva pienikokoinen, pitkäsiipinen ja pitkäpyrstöinen lintulaji ()

tuulikaappi (n)
vindfång
  rakennuksen ulko-oven ja sisätilojen välinen pieni eteinen

tuulilasi (n)
vindruta
  ajoneuvon etulasi

tuulilasinpyyhin (n)
vindrutetorkare
  koje, joka pyyhkii kumisella sulalla edestakaisella liikkeellä sadeveden tai lumen esim. auton tuulilasin ulkopinnalta pois

tuulimylly (n)
väderkvarn
  mylly, jonka käyttö perustuu tuulivoimaan muuttamalla tuulen energiaa pyörimisliikkeeksi erityisten pyörivien siipien tai siivekkeiden avulla

tuulinen (adj)
blåsig
  jossa tulee

tuulitunneli (n)
vindtunnel
  mittatilana toimiva virtauskanava, jossa voidaan tutkia esineiden ympärille muodostuvaa virtauskenttää, painetta, vastusta ja tutkittavaan esineeseen vaikuttavia voimia ja momentteja

tuuliviiri (n)
vindflöjel, flöjel, väderflöjel, väderhane
  tuulen suunnan ilmaiseva mekaaninen osoitinlaite: akselinsa ympäri kääntyilevä, yleensä jäykkä viiri

tuuliväänne (n)
vindvrid
  sääilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus paikallisesti vaihtelee äkillisesti

tuulla (v)
blåsa
  (ilmasta) liikkua, puhaltaa, aiheuttaa tuulta

tuuma (n)
tum
  mittayksikkö, nykyisin käytetty brittiläinen tuuma on kahdestoistaosa jalasta eli 2,54 senttimetriä

tuumastukki (n)
tumstock
  nivelmitakko, tuumamitakko; (metri)mitta, tuumajärjestelmäinen mittakeppi

tuupata (v)
knuffa
  työntää äkillisesti, tönäistä, tyrkätä

tuura (n)
isbill
  jään rikkomiseen tai siihen reiän tekemiseen tarkoitettu puuvartinen talttamaisella tai tikarimaisella terästerällä varustettu työkalu

tuusulalainen (n)
tusbybo
  Pysyvästi Tuusulassa asuva henkilö.

tuutata (v)
tuta
  antaa äänimerkki torvella tai summerilla, töötätä

tuutti (n)
strut
  ympyräkartio tai sen muotoinen esine, torvi

tuva (n)
tuvinska
  Venäjällä Tuvassa Keski-Aasiassa tuvaanien eli tuvalaisten puhuma turkkilainen kieli (kielitunnus: tyv)

tyfliitti (n)
tyflit
  umpisuolitulehdus, umpisuolen tulehdus

tyhjentää (v)
tömma
  poistaa jostain kaikki (esim. saattaa astia tyhjäksi)

tyhjyys (n)
tomhet
  kaiken puuttuminen jostakin; tyhjä tila, olotila tai tunne

tyhjä (adj)
tom
  sellainen, mikä ei sisällä mitään tai ketään

tyhjä joukko (n)
tomma mängden
  joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota

tyhjätasku (n)
fattiglapp
  rahaton henkilö

tyhmyys (n)
dumhet
  se, että on tyhmä

tyhmä (adj)
dum, blåst, lafsig
  tietämätön, vähä-älyinen tai ymmärtämätön, myös haukkumasana

tykinkuula (n)
kanonkula
  tykillä ammuttavaksi tarkoitettu pallon muotoinen ammus

tykinruoka (n)
kanonföda, kanonmat
  jalkaväensotilaat, jotka päätyvät tai marssitetaan tykkitulen uhreiksi, sotaan haluamattaan lähetetty miehistö

tykki (n)
kanon
  yli 20 mm kaliiperin tuliase

tykätä (v)
gilla, tycka
  pitää jostakin, olla ihastunut johonkin

tykötarpeet (n)
tillbehör
  johonkin tarvittavat tai jonkin kanssa käytettävät tarvikkeet ja välineet

tylli (n)
tyll
  jäykähkö harsokangas, jota käytetään mm. balettitanssijoiden tutuissa

tylppä (adj)
trubbig
  esine joka ei ole terävä

tylppösara (n)
trubbstarr
  sarojen sukuun kuuluva kasvi

tylsä (adj)
tråkig
  ei kiinnostusta herättävä

tymiini (n)
tymin
  DNA:n sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa. RNA:ssa sen paikalla on urasiili

tynkä (n)
stump#Ruotsi
  jostakin katkaistaessa jäljelle jäänyt osa, jäännös

tynnyri (n)
tunna, fat
  sylinterinmuotoinen laudoista, muovista tai metallista valmistettu suuri umpinainen astia

typerä (adj)
fnoskig
  yksinkertainen, ajattelematon, harkitsematon

typografia (n)
typografi
  tekstin ja kirjainten asettelu ennen painamista visuaalisen ilmeen saavuttamiseksi

typpi (n)
kväve
  epämetalleihin kuuluva alkuaine. Typen kemiallinen merkki on N.

typpihappo (n)
salpetersyra
  HNO₃; väritön, voimakkaasti syövyttävä happo

typpylude (n)
bärfis
  typpyluteiden yläheimon () lude

tyranni (n)
tyrann
  antiikin Kreikassa hallitsija, joka otti vallan yleensä kansalaisten tuella tai joskus armeijan tai ulkopuolisten tuella kuninkaiden tai aristokraattien sijaan
  tyrannien heimon () lintu

tyrannia (n)
tyranni
  historiassa tyrannin hallituskausi

tyrkyttää (v)
pracka på
  tuputtaa, yrittää tarjota toiselle vastoin tämän tahtoa

tyrkätä (v)
knuffa
  työntää äkillisesti, tönäistä, tuupata

tyrni (n)
havtorn
  hopeapensaskasveihin kuuluva, piikikäs, tyrnimarjoja tuottava pensas (Hippophaë rhamnoides)

tyrsky (n)
bränning
  rantaa, karia tai muuta estettä vasten vaahdoten murtuva aalto

tyrä (n)
bråck
  hernia, kudoksen läpityöntyminen elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi

tyräkki (n)
törel
  mikä tahansa tyräkkien sukuun () kuuluva tyräkkikasvien laji tai sellaisen yksilö

tyräkkihemppo (n)
vitstrupig siska
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu, () tai sen yksilö

tyttö (n)
flicka, jänta, tjej
  naispuolinen lapsi tai nuori

tyttönimi (n)
flicknamn
  naisen kasteessa saama sukunimi, joka tavallisesti muuttuu avioituessa

tyttöystävä (n)
flickvän
  naispuolinen seurustelukumppani

tytär (n)
dotter
  naispuolinen jälkeläinen, jonkun naispuolinen, oma lapsi

tytäryhtiö (n)
dotterbolag
  yhtiö, jonka äänivallasta emoyhtiöllä on yli 50 prosentin osuus joko suoraan tai välillisesti; yhtiö, joka on toisen yhtiön (emoyhtiön) määräysvallassa

tyvi (n)
rotända
  joidenkin esineiden tai asioiden alaosa, yleensä perustana toimiva

tyvivesa (n)
rothalsskott
  puun rungon alaosaan kasvava uusi verso

tyydyttävä (adj)
tillfredsställande, acceptabel, antagbar, godtagbar, nöjaktig, plausibel
  kelvollinen

tyydyttää (v)
tillfredsställa, nöja
  täyttää jkn/jnk tarpeet

tyyli (n)
stil
  ihmisen olomuoto, ulkoisen olemuksen muodostama vaikutelma

tyylikäs (adj)
stilig
  sellainen jossa on erityistä tyyliä; jonkin tyylin mukainen

tyylitön (adj)
stillös
  sellainen, jonka tyylin katsotaan olevan heikko tai olematon

tyyneys (n)
lugn
  tyven ja rauhallinen olotila

tyyny (n)
kudde, dyna
  vuoteessa käytettävä päänalunen

tyynylaava (n)
kuddlava
  vedenalaisessa purkauksessa vapautunut laava, joka tyypillisesti on jähmettynyt tyynyn muotoisiksi kappaleiksi

tyynyliina (n)
örngott
  tyynynpäälinen, tyynyn päälle laitettava tavallisesti kankainen yleensä pussin muotoon tehty vaihdettava suojus

tyypillinen (adj)
typisk
  jossakin yhteydessä erittäin usein ilmenevä, jollekin ominainen tai hyvin tavallinen

tyypittää (v)
klassa, klassificera
  tehdä tyypitys, määrittää jonkin tyyppi

tyyppi (n)
typ
  laji, luokka; sellainen kokonaisuus, johon kuuluvilla on tiettyjä tai määrättyjä yhteisiä ominaisuuksia

tyyrpuuri (n)
styrbord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen oikea puoli; ohjauspuoli eli se puoli mistä alusta ohjataan

tyytyväinen (adj)
belåten, nöjd, tillfreds
  (+ illatiivi) sellainen, joka pitää jotakin riittävänä, tyytyy johonkin tai kokee mielihyvää asiaintilasta.

työ (n)
arbete, jobb
  (taloustiede) ihmisen ruumiillinen tai henkinen toiminta tavoitteena tarpeiden tyydyttäminen, lähinnä tuoton tai tulon hankinta
  jokin tehtävä tai teossa oleva asia
  palkkatyö, työnantajan ja työntekijän väliseen sopimukseen perustuva toimi
verk, arbete
  työpaikka

työaika (n)
arbetstid
  työsopimuksen mukainen työnteon ajallinen pituus vuorokaudessa

työehtosopimus (n)
kollektivavtal
  työntekijäjärjestön ja työnantajan tai työnantajien järjestön välinen sopimus alakohtaisista työehdoista

työeläke (n)
arbetspension
  eläke jota maksetaan ansiotyöstä kertyneistä työeläkemaksuista

työelämä (n)
arbetsliv
  työikäisen väestön toiminnan puitteet toimivassa yhteiskunnassa

työelämään tutustuminen (n)
praktisk arbetslivsorientering
  Suomen peruskoulujen opetussunnitelmaan kuuluva pakollinen, lyhyt (1-2 viikkoa) työharjoittelu. Sen voi suorittaa periaatteessa missä työpaikassa vain, joka täyttää koulun vaatimukset. TET-harjoitteluja on kerran vuodessa seitsemännellä (1 vko), kahdeksannella (1 vko) ja yhdeksännellä (2 vko) luokalla.

työharjoittelu (n)
praktik, praktisk arbetslivsorientering, praktisk yrkesorientering
  koulutukseen liittyvä harjoitteluosa

työhuone (n)
arbetsrum
  huone, jossa jonkin ammatin harjoittaja työskentelee tyypillisesti yksin; tavallisesti työssä tarvittavilla keskeisillä työvälineillä, kuten tuolilla, kirjoitus- tai tietokonepöydällä ja kirjoitusvälineillä tai nykyaikana tietokoneella, varustettu huone, joka on tarkoitettu työskentelyyn

työkalu (n)
verktyg
  työssä tai arkisessa tehtävässä käytettävä työväline tai instrumentti

työkalupakki (n)
verktygslåda
  kantokahvoilla varustettu laatikko työkalujen kuljettamista ja säilytystä varten

työkaveri (n)
arbetskamrat, medarbetare
  työpaikalta tuttu henkilö

työkieli (n)
arbetsspråk
  kieli, jota joku henkilö tai ryhmä käyttää työnsä hoitamiseen, työasioiden hoitamiseen käytettävä kieli

työllisyys (n)
sysselsättning
  se, että on työllinen

työmaa (n)
arbetsplats
  paikka, jossa työt ovat käynnissä, erit. paikka jossa rakennetaan jotain

työmarkkinat (n)
arbetsmarknad
  työvoiman kysyntä ja tarjonta

työmatka (n)
arbetsresa
  yleensä päivittäinen työpaikan ja kodin tai muun vakituisen asunnon välillä tehtävä matka
affärsresa, tjänsteresa
  työhön liittyvä työtehtävien hoitamista varten tehty matka, joka ei ole kodin ja tavanomaisen työpaikan välinen matka

työmehiläinen (n)
arbetsbi
  mehiläisyhdyskunnan toimelias lisääntymiskyvytön naaras

työmoraali (n)
arbetsmoral
  työntekoon liittyvät arvostukset

työnantaja (n)
arbetsgivare
  työsopimuksen sopijapuoli, henkilö tai yritys, jolle toinen sopijapuoli, työntekijä, sitoutuu tekemään työtä johdon tai valvonnan alaisena

työnhaku (n)
arbetssökning
  työpaikan hakeminen

työnkuva (n)
arbetsbeskrivning
  työnkuvaus eli kuvaus työhön kuuluvista tehtävistä

työntekijä (n)
anställd, arbetstagare, arbetare
  henkilö, joka on yrityksessä tai laitoksessa toisen palveluksessa työ- tai palvelussuhteessa tekemässä työtä

työntäyteinen (adj)
arbetsfylld
  paljon uurastusta vaatinut tai tulevaisuudessa vaativa

työntää (v)
skjuta
  liikuttaa tai yrittää liikuttaa jkta/jtk itsestä poispäin

työntö (n)
stötning
  ulkoisen voiman kohdistus työnnettävään kohteeseen halutusta suunnasta halutun ajan
stöt
  kaksivaiheinen nosto, jossa nostaja ensin nostaa tangon rinnalle yhdessä liikkeessä, joko menemällä syvään tai osittaiseen kyykkyyn tai saksiasentoon, pysähtyy hetkeksi pitäen tankoa rinnalla, tai oikeastaan etuolkapäiden sekä solisluiden päällä, ja tangon rauhoituttua nostaja suorittaa ylöstyönnön ponnistamalla tankoa ylöspäin ja tämän jälkeen työntämällä itsensä tangon alle saksi- tai kyykkyasentoon

työntömitta (n)
skjutmått
  mittalaite, jolla voidaan mitata kappaleiden pituuksia, sisämittoja ja syvyyksiä 0,1 millimetrin tarkkuudella työkalun liikkuvien leukojen avulla

työpaikka (n)
arbetsplats
  työsuhteeseen perustuva työntekopaikka, usein yritys tai laitos, jossa ollaan työssä

työpäivä (n)
arbetsdag
  vuorokausi, jona ollaan töissä, jona tehdään ansiotyötä; vastakohta vapaapäivälle

työpöytä (n)
arbetsbord
  pöytä, joka on tarkoitettu työntekoon
skrivbord
  tietokoneen käyttöjärjestelmän graafisen käyttöliittymän perusnäkymä, jonka päälle ikkunat aukeavat

työryhmä (n)
arbetsgrupp, arbetslag
  yhdessä työskentelevien ihmisten muodostama tiimi

työskennellä (v)
arbeta, jobba
  tehdä työtä

työsopimus (n)
arbetsavtal anställningsavtal
  työnantajan ja työntekijän välinen sopimus työsuhteesta

työstäminen (n)
bearbetning
  työkappaleen muokkaaminen

työstää (v)
bearbeta
  muokata työkappaletta käsityökaluilla tai työstökoneilla

työstökone (n)
verktygsmaskin
  kone, jolla muotoillaan metallia tai jotakin muuta kiinteää materiaalia jollakin materiaalia poistavalla menetelmällä

työtapaturma (n)
arbetsolycksfall, olycksfall i arbetet, yrkesskada
  työssä tapahtunut, ihmistä vahingoittanut onnettomuus

työtodistus (n)
arbetsbetyg
  työlainsäädännössä määritetty asiakirja, jossa työnantaja todistaa henkilön olleen hänellä töissä ja josta käy ilmi työsuhteen laatu ja ajankohta

työttömyys (n)
arbetslöshet
  ansiotyön puuttuminen ihmisiltä, vailla työmahdollisuutta oleminen; se, että on työtön

työttömyyskorvaus (n)
arbetslöshetsersättning
  työttömälle annettava tulonsiirto

työtön (n)
arbetslös
  henkilö, jolla ei ole ansiotyötä

työura (n)
karriär
  elämän kuluessa kertyneet työtehtävät

työväenlaulu (n)
arbetarsång
  työntekijöiden elämää tai asemaa yhteiskunnassa käsittelevä, usein poliittisesti kantaa ottava sanoitettu sävelmä

tädyke (n)
veronika
  tädykkeiden () suvun ratamokasvi

tähdenlento (n)
stjärnfall, meteor
  taivaalla näkyvä valoilmiö, joka syntyy pienen kiven palamisesta ilmakehässä

tähdistö (n)
stjärnbild, konstellation
  (tähtitiede) tähtikuvion perusteella nimetty tietty tähtitaivaan alue ja siellä sijaitsevat tähdet; usein sama kuin nimeämisen perusteena oleva tähtikuvio

tähdätä (v)
sikta
  suunnata esine kohdetta kohti yrittääkseen osua kohteeseen

tähkiö (n)
timotej
  tähkiöiden () suvun kasvi

tähkä (n)
ax
  pitkälapakkoinen kukinto

tähkä-ärviä (n)
axslinga
  eräs Suomenkin luonnossa esiintyvä ärviöiden sukuun kuuluva ärviäkasvien laji () tai tämän yksilö

tähkähelmikkä (n)
grusslok
  helmiköiden sukuun kuuluva kasvi

tähkämö (n)
axrisp
  ikitähkien () suvun kasvi

tähti (n)
stjärna
  painovoiman koossa pitämän aineen muodostama kaasumainen, omavaloinen taivaankappale, jossa ainakin jossain sen kehitysvaiheessa tapahtuu ydinfuusiota
  tähtiesiintyjä, suosittu esiintyjä, esimerkiksi näyttelijä tai laulaja

tähtianis (n)
stjärnanis
  mikä tahansa tähtianiksien sukuun () kuuluva kasvilaji tai sellaisen yksilö

tähtienvälinen (adj)
interstellär
  tähtien välissä sijaitseva; tähtien välillä tapahtuva

tähtijoukko (n)
stjärnhop
  gravitaation vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä

tähtikaukoputki (n)
teleskop, tstjärnkikare
  näkyvän valon aallonpituuksilla tapahtuvaan taivaankappaleiden tarkkailuun suunniteltu kaukoputki

tähtimäinen (adj)
sjärnlik, stjärnformig
  tähteä muistuttava, tähden kaltainen; tähdelle ominainen

tähtitiede (n)
astronomi
  luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeuden aineellisia olioita, niiden fysikaalisia ominaisuuksia, kehitystä, jakautumista ja liikkeitä

tähtäin (n)
sikte
  aseeseen kiinteästi asennettu osa tai varuste, joka mahdollistaa laitteen tarkan kohdentamisen tai tähtäyksen; käytetään joskus myös kameran etsimestä

täi (n)
lus
  siivetön runsaslajisen lahkon hyönteisyksilö. Täit tunnetaan erityisesti niiden tarttumisesta ja elämisestä ihmisen hiuksissa, päätäi.

täikausi (n)
lusperiod, lussäsong
  päätäin runsaan esiintymisen aika

täisampoo (n)
lusschampo
  päätäit tappava hiustenpesuaine

tällainen (adj)
sådan, dylik, sådan här
  tämän kaltainen

tällöin (adv)
då, i så fall
  tässä tilanteessa, näiden ehtojen vallitessa

tämä (pronoun)
den här, det här
  viittaa johonkin käsillä olevaan asiaan tai esineeseen; attribuuttina myös ihmiseen

tämänhetkinen (adj)
nuvarande, aktuell
  tällä hetkellä vallitseva

tämänpäiväinen (adj)
dagens
  tänäinen, tänä päivänä, tänään tapahtunut tai ilmestynyt

tänne (adv)
hit
  tähän paikkaan, tälle paikalle (kun puhujan osoittama paikka on laajahko t. löyhästi rajallinen; vrt tähän)

tänä päivänä (adv)
i dag
  juuri tänään

tänään (adv)
idag, i dag
  tänä päivänä, parhaillaan kuluvana päivänä

täplä (n)
fläck, prick
  pieni pohjaväristä poikkeava alue esim. eläimen turkissa

täpläfasaanit (n)
påfågelfasaner
  yksi aitokanojen heimoon kuuluvista kanalintujen suvuista ()

täpläsilli (n)
staksill
  sillien heimoon kuuluva sillikalojen laji () tai sen yksilö

tärkeys (n)
vikt
  jonkin, yleensä tärkeäksi koetun, merkitystä ja merkittävyyttä kuvaava ominaispiirre

tärkeä (adj)
viktig, betydelsefull
  enemmän kuin tarpeellinen; sellainen, josta ollaan riippuvaisia

tärkkelys (n)
stärkelse
  kasvisten hiilihydraatti, pitkäketjuinen sokeriyhdiste

tärkkelyssiirappi (n)
stärkelsesirap
  makeutusaine, jota valmistetaan hajottamalla glukoosiksi perunan tai viljan tärkkelystä

tärkätä (v)
stärka
  kovittaa, käsitellä tärkillä

tärpätti (n)
terpentin#Ruotsi
  väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka öljy, jota saadaan havupuiden pihkasta

tärpättipistaasi (n)
terebinth, terpentinträd
  Välimeren alueella yleinen sumakkikasvien heimoon kuuluva puu ()

tärykalvo (n)
trumhinna
  korvassa sijaitseva kalvo, johon tuleva äänivärähtely siirtyy kuuloluiden välityksellä ääniaistimuksen aikaansaaviin elimiin

täsmälleen (adv)
precis, ackurat, exact
  niin tarkasti kuin mahdollista, juuri niin kuin asia on, pyöristämättä

täsmällinen (adj)
punktlig
  oikealla ajalla saapuva
exakt, noggrann
  yksityiskohtainen, lukuarvossa tarkka

tässä (adv)
här
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä ja suhteellisen rajallisessa paikassa, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa itse siinä

täti (n)
tant, faster, moster
  isän tai äidin sisar

täydellinen (adj)
perfekt, fulländad
  virheetön, moitteeton, erittäin hyvä
fullständig
  kaiken kattava, josta ei puutu yhtään osaa

täydellisyys (n)
fulländning
  se, että on täydellinen

täydennys (n)
komplettering
  jokin valmiiksi tai täydelliseksi saattamiseen tarvittava

täysi (adj)
full
  jossa on suurin mahdollinen määrä siihen mahtuvaa sisältöä

täysi-ikäinen (n)
myndig
  tietyn ikärajan, täysi-ikäisyyden, saavuttanut ihminen, joka on lähtökohtaisesti yhteisön täysivaltainen jäsen

täysikuu (n)
fullmåne
  Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä Kuun pinta on kokonaan Auringon valaisema

täysin (adv)
fullständigt, helt, fullt
  täydellisesti, kokonaan, vallan, läpikotaisin

täyskontakti (n)
fullkontakt
  kamppailulajeissa käytettävä harjoittelu- ja kilpailumuoto, jossa vastustajaan kohdistuvat osumat on sallittua tehdä rajoittamattomalla voimalla

täyskontaktikarate (n)
fullkontaktskarate
  mikä tahansa karaten tyylisuunta, jossa täyskontakti on käytössä
  edellisten kaltainen, 1960-luvulla karaten pohjalta kehitetty urheilulaji, josta 1970-luvulla muotoutui potkunyrkkeily

täyskäsi (n)
kåk
  pokerikäsi, jossa on kolmoset ja pari

täysosuma (n)
fullträff
  läpäisevä osuma, tuhoa tehnyt osuma tai kaikkien yhtä aikaa ammuttujen ammusten osuma
  arvontojen tulos, jossa kaikki veikattavat tulokset tai numerot tms. ovat oikein
  maali
framgång, succé, fullträff
  onnistuminen, menestys

täyteinen (n)
slug, slugg
  haulikossa käytettävä patruuna, jonka ammuksena on luoti

täytekakku (n)
tårta
  pohjaltaan useampaan osaan jaettu ja täytetty, useimmiten kuorrutettu ja koristeltu makea leivonnainen

täytemaa (n)
fyllingsjord, fyllingsmassa
  usein muualta tuotu maa-aines, jota käytetään maaston tasaamiseen tai korottamiseen

täytesana (n)
utfyllnadsord
  esitettävän asian kannalta semanttisesti tarpeeton sana tai muu ilmaisu, jonka tarkoituksena on jollakin tavalla rytmittää kerrontaa, toimia puhujalle lyhyenä ajatustaukona tms.; tilkesana, tukisana

täyttää (v)
fylla
  panna jonkinlainen astia täyteen, tehdä täydeksi
fylla, fylla år
  tulla jonkin ikäiseksi, saavuttaa tietty ikä
fylla i
  kirjoittaa tietoja lomakkeeseen tai vastauksia kyselyyn, täydentää

täytyä (v)
måste
  (genetiivi + yks. 3. p. + inf.) olla pakko

täytäntöönpano (n)
exekution
  Suomessa säädetyn lain käyttöönotto ko. lakia säädettäessä määrättyjen säännösten ja tasavallan presidentin antaman täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti
verkställighet
  viranomaisen toteuttama lain nojalla tehdyn oikeuden päätöksen toimeenpano

täytäntöönpanovaltio (n)
verkställighetsstat
  toisessa maassa tuomitun rangaistuksen toteuttava valtio, jonne vanki on siirretty

täällä (adv)
här
  viittaa johonkin käsillä olevaan, läheiseen, suhteelliseen laajaan ja epätarkasti määriteltyyn paikkaan, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa sillä paikalla; paikan adverbi

täältä (adv)
härifrån
  suhteellisen laajasta tai epätarkasti määritellystä paikasta, joka on välittömästi puhujan ympärillä; vrt.

töllöttää (v)
begapa
  tuijottaa (usein negatiivisesti), katsoa hölmistyneen näköisenä

tönäistä (v)
knuffa
  työntää äkillisesti, tyrkätä, tuupata

törmäilyauto (n)
radiobil
  pieni sähköinen auto jolla törmäillään muihin samanlaisiin huvipuiston laitteessa

törmätä (v)
kollidera, krocka
  kulkea vahingossa jotakin päin

törö (n)
sandkrypare
  pieni pohjan tuntumassa elävä särkikaloihin kuuluva kalalaji ()

töyhtöhyyppä (n)
tofsvipa
  eräs hyyppien sukuun kuuluva, Euroopassa tavallinen lintu ()

töyhtötiainen (n)
tofsmes
  eräs Suomessakin pesivä varpuslintu ()

töytäistä (v)
knuffa
  työntää äkillisesti, tyrkätä, tuupata

töötätä (v)
tuta
  antaa äänimerkki torvella tai summerilla, tuutata
slå
  lyödä, iskeä, tintata
  nujertaa, murskata, voittaa ylivoimaisesti

tšagatai (n)
tjagataiska
  Keski-Aasiassa 1400–1500-luvuilla kirjallisesti käytetty turkkilainen kieli (kielitunnus: chg), jota Neuvostoliitossa nimitettiin muinaisuzbekiksi ja Kiinassa muinaisuiguuriksi

ugrilainen (adj)
ugrisk
  ugrilaiselle kielelle ominainen, ugrilaiseen kieleen liittyvä.

uhata (v)
hota
  aiheuttaa uhka jklle jllak

uhka (n)
hot, äventyr
  todettavissa oleva jonkun tai jonkin tuoma pelko tai pelättävissä olevan vaaran tuntemus tai todellinen vaara

uhkapeli (n)
hasardspel
  peli, jossa pelaaja voi hävitä asettamansa panoksen

uhkapeluri (n)
spelare, hasardspelare
  uhkapelejä pelaava henkilö, uhkapelaaja

uhma (n)
trots
  vastustava tai välinpitämätön suhtautuminen

uhmaikä (n)
trotsålder
  Kasvuun liittyvä psyykkisen kehityksen jakso. Ensimmäinen jakso on varhaislapsuudessa ja toinen murrosiässä.

uhmaikäinen (adj)
trotsåldern
  uhmaiässä oleva

uida (v)
simma, bada
  liikkua vedessä yleensä ilman pinnalla kannattelevia apuvälineitä ja koskematta pohjaan

uikku (n)
dopping
  jokin suvun Podiceps-suvun vesilinnuista

uima-allas (n)
simbassäng
  vedellä täytettävä allas, joka on tarkoitettu uimista varten

uimahalli (n)
badhus, simhall
  rakennus, jossa on lämmitetty uima-allas uimista varten (yleensä julkinen laitos)

uimapuku (n)
simdräkt
  uidessa pidettävä vaate; uima-asu

uimarakko (n)
simblåsa
  elin, jonka avulla kala pystyy säätelemään uimasyvyyttään

uimaranta (n)
badstrand
  auringonottoon ja uimiseen sopiva ranta

uimarengas (n)
badring
  uidessa kellukkeena käytettävä, yleensä ilmalla puhaltamalla täytetty rengas

uimari (n)
simmare, simmerska
  henkilö, joka ui

uimataito (n)
simkunnighet
  taito, kyky osata uida, uimisen osaaminen; uintitaito, uimakyky

uiminen (n)
simning
  ihmisen tai muiden eläinlajien edustajan yleensä pinnalla pysytellen tai pinnan alla liikkuminen tekemällä lajillensa ominaisia uintiliikkeitä

uistin (n)
drag
  varsinkin petokalojen pyynnissä käytettävä pitkähkön siiman päähän kiinnitettävä viehe

uistinvita (n)
gäddnate
  Suomenkin luonnossa esiintyvä vitojen sukuun kuuluva kasvi

uitto (n)
flottning
  pyöreän puutavaran kuljetus vesistöä pitkin virran kuljettamana tai hinaamalla, usein varppaamalla runkojen kelluessa vedessä irrallaan puomin ympäröimänä tai yhteen kytkettyinä nippuina

uittopuomi (n)
bomräcka, bomstock
  pitkä solakka tukki, jonka molemmat päät on puöristetty ja veistetty vastakkaisilta sivuilta laakeaksi molemmista päistä saman suuntaisesti ja laakeaan osaan on kairattu reikä uittolenkkiä varten, työstön jälkeen puun on annettu kuivua riittävän kauan, jotta se saadaan kelluvaksi; tällaisten runkojen kytketty kokonaisuus

uittotyömaa (n)
flottningsarbetsplats
  paikka vesistössä, tavallisesti jokiuoma, jossa tehdään uittoa

ujo (adj)
skygg, blyg
  sellainen, josta on kiusallista tulla huomion kohteeksi, jonka on vaikeata esiintyä luontevasti, muiden seurassa helposti hämilleen joutuva ja itsensä vaivaantuneeksi tunteva

ukkonen (n)
åska
  ilmassa olevan, ilmamassojen hankauksessa syntyneen sähkön purkaus; sen tuottama jylisevä ääni

ukkosenjohdatin (n)
åskledare
  rakennusten suojana toimiva järjestelmä, jonka tehtävänä on johtaa salama maahan niin, että se ei aiheuta vahinkoa

ukkostaa (v)
åska
  olla ukonilma; myös lähestyvästä sääilmiöstä, olla ukkosta ilmassa

ukonkello (n)
hässleklocka
  kellojen sukuun kuuluva kasvi

ukonpalko (n)
rysskål
  (erityisesti) idänukonpalko, ukonpalkojen sukuun kuuluva

ukraina (n)
ukrainska
  ukrainan kieli, indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva itäslaavilainen kieli, jota puhuvat ukrainalaiset (kielitunnus: uk, ukr)

ukrainalainen (adj)
ukrainsk
  Ukrainasta peräisin oleva tai Ukrainaan liittyvä

ukulele (n)
ukulele
  eräs havaijilaisperäinen nelikielinen kielisoitin

ulko-ovi (n)
ytterdörr
  rakennuksen sisätilojen ja ulkopuolen välillä oleva ovi

ulkoa (adv)
utantill
  (osaamisesta, oppimisesta, opettelemisesta) muistaa ilman apuvälineitä, ulkomuistista

ulkoasiainministeriö (n)
utrikesministeriet
  Yleensä ulkoministeriö, Suomen ulkoasianhallinnon tehtäviä hoitava ministeriö. 1.1.2018 alkaen myös virallisesti ulkoministeriö.

ulkoilija (n)
en frisksportare
  henkilö, joka ulkoilee

ulkoilla (v)
frisksporta
  viettää aikaa ulkona jonkin, mahdollisesti liikunnan, merkeissä

ulkoinen olemus (n)
figur
  ulkonäkö, ulkomuoto

ulkoistaa (v)
utkontraktera
  antaa toiminto ulkopuolisen tahon hoidettavaksi

ulkokatto (n)
tak, yttertak
  vesikatto, katon uloin osa, joka suojaa rakennusta sateelta

ulkokäymälä (n)
avträde, utedass
  ulkohuone; tavallisesti pihanperällä sijaitseva erillinen koppi tai suurempi rakennus useampaa käymälää varten, myös muun ulkorakennuksen yhteyteen sijoitettu käymälä, jossa ihmiset ns. tekivät tarpeensa

ulkomaalainen (n)
utlänning
  vieraan valtion kansalainen tai kansalaisuutta vailla oleva henkilö

ulkomainen (adj)
utlänning
  ulkomaalainen, sellainen, joka ei ole kotimainen, ulkomailla valmistettu, ulkomaahan tai ulkomaihin liittyvä

ulkoministeri (n)
utrikesminister
  valtion hallituksen jäsen, jonka päävastuulla ovat kansainväliset suhteet

ulkoministeriö (n)
Utrikesdepartementet, utrikesministeriet, utrikesministerium
  ministeriö jolle kuuluu valtion ulkopolitiikan valmistelu ja toteuttaminen, Suomessa virallinen nimi 31.12.2017 asti ulkoasiainmisteriö

ulkona (adv)
ute
  jonkin ulkopuolella, ei sisällä

ulkonaliikkumiskielto (n)
utegångsförbud
  viranomaisten määräys pysytellä tiettynä aikana sisätiloissa levottomissa tai muuten poikkeuksellisissa oloissa

ulkonema (n)
utsprång
  ulkoneva kohta, uloke

ulkonäkö (n)
utseende
  se minkä näköinen joku tai jokin on tai miltä se näyttää varsinkin ulkopuolisten mielestä, ulkomuoto, julkiasu

ulkopalsta (n)
utyord
  talolle kotipalstan ulkopuolelta kuuluva maapalsta

ulkopitäjä (n)
främmande socken, utsocken
  maaseudulla sijaitseva kunta, joka on henkilön kotikunnan ulkopuolella

ulkopitäjäläinen (n)
utsocknes, utsocknesbo
  henkilön kotikunnan ulkopuolella olevan kunnan asukas

ulkopuolella (adv)
utanför
  ulkona; ulkopuolen suunnassa

ulkopuolella (postposition)
utanför
  jonkin ulkopuolen suunnassa

ulkorakennus (n)
uthus
  asuintalon tai muun talon pihapiirissä sijaitseva talousrakennus

ulkosuomalainen (n)
utlandsfinländare, utlandsfinne
  muualla kuin Suomessa asuva suomalaista sukujuurta oleva henkilö

ullakko (n)
vind
  rakennuksen laipion ja vesikaton välinen tila

ullakkohuone (n)
vindkammare, vindrum
  suoraan rakennuksen ulkokaton alla oleva huone

ulos (adv)
ut
  ulkoilmaan, pois sisätilasta; niin, että adverbin kuvaaman toiminnan jälkeen ei olla jonkin sisällä

uloshengitys (n)
utaandning
  respiraation vaihe, jossa ilma virtaa ulos keuhkoista

uloskäynti (n)
utgång
  kulkureitin kohta, paikka, josta mennään ulos rakennuksesta tai alueelta; esim. ovi tai oviaukko

ulosotto (n)
exekution, utsökning, uttagning
  (alkuperäinen, suppeampi merkitys) pakkoperintä tuomioistuimen päätöksellä, velkojen perintä tuomioistuimen päätöksellä; velkojen lisäksi tämän kautta perittäviksi menevät suoraan julkiset maksut kuten verot, sakot, terveydenhuollon maksut ja päivähoitomaksut

uloste (n)
avföring, exkrementer
  peräsuolesta poistuvaa ruoansulatuksen jätettä ja kuona-aineita

ulpukka (n)
gulnäckros
  lummekasveihin kuuluvan ulpukoiden () suvun kasvi

ultraviolettikatastrofi (n)
ultravioletta katastrofen
  1900-luvun alussa havaittu ongelma, kun mustan kappaleen säteilyn laskemiseen käytetty Rayleigh–Jeansin laki antoikin ultravioletin säteilyn ja suuremmilla aallonpituuksilla vääriä tuloksia

ulvilalainen (n)
ulvsbybo
  Pysyvästi Ulvilassa asuva henkilö.

ulvoa (v)
yla, skälla, tjuta
  pitää pitkää jatkuvaa ääntä kuten koirat ja sudet

ummetus (n)
förstoppning
  ruoansulatuselimistön toimintahäiriö, jossa suoliston toiminta hidastuu

ummikko (adj)
enspråkig
  sellainen, joka taitaa vain omaa äidinkieltään

umpikuja (n)
återvändsgränd
  kuja tai tie joka päättyy, ja siitä voi ainoastaan palata takaisin tulosuuntaan
  tilanne johon ei löydy ratkaisua

umpilisäke (n)
appendix
  paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen, alkava pieni ulkoneva lisäke

umpisolmu (n)
överhandsknop
  yksinkertaisin perussolmu, päätesolmu; vaikeasti avattava solmu

umpisuolentulehdus (n)
tyflitis
  umpisuolessa (caecum) sijaitseva tulehdus (tyfliitti)

umpisuoli (n)
blindtarm
  paksusuolen alkuosa

unettomuus (n)
sömnlöshet
  se, että on uneton; tila, jossa ihminen ei yrityksestään huolimatta nukahda toivottuun aikaan, pysy unessa tai hän herää jatkuvasti liian varhain

uni (n)
dröm
  unennäkö, nukkumisen aikana mielessä nähtävä tapahtuma

unikko (n)
vallmo
  mikä tahansa unikkojen sukuun () kuuluva unikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

unisieppari (n)
drömfångare
  Pohjois-Amerikan ojibwa-intiaanien perinteinen taikakalu, jonka tarkoitus oli suodattaa pahat unet ja ajatukset päästäen lävitseen hyvät unet ja ajatukset; käytetään nykyisin lähinnä kulttuuriin liittyvänä koriste-esineenä

unissakävelijä (n)
sömngångare, somnambul
  unissaan kävelevä, unissakävelystä kärsivä

unissakävely (n)
somnambulism
  tahaton käveleminen tai muiden valvetilan toimien tekeminen unitilassa

unitauti (n)
sömnsjuka
  -suvun alkueläinten aiheuttama ja tsetsekärpäsen levittämä tartuntatauti

unkari (n)
ungerska
  unkarin kieli (kielitunnus: hu), Unkarissa puhuttava suomalais-ugrilaisen kielikunnan ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli

unkariksi (adv)
ungerska
  unkarin kielellä, unkarin kielelle

unkarilainen (adj)
ungersk
  Unkarista peräisin oleva tai Unkariin liittyvä

unkarilainen (n)
ungrare, ungerska
  Unkarin kansalainen

unkarinkielinen (adj)
ungersk
  (kielitiede) unkarin kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.
  unkariksi esitetty tai tapahtuva, unkarin kielellä oleva.

unkarinpernaruoho (n)
hamnsenap
  alkujaan Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian aroilta peräisin oleva, pernaruohojen sukuun kuuluva kasvi , jotka leviävät arokierijöiden avulla; Suomeen kasvi tuli 1910–1920-luvuilla

unohdella (v)
glömma
  () unohtaa

unohtaa (v)
glömma, förgäta
  menettää muististaan jokin tieto tai karkottaa mielestään jokin asia

unohtumaton (adj)
oförglömlig
  sellainen, mikä ei unohdu, ikimuistoinen

unruh-ilmiö (n)
Unruh-effekten
  kvanttikenttäteoriassa hypoteesina oikeaksi todistettu, mutta toistaiseksi käytännössä todentamaton ilmiö, jossa mustan kappaleen säteilyn havaittavuus on riippuvainen havannoitsijan liiketilan kiihtyvyydestä

unssi (n)
uns
  vanha massan yksikkö, käytössä anglosaksisissa maissa, kansainvälisesti 28,35 grammaa

untuvikko (n)
dununge
  vuorokauden ikäinen kananpoika

uoma (n)
flodbädd
  veden virtaustaan varten maanperään kovertama ura

upea (adj)
flott, praktfull, ståtlig
  komea, todella hieno, loistava

upota (v)
sjunka
  vajota esim. veden tai hiekan alle

uppoama (n)
deplacement
  (merenkulku) aluksen kelluessa syrjäyttämän vesimassan paino eli aluksen oman painon ja kantavuuden summa

uppoamaton (adj)
osänkbar
  sellainen, joka ei voi upota

uppomuna (n)
pocherat ägg
  kuorettomana keitetty muna

uppopuu (n)
sjunkvirke
  uitossa vettynyt ja vajonnut puu

uppotukki (n)
sjunktimmer
  uitettaessa uponnut tukki

upseeri (n)
officer
  päällystöön kuuluva henkilö, jolle on myönnetty jokin erityinen upseerin arvo

upseerikokelas (n)
officersaspirant
  reserviupseerikoulun käynyt varusmies, jota ei ole vielä ylennetty upseeriksi

uraani (n)
uran
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on U ja järjestysluku 92

urakka (n)
ackord, beting
  kiinteään hintaan tehtävä laajuudeltaan tarkoin määritetty, usein vaativa työ, urakkatyö, jonka aikataulu on sovittu urakkaehdoissa

urasiili (n)
uracil
  RNAn sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa, DNA:ssa sitä vastaa tymiini

urheilija (n)
idrottsman, iddrottare, sportsman
  urheilun harrastaja tai ammattilainen

urheilla (v)
idrotta, sporta
  harrastaa urheilua

urheilu (n)
idrott, sport
  liikunnan harrastamista kilpailuhengessä

urheiluauto (n)
sportbil
  urheilulliseksi muotoiltu tehokas auto, joka muistuttaa kilpa-autoa

urheilulaji (n)
idrott, sport, idrottsgren, sportgren
  urheilun muoto

urheilutoimittaja (n)
sportjournalist
  henkilö, joka tekee työkseen urheiluaiheisia juttuja, uutisia tai raportteja

urjalalainen (n)
urdialabo
  Pysyvästi Urjalassa asuva henkilö.

urkusinfonia (n)
orgelsymfoni
  ranskalaisten säveltäjien suosima urkumusiikin muoto, joka on tarkoitettu esitettäväksi joko pelkästään uruilla tai uruilla ja orkesterilla; muodon loi Charles-Marie Widor, joka nimesi sarjojaan uruille urkusinfonioiksi; myös Camille Saint-Saënsin sinfoniaa numero 3 nimitetään urkusinfoniaksi, koska uruilla on siinä tärkeä osuus osana orkesterikudosta

urologi (n)
urolog
  virtsa- ja miestentautien erikoislääkäri

urologia (n)
urologi
  nefrologialle läheinen oppi miesten virtsaelinten taudeista

urotyö (n)
bragd, stordåd, storverk
  sankarillinen teko

urpu (n)
hänge
  Koivu- ja pyökkikasveihin kuuluvien lehtipuiden kukinto

urut (n)
orgel
  perinteisesti kirkossa käytettävä kosketinsoitin, jossa on sävelten tuottamiseen virtaavan ilman avulla soivat pillit

usea (pronoun)
flera, åtskilliga, många
  moni (suhteellisen suuri osa jonkin ryhmän edustajista); lukuisat (suurehko määrä)

usein (adv)
ofta
  monta kertaa tihein väliajoin, yleensä sattumanvaraisesti

uskalias (adj)
djärv, dristig riskabel, riskfylld, våghalsig
  paljon uskaltava, rohkea

uskaltaa (v)
töras, våga
  olla tarpeeksi rohkea tehdäkseen jotakin

uskoa (v)
tro
  tuntea varmuutta jostakin asiasta tai jonkin asian olemassaolosta
  pitää jkn sanomaa asiaa totena, luottaa sanottuun

uskollinen (adj)
trogen
  jollekin omistautuva; sellainen, joka ei petä jonkin luottamusta; luotettava

uskomaton (adj)
otrolig
  sellainen mitä on vaikea uskoa todeksi

uskomus (n)
tro
  käsitys, jota pidetään totena

uskonnollinen (adj)
religiös
  uskontoon liittyvä

uskonpuhdistus (n)
reformationen
  1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia

uskonto (n)
religion
  johonkin korkeampaan kohdistuvaan uskoon perustuva käsite

uskoton (adj)
otrogen
  sellainen, joka pettää kahden henkilön väliseen liittoon kuuluvan luottamuksen ja uskollisuuden velvoitteen
otroende
  sellainen, joka on vailla (oikeaa tai mitään) uskoa; (islaminuskoisten kielenkäytössä) sellainen joka ei ole muslimi

uskottavasti (adv)
troligen, troligtvis
  uskottavalla tavalla

uskova (n)
troende
  uskovainen ihminen

utare (n)
juver
  nisäkkäiden elin, johon kuuluvat maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit

uteliaisuus (n)
nyfikenhet
  kiinnostuneisuus ja halu ottaa asioista selvää

utelias (adj)
nyfiken, frågvis, vetgirig
  kiinnostunut asioista

utu (n)
dis
  (ilmatiede) kosteaa sameutta ilmassa

uudenvuodenaatto (n)
nyårsafton
  kalenterivuoden viimeinen päivä, joulukuun 31. päivä

uudenvuodenpäivä (n)
nyårsdag
  vuoden ensimmäinen päivä, 1. tammikuuta

uudisrakennus (n)
nybyggnad
  juuri valmistunut tai valmistuva rakennus

uudissana (n)
neologism
  hiljattain kieleen tullut ja vakiintunut sana, usein tietoisesti luotu

uudistaa (v)
reformera, förvandla, förändra, omändra, revidera
  tehdä tai muuttaa uudeksi tai nykyaikaiseksi

uudistus (n)
förnyelse
  se, kun jotain uudistetaan, uudistaminen; uudistamisen lopputulos

uuhi (n)
tacka
  naaraspuolinen karitsoinut lammas

uuni (n)
ugn
  tiilestä muurattu rakennelma, jonka tulipesässä puuta polttamalla lämmitetään rakennusta tai kypsennetään ruokaa

uunipelti (n)
bakplåt
  uunissa paistamiseen käytettävä metallinen paistoalusta

uuniperuna (n)
ugnsbakad potatis
  uunissa folion sisässä kokonaisena kypsennetty peruna

uunituore (adj)
nybakad, nylagad, rykande färsk
  vasta leivottu

uuraislainen (n)
uraisbo
  Pysyvästi Uuraisilla asuva henkilö.

uurastaa (v)
sträva
  tehdä paljon töitä, työskennellä uutterasti

uurnahauta (n)
urngrav
  maaperään uurnassa haudatun vainajan tuhkan lopullinen sijoituspaikka

uurnalehto (n)
urnlund
  tuhkahautausmaa

uurrekieli (n)
fårad tunga, skrotaltunga
  sairaus, joka synnyttää kieleen uurteita, joihin saattaa kehittyä toisinaan kivuliaita tulehduksia; esiintyy joskus yhdessä karttakielen kanssa

uushopea (n)
nysilver, alpacka
  hopeanvalkoinen tai kellertävä kuparin ja nikkelin seos, jota tavallisesti on täydennetty sinkillä. Seossuhteet vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan.

uusi (adj)
ny, nytt
  iältään pieni (esine tai asia); vasta tai äskettäin ilmestynyt tai saatu; käyttämätön, vähän aikaa ollut; viimeinen, viime

uusia (v)
förnya, reformera, renovera, revidera, upprepa
  tehdä sama asia toiseen tai useampaankin kertaan samalla lailla kuin aiemmin

uusikaupunkilainen (n)
nystadbo
  Pysyvästi Uudessakaupungissa asuva henkilö.

uusikuu (n)
nymåne
  Kuun vaihe, jolloin Aurinko on sen takana valaisten Kuun vastakkaista puolta ja Maata kohti ei ole yhtään näkyvää valaistua Kuun pintaa, eikä Kuuta voida nähdä

uusivuosi (n)
nyår
  (kronologia) vuoden vaihtumisen aika, vuoden alku

uusnatsismi (n)
nynazism
  toisen maailmansodan jälkeen syntynyt liikehdintä, joka ihannoi Adolf Hitlerin aikakautta ja joka tähtää kansallissosialismin elvyttämiseen

uute (n)
extrakt
  ekstrakti, uuttamalla valmistettu aine tai aineseos, josta liuotin on osaksi tai kokonaan poistettu

uutinen (n)
nyhet, notis
  tieto tai ilmoitus äskettäin sattuneesta tapahtumasta

uutisankka (n)
tidningsanka
  tekaistu tai tarkistamaton lehtijuttu tai muu virheellinen uutinen

uutislähetys (n)
nyhetssändning
  ohjelma, jossa käsitellään uutisia

uutistoimisto (n)
nyhetsbyrå
  tiedotusalan julkaisuille ja muille käyttäjille uutisia ja ajankohtaisaineistoa hankkiva ja levittävä yhtiö

uutistoimitus (n)
nyhetsredaktion
  joukko tiedotusvälineessä työskenteleviä henkilöitä, jotka toimittavat vuorokauden uutiset sen vuorokauden tapahtumista

uutto (n)
extrahering
  kemiallinen eristysmenetelmä, jolla haluttu aine saadaan erotelluksi liuoksesta aineen liukoisuusominaisuuksien perusteella

uuttukyyhky (n)
skogsduva
  keskikokoinen kyyhky, jota kutsutaan myös metsäkyyhkyksi, ehkä ruotsinkielisen nimensä perusteella.

uuvana (n)
fjällgröna
  (erityisesti) uuvanien sukuun kuuluva

vaadin (n)
vaja
  täysikasvuinen naaraspuolinen poro tai peura

vaahtera (n)
lönn
  (yleisesti) vaahterakasveihin (Aceraceae) tai saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan vaahteroiden () suvun kesävihanta lehtipuu tai pensas, joita Suomessa edustaa luonnonvaraisena kasvava metsävaahtera ja puistopuina eräät muut lajit.

vaahterasiirappi (n)
lönnsirap
  vaahteroiden mahlasta valmistettava makeutusaine

vaahto (n)
skum
  nestemäinen aine, johon on sekoittunut paljon ilmaa tai muuta kaasua

vaahtomuovi (n)
skumgummi, skumplast
  pehmeä, joustava solumuovi, jota käytetään esim. pehmusteena

vaahtosammutin (n)
skumsläckare
  tulipalon sammuttamiseen käytettävä vaahtoavaa nestettä sisältävä painesäiliö

vaaita (v)
avväga, nivellera
  (maanmittaus) tehdä vaaitus

vaaitus (n)
avvägning, nivellering
  kahden pisteen välisen korkeuseron selvittäminen vaakasuorin tähtäyksin mittauskohteisiin asetettujen pystysuorien lattojen mitta-asteikojen lukemien erotuksena

vaaka (n)
våg
  punnittavan kohteen painon (massa) mittaamiseen käytettävä laite

vaakasuora (adj)
vågrät
  maanpinnan tai lattian suuntainen

vaakuna (n)
vapen
  (heraldiikka) tunnuskuvana käytettävä kilvelle sijoitettu heraldinen tunnus

vaalea (adj)
blond, ljus
  sellainen värisävy, joka heijastaa enemmän valoa kuin tumma

vaalea siirappi (n)
ljus sirap
  sokeriruo’osta saatava kirkas ja kullankeltainen makeutusaineena käytettävä sokerisiirappi

vaaleakultarinta (n)
eksångare
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintu, () tai sen yksilö

vaaleanpunainen (adj)
rosa
  sellainen, jonka väri on vaaleanpunainen

vaaleus (n)
ljushet
  se, että on vaalea

vaali (n)
val
  jonkun edustajan virallinen valintamenettely, jossa äänioikeutetut saavat äänestäen ilmaista, ketä kannattavat

vaalikampanja (n)
valkampanj
  vaaliehdokkaan toiminta äänien saamiseksi

vaalikeskustelu (n)
valdebatt
  julkinen tapahtuma, jossa ehdokkaat keskustelevat politiikasta

vaalilupaus (n)
vallöfte
  edustajan valintamenettelyyn osallistuvan poliitikon, puolueen tai ryhmittymän ennekkoon antama kannanotto, jossa lupaa ajaa tätä jotakin, jos tulee valituksi

vaalipiiri (n)
valkrets
  alue tai ryhmä, jonka piirissä vaalit käydään ja josta valitaan yksi tai useampia edustajia

vaalitarkkailija (n)
valobservatör
  kansainvälistä vaalitarkkailua suorittava henkilö

vaalitulos (n)
valresultat, valutgång
  vaalien tulos

vaaliuurna (n)
valurna
  laatikko johon täytetyt äänestysliput laitetaan odottamaan laskemista

vaalivalvojaiset (n)
valvaka
  vaalien päätyttyä (tyypillisesti yöllä tai myöhään illalla) pidettävä tilaisuus, jossa seurataan ääntenlaskun edistymistä

vaalivirkailija (n)
röstmottagare, valförrättare
  henkilöitä, jotka työskentelevät vaalihuoneistossa ja suorittavat vaalin ääntenlaskun

vaaliväittely (n)
valdebatt
  vaalissa ehdolla olevien keskinäinen julkinen keskustelu ja kiistely eri aiheista

vaan (conjunction)
utan
  ilmaisee vastakohtaisuutta tai edellä kerrotusta poikkeavaa

vaara (n)
fara, risk
  usein yllättävään tai poikkeukselliseen tilanteeseen liittyvät olosuhteet, joissa on ilmeinen onnettomuuden, vahingon tai sairauden saamisen tms. uhka tai kohonnut riski
vaara
  tavallisesti loivarinteinen pitkänomainen suhteelliselta korkeudeltaan yleensä 50 metriä ylittävä kohouma varsinkin Fennoskandian maaperässä; korkeinkin kohta on puiden peitossa

vaarallinen (adj)
farlig, vådlig
  sellainen missä joku tai jokin on vaaralle altistuneena tai joka tahi mikä aiheuttaa vaaraa; vaaralle altistava; vaaraa aiheuttava

vaarallisesti (adv)
farligt
  tavalla, joka on vaarallinen

vaarallisuus (n)
farlighet
  riskin tai uhan, vaaran olemassaolo tai suuruus; se, että jokin on vaarallista

vaarantaa (v)
äventyra
  saattaa vaaralliseen tilanteeseen tai olotilaan

vaaraton (adj)
ofarlig
  asia, josta ei aiheudu vaaraa

vaari (n)
farfar
  isän isä
morfar
  äidin isä

vaarna (n)
dymling
  seinässä naulakkoa korvaava ulkoneva puutappi tai naula

vaasalainen (n)
vasabo
  pysyvästi Vaasassa asuva henkilö

vaate (n)
kläder, plagg
  (tav. mon.) päälle puettava, vartaloa peittävä, usein kankainen pukine

vaateharja (n)
klädborste
  vaatteiden puhdistamiseen käytettävä pieni harja

vaatehuone (n)
garderob, klädkammare, klädrum
  tyypillisesti pieni, vaatekomeroa suurempi, huone, joka on tarkoitettu vaatteiden säilytykseen

vaatekaappi (n)
klädskåp, garderob
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu kaappi

vaatekappale (n)
klädesplagg
  puettava tai ylle laitettava yksittäinen vaate

vaatekauppa (n)
klädaffär, konfektionsaffär
  kauppa, jossa myydään vaatteita

vaatekoi (n)
klädmal
  yleinen tuhohyönteinen, eräs aitokoiden heimoon kuuluva pikkuperhonen ()

vaateripustin (n)
klädhängare, galge
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu apuväline

vaatetanko (n)
klädstång
  tanko, jota käytetään vaatteiden ripustamiseen vaatepuiden avulla

vaatettaa (v)
bekläda
  pukea, varustaa vaatteilla

vaatetus (n)
kläder
  niiden vaatekappaleiden muodostama kokonaisuus, joihin ihmiset verhoutuvat; pukineet; vaatteet ja asusteet

vaatia (v)
kräva
  ilmaista luja tahtonsa saada jotain, tehdä vaatimus

vaatimattomuus (n)
blygsamhet, anspråklöshet
  se, että on vaatimaton

vaatimus (n)
anfordran, pretention
  vaade, tiukka ja ehdoton ilmaus siitä, kuinka on toimittava tai meneteltävä ja mitä ehtoja tai rajauksia on täytettävä

vaatturi (n)
skräddare
  käsityöläinen, joka tekee ammatikseen vaatteita ja tarvittaessa uudistaa ja korjaa niitä

vaa’ankieli (n)
tungan på vågen, vågmästare
  henkilö tai ryhmittymä, joka on vaa’ankieliasemassa

vadelma (n)
hallon
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas , joka tuottaa tavallisesti punaisia hedelmiä
  vadelman hedelmä, kerrattu luumarja, jota usein marjaksi kutsutaan, myös ainesanana

vadelmahillo (n)
hallonsylt
  vadelmista valmistettu hillo

vadelmavene (n)
hallonbåt
  veneen muotoinen ja vadelman makuinen makeinen

vaellus (n)
vandring
  usein vaikeakulkuisessa maastossa kävellen suoritettava reitin kiertäminen

vaelluskala (n)
vandringsfisk
  (eläintiede) kalalaji, jonka säännönmukaiseen kehitykseen kuuluu ikäkausia seuraten asuinvesien vaihto

vaeltaja (n)
vandrare
  kuljeskeleva henkilö, erit. jalan kulkeva

vagina (n)
slida, #Ruotsi
  emätin

vaha (n)
vax
  pitkäketjuisen karboksyylihapon tai pitkäketjuisen alkoholin esteri

vahakangas (n)
vaxduk
  toiselta puolelta liukkaaksi ja vettä hylkiväksi päällystetty kangas

vahata (v)
waxa
  sivellä vahaa jonnekin

vahingoittaa (v)
skada
  aiheuttaa vahinkoa jollekin

vahingoittua (v)
skadas
  kärsiä vahinkoa; mennä rikki tai epäkuntoon

vahingonilo (n)
skadeglädje
  toiselle sattuneelle epäonnelle nauraminen

vahingoniloinen (adj)
skadeglad
  sellainen, että nauraa tai iloitsee toisen onnettomuudesta, tai sattumuksesta

vahinko (n)
skada, förlust
  jonkin tapahtuman tai toiminnan aiheuttama menetys, tappio tai tuho

vahva (adj)
stark
  voimakas; sellainen, jolla tai jossa on voimaa

vahva verbi (n)
starkt verb
  verbi, jolla on vahva taivutus

vahva vuorovaikutus (n)
stark växelverkan
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti vahva ydinvoima eli värivoima toimii

vahvistaa (v)
besegla
  tehdä vahvemmaksi, antaa voimaa
förstärka
  nostaa signaalin tasoa
bekräfta
  osoittaa todeksi

vahvistin (n)
förstärkare
  elektroniikan laite, jossa pienitehoinen signaali ohjaa suurempaa tehoa

vahvuus (n)
hållfasthet
  lujuus, kestävyys: fyysinen tai psyykkinen kyky kestää jotakin
styrka, intensitet
  voimakkuus, väkevyys

vaieta (v)
tiga förtiga
  olla vaiti, ääneti, puhumatta, olla hiljaa

vaihdelaatikko (n)
växellåda
  yhden kotelon sisään rakennettu vaihteisto

vaihdokas (n)
bortbyting
  brittiläisessä, irlantilaisessa ja skandinaavisessa kansanperinteessä lapsi, jonka pahan olennon on uskottu vaihtaneen ihmislapsen tilalle

vaihe (n)
period
  tehtävän, työn tai tapahtumasarjan osa

vaihtaa (v)
byta, ömsa
  ottaa tai panna jonkin tilalle; korvata jokin toisella, esimerkiksi vanha esine uudella
byta
  korvata osa jostain uudella
  muuntaa, muuttaa toiseksi, muuttaa toimintamuotoa
  siirtyä, vaihtaa paikkaa
  siirtyä toiseen kulkuneuvoon kesken matkan
  antaa jotain saaden vastavuoroisesti jotain takaisin; tehdä jotain vastavuoroisesti toiselle

vaihtelu (n)
fluktuation, förändring, omväxling, variation
  säännöllisesti tai sattumanvaraisesti ilmenevä joukko muutoksia joidenkin rajojen sisällä

vaihto-oppilas (n)
utbytesstudent
  lukion, ammattikorkeakoulun tai yliopiston oppilas, joka opiskelee ja käy koulua toisessa maassa

vaihtokurssi (n)
växelkurs
  suhdeluku, jolla valuuttaa vaihdetaan toiseen valuuttaan

vaihtovirta (n)
växelström
  suljetussa virtapiirissä kulkeva ajan funktiona suunnaltaan vaihteleva sähkövirta

vaihtua (v)
bytas
  tulla jonkin tilalle

vaijeri (n)
vajer
  metallilangoista punottu köysi

vaikea (adj)
svår
  joka ei ole helppo suorittaa, mutta kuitenkin mahdollinen
  vakava

vaikeus (n)
svårighet
  jonkin ominaisuus, että se on vaikea

vaikka (conjunction)
trots att, fast, fästan
  siitä huolimatta, että (ilmaisee päälauseen asian tapahtuvan sivulauseen tapahtumasta huolimatta)

vaikutelma (n)
intryck
  havainnon, tapahtuman tms. aiheuttama välitön tuntemus tai elämys; vaistomainen käsitys

vaikuttaa (v)
påverka
  aiheuttaa vaikutus tai muutos johonkin, muokata jotain asiaa, muuttaa jonkin etenemistä
verka
  antaa vaikutelma jostakin, olla jonkin oloinen, tuntua joltakin

vaikuttaja (n)
influerare
  henkilö, joka vaikuttaa asenteisiin ja mielipiteisiin

vaikutusvalta (n)
inflytande
  valta, kyky vaikuttaa johonkuhun tai johonkin

vaille (postposition)
till
  (ajanilmauksissa) ilmaisee minuuttien määrän ennen tiettyä tuntimäärää

vaillinainen (adj)
otillräcklig
  vajaa

vaimentaa (v)
dämpa
  saattaa vaimenemaan, tehdä vaimeammaksi

vaimo (n)
hustru, fru
  miehensä kanssa naimisissa oleva naispuolinen puoliso, aviovaimo

vain (adv)
bara, endast, blott
  ainoastaan, yksinomaan, pelkästään

vaino (n)
förföljese
  jonkin ihmisryhmän perusoikeuksien tahallinen epääminen ryhmän tai yhteisön ominaisuuksien vuoksi

vaippa (n)
blöja
  jalkojen välissä pidettävä suoja, joka kerää virtsan ja ulosteen, kun niitä ei voi tehdä muualle
mantel
  kuoren alla oleva kerros
  päällysviitta, tunika, kaapu
slöja
  peittävä kerros
mantelyta
  kartion, lieriön tms. sivupinta

vaippaeläin (n)
manteldjur
  vaippaeläinten alapääjaksoon () kuuluva eliö, joista Suomessa tavataan vain pyrstökästä

vaippaikä (n)
blöjålder
  Kasvuun liittyvä kehityksen jakso, jonka aikana lapset tekevät tarpeensa vaippaan. Vaihe kestää muutaman vuoden ja sitä seuraa taaperovaihe.

vaisto (n)
instinkt
  eliön sisäänrakennettu taipumus lajille ominaiseen käyttäytymiseen
  tunne, aavistus, intuitio

vaitelias (adj)
tystlåten
  vähän puhuva

vaitonainen (adj)
dämpad, förtegen, tigande, tystlåten
  vähäpuheinen

vaiva (n)
möda
  rasittava tai hankala asia, joka vaatii erityistä paneutumista; vastus, harmi

vaivaishiiri (n)
dvärgmus
  () selästä punaruskea, kyljistä kellertävä ja vatsasta valkea maailman pienin jyrsijä

vaivaiskoivu (n)
dvärgbjörk
  (Betula nana) on koivukasveihin kuuluva pienilehtinen noin merin mittaiseksi kasvava varpu tai pensas

vaivaispaju (n)
dvärgvide
  pajujen sukuun () kuuluva laji tai sen yksilö

vaivaispäästäinen (n)
dvärgnäbbmus
  eräs päästäinen ()

vaivaisukko (n)
fattiggubbe
  kirkon tai tapulin luona seisova puinen ihmishahmo, joka toimii seurakunnan rahankeruulippaana

vaivata (v)
anfäkta, besvära
  kiusata, olla vaivana
knåda, älta
  alustaa taikinaa kääntelemällä jauhojen ja nesteen seosta, johon on lisätty rasvaa ja tarpeellisia mausteita, kunnes taikina tulee leipoutuvaksi eikä enää tartu käsiin; jauhoja lisätään tarpeen mukaan

vaivero (n)
finnmyrten
  , eräs kanervakasvi

vakaa (adj)
stabil
  joka on tasapainossa; joka ei horju, tärise tai heilu, stabiili

vakaumus (n)
övertygelse
  vakaa uskomus

vakaus (n)
stabilitet, stadgad
  asioiden vakaa olotila, tasapainoisuus, pysyvyys, rauhallisuus

vakauttaa (v)
stabilisera
  tehdä vakaaksi tai vakaammaksi

vakava (adj)
allvarlig, seriös
  vaikea
  syvällinen, tosissaan oleva tai otettava (pinnallisen tai ei-uskottavan vastakohtana)
allvarlig, seriös, allvarsam
  totinen, vakavamielinen; ei pilaileva, iloton

vakavaraisuus (n)
soliditet
  se, että on vakavarainen

vakavasti (adv)
seriöst, allvarligt
  vakavalla tavalla

vakavuus (n)
alvarlig sinnelag
  merkittävyys, vaikuttavuus

vakituinen (adj)
ordinarie, stadigvarande, ständig
  koko ajan voimassa oleva, pysyvä

vakoilla (v)
spionera
  tarkkailla ihmistä tai järjestöä salaa

vakooja (n)
spion
  henkilö, joka harjoittaa vakoilua; vakoilija

vakuus (n)
säkerhet
  sopimuksen tai lainkohdan perusteella määräytyvä vastapuolelle koituvan vahingon varalle asetettava pantti

vakuutus (n)
försäkring, försäkran
  onnettomuuden tms. varalta tehtävä sopimus vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon

vakuutussopimus (n)
försäkrinsavtal
  sopimus, jossa vakuutuksenottaja sopii vakuutuksenantajan kanssa, että vakuutuksenantaja ottaa korvausta vastaan kantaakseen jonkun riskin

valaisin (n)
lampa
  valaisuun ja valaistuksen osana käytettävä laite, joka sisältää valonlähteen

valaistus (n)
belysning
  (tekniikka) luonnonvalon ja erityisesti keinovalojen yhteisvaikutuksena syntyvä valoisuus

valaistusvoimakkuus (n)
belysningsstyrka, illuminans
  valoa säteilevästä lähteestä tai heijastavasta pinnasta lähtevä valovirta pintayksikköä kohti

valakka (n)
valack
  ruuna, leikattu eli kastroitu uroshevonen

valaminen (n)
gjutning
  juoksevassa tilassa olevan aineen kaataminen muottiin tarkoitukena saada aineen jähmettyessä muotin muotoinen valukappale

valas (n)
val, valfisk
  vedessä eläviä Cetacea-lahkon nisäkkäitä

vale (n)
lögn
  valhe; tahallinen perätön väittämä; asia, jonka totuusarvo on tietoisesti esitetty virheellisesti
pseudo, sken
  erehdyttävä tai kuvitteellinen

valearkadi (n)
blindarkad
  seinäpintaan toteutettu holvikaarisarjan kaltainen kohokuvio

valegaviaali (n)
falsk gavial
  (erityisesti) edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

valehdella (v)
ljuga
  esittää valhe; puhua jotakin, joka ei pidä paikkaansa; olla puheissaan tai eleissään epärehellinen, sepittää

valehtelija (n)
lögnare
  henkilö, joka valehtelee tai jonka on todettu valehdelleen

valemustaleski (n)
vaxspindel
  (yleisesti) mikä tahansa -sukuun kuuluva hämähäkkien laji tai sellaisen yksilö

valeriaana (n)
valeriana
  (farmasia, rohdos) kuivatuista virmajuurikasvien juurakoista saatava valmiste, jolla on keskushermostoa rauhoittava vaikutus.

valeriaanatipat (n)
valerianadroppar
  (farmasia, rohdos) alkoholiin liuotettua valeriaanaa sisältävä valmiste

valheenpaljastin (n)
lögndetektor
  laite, joka mittaa muutoksia ihmisen fysiologiassa sen selvittämiseksi, valehteleeko hän

valheenpaljastuskoe (n)
lögndetektionsexperiment
  testi, jolla pyritään saamaan selville, puhuuko testattava henkilö totta vai valehteleeko hän

valikoida (v)
plocka ut, utvälja, välja
  valita vaihtoehtojen joukosta

valinta (n)
urval, tillval
  yhden tai useamman ottaminen vaihtoehdoista

valintakoe (n)
inträdesförhör, urvalsprov
  koe, jossa valitaan jotain; erityisesti koe, jossa valitaan oppilaitokseen opiskelijoita

valiokunta (n)
utskott
  kansanedustajista koostuva toimielin, joka valmistelee omaan erityisalueeseensa kuuluvia asioita eduskunnan päätöksentekoa varten

valiokuntaryhmä (n)
utskottsgrupp
  eduskunnan jonkin valiokunnan jäseninä tai varajäseninä toimivat samaan eduskuntaryhmään kuuluvat kansanedustajat

valiokuntavastaava (n)
utskottsansvarig
  kansanedustaja jonka eduskuntaryhmä on valinnut ohjaamaan puolueen muiden samaan valiokuntaan valittujen kansanedustajien toimintaa; valiokuntaryhmän vetäjän tehtävä on luottamustoimi

valistunut (adj)
upplyst
  sellainen, joka on valistunut

valita (v)
välja
  ottaa jokin vaihtoehdoista

valita ruton ja koleran väliltä (v)
välja mellan pest och kolera
  olla tilanteessa, jossa kaikki käytettävissä olevat vaihtoehdot ovat huonoja

valitettavasti (adv)
tyvärr, beklagligtvis
  ilmaisee pahoittelua

valittaa (v)
klaga
  ilmaista tyytymättömyys sanoin tai äännähdyksin
besvär
  ilmaista tyytymättömyys tuomioon tai päätökseen vaatimalla tapauksen uudelleenkäsittelyä tuomioistuimessa

valjaat (n)
sele, seltyg
  hevosen tai muun juhdan kiinnittämiseen ajokalujen tai työkoneiden eteen, tai joiden avulla sitä ajettaessa tai sillä ratsastettaessa käytettävä varustus

valkaista (v)
bleka
  tehdä valkoiseksi

valkku (n)
skogslilja
  valkkujen suvun () kämmekkäkasvi

valko-ohjasnäpsijä (n)
gråbröstad todityrann
  eräs näpsijöiden sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

valkoapila (n)
vitklöver
  valkokukkainen apiloiden sukuun kuuluva kasvi

valkohäntäpeura (n)
vitsvanshjort
  Amerikasta kotoisin oleva, peurojen alaheimoon kuuluva hirvieläinlaji (), jota siirrettiin Suomeen 1930- ja 1940-luvulla, tunnettiin aiemmin nimellä laukonpeura. Naaras on sarveton toisin kuin metsäpeuralla.

valkoinen (adj)
vit
  valkea, sellainen, jonka väri on valkoinen, väriltään valkoinen

valkoinen (n)
vit
  valkoinen väri; valkoinen väriaine

valkoinen kohina (n)
vitt brus
  satunnainen kohinalaji, jossa kaikki taajuudet esiintyvät samalla voimakkuudella

valkoinen kääpiö (n)
vit dvärg
  tiivis tähti, jonka koko on planeetan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa; himmeä tähden jäänne

valkoinen neekeri (n)
vit neger
  valkoisen rodun edustaja, joka käyttäytyy kuin mustan rodun edustaja

valkoinen tee (n)
vitt te
  perinteinen kiinalainen teelaatu, joka on valmistettu -lajikkeesta Fujianin maakunnassa
  jommastakummasta edellisestä valmistettu juoma

valkokangas (n)
filmduk
  alkuaan tekstiilinen nyk. yl. helmiäispintainen varjostin, jolle heijastetaan elokuvakoneella tai muulla projektorilla elokuva tms.

valkokulta (n)
vitt guld
  kullan, platinan ja eräiden muiden metallien seos

valkokärpässieni (n)
vit flugsvamp
  kokonaan valkoinen tappavan myrkyllinen sieni ()

valkolehdokki (n)
nattviol
  lehdokkien sukuun kuuluva kasvi

valkomesikkä (n)
vit sötväppling
  Suomenkin luonnossa esiintyvä mesikköjen sukuun kuuluva kasvi

valkopeippi (n)
vitplister
  Suomenkin luonnossa esiintyvä peippien sukuun kuuluva kasvi

valkopiirtoheinä (n)
vitag
  piirtoheinien sukuun kuuluva kasvi

valkopippuri (n)
vitpeppar
  (kasvitiede) mustapippurin, (), punaiseksi kypsynyt hedelmä, josta poiminnan jälkeen on poistettu punainen kuoriosa ennen kuivaamista.

valkopäämerikotka (n)
vithövdad havsörn
  pääasiassa Pohjois-Amerikan mantereella elävä päiväpetolintu, () tai sen yksilö

valkorausku (n)
vitrocka
  (Dipturus linteus)

valkoselkätikka (n)
vitryggig hackspett
  (eläintiede) Suomessa uhanalainen tikkalaji ()

valkosipuli (n)
vitlök
  voimakkaan tuoksuinen ja makuinen sipulilaji (), jonka sipulia käytetään yleisesti ruuan valmistuksessa mausteena

valkosipulivoi (n)
vitlökssmör
  valkosipulilla maustettu pehmeä voi

valkoturska (n)
vitling
  Euroopan rannikkovesissä elävä turskakala ()

valkovenäjä (n)
vitryska
  valkovenäjän kieli (kielitunnus: be), lähinnä Valko-Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

valkoviini (n)
vin, vitvin
  väriltään vaalea viini

valkovuokko (n)
vitsippa
  eräs vuokkojen sukuun kuuluva leinikkikasvien laji () tai sen yksilö

valkovuoto (n)
flytning
  emättimestä normaalisti erittyvä väritön ja hajuton erite, jonka tarkoituksena on ehkäistä tulehduksia

vallankaappaus (n)
statskupp
  valtionjohdon syrjäyttäminen väkivalloin tai pakolla, tavallisimmin sotilaallisesti

vallanpitäjä (n)
makthavare, makthavande
  (useimmiten monikossa) viranomainen tai henkilö, jolla on valta

vallasväki (n)
högreståndsfolk
  valtaa pitävä joukko tai yhteiskunnallinen kerrostuma

valloituspolitiikka (n)
erövringspolitik
  sotilaallinen tai ei-sotilaallinen toiminta jonkin alueen hankkimiseksi jonkun vallan alle

valmennuskurssi (n)
preparandkurs
  yleensä lukion oppimäärän suorittamisen jälkeinen yliopiston, yleensä lääketieteellisen, oikeustieteellisen tai kauppatieteellisen tiedekunnan, valintakokeeseen valmentava kaupallinen kurssi

valmentaja (n)
tränare
  urheilijan tai urheilujoukkueen kouluttaja

valmis (adj)
färdig, beredd
  loppuun asti tehty, käytettävissä oleva

valmistaa (v)
bereda
  tehdä, laatia, tuottaa johonkin tarkoitukseen; laittaa ruokaa tai juomaa

valmistaja (n)
tillverkare
  jokin, joka valmistaa jotakin

valmistaminen (n)
förberedelse
  ennakoivien toimenpiteiden tekeminen

valmistelu (n)
förberedelse
  valmistelevien toimien teko

valmistevero (n)
accis
  määrätyn tuotteen valmistajalta, tuottajalta tai maahantuojalta perittävä vero

valmistua (v)
färdig, klar, komma till
  tulla valmiiksi
bli färdig, utexaminera
  saada tutkinto suoritettua loppuun

valmius (n)
beredskap
  se, että on varautunut poikkeuksellisiin olosuhteisiin
färdighet
  se, että on koulutuksen tai muun kokemuksen kautta kykenevä toimimaan jossakin asiassa

valo (n)
ljus
  sähkömagneettista säteilyä sellaisella aallonpituudella, johon silmän tappi- ja sauvasolut reagoivat tuottamalla näköaistimuksen; joukko fotoneja

valokaari (n)
ljusbåge
  fysikaalinen ilmiö, joka syntyy, kun kahden elektrodin välinen sähkökenttä nousee niin suureksi, että sähkövirta purkautuu (tavallisesti) sähköä johtamattoman materiaalin, kuten ilman, läpi voimakkaan sähkökentän aiheuttaman väliaineen molekyylien ionisoitumisen seurauksena

valokuilu (n)
ljusschakt
  rakennuksen eri osien väliin sijoitettu kokonaan tai osittain avoin tila, jonka pääasiallisena tarkoituksena on mahdollistaa tavallisesti luonnonvalon, joissakin tapauksissa keinovalon pääsy kaikkiin kerroksiin

valokuva (n)
foto, fotografi
  kameralla otettu liikkumaton kuva jostakin kohteesta

valokuvaaja (n)
fotograf
  henkilö joka ottaa valokuvia, erit. ammatikseen

valokuvaaminen (n)
fotografering
  valokuvan ottaminen kameralla

valokuvaus (n)
fotografi
  valokuvan otto, kuvan tekeminen kuvattavasta kohteesta kameraa eli valokuvauskojetta käyttäen

valonnopeus (n)
ljusets hastighet
  fysikaalinen vakio, jota merkitään kirjaimella c (lat. celeritas, "nopeus"); sen arvo on 299 792 458 m/s eli noin 1 079 252 849 km/h, ja tämä vastaa valon kulkunopeutta täydellisessä tyhjiössä ja on samalla suurin tunnettu nopeus

valovirta (n)
ljusflöde
  valonlähteen kokonaisuudessaan säteilevän näkyvän valon määrää kuvaava suure (tunnussymboli:Φ)

valovoima (n)
ljusstyrka
  (fysiikka) perussuure (tunnus Iv), joka kuvaa pistemäisen valon lähteen lähettämän valon määrää avaruuskulmaa kohti

valovuosi (n)
ljusår
  tähtitieteessä käytetty pituuden yksikkö, joka vastaa valon vuodessa kulkemaa matkaa

valppaus (n)
vaksamhet, uppmärksamhet, påpasslighet, vakenhet
  vireää reagointiin valmista olotilaa ilmentävä ominaisuus tai olomuoto

valssata (v)
valsa
  muovata metallia kuljettamalla sitä valssaimen telojen eli valssien välitse
  tanssia valssia

valssaus (n)
valsning
  valssaaminen

valssi (n)
vals
  itävaltalaisperäinen kolmijakoinen paritanssi
  valssaimen tela; kone jota käytetään valssauksessa, valssain

valta (n)
makt
  kyky tai oikeus saada aikaan haluttuja sosiaalisia tai poliittisia seurauksia

valtaistuin (n)
tron
  monarkin virallinen tuoli, jota käytetään seremoniallisissa tilanteissa

valtakausi (n)
maktperiod, mandattid
  jonkun vallassaolon aika

valtakirja (n)
fullmakt
  päämiehen eli valtuuttajan antama asiakirja, jonka valtuutettu pitää hallussaan ja esittää kolmannelle osapuolelle todistukseksi valttuuttamisesta

valtakunnallinen (adj)
riksomfattande
  koko maata koskeva, koko valtakunnan käsittävä

valtakunnanomena (n)
riksäpple
  yksi regaaleista, ristillä varustettu pallo, joka on hallitsijan tuntomerkki

valtakunnanraja (n)
riksgräns
  kahden valtion välinen raja

valtakunnansali (n)
rikets sal
  Jehovan todistajien seurakuntarakennus

valtakunnanverkko (n)
riksnät
  yleinen sähköverkko; maan sähkönsiirron runkoverkko

valtakunta (n)
rike statsområde, rike
  valtiosta erityisesti monarkian yhteydessä ja eräissä historiallisissa merkityksissä käytetty nimitys, valtioon kuuluvat maa-alueet

valtameri (n)
ocean, världshav
  maapallon suurimmista meristä käytettävä nimitys

valtaosa (n)
merpart, huvuddel
  suurin osa, enemmistö

valtapiiri (n)
maktsfär
  jonkun vaikutusvallan alaisena oleva alue

valtaryhmittymä (n)
block, maktgrupp, maktgruppering
  poliittisten, sotilaallisten tai taloudellisten toimijoiden joukko, joka ajaa yhteisiä tavoitteitaan

valtatie (n)
riksväg
  maaliikenteen väylä, joka yhdistää keskeiset seutukunnat toisiinsa

valtimo (n)
artär
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämestä poispäin

valtio (n)
stat, rike
  valtarakenne, joka käyttää oikeutta tietyllä alueellaan ja jolla on suvereniteetti

valtioalue (n)
statsområde
  (maantiede) itsenäisen valtion kansainvälisten oikeuksiensa nojalla omistama ja suvereenisti hallitsema valtakunnan rajojen sisäpuolelle sijoittuva alue.

valtioliitto (n)
statsförbund
  itsenäisten valtioiden yhteenliittymä, jonka jäsenillä on oma lainsäädäntö, mutta yhteinen keskushallinto tai hallitsija

valtiollinen (adj)
statlig
  valtioon liittyvä, valtiolle ominainen

valtiomuoto (n)
statsskick
  järjestelmä, jonka mukaisesti valtiossa käytetään korkeinta valtaa

valtioneuvosto (n)
statsrådet
  valtion hallintoelin, Suomessa pääministeri ja muut ministerit, hallitus; myös valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostama päätöksentekoelin

valtionosuus (n)
statsandel
  valtion osallistuminen valtionosuusjärjestelmän kautta valtion laeissa vaadittujen kunnallisten peruspalvelujen järjestämisen rahoitukseen

valtionpäämies (n)
statschef, statsöverhuvud
  valtiollisessa protokollassa korkeimman aseman haltija; mahdollisesti valtion johtaja tai symbolinen keulakuva

valtionraja (n)
riksgräns
  maantieteellinen linja, joka määrittää valtion kansallisen alueen

valtiopetos (n)
högförräderi
  yhteiskuntajärjestystä vastaan suunnattu, valtion alueellista koskemattomuutta tai oikeudellista järjestystä loukkaava teko

valtiosopimus (n)
statsfördrag
  sopimus, jonka osapuolina on kaksi tai useampia valtioita tai kansainvälistä järjestöä

valtiosääntö (n)
konstitution
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisia suhteita koskeva keskeisin normisto

valtiosääntöoikeudellinen (adj)
statsrättslig
  valtiosääntöoikeuteen kuuluva tai liittyvä

valtiosääntöoikeus (n)
statsrätt
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisten suhteiden keskeisintä normistoa ja kyseisen normiston luomista koskeva oikeustieteen haara

valtiovalta (n)
statsmakt
  valtiolle kuuluva julkinen valta, suvereenin valtion itsenäinen ja pysyvä vallankäyttö omalla alueellaan

valtiovarainministeri (n)
finansminister
  ministeri, joka johtaa valtiovarainministeriötä

valtti (n)
trumf
  eräissä korttipeleissä muita arvokkaammaksi määrätty maa

valtuus (n)
fullmakt
  oikeus tehdä jotain

valtuusto (n)
råd, styrelse, fullmäktige
  valtuutettujen henkilöiden muodostama elin, esim. kunnanvaltuusto

valtuutettu (n)
fullmäktig
  vaaleissa valtuutuksen saanut luottamushenkilö, valtuuston jäsen
ombudsman
  itsenäinen ja riippumaton viranomainen jonka tehtävänä on edistää määrättyjen etujen ja oikeuksien toteutumista

valtuuttaa (v)
auktorisera, bemyndiga
  antaa jklle oikeus tehdä jtak itseään sitovaa itsensä puolesta

valtuutussäännös (n)
delegeringsbestämmelse
  ylemmänasteisessa säädöksessä oleva säännös, joka mahdollistaa ylemmänasteista säädöstä alemmanasteisen säädöksen antamisen

valu (n)
gjutning
  valamisen tapahtuma

valua (v)
rinna
  (nesteistä tms.) liikkua alaspäin
  vuotaa

valuma-alue (n)
avrinningsområde, flodområde
  maa-alue, jolta sadevesi ja sulamisvesi luonnostaan kulkeutuu yhteen ja samaan vesistöön

valurauta (n)
gjutjärn
  rautaseos, joka sisältää hiiltä enemmän kuin teräs

valuutta (n)
valuta
  valtion raha ja rahayksikkö

valuvika (n)
flytfel, gjutfel
  valukappaleeseen valettaessa syntynyt virheellisyys

valvatti (n)
molke
  -suvun kasvi

valvoa (v)
dygna
  olla hereillä

valvominen (n)
vakande
  valveilla, valvetilassa oleminen, hereillä oleminen

valvontakamera (n)
övervakningskamera
  tiettyä tilaa kuvaava ja valvova kamera, josta voidaan jälkeenpäin selvittää rikoksen tekijöitä

valööri (n)
valör
  värin vaaleus- tai valoisuusaste

vamppi (n)
vamp
  viettelijätär, miestennielijä

vampyyri (n)
vampyr
  ihmismäinen taruolento, joka juo ihmisen verta

vana (n)
stängel
  kasvin ilmaverson varsiosa

vanadiini (n)
vanadin
  eräs alkuaine, pehmeä, hopeanhohtoinen siirtymämetalli

vanamo (n)
linnea
  vaaleanpunertavia kellomaisia kukkia kasvattava pieni, ainavihanta varpu

vanavesi (n)
kölvatten
  vedessä liikkuvan aluksen peräänsä jättämä pyörre ja sitä seuraava vana

vandaali (n)
vandal
  ilkityön tekijä

vandalismi (n)
vandalism
  ilkivallan harjoittaminen, tahallinen sotkeminen

vandalisoida (v)
vandalisera
  tuhota toisen omaisuutta tahallaan

vaneri (n)
faner
  vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta yhteen liimaamalla valmistettu levymäinen puutuote

vaneroida (v)
fanera
  päällystaa vanerilla, tehdä vaneripinnoite

vangita (v)
fängsla
  ottaa vangiksi

vanha (adj)
gammal, förlegad
  korkeaikäinen, kauan elänyt, iältään suuri

vanha roosa (n)
gammelrosa
  murrettu ja pehmeä, kauhtuneen oloinen, harmahtavan vaaleanpunainen värisävy

vanhahtava (adj)
ålderdomlig
  sellainen, joka on vanhanpuoleinen, vanhaan vivahtava, vanhahko

vanhainkoti (n)
ålderdomshem
  palvelulaitos, joka tarjoaa hoitopalvelua sellaisille vanhuksille, jotka eivät selviydy kotona tai palvelutalossa

vanhakaupunki (n)
gamla stan
  nimitys, jota käytetään useiden kaupunkien vanhoista – yleensä vanhimmista – osista

vanhan maailman häntäapinat (n)
markattartade apor
  eräs -alalahkoon kuuluva kädellisten heimo ()

vanhanaikainen (adj)
arkaisk, ålderdomlig
  sellainen, joka kuuluu entisaikaan, entisajalle ominainen

vanhemmat (n)
föräldrar
  henkilön isä ja äiti

vanhemmuus (n)
högre ålder
  korkeaan ikään liittyvä olotila ja asema erit. toisiin verrattuna

vanhempi (n)
förälder
  jonkun isä tai äiti

vanhentunut (adj)
föråldrad
  sellainen, joka ei enää ole käytössä suuren ikänsä seurauksena, pois käytöstä oleva

vanhin (n)
äldsta
  kunnioitusta nauttiva iäkäs henkilö, jonkinlaisen yhteisön johtaja

vanhoillinen (adj)
konservativ
  vanhakantainen, konservatiivinen

vanhus (n)
gamling, åldring
  vanha henkilö

vanilja (n)
vanilj
  vaniljaorkidea ja sen siemenkodasta kuivaamalla valmistettava mauste ja hajuste

vankeus (n)
fängelse
  vangittuna oleminen, tila, jossa vapaus on rajoitettu

vanki (n)
fånge
  rikoksen vuoksi vapausrangaistusta vankilassa suorittava henkilö

vankila (n)
fängelse
  suljettu laitos, jossa säilytetään rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia vankeja

vankiselli (n)
fängelsecell, finka
  yhdelle tai yleensä korkeintaan muutamalle vangille tarkoitettu vankilan asuinhuone

vannas (n)
plogbill
  kyntöauran terän yleensä kiilamainen kärkiosa, joka leikkaa maan vaakasuunnassa
stäv
  aluksen kölin ylöspäin kääntyvä jatke edessä ja takana

vannehtia (v)
banda
  varustaa vanteilla, laittaa vanteisiin, vyöttää vanteella

vannesaha (n)
bandsåg
  saha, jossa taipuisa terä kulkee kahden pyörän välillä

vannoa (v)
svära
  luvata Jumalan nimeen jotain tai että jokin asia tulee tapahtumaan

vantaalainen (n)
vandabo
  Pysyvästi Vantaalla asuva henkilö.

vantti (n)
vant
  laivoissa ja purjeveneissä mastoja sivusuunnassa tukeva, laitaan kiinnittyvä tukivaijeri

vanu (n)
vadd
  yleensä luonnon kuidusta valmistettu hahtuvainen aine, jonka kuidut ovat takertuneina toisiinsa

vanupuikko (n)
bomullspinne, tops
  puikko, jonka yhteen tai molempiin päihin on kiedottu pumpulia; käytetään korvakäytävien puhdistamiseen

vapa (n)
spö
  kelastamisessa tai onkimisessa käytettävän välineen varsi, johon kela on kiinnitetty ja jota pitkin siima kulkee

vapaa (adj)
fri, ledig
  sellainen, joka ei riipu tai ole kiinni (fyysisesti tai kuvaannollisesti); jota ei ole kahlittu tai rajoitettu

vapaa-aika (n)
fritid, arbetsfi tid
  se osa vuorokaudesta, jota ei käytetä työntekoon

vapaaehtoinen (adj)
frivillig, godvillig, valfri
  sellainen, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaaehtoinen (n)
volontär
  henkilö, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaasatama (n)
frihamn
  sataman tai sen osan maa- ja merialue, jonka rajat erotettavat sen ko. valtion tullialueesta

vapaus (n)
frihet
  se asiain tila, jossa joku tai jokin on vapaa

vapauttaa (v)
befria, frikänna
  päästää vapaaksi jostakin paikasta jonne on suljettu
befria
  tehdä vapaaksi tai vapaammaksi, poistaa rajoituksia

vapettaa (v)
vejpa
  käyttää sähkötupakkaa

vappu (n)
valborg vappen, valborgsmässoafton
  karnevaalinomainen suomalainen juhla, jossa muinainen Vapun (pyhän Valpurin) päivän aaton juhlinta on yhdistynyt opiskelijoiden keväiseen juhlahumuun ja vasemmiston poliittiseen toukokuun 1. päivän viettoon
första maj
  (Suomessa usein) toukokuun 1. päivä sosialistisen vasemmiston juhlapäivänä

vappuaatto (n)
valborgsafton, valborgsmässoafton
  vappua edeltävä päivä, 30. huhtikuuta

varaani (n)
varan
  -heimon ja erityisesti -suvun lisko. Varaaneja elää Aasiassa, Afrikassa ja Australiassa

varakkuus (n)
välstånd, förmögenhet
  se, kuinka varakas on eli kuinka paljon varoja on

varakuningas (n)
vicekonung
  maata kuninkaan edustajana hallitseva henkilö

varallisuusoikeus (n)
förmögenhetsrätt
  yksityisten oikeussubjektien välisiä taloudellisia oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva oikeustieteen haara

varaosa (n)
reservdel
  laitteen rikkoontuneen osan korvaajaksi varalla pidetty tai hankittu osa

varapresidentti (n)
vicepresident
  henkilö, joka toimii presidentin sijaisena presidentin ollessa estyneenä

varas (n)
tjuv
  joku (tai jokin), joka varastaa
  (yleensä poistettava) lehtihankaan kasvava haitallinen sivuverso eräissä kasveissa, etenkin tomaatissa

varashälytin (n)
tjuvalarm
  laitteisto, joka tarkkailee ovien tai ikkunoiden avaamista tai sisätiloja liikkeentunnistimen avulla ja tekee hälytyksen tunkeilijoista

varaslähtö (n)
tjuvstart
  lähtö ennen lähtömerkkiä

varastaa (v)
sno knycka, stjäla snatta, stjäla
  ottaa luvatta omaisuutta, joka ei kuulu itselle

varastettu (adj)
stulen
  luvatta, salaa, laittomasti otettu

varasto (n)
lager
  myöhempää käyttöä varten säilytetyt tavarat
lager, förråd
  tavaroiden säilytystila
lagerlokal
  varastorakennus

varata (v)
reservera
  tilata aika, tehdä ajanvaraus

varatoimitusjohtaja (n)
verkställande direktör
  toimitusjohtajan sijainen

varautua (v)
förbereda, bereda
  valmistautua johonkin ennalta määräämättömään
laddas, uppladdas
  latautua energialla

varhainen (adj)
tidig, arla
  aikainen

varikko (n)
depå
  sotamateriaalin varastoalue

variksenmarja (n)
kråkbär
  kanervakasveihin kuuluva matala ainavihanta varpukasvi ()
  näiden luumarja

varis (n)
kråkfågel
  mikä tahansa varisten heimoon () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö
kråka, kråkindian
  edellisiin kuuluva laji () tai sen yksilö
gråkråka
  edellisen alalaji () tai sen yksilö

varjagi (n)
varjag
  pääasiassa nyk. Ruotsista peräisin olleita itään matkanneita viikinkejä

varjohallitus (n)
skuggkabinett, skuggregering
  enemmistöparlamentaristisissa järjestelmissä opposition muodostama ryhmä kansanedustajia, jotka jakavat keskenään hallituksen valvontaan liittyviä tehtäviä hallituksen ministereitä vastaavin tehtäväjaoin; opposition vaihtoehtohallitus

varjomuratti (n)
murgröna
  murattien sukuun kuuluva araliakasvien laji tai sen yksilö

varjoyhteiskunta (n)
skuggsamhälle
  varsinkin laittomasti maahan tulleiden (nk. paperittomien) maahanmuuttajien ja jengiläisten muodostama erillinen yhteiskunta, joka on muun yhteiskunnan seassa, mutta samalla sen ulkopuolella, eivätkä viranomaiset tiedä näistä ihmisistä mitään, sillä viranomaisrekisterien merkinnät puuttuvat

varkaus (n)
stöld
  toisen omaisuuden ottaminen luvatta

varma (adj)
säker
  jonka tapahtuminen tai toteutuminen on hyvin todennäköistä, ennalta arvattua

varmaan (adv)
säkert, visst, med säkerhet, med visshet
  luultavasti

varmistin (n)
säkring
  liipaisimen alaspainumisen estävä toiminto, joka estää tuliaseen laukaisemisen vahingossa

varmistua (v)
säker
  saada varmuus jostakin

varmuus (n)
pålitlighet, säkerhet
  vakaa tieto jonkin asian tapahtumisesta

varoaika (n)
karenstid
  tietty aika, jonka kuluttua lääkitty eläin tai eläimestä saatu tuote voidaan käyttää elintarvikkeeksi

varoittaa (v)
varna, varsko
  tiedottaa jkta jstk vaarallisesta

varoitus (n)
varning
  sopimattomasta toiminnasta annettu huomautus

varoitusmerkki (n)
varningstecken
  jostakin varoittava merkki
  vihje jostakin negatiivisesta asiasta tai vaarasta

varovainen (adj)
försiktig, aktsam
  sellainen, joka ottaa vaarat huomioon ja välttää vahinkojen, vaurioiden aiheuttamista

varovaisuus (n)
aktsamhet, försiktighet, varsamhet
  se, että on varovainen

varpata (v)
varpa
  hinata ulos pudotetun ankkurin avulla kelaamalla teräksinen ankkuriköysi sisään, mm. laivan keulaan kiinnitettyä puulauttaa hinattaessa uitossa

varppi (n)
varp
  (merenkulku) varpattaessa käytettävä pitkä teräksinen ankkuriköysi

varpunen (n)
gråsparv, sparv
  varpunen eli kotivarpunen () on paikkalintu, joka on yleinen suuressa osassa Eurooppaa ja Aasiaa. Kotivarpunen liikkuu parvina. Varpuset ovat 15 cm:n mittaisia, päältä ruskean pitkittäisviiruisia, vatsapuolelta harmaita. Koiraalla on musta kurkku.

varpushaukka (n)
sparvhök
  (eläintiede) pienikokoinen päiväpetolintu,

varpuslinnut (n)
tättingar
  lintujen suurin lahko (), johon kuuluu yli 5000 lajia – yli puolet maailman lintulajeista

varpusparvi (n)
gråsparvflock
  varpusten muodostama lauma

varputädyke (n)
klippärepris
  tädykkeiden sukuun kuuluva kasvi

varrella (postposition)
vid, bredvid, invid
  (yleensä jonkin pitkänomaisen asian) luona, äärellä, reunalla (vrt. varressa)

varsa (n)
föl
  yleensä keskenkasvuinen, nuori hevonen, myös aikuisesta hevosesta voidaan puhua isänsä tai emänsä varsana; myös muiden hevosensukuisten jälkeläinen

varsi (n)
skaft
  jokin pitkä, kapea kappale tai kappaleen osa (varsinkin sellainen, johon kiinnittyy jotakin)
  työkalun pitkä sauvamainen osa, josta pidetään kiinni
  jalkineen tai sukan terän yläpuolinen osa
liv
  ratakiskon hamaran ja jalan välinen osa
stjälk
  kasvin osa, joka kannattelee lehtiä ja kukkia

varsijousi (n)
armborst
  tukilla ja yleensä jonkinlaisella laukaisukoneistolla täydennetty viritettävä jousiase

varsin (adv)
mycket, tämligen
  painotuksesta riippuen jonkin verran vahvistava tai lieventävä adverbi; jokseenkin, sangen, hyvin
med flit
  tahallaan, tarkoituksellisesti, varta vasten, joskus vailla erityistä tarkoitusta

varsoa (v)
föla
  tammasta: synnyttää

vartalo (n)
kropp
  nisäkkäillä ruumis eli keho, mihin pää ja raajat kiinnittyvät

varte (n)
ymp
  varttamisen tulos

varten (postposition)
för
  jonkin tai jonkun vuoksi, hyväksi tai varalta

vartija (n)
vakt
  henkilö, joka vartioi tiettyä paikkaa; työntekijä, joka suojelee omaisuutta tai henkilön koskemattomuutta

vartiotorni (n)
vakttorn
  torni josta tiedustellaan ympäristöä vihollisen tai muiden turvallisuusuhkien varalta tai vartioidaan vankeja

varuskunta (n)
garnison
  pysyvästi sijoitettu puolustusvoimien yksikkö ja sen käyttämät tilat

varusmiespalvelus (n)
militärtjänst
  asevelvollisille määrätty palvelus asevoimissa

varustaa (v)
utrusta, förse
  saattaa käyttö- tai toimintakuntoon

varusväki (n)
garnison
  linnoituksen tai tukikohdan vakinainen henkilökunta

varvas (n)
tå
  jalassa jalkapöydän jatkeena olevat viisi nivelikästä uloketta

varvasrengas (n)
tåring
  terveydenhoidollisena apuvälineenä varvasta hiertymiseltä ja kolhuilta suojaamaan käytettävä rengas
  varpaaseen asetettava sormuksen kaltainen koru

vasama (n)
skäkta
  etenkin varsijousen tylppä, nuijamainen ammus, jota käytettiin turkis- ja pienriistan metsästyksessä, nykyisin maastoharjoittelussa

vasara (n)
hammare
  työkalu, jolla voidaan esim. lyödä nauloja puuhun

vasarahai (n)
hammarhaj
  Sphyrnidae-heimon kala, jonka silmät ovat vasaramaisen ulokkeen päässä

vasartaa (v)
hamra
  työstää vasaralla hakaten tai naputellen

vasen (adj)
vänster
  ei oikea; joka sijaitsee määräsuunnasta samalla puolella kuin katsojan sydän yleensä on vartalon keskiviivaan nähden, vasemmanpuoleinen

vasenkätinen (adj)
vänsterhänt
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasikanliha (n)
kalvkött
  nuoren naudan liha

vasikka (n)
kalv
  nautaeläimen poikanen

vaski (n)
koppar
  kupari tai kupariseos

vaskikäärme (n)
kopparorm, kopparödla, ormslå
  vaskitsa

vaskipuhallin (n)
bleckblåsinstrument
  nimitys niille useimmiten metallisille puhallinsoittimille, joissa ääni syntyy kuppimaista suukappaletta vasten jännitettyjen huulten värinän saattaessa soittimen sisäisen ilmapatsaan värähtelemään

vaskitsa (n)
kopparödla, ormslå
  Suomessa esiintyvä käärmeen näköinen raajaton lisko ()

vaskooli (n)
vaskskål
  vaskauksessa eli kullanhuuhdonnassa käytettävä suurta tasapohjaista lautasta muistuttava pyöreä tavallisesti metallinen vati

vasopressiini (n)
argininvasopressin
  hypotalamuksessa tuotettu, aivolisäkkeen takalohkon kautta vereen erittyvä peptidihormoni, antiriureettinen hormoni, jonka vaikutuksesta virtsaneritys vähenee ja virtsa väkevöityy

vasta (adv)
först
  ei enempää kuin, (tähän mennessä) ainoastaan
just
  juuri nyt, hetki sitten, vastikään

vasta (n)
badkvast
  tavallisesti koivun, joskus muun lehtipuun lehdellisistä oksista kerätyistä vastaksista sidottu kimppu, jolla vihdotaan ihoa saunottaessa

vastaaja (n)
svarande
  riita- ja hallintoasioissa kantajan oikeuteen haastama osapuoli; rikosasioissa myös syytetty

vastaan (adv)
tillbaka
  takaisin, vastavuoroisesti

vastaan (postposition)
tillbaka
  vastaanottamaan
mot
  kohdaten tai kohti
mot, tillbaka
  vastustaen jotain, ei puolesta

vastaanottaja (n)
adressat, mottagare
  se joka ottaa vastaan

vastaansanomaton (adj)
oemotsägelig
  kiistaton, ehdoton

vastaavuus (n)
motsvarighet, överensstämmelse
  vastaavaisuus, yhdenmukaisuus jonkin vastaavan kanssa

vastaehdokas (n)
motkandidat
  virkaan, tehtävään tai muuhun asemaan pyrkivä ihminen, joka vaalissa tai viranhaussa kilpailee toisen ehdolla olevan henkilön kanssa

vastahakoinen (adj)
motsträvig, motvillig
  jatkuvasti eri mieltä oleva, tottelematon tai torjuva

vastainen (n)
motvind
  vastatuuli

vastaisku (n)
motrörelse
  vastatoimenpide

vastakkainen (adj)
motsatt
  jotakin vastaan suuntautuva
  kahdesta vaihtoehdosta tai ääripäästä toinen

vastakohta (n)
motsats
  johonkin nähden päinvastaista tarkoittava asia tai merkitykseltään vastakkainen sana

vastakohtaisuus (n)
motsägelse
  (filosofia, ym.) eroavaisuuksia korostava vallitseva ristiriita olioiden keskinäisessä suhteessa; käänteisyys

vastaleivottu (adj)
nybakad
  juuri, äsken leivottu

vastaluku (n)
additiv invers, motsatt tal
  luku, jonka summa tietyn toisen luvun kanssa on nolla

vastamyrkky (n)
motgift
  aine, joka tekee myrkyn tehottomaksi

vastapaavi (n)
motpåve
  paaviksi nimitetty henkilö, jota katolinen kirkko ei kuitenkaan pidä oikeana paavina

vastapäivään (adv)
motsols, moturs
  (kiertävästä liikkeestä) kellon kiertoa vastaan; mm. yläkautta vasemmalle

vastarinta (n)
motstånd
  vastustus

vastata (v)
svara, besvara
  antaa vastaus (kysymykseen tai kommenttiin vuoropuhelussa)
motsvara
  toimia jnk vaikutuksesta jllk tietyllä tavalla, reagoida vastatoimella

vastaus (n)
svar
  esitettyyn kysymykseen löydetty ratkaisu, selitys tai muu kannanotto

vastavalo (n)
motljus
  valo näkymässä kohti valonlähdettä

vastavalosuoja (n)
motljusskydd
  kameran objektiivin päähän kiinnitettävä väline, joka vähentää objektiiville tulevan hajavalon määrää

vastavirta (n)
motström
  kulkusuuntaan nähden vastakkainen virtaus

vastavuoroinen (adj)
ömsesidig
  vuorollaan tai vuorostaan toiselle tehtävä tms.

vastavuoroisuus (n)
reciprocitet, ömsesidighet
  kahden toisiaan kunnioittavan osapuolen välinen tasapuolisuuteen pyrkivä suhtautumistapa keskinäisessä toiminnassa; se, että on vastavuoroinen

vastaväite (n)
motargument
  väite, joka pyrkii kumoamaan jonkin toisen, olemassa olevan väitteen; vasta-argumentti

vasten (postposition)
mot
  johonkin kiinni ollen; jonkin varaan nojaten

vastenmielinen (adj)
vidrig, avskyvärd, anskrämlig, motbjudande, odiös
  inhottava

vastentahtoinen (adj)
motvillig
  tahdon vastainen, väkinäinen, sellainen, joka ei perustu henkilön haluun t.toiveeseen

vastustella (v)
motsätta
  () vastustaa

vastuu (n)
ansvar
  se, että jonkun täytyy vastata jostakin, ottaa jonkin asian toteutumisesta syy niskoilleen

vastuuhenkilö (n)
ansvarig person
  tietystä asiasta vastaava henkilö

vastuullinen (adj)
ansvarsfull, ansvarig, maktpåliggande
  sellainen, joka ottaa vastuuta, toimii vastuullisesti

vastuullisuus (n)
ansvarsfullhet
  asemaan perustuva velvoittavuus vastuullisena toimimiseen

vastuuministeri (n)
ansvarsminister
  yhteiskunnallisen toiminnan tietyistä osa-alueista huolehtiva hallituksen jäsen

vastuuton (adj)
ansvarslös
  ei vastuullinen

vata (n)
vad
  kalanpyydys, pieni, poveton, pohjassa vedettävä nuotta

vataja (n)
sump
  luhta

vati (n)
fat
  matala, avoin astia

vatja (n)
votiska
  kielitunnus vot, uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhuvat vatjalaiset

vatsa (n)
buk, mage
  ihmisen vartalon etumus rinnan alapuolelta nivusiin, maha
mage, magsäck
  mahalaukku ja muut vatsaontelon elimet

vatsaevä (n)
bukfena
  vatsan alueella sijaitseva tavallisesti parillinen evä

vatsakipu (n)
buksmärta, magont, magsmärta, ont i magen
  vatsassa tuntuva kipu

vatsanpalvonta (n)
frosseri
  (raamatullinen) mässäily (syntinä)

vauhti (n)
fart
  nopeus, nopea liikkuminen

vauhtipyörä (n)
svänghjul
  akseliin kiinnitetty raskas pyörä, johon energia varastoituu pyörimisliikkeen muodossa

vaunu (n)
vagn, kärra
  (yleensä monikollisena) hevosen vetämä kuljetusväline, erityisesti sellainen, jossa on umpinainen matkustamo tai tavaratila

vauva (n)
spädbarn, baby
  alle vuoden ikäinen lapsi

vedenjakaja (n)
vattendelare
  kahden tai useamman vesistöalueen raja-alue, mistä vedet virtaavat eri suuntiin

vedenkeitin (n)
vattenkokare
  sähkölaite, jolla kuumennetaan vettä

vedenkorkeus (n)
vattenstånd, vattenhöjd, vattennivå
  vedenpinan korkeus

vedos (n)
avdrag
  paperille painettu koeversio; korjausta varten otettu paino- tms. jäljennös

vedostaa (v)
avdraga
  valmistaa vedos

vedostus (n)
tagande av avtrag
  vedostamisen toteutus

vedota (v)
appelera
  esittää vetoomus; ottaa jokin asia esiin esim. itseään puolustaakseen.

veganismi (n)
veganism
  ideologia ja elämäntapa, jossa kieltäydytään pitämästä eläimiä hyödykkeinä eikä käytetä eläinperäisiä tuotteita missään muodossa

vege- (prefix)
veggo, vego
  (puhekieltä) kasvis-, kasvisruoka-

vehka (n)
missne
  suovehka ()

vehkakasvi (n)
kallaväxt
  vehkakasvien heimon () jäsen

vehkalahtelainen (n)
veckelaxbo
  Pysyvästi Vehkalahdella asuva henkilö.
  Syntyperältään vehkalahtelainen.

vehmaalainen (n)
vemobo
  Pysyvästi Vehmaalla asuva henkilö.

vehnä (n)
vete
  leipävehnä, vehnien sukuun kuuluva viljalaji ()

vehnäjauho (n)
vetemjöl
  vehnästä valmistettu jauho, jota käytetään paljon leivonnassa ja ruoanlaitossa

vehnäleipä (n)
vetebröd
  vehnästä leivottu ruokaleipä

vehnäolut (n)
veteöl
  olut, jonka valmistukseen käytetyista maltaista suuri osa on vehnää

vehreys (n)
grönska
  vihannan kasvuston runsaus]

vehreä (adj)
grönskande
  (kasvillisuudesta) vihreä, vihanta, rehevä

veistos (n)
skulptur
  veistämisen lopputulos

veisu (n)
visa, åld
  laulettu runo kuten esimerkiksi kansanlaulu

veitsi (n)
kniv
  teräase jota käytetään työkaluna leikkaamiseen, vuolemiseen ym. tai aterimena

vekseli (n)
växel
  määrämuotoinen, kaikesta aineellisesta velkaperusteesta ja vastasuorituksesta riippumaton maksusitoumus

vektori (n)
vektor
  suure, jolla on tietty suuruus ja tietty suunta; vektoriavaruuden alkio

velaksianto (n)
försträckning
  antolainauksen muoto, jossa velkoja antaa velalliselle rahaa tai muita lajiesineitä ja velallinen sitoutuu maksamaan takaisin yhtä paljon samaa lajia

veli (n)
bror, broder
  miespuolinen sisarus

veljentytär (n)
brorsdotter
  veljen tytär

veljeskunta (n)
broderskap, bröderskapet
  miehille tarkoitettu yhteisö, jonka jäsenet ovat sitoutuneet yhteiseen päämäärään; esimerkiksi munkkikunta, kilta tai salaseura

veljeys (n)
broderskap, brödraskap
  se, että on veli; veljien välinen suhde

velka (n)
skuld, gäld
  velkasuhteessa velallisen velvoite, joka tarkoittaa tietyn suorituksen toimittamista velkojalle ja suorituksen täyttämättä jättämisestä aiheutuvaa oikeudellista vastuuta

velkasuhde (n)
gäldförhållande, skuldförhållande
  kahden henkilön välinen oikeussuhde, jonka perusteella toinen, velallinen, on velvollinen tekemään toiselle, velkojalle tietyn suorituksen ja viimeksi mainittu on oikeutettu saamaan edelliseltä tuon suorituksen

veloittaa (v)
debitera, ta betala
  periä maksu tuotteesta tai palvelusta

velvoiteoikeus (n)
obligationsrätt
  oikeussubjekteja, oikeusobjekteja ja oikeustoimia koskeva oikeustieteen haara

velvollisuus (n)
skyldighet, plikt
  ympäristöltä tuleva pakko jonkin tekemiseen tai tekemättä jättämiseen oikeudellisesti tai moraalisesti

venakko (n)
ryska
  venäläinen nainen

vendi (n)
vendiska
  sorbin kielen historiallinen nimi
vend
  sorbien kansanryhmään kuuluva henkilö

veneetti (n)
venetiska
  edellisten kieli, itaalinen latinan sukukieli, nykyisen venetsian kielen varhainen edeltäjä (kielitunnus xve)

venekurki (n)
båtdävert
  sama kuin taavetti

venetsialaiset (n)
veneziansk afton
  elokuun viimeisenä viikonloppuna vietettävä veneily- ja mökkeilykauden päätösjuhla

venymä (n)
deformation
  venymisen määrä materaalissa, mittavälin pituuden muutoksensuhde alkuperäiseen pituuteen

venytellä (v)
sträcka
  venyttää toistuvasti (erit. lihaksia)

venäjä (n)
ryska
  venäjän kieli (kielitunnus: ru), Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli

venäläinen (adj)
rysk
  Venäjältä peräisin oleva tai Venäjään liittyvä
  etnisiin venäläisiin liittyvä

venäläinen (n)
ryss, ryska
  pysyvästi Venäjällä asuva henkilö
  Venäjän kansalainen
  venäjää puhuvan itäslaavilaisen kansan jäsen

vepsä (n)
vepsiska
  (kielitiede) vepsän kieli (kielitunnus: vep), uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli

verbaalinen (adj)
verbal
  sanallinen, kirjoitettuihin tai puhuttuihin sanoihin liittyvä

verbi (n)
verb
  sanaluokka, johon kuuluvat sanat merkitsevät toimintaa tai tilaa

verenkierto (n)
blodomlopp, blodcirkulation
  veren kierto kehossa verisuonia pitkin sydämen pumppauksen vaikutuksesta; veren etenevä ja kiertävä liike kehon valtimoissa ja laskimoissa

verenluovutus (n)
blodgivning
  toimenpide, jossa osa ihmisen tai eläimen verestä poistetaan elimistöstä, jotta se voidaan myöhemmin käyttää sairauden tai vamman hoitoon tai tutkimustyöhön

verenpaine (n)
blodtryck
  verisuonistossa esiintyvä nesteen paine

verensiirto (n)
blodtransfusion
  toiselta ihmiseltä otetun veren siirto tarvitsijan elimistöön

verenveto (n)
böjelse
  synnynnäinen tai kulttuurin tai perinteen tuottama viehtymys johonkin toimintaan

verenvuoto (n)
blödning
  verenhukkaa verenkierrosta

verhiö (n)
foder
  kukan verholehtien kokonaisuus

verho (n)
gardin
  ikkunan eteen laitettava kangas, joka peittää ikkunan; ikkunaverho

veri (n)
blod
  nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehoon ja kuonaa pois kehosta

veriappelsiini (n)
blodapelsin
  hapahko, punainen appelsiinilajike.

verijuotikas (n)
blodigel
  verta imevä juotikaslaji (), josta käytetään kansanomaisia nimityksiä iili, iiliäinen, iilimato

verikosto (n)
blodshämnd
  kahden suvun välistä ikuista vihaa sovittamattomaksi katsotusta asiasta; murhatuksi tuleminen vältetään väistämällä eli muuttamalla pois alueelta

verilöyly (n)
blodbad
  tapahtuma, jossa surmataan joukko ihmisiä poikkeuksellisen julmasti tai raa’asti

verimakkara (n)
blodkorv
  makkara, jonka ainesosana on käytetty verta. Kuoreen pakatussa seokseksessa on yl. runsaasti viljaa, mausteina sipulia, suolaa ja muita valmistajan valitsemia mausteita. Täyte sisältää rasvaa ja joskus myös makkararaaka-aineeksi soveltuvia lihan osia.

verinahka (n)
läderhud
  ihoon kuuluva, orvaskeden alla sijaitseva runsasverisuoninen sidekudoskerros ()

verinen (adj)
blodig
  verta sisältävä; sellainen, jossa on näkyvästi verta; veren tahrima

veripalttu (n)
blodpalt, blodpudding
  jauhoilla suurustetusta verestä valmistettu uunivuoassa paistettu vanukas

veriplasma (n)
blodplasma
  veren nestemäinen osa ilman verisoluja

verirutto (n)
blodpest
  harvinaisin ruton kolmesta ilmenemismuodosta, jotka voivat esiintyä samanaikaisesti tai erillään; muut ovat paise- ja keuhkorutto

veriside (n)
blodsband
  henkilöitä verisukulaisuudella yhteenliittävä side

verisukulainen (n)
blodsfrände
  henkilö, joka on toisen sukulainen suhteellisen läheisten yhteisten esivanhempien kautta (eikä avioliiton tai adoption kautta)

verisukulaisuus (n)
blodsförvantskap
  sukulaisuus, jossa osapuolet ovat suhteellisen läheisti sukua yhteisten esivanhempien kautta vastakohtana sukulaisuudelle avioliiton tai adoption kautta

verisuoni (n)
blodkärl
  elimistön kanava, jossa veri kulkee; jakautuvat valtimoihin ja laskimoihin

veritimantti (n)
konfliktdiamant, blodsdiamant
  sota-alueelta kaivettuja timantteja, jotka myydään sodan tai kapinan rahoittamiseksi

verivampyyri (n)
vampyr
  mikä hyvänsä niistä lepakkolajeista, jotka kuuluvat leikkojen heimon verivampyyrien () alaheimoon tai jokin ko. lajeihin kuuluvan lepakkolajin yksilö

verkko (n)
nät
  langasta, myös rautalangasta, tai köydestä punottu hyvin löyhä isoaukkoinen kudos

verkkokalvo (n)
näthinna
  silmän valoa aistiva osa silmän takaosassa

verkkokauppa (n)
e-handel
  tietoverkossa, erityisesti Internetissä tehtävä kaupankäynti
nätbutik webshop, nätshop, webbutik
  verkossa toimiva kauppapaikka

verkkokortti (n)
nätverkskort
  tietokoneen komponentti jolla tietokone liitetään lähiverkkoon

verkkolehtipaju (n)
nätvide
  pajujen sukuun kuuluva kasvi

verkkomaha (n)
nätmage
  yksi märehtijöiden neljästä mahasta

verkkopalvelu (n)
nättjänst
  Internetissä oleva palvelu

verkkosilmä (n)
fasettöga
  niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista

verkkosivusto (n)
webbplats
  Internetissä saatavilla oleva yhtenäinen verkkosivujen kokonaisuus, joka tavallisesti keskittyy yhteen aihepiiriin tai on yhden julkaisijan ylläpitämä

verkkotunnus (n)
domän
  Internetin nimipalvelusta varattu selväkielinen osoite

verkkovene (n)
en skötbåt
  verkkokalastuksessa käytettävä vene

vermutti (n)
vermouth
  yrteillä maustettu väkevä viini

vernissa (n)
fernissa
  pellavaöljystä valmistettu lakka, jolla luodaan suojaava kalvo puupinnalle

vero (n)
skatt
  valtion, kunnan tai muun sellaisen yhteisön, jolla on lain suoma oikeus kantaa veroja, perimä osuus tuloista tai omaisuudesta; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulo

verokortti (n)
skattekort, skattsedel
  verottajan antama asiakirja, josta käy ilmi henkilön palkasta perittävä ennakonpidätys

veropanos (n)
skattebidrag
  verovelvollisen antama panos verotuksessa

verottaja (n)
skattemyndighet
  veroja keräävä viranomainen; veroviranomainen; pohjimmiltaan valtio

verotus (n)
beskattning
  verojen keruu, verojen periminen; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulojen kerääminen

verrata (v)
jämföra, jämstalla
  etsiä useasta asiasta niiden välisiä eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä

verrattuna (adv)
i jämförelse med
  jhk suhteessa

versokasvi (n)
landväxt
  alkiollinen kasvi, joilla on tietyssä elinkaaren vaiheessa erotettavissa verso

verstas (n)
verkstad
  metallin tai puun työstöön tarkoitettu tila

vertailu (n)
jämförelse
  toimenpide kahden tai useamman asian vertaamiseksi toisiinsa; se, että vertaillaan

vertailukelpoinen (adj)
jämförbar
  sellainen, mitä voidaan verrata johonkin muuhun samanarvoisena, rinnastettavissa oleva

vertauskertomus (n)
parabel
  vertauskuvallinen kertomus, paraabeli

vertikaaliviljely (n)
vertikalt jordbruk
  hyötykasvien kasvatus suljetussa tilassa led-valojen alla päällekkäin pinotuilla hyllyillä

veruke (n)
förevändning
  tekosyy

veräjä (n)
grind
  se osa aidasta tai aitauksesta, jonka voi avata; aitauksen portti

vesa (n)
skott
  puun varren juuresta tai kannosta kasvava uusi, nuori varsi

vesakko (n)
lövsly, sly, snår
  vesojen muodostama kasvusto

vesi (n)
vatten, vätur
  kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista muodostuva yhdiste (H₂O), vedyn palamistulos, huoneenlämmössä kirkas, hajuton ja mauton neste

vesiastia (n)
vattenkärl
  astia veden kuljetusta, käsittelyä tai säilytystä varten

vesibussi (n)
båtbuss
  matkustajaliikenteeseen tarkoitettu kevyehkö alus, jollaisia monissa maissa käytetään osana julkista liikennettä, Suomessa tavallisesti lyhyehköillä risteilyillä

vesihana (n)
kran
  yleensä vesijohtoon liitetty hana, veden virtausta säätelevä venttiili

vesihaude (n)
vattenbad
  ruoankypsennyslaite tai -tekniikka, joka koostuu kahdesta sisäkkäisestä astiasta, jossa ulommassa kuumennetaan vettä; sisemmän astian lämpötila ei siten kohoa yli sadan asteen

vesihierakka (n)
hästskräppa
  eräs hierakoihin kuuluva tatarkasvien laji tai sen yksilö

vesikaasu (n)
vattengas
  vetyä (n. 50%) ja hiilimonoksidia (n. 40%) sisältävä kaasuseos, jota tuotetaan puhaltamalla vesihöyryä hehkuvan koksikerroken läpi

vesikannu (n)
dricksvattenkanna
  nokallinen ja rivallinen juomaveden tarjoiluastia

vesikatto (n)
yttertak
  sateen pääsyn rakennukseen estävä ulkokatto

vesikauha (n)
vattenskopa
  veden ammentamiseen käytettävä pienehkö varrellinen kauha

vesikirppu (n)
hinnkräfta
  mikä tahansa vesikirppujen alalahkoon () kuuluva äyriäisten laji tai sellaisen yksilö

vesikko (n)
flodiller
  eräs uhanalainen ja Suomesta tiettävästi kadonnut näätäeläin ()

vesikuusi (n)
ledgräs
  (erityisesti) lamparevesikuusi, vesikuusien sukuun kuuluva

vesilahtelainen (n)
vesilaxbo
  Pysyvästi Vesilahdella asuva henkilö.

vesilasi (n)
vattenglas
  koostumukseltaan vaihteleva natriumsilikaatti, tai sen vesiliuos. Kiteinen väritön yhdiste, jonka vesiliuos on kirkasta jäykkää nestettä.
dricksglas, vattenglas
  juomalasi
glas vatten, vattenglas
  lasillinen vettä

vesilinssi (n)
dvärgandmat
  (erityisesti) vesilinssien sukuun kuuluva

vesilisko (n)
vattenödla, vattensalamander
  yleinen Salamandridae-heimon pyrstösammakkolaji ()

vesiliukoinen (adj)
vattenlöslig
  veteen liukeneva

vesilukko (n)
vattenlås
  nestelukko, oluen tai viinin käymisastiaan laitettava painetta tasaava yksinkertainen laite: vedellä tai prosessoitavalla nesteellä täytetty putken mutka, joka estää ilman, mikrobien ja vastaavien pääsyn astiaan, mutta päästää käymisessä muodostuvan hiilidioksidin ulos

vesimeloni (n)
vattenmelon
  arbuusi, mehevähedelmäinen viljelyskasvi (), vihanneshedelmä ja sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja. Vesimelonin siemenet ovat jakautuneet tasaisesti koko hedelmälihaan toisin kuin melonilla

vesimyyrä (n)
vattensork
  Keski- ja Pohjois-Euroopassa esiintyvä jyrsijälaji ()

vesinokka (n)
vattennäsa
  rakennuksen ulokkeen vaakasuora rauna tai suippeneva kärki, joka ohjaa sade- ja sulamisveden loitommas rakennuksen ulkopinnasta

vesinokkaeläin (n)
näbbdjur
  Australian mantereella ja Tasmaniassa esiintyvä räpyläjalkainen, ankannokkainen muniva nisäkäs ()

vesipatsas (n)
vattenpelare
  ylöspäin suuntautuva korkeahko vesisuihku

vesiperä (n)
fisktomt varp
  epäonnistuneen nuotanvedon saaliiton lopputulos

vesiputous (n)
vattenfall
  kohta jossa joen vesi putoaa vapaasti alaspäin jyrkänteeltä tai syöksyy uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa

vesipähkinä (n)
sjönöt
  yksivuotinen vesikasvi, joka viihtyy matalissa mutaisissa lahdissa ()

vesipääsky (n)
smalnäbbad simsnäppa
  pieni kurppien heimoon kuuluva kahlaajalintu

vesipäästäinen (n)
vattennäbbmus
  () vesien lähellä elävä, selästä musta ja vastapuolelta vaalea päästäinen

vesirakennus (n)
vattenbyggnad
  pinta- ja pohjavettä ja niiden hyödyntämistä varten tehtäviä rakenteita ja rakennelmia käsittelevä tekniikan haara

vesireitti (n)
vattendrag
  maanpäällinen tai maanalainen vesimassojen kulkureitti

vesirokko (n)
vattkoppor
  herkästi tarttuva, herpesviruksiin kuuluvan Varicella zoster -viruksen aiheuttama sairaus

vesiruumis (n)
vattennedsänkt kropp
  vedestä löytynyt ruumis

vesisanko (n)
vattenhink
  veden kuljetukseen ja säilytykseen tarkoitettu sanko

vesisiippa (n)
vattenfladdermus
  () eräs Euroopassa yleinen lepakkolaji

vesiskootteri (n)
vattenskoter
  yhden henkilön kuljettamiseen tarkoitettu veneen kaltainen vesikulkuneuvo, jonka moottori toimii vesisuihkupropulsiota käyttäen

vesiskorpioni (n)
klodyvel, vattenskorpion
  vesiluteisiin kuuluva järvissä ja lammissa elävä vesihyönteinen ()

vesistö (n)
vattendrag
  toisiinsa liittyvien jokien ja järvien muodostama kokonaisuus

vesisulka (n)
vattenblink
  mikä tahansa vesisulkien sukuun () kuuluva esikkokasvien laji tai sellaisen yksilö
  edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

vesisänky (n)
vattensäng
  vuode jossa patja on täytetty vedellä

vesitaso (n)
hydroplan
  lentokone, joka on suunniteltu laskeutumaan ponttoonien varaan veteen ja nousemaan siitä, vesilentokone

vesitiivis (adj)
vattentät
  vedenpitävä; vedenkestävä; tila tai alue, joka on niin tiivis, ettei vettä pääse sinne

vesitorni (n)
vattentorn
  torni ja siihen sijoitettu ylävesisäiliö, josta saadaan painovoiman avulla paineistettua vettä vesijohtoverkkoon

vesitähti (n)
lånke
  eräitä kasveja (Callitriche-suku)

vesivaaka (n)
vattenpass
  pinnan kaltevuuden tutkimiseen, erityisesti pysty- tai vaakasuoruuden määrittämiseen, käytettävä mittalaite

vesivako (n)
vattenfåra
  kynnöksen keskikohdalle jäävä vako, myös muu pintavesien poistamiseksi tehty vako

vesivoima (n)
vattenkraft
  veden liikkeiden muuntaminen sähköenergiaksi tai muuksi ihmiselle hyödyllisempään muotoon

vesivoimala (n)
vattenkraftverk
  sähköntuotantolaitos eli sähkövoimala, joka tuottaa vesivoimaa joen yhteydessä ja joki on saatettu padota tarkoitusta varten

vesiväri (n)
akvarellfärg
  vesiliukoinen tai erittäin hienojakoisena veteen tai vesiliuokseen lietetty väriaine; akvarelliväri

vesivärimaalaus (n)
akvarell
  vesiliukoisia värejä käyttäen tehty maalaus

vesper (n)
vesper
  iltajumalanpalvelus, ehtoopalvelus

vessa (n)
toalett, toa, wc
  ulostamista ja virtsaamista ja tavallisesti samalla henkilökohtaista siistiytymistä varten tehty tila

vessapaperi (n)
toapapper
  WC-paperi

vesuri (n)
lövkniv lövhacka, riskniv
  pitkäteräinen työkalu pienpuuston raivaamiseen ja oksien karsimiseen

veteliläinen (n)
vetilbo
  Pysyvästi Vetelissä asuva henkilö.

veteraani (n)
veteran
  vanha tai täysinpalvellut sotilas

vetinen (adj)
vattnig
  sellainen, joka on koostumukseltaan paljon tai liikaa vettä sisältävä

vetoakseli (n)
drivaxel
  Vedon välittävä akseli, etenkin autotekniikassa akseli, jolla välitetään moottorin vääntö tasauspyörästön kautta pyöränakseliin ja edelleen vetävään pyörään

vetoeläin (n)
dragare, dragdjur
  ajoneuvon tai työvälineen liikuttamiseen käytettävä kotieläin

vetokaappi (n)
dragskåp
  laboratorioissa käytettävä ilmastoitu kaappi

vetoketju (n)
blixtlås, dragkedja
  vaatteissa ym. käytettävä pitkulainen metallinen tai muovinen suljin, jonka kaksi hampaista puolta kiinnittyvät nopeasti toisiinsa niiden välissä kulkevan liukuvan osan avulla

vetolaatikko (n)
draglåda
  huonekaluun, kalusteeseen tai muuhun rakenteeseen sijoitettu yleensä etupaneelissa näkyvästä kädensijasta tai vetimestä vetämällä osittain tai kokonaan esiin tuleva tavallisesti yläpuolelta avoin säilytyslaatikko

vetonaula (n)
dragspik
  käsivasaralla tai vesivoimalla käyvällä vesivasaralla taottu nelikulmainen naula eli takonaula
attraktion, dragplåster, publikmagnet
  ihmisiä puoleensa houkutteleva nähtävyys, tapahtuma tai muu vastaava

vetotauti (n)
dragsjuka
  kansanomainen nimitys usealle erilaiselle kouristukselle suonenvedosta epilepsian aiheuttamiin kouristuksiin saakka

vetouisteluvapa (n)
trollingspö
  erityisesti vetouistelua varten suunniteltu vapa

veturi (n)
lokomotiv, lok
  rautateillä junaa vetävä moottoroitu laite

veturinkuljettaja (n)
lokförare
  työkseen veturia ajavan henkilön ammattinimike; veturimies

vety (n)
väte
  kevyin epämetallinen alkuaine, kemiallinen merkki H

vetyperoksidi (n)
väteperoxid
  nestemäinen, valkaisuun ja desinfioimiseen käytettävä vedyn ja hapen yhdiste, H₂O₂

vetäminen (n)
dragande
  liikuttaminen tai sellaisen yrittäminen vetovoimaa käyttäen

vetäytyä (v)
backa ut
  siirtyä syrjään, luopua pelistä tai pelitilanteesta; mennä kuoreensa; mennä talviunille tms.

vetää (v)
dra, draga
  (transitiivinen ja intransitiivinen) liikuttaa voimalla itseään kohti, usein jostakin irti tai mukanaan
hissa
  mahtua astiaan (tilavuudesta)

vibrafoni (n)
vibrafon
  ksylofonia muistuttava lyömäsoitin, jossa on metalliset kielet ja tyypillisen huojuvan äänen aiheuttava moottori

vibrafonisti (n)
vibrafonist
  vibrafonin soittaja

video (n)
video
  teknologia, jossa sähköisiä signaaleja käsitellään niin, että niistä saadaan liikkuvia kuvia

videovuokraamo (n)
videobutik
  liike, joka vuokraa pääasiassa elokuvia videolla, mutta myöhemmin laajentunut käsittämään myös uudemmat elokuvien jakeluformaatit, kuten DVD- ja Blu-ray-levyt

vielä (adv)
ännu, fortfarande
  tekemisestä tai tilasta, joka on ollut ja jatkuu edelleen
ännu
  tekemisestä tai tilasta, jonka ajatellaan toteutuvan myöhemmin
  vahvistussanana vertailun yhteydessä
ytterligare
  jonkin muun lisäksi
faktiskt inte, förstås, naturligtvis, självfallet, såklart, verkligen inte
  huudahduksen osana; kielteisenä = ei todellakaan, myönteisenä = totta kai
inte ännu
  tekemisestä tai tilasta, joka ei vallitse puheena olevalla hetkellä; vastakohtana sanalle jo
  tilasta, joka ei voi toteutumaan riittämättömyyden vuoksi; vastakohtana sanalle jo

vienti (n)
utförsel, export
  tavaroiden ja palveluiden vientikaupan toteutus, ulkomaille myynti

vientimaa (n)
exportland
  valtio, johon viedään tavaraa tai palveluita

vientisokki (n)
exportchock
  avoimen talouden kohtaama viennin tyrehtyminen, joka johtaa talouskriisiin

vieraanvarainen (adj)
gästfri
  joka ottaa mielellään vieraita vastaan ja/tai suhtautuu heihin ystävällisesti ja huomaavaisen anteliaasti

vieraanvaraisuus (n)
gästfrihet
  se, että on vieraanvarainen

vierailija (n)
besökare
  henkilö, joka vierailee jossakin

vierailla (v)
besöka, gästa
  käydä jossakin

vierailu (n)
besök
  jonkun käynti jossakin kutsuttuna tai muusta aloitteesta vierailijana

vieras (adj)
obekant, främmande
  ennestään tuntematon
främmande
  (kielestä) joka ei ole äidinkieli

vieras (n)
gäst, besökare
  henkilö, joka kyläilee tai vierailee jossakin, vierailija
obekant person
  tuntematon, tunnistamaton henkilö
snärja
  vieraiden eli humalanvieraiden kasvisuvun () kasvi

vierashuone (n)
gästrum
  kodin huone, jossa vieraat voivat yöpyä

vierasjoukkue (n)
bortalag
  vastustajan kotikentällä pelaava joukkue

vieraslaji (n)
introducerad art
  eliölaji, joka ei esiinny tietyllä alueella alkuperäisenä, vaan ihminen on sen sinne joko tahattomasti tai tahallisesti tuonut

vieressä (postposition)
bredvid
  aivan jonkun tai jonkin lähellä tai lähettyvillä, ohessa

vierintälaakeri (n)
rullningslager
  laakerityyppi, jossa liukukitka muunnetaan vierintäkitkasi sijoittamalla liikkuvien osien väliin hauleja, kuulia, rullia tai neuloja

vierre (n)
vört
  oluenvalmistuksessa nestemäinen suodos, joka saadaan mäskäyksen jälkeen lopputuotteen siilauksessa

viertotie (n)
chaussé
  kivetty tai sepelipäällysteinen valtatie

viesti (n)
meddelande
  sanoma, kirjallinen tai suullinen asian tiedottaminen toiselle
stafett
  yksilöurheilulajien suoritustapa, jossa joukkueen jäsenet suorittavat omilla peräkkäisillä vuoroillaan tietyn urheilusuorituksen

viestintä (n)
kommunikation
  sanomien välittäminen, merkitysten tuottaminen ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen

viestittäjä (n)
signalist
  henkilö, joka viestittää

vietellä (v)
förföra
  saada joku tekemään jotakin seksuaalista kanssaan

vietnamilainen (adj)
vietnamesisk
  Vietnamista peräisin oleva tai Vietnamiin liittyvä

vietnamilainen (n)
vietnames, vietnamesiska
  Vietnamin kansalainen

viettää (v)
tillbringa
  kuluttaa [aikaa]
fira
  juhlia, juhlistaa
dosera, slutta
  olla kalteva

viha (n)
hat, vrede
  jkt tai jtak kohtaan tunnettu voimakas vastenmielisyyden tunne tai suuttumus

vihainen (adj)
arg
  vihaa tunteva, kiukkuinen

vihamielinen (adj)
fientlig
  vihaa tai epäystävällistä vastustusta tunteva tai ilmentävä

vihamielisyys (n)
fientlighet
  se, että on vihamielinen; vihamielinen suhtautuminen

vihamies (n)
fiende, ovän
  henkilökohtainen vihollinen

vihannes (n)
grönsak, legym
  mehevä kasvi, jonka lehtiä, juuria, vartta tai kukkia käytetään ravinnoksi tuoreena tai kypsennettynä

vihanpito (n)
agg, fiendskap, groll
  voimakas epäsopu ihmisten tai ihmisryhmien välillä

viharikos (n)
hatbrott
  rikos, joka tehdään vähemmistöryhmään kuuluvaa kohtaan tähän ryhmään kuulumisen vuoksi

vihata (v)
hata
  tuntea vihaa jkta kohtaan

vihdoin (adv)
äntligen
  viimein, lopulta

viherhohtokolibri (n)
grön mango
  hohtokolibrien sukuun () kuuluva, vain Puerto Ricossa esiintyvä lintulaji () tai sen yksilö

vihertävä (adj)
grönaktig
  sellainen, jossa on vihreää

vihikoira (n)
blodhund
  suurikokoinen ajava belgialainen metsästyskoirarotu (Chien de Saint-Hubert), jota käytetään erinomaisen hajuaistinsa vuoksi myös jälkikoirana

vihjata (v)
antyda
  antaa vihiä jostakin, vihjailla, vinkata, viitata

vihje (n)
tips
  neuvo, jonka on tarkoitus edistää esimerkiksi tehtävän suorittamista tai auttaa vedonlyönnissä

vihkisormus (n)
vigselring
  avioliiton symbolina käytettävä sormus, jota miehet ja naiset kantavat vasemman käden nimettömässä; Suomessa on tapana, että naiset asettavat vihkisormuksen kihlasormuksen rinnalle

vihko (n)
anteckningsbok, häfte
  paperiarkeista tehty pehmeäkantinen nidos

viholainen (n)
ettermyra
  (yleisesti) mikä tahansa viholaisten alaheimoon () kuuluva muurahaisten laji tai sellaisen yksilö
rödmyra
  (erityisesti) mikä tahansa viholaisten sukuun () kuuluva muurahaisten laji tai sellaisen yksilö

viholaiset (n)
ettermyror
  (yleisesti) yksi muurahaisten heimon alaheimoista ()
rödmyror
  (erityisesti) yksi edelliseen kuuluvista suvuista ()

vihollinen (n)
fiende, ovän
  joku joka suhtautuu vihamielisesti toiseen henkilöön tai asiaan, pyrkii vahingoittamaan tätä tai tämän pyrkimyksiä ja etuja; vihamies

vihollisuus (n)
fientlighet
  vihollisina olemisen tila ja sen seuraamukset

vihreys (n)
grönska
  se, että on vihreä

vihreä (adj)
grön
  väriltään vihreä
  luonnon arvoja ja ympäristöä varjeleva

vihreä (n)
grön
  vihreä väri

vihtiläinen (n)
victisbo
  Pysyvästi Vihdissä asuva henkilö.

vihurirokko (n)
röda hund
  viruksen aiheuttama kuumetauti, joka on herkästi tarttuva ja aiheuttaa punaläiskäistä ihottumaa

vihvilä (n)
tåg
  mikä tahansa vihviläkasvien heimoon kuuluvan vihviläin suvun () lajeista tai sellaisen yksilö

viidakko (n)
djungel
  trooppinen sademetsä

viidennes (n)
femtedel
  yksi viidesosa

viides (numeral)
femte
  numeroa viisi vastaava järjestysluku. Neljännen jälkeen ja ennen kuudetta.

viides kolonna (n)
femtekolonn
  ryhmä, joka toimii valtiota tai organisaatiota vastaan sen sisäpuolelta

viihde (n)
underhållning, förströelse, nöje
  yleisnimi kevyelle ajanvietteelle, tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle

viihtyisyys (n)
hemtrevlighet, trevnad, trivsel
  se, että on viihtyisä

viihtyä (v)
stortrivas, trevlig mysig, trivas
  tuntea olonsa viihtyisäksi

viikate (n)
lie
  maataloustyökalu, jolla niitetään esimerkiksi heinää ja viljaa

viikatemies (n)
liemannen
  kuoleman eräs henkilöitymä

viikatteenvarsi (n)
orv, lieskaft
  viikatteen runko-osa, jonka päähän terä on kiinnitetty poikittaissuuntaisesti

viikingit (n)
vikingar#Ruotsi
  skandinaavien noin 800–1000-luvuilla toimineet joukot, jotka harjoittivat meritse kaupankäyntiä ja ryöstelyä

viikinki (n)
viking
  noin 800–1000-luvuilla viikinkeihin kuulunut henkilö

viikinkiaika (n)
vikingatiden
  Pohjois-Euroopan historiassa rautakauteen kuuluva ajanjakso n. 800–1025/1050 jKr.

viikko (n)
vecka
  seitsemän päivän jakso

viikkolehti (n)
veckotidning
  kerran viikossa ilmestyvä (aikakaus-)lehti

viikonloppuisin (adv)
vid veckoslut
  viikonloppujen aikana

viikonpäivä (n)
veckodag
  nimetty päivä viikosta, joita on seitsemän kappaletta

viiksekäs (adj)
mustaschprydd
  sellainen, jolla on viikset

viikset (n)
mustasch, knävelborr, tangorabatt
  ylähuulessa nenän ja suun välissä sijaitseva karvoitus, huuliparta

viiksi (n)
morrhår
  yksi eräiden eläinten suun vieressä kasvavista pitkistä karvoista

viiksitimali (n)
skäggmes
  (eläintiede) harvalukuinen ruoikoiden varpuslintu ()

viikuna (n)
fikon
  sen hedelmä, jota syödään varsinkin kuivattuna

viila (n)
fil
  erilaisten materiaalien työstöön käytettävä tiheäänhammastettu, tankomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

viileä (adj)
sval
  lämpötilaltaan verrattain alhainen

viili (n)
fil
  Pohjoismaissa yleinen, usein sakea ja venyvä hapanmaitovalmiste (vrt. jogurtti, piimä, kefiiri)

viiluttaa (v)
fanera
  leikata viiluiksi

viime (adj)
förra
  edellinen, edeltävä, äskeinen

viime aikoina (adv)
sistone
  lähimenneisyydessä

viimein (adv)
omsider, till sist, äntligen
  odotuksen jälkeen, lopulta

viimeinen (n)
sista, sist, förra
  se tai hän, joka tulee viimeisenä tai jää viimeiseksi

viimeinen (pronoun)
sista
  sellainen, jonka jälkeen ei tule enää yhtään

viimeinen käyttöpäivä (n)
sista förbrukningsdag
  herkästi pilaantuvan elintarvikkeen pakkaukseen merkitty viimeinen suositeltu päivämäärä, jolloin sitä enää kannattaa käyttää

viimeistin (n)
appretur
  tekstiilien viimeistykseen käytettävä aine tai väline

viimeistys (n)
appretur
  kaikki ne työt ja mekaaniset tai kemialliset menetelmät, joita tarvitaan tekstiilituotteiden, lähinnä kankaiden, saattamiseen raaka-aineeltaan lopulliseen kauppa- tai käyttökuntoon

viimeistäminen (n)
appreturing
  viimeistyksen toteutus

viimeistää (v)
appretera
  toteuttaa tekstiilituotteen viimeistys

viimeksi (adv)
senast
  edellisen kerran, toistaiseksi viimeiseksi tapahtuneella kerralla

viina (n)
brännvin, sprit
  tislaamalla valmistettu, juotavaksi laimennettu vahva alkoholijuoma

viineri (n)
wienerbröd
  voitaikinasta leivottu lehtevän kuohkea leivonnainen, jonka päällä on sokerikuorrute, hillosilmä tai marmeladia

viini (n)
vin#Ruotsi, vin
  viinirypäleistä tai toisinaan marjoista tai hedelmistä käyttämällä valmistettava alkoholijuoma
pilkoger
  nuolikotelo

viinietikka (n)
vinäger, vinättika
  viinistä valmistettu etikka ruoan maustamiseen

viinikumi (n)
vingummi
  liivatteella hyydytettyjä, elintarvikeväreillä värjättyjä kirkkaita ja venyviä makeisia

viinilasi (n)
vinglas
  tietynlainen leveä ja jalallinen lasi, joka on tarkoitettu viinin tarjoiluun

viinilista (n)
vinlista
  lista ravintolassa tarjolla olevista viineistä

viinimarja (n)
vinbär
  herukka

viininpunainen (adj)
vinröd
  väriltään viininpunainen

viinipullo (n)
vinflaska, vinbutelj
  pullollinen viiniä; pullo, jossa on ollut viiniä tai joka on tarkoittu viinin säilytykseen

viinirypäle (n)
vindruva, druva
  rypäleittäin kasvava viiniköynnöksen marjamainen hedelmä, josta valmistetaan mm. viiniä, rusinoita ja rypälemehua

viinitila (n)
vingård
  maatila, jolla viljellään ja usein valmistetaan viiniä

viipale (n)
skiva
  ohut tai hieman paksumpi ruoka-aineesta tai muusta aineellisesta leikattu pala

viiri (n)
vimpel
  lipunkaltainen kankaasta valmistettu kapea tunnus, jota käytetään noudattaen eri käytäntöjä ja sääntöjä kuin lippujen käytössä.

viiriäinen (n)
vaktel
  fasaanin sukuinen kanalintu, jota tarhataan munien takia ja metsästetään lihaksi ()

viirupöllö (n)
slaguggla
  suurikokoinen varsinaisiin pöllöihin ja -sukuun kuuluva petolintu ()

viirusiplari (n)
rödhornig månblomfluga
  eräs siplareihin kuuluva kukkakärpäslaji ()

viisas (adj)
vis
  joka tietää, osaa tai ymmärtää paljon asioita

viisaudenhammas (n)
visdomstand
  takimmainen molaari ylä- tai alaleuassa; niitä on yhteensä neljä kappaletta ja ne puhkeavat noin 20 ikävuoden tienoilla

viisaus (n)
visdom, vishet
  syvällinen tieto ja ymmärrys
vishet, visdom
  viisas ajatus tai neuvo; aforismi

viisi (numeral)
fem
  5, roomalaisilla numeroilla merkittynä V, numero neljän ja kuuden välissä

viisikulmio (n)
femhörning
  monikulmio, jossa on viisi kulmaa ja sivua

viisikymmentä (numeral)
femtio
  50, luku neljänkymmenenyhdeksän ja viidenkymmenenyhden välissä

viisiottelu (n)
femkamp
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan viidessä eri lajissa, joiden kokonaistulos ratkaisee voittajan

viisisataa (numeral)
fem hundra, femhundra
  500, roomalaisilla numeroilla D, luku neljänsadanyhdeksänkymmenenyhdeksän jälkeen; vastaava järjestysluku: viidessadas

viisisädetyräkki (n)
revormstörel
  eräs tyräkkien sukuun kuuluva tyräkkikasvien laji () tai sen yksilö

viisitoista (numeral)
femton
  15, roomalaisilla numeroilla merkittynä XV, luku neljäntoista ja kuudentoista välissä. Vastaava järjestysluku: viidestoista.

viisto (n)
fasning, sneddning
  viisteen tai viistoksen tekeminen

viisumi (n)
visum
  kohdemaan viranomaisen myöntämä maahantulo- ja oleskelulupa, joka usein kiinnitetään passin sivulle

viitasammakko (n)
åkergroda
  () toinen Suomessa elävä sammakkolaji

viitasammakonputki (n)
spikblad
  sammakonputkien sukuun kuuluva kasvi

viite (n)
referens, hänvisning
  kirjeen tai asiakirjan alussa oleva lyhyt maininta asian edellisestä käsittelystä

viitekehys (n)
referensram
  jnk asian tarkastelussa käytettävät lähtökohdat, oletukset yms.

viitekorko (n)
referensränta
  julkisesti noteerattu korko, johon erilaisten sopimusten korkoja sidotaan yhteiskunnassa

viitenumero (n)
referensnummer
  tilisiirtoon liitettävä numero, josta maksun saaja tietää, mistä maksaja maksaa

viitonen (n)
femma
  viiden numero, numero 5; numerolla viisi merkitty tai järjestetty
  viiden euron tai muun rahayksikön arvoinen kolikko tai seteli

viitsiä (v)
idas, orka
  olla jollakulla voimia ja riittävästi tahtoa tehdä jotakin, niin että oikeasti tekee; suostua, vaivautua tekemään jotakin, välittää (tehdä jotakin), (jotakuta) huvittaa (tehdä jotakin)

viitta (n)
mantel
  harteilla pidettävä hihaton vaatekappale

viittaus (n)
anspelning, antydan, antydning
  seikka joka viittaa toiseen, vihje, viite

viittomakieli (n)
teckenspråk
  Useimmiten kuuroille suunnattu kieli, jossa kielellinen viesti ilmaistaan viittomalla käyttäen käsite-, sana- tai merkkiviittomia. Viestiä elävöitetään ja sävytetään eleiden ja ilmeiden avulla. Viittomakieli on itsenäinen kieli, eikä vain tapa välittää puhutun kielen viestejä.

viiva (n)
linje
  muodoltaan ja ulkoasultaan usein vaihteleva, tavallisesti ympäristöstä väriltään tai sävyltään erottuva juova, piirto, raita, rantu, viiru tms.

viivain (n)
linjal
  viivan piirtämiseen käytettävä suora- tai käyräreunainen malline

viivakoodi (n)
streckkod
  informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan visuaaliseen, koneellisesti luettavaan muotoon; käytetään muun muassa tuotepakkauksissa tuotteiden tunnistamiseen

viivakoodinlukija (n)
streckkodsläsare
  laite, jota käyttäen voidaan lukea viivakoodi

viivata (v)
linjera
  vetää viiva tai viivoja jhk, merkitä jkn viivalla

viivoitin (n)
linjal
  suorien viivojen piirtämiseen käytettävä väline

viivästyskorko (n)
dröjsmålsränta
  korko, jota velallinen joutuu maksamaan hänen maksusuorituksensa viivästyttyä, Suomessa Suomen pankin määräämä viitekorkoon perustuen

vika (n)
fel
  toimintahäiriö

vikasietotila (n)
felsäkert läge
  tila, johon tietokoneen käyttöjärjestelmä aukeaa epätavanomaisen sulkemisen tai sammumisen jälkeen

vikellys (n)
voltige
  akrobatiaa liikkuvan hevosen selässä

vikunja (n)
vikunja
  eräs luonnonvaraisena elävä laamaeläin ()

vilja (n)
spannmål, sädesslag
  ryhmä siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja, joiden siemeniä eli jyviä käytetään ravinnoksi

viljellä (v)
odla, kultivera, uppodla
  harjoittaa maanviljelyä, myös kasvattaa kasveja kasvihuoneessa tai puutarhassa

viljelykasvi (n)
kulturväxt, odlingsväxt
  ihmisen omaa tarkoitustaan varten viljelemä kasvi

viljelys (n)
odling
  viljelty yhtenäinen maa-alue kasveineen

vilkuttaa (v)
vinka
  tehdä tervehtiäkseen, hyvästelläkseen tms. ele, jossa nostetaan käsi tai kädet ylös, suoristetaan sormet, paljastetaan kämmen eteenpäin toista ihmistä kohti ja heilutetaan kättä sivuttaissuunnassa edestakaisin

villa (n)
ull, ylle
  pitkäkarvaisista eläimistä saatava kuitu, jota käytetään tekstiilien raaka-aineena

villakarva (n)
ullhår
  ohut, joustava, ydinosaton, pintakerrokseltaan suomuisista soluista muodostunut ja kihartunut karva

villakko (n)
korsört
  mikä tahansa villakoiden suvun () kasvi

villakoira (n)
pudel
  eräs nykyisin lähinnä seurakoirana pidettävä koirarotu tai sen yksilö
dammråtta, dammtuss
  huonepölystä lattialle muodostunut pallo tai hahtuva

villakuore (n)
lodda
  (eläintiede) lota, Pohjois-Atlantissa elävä kuorekala ()

villapaita (n)
ylletröja, tröja
  villalangasta valmistettu paita

villisika (n)
vildsvin
  metsäkarju, kesyn sian villinä elävä kantamuoto

vilppi (n)
svek, fiffel, fusk
  epärehellinen teko (muiden harhauttamiseksi), harhautus, lievä petos

vilppulalainen (n)
filpulabo
  Pysyvästi Vilppulassa asuva henkilö.

vilukko (n)
slåtterblomma
  Parnassia palustris, pieni valkokukkainen kasvi

vilustua (v)
förkyla
  kylmettymisen vuoksi tulla viluiseksi ja altistua flunssalle

vimpa (n)
vimma
  särkikaloihin kuuluva vaelluskala ()

vimpeliläinen (n)
vindalabo
  Pysyvästi Vimpelissä asuva henkilö.

vinkua (v)
gnissla, gnälla
  tehdä vihlovan korkeata ääntä; vikistä, kitistä, vonkua, ulista, kiljua, inistä

vino (adj)
vind
  sellainen, joka ei ole pystysuora, eikä vaakasuora; kalteva, vinossa oleva, kallellaan oleva

vinoviiva (n)
snedstreck
  välimerkki, joka erottaa kahta vaihtoehtoa; tai. Vastaava symboli /

vinssi (n)
vinsch
  kone, nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tai köysi kiertyy pyörivän telan ympäri

vinttikoira (n)
vinthund
  eräs koirarotu

viraalinen (adj)
virös
  viruksiin liittyvä

virallinen (adj)
officiell, allmän, formell, högtidlig
  jonkin tunnustetun tai julkisen tahon vahvistama

virallinen kieli (n)
officiellt språk
  kieli, jolla on ao. valtion lainsäädännössä virallisen kielen status

viranomainen (n)
myndighet
  valtiota tai kuntaa edustava ja valtion määräyksiä noudattava instituutio

vireo (n)
vireo
  vireoiden heimon () varpuslintu tai -laji

virginiankrassi (n)
virginiakrassing
  alkujaan pohjoisamerikkalainen, krassien sukuun kuuluva kasvi , joka on Suomessa vakiintunut vain Helsinkiin

virheellisesti (adv)
felaktigt
  virheellisellä tavalla

virhepiste (n)
felpoäng
  eräissä urheilulajeissa ja peleissä puutteellisesta tai virheellisestä suorituksesta annettava, osallistujan tulokseen negatiivisesti vaikuttava piste

viriliteetti (n)
virilitet
  mieskuntoisuus, miehisyys,

virioni (n)
virion, viruspartikel
  yksittäinen kokonainen isäntäsolun tartuttamiskykyinen viruspartikkeli

virittää (v)
stämma
  säätää soitin oikeaan vireeseen, säätää soittimen kielet soimaan halutulla äänenkorkeudella

virka (n)
ämbete
  yksittäinen, pysyväksi tarkoitettu tehtävä ja erillisellä päätöksellä ko. tehtävän hoitamiseksi julkisoikeudelliseen yhteisöön perustettu palvelussuhde

virka-arvo (n)
tjänsterang
  yhteiskunnallinen arvo, henkilön arvoasema

virkailija (n)
anställd
  alemmista virkamiehistä ja yksityisyritysten toimihenkilöistä

virkakunta (n)
tjänstemannakår, ämbetsmannakår
  virkamiesten muodostama kokonaisuus

virkamies (n)
tjänsteman, ämbetsman
  valtion, kunnan tai kirkon palveluksessa oleva viranhaltija, mies tai nainen

virkamieshallitus (n)
tjänstemannaregering
  toimitusministeristö, jonka jäsenet eli ministerit ovat mitään puoluetta edustamattomia virkamiehiä; mitään puoluetta edustamattomista virkamiehistä koostuva ammattiministeristö

virkatodistus (n)
personbevis
  virallinen ote henkilörekisteriin merkityistä tiedoista

virkeys (n)
kryhet
  se, että on virkeä, virkeänä olemisen tila

virna (n)
vicker
  jokin virnojen () sukuun kuuluva hernekasvi(laji)

viro (n)
estniska
  Virossa puhuttava itämerensuomalaisiin kieliin kuuluva suomalais-ugrilainen kieli, eesti; kielitunnus: et

virolahtelainen (n)
vederlaxbo
  Pysyvästi Virolahdella asuva henkilö.

virolainen (adj)
estnisk, estländsk
  Virosta peräisin oleva tai Viroon liittyvä

virolainen (n)
est, estniska
  kansallisuudeltaan virolainen

virsi (n)
psalm
  runomittainen hengellinen laulu

virsikirja (n)
psalmbok
  vahvistettu kokoelma virsiä

virta (n)
flod, älv
  iso(hko) joki
ström
  veden virtaus joessa, salmessa tms.

virtaaminen (n)
strömning
  erilaisten vaikutusten seurauksena syntyvien virtausten jatkuvuuden tila

virtahepo (n)
flodhäst
  suurikokoinen laumoissa elävä afrikkalainen nisäkäs (), kasvinsyöjä, joka viettää suurimman osan päivästä vedessä

virtapiiri (n)
strömkrets
  sähköenergian siirtymisen mahdollistava sähköä tuottavien, johtavien ja kuluttavien komponenttien muodostama kokonaisuus tai tällaisen osa

virtaus (n)
strömning
  nesteen, kaasun tai plasman muodostavien aineosien kokonaisuuden liike kiinteiden kappaleiden ja toistensa suhteen

virtausdynamiikka (n)
hydrodynamik
  fluidien liikettä tutkiva virtausmekaniikkaan kuuluva tieteenhaara

virtausmekaniikka (n)
strömningsmekanik
  jatkuvan aineen mekaniikan osa-alue, joka tutkii fluideja ja kaasuja

virtausoppi (n)
strömningslära
  nesteen tai kaasun liike, jossa aineen osaset liikkuvat toistensa ja ympäröivien rajoittavien kappaleiden suhteen

virtolainen (n)
virdoisbo
  Pysyvästi Virroilla asuva henkilö.

virtsa (n)
urin
  elimistön kuona-aine, joka muodostuu munuaisissa ja kulkeutuu sieltä virtsajohdinta pitkin virtsarakkoon, josta se poistuu virtsaputkia pitkin virtsattaessa

virtsamyrkytys (n)
uremi, urinförgiftning
  yleensä munuaissairauden seurauksena muodostuva aineenvaihdunnallinen myrkytystila

virtsaputki (n)
urinrör
  putkimainen elin, jota myöten virtsa poistuu elimistöstä; miehillä huomattavasti pidempi kuin naisilla

virtsarakko (n)
urinblåsa
  häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin

virtsata (v)
urinera
  erittää virtsaa kehon ulkopuolelle, poistaa virtsaa elimistöstään, tyhjentää virtsarakkonsa

virtsatietulehdus (n)
urinvägsinfektion
  virtsatiehyiden tulehdus

virulenssi (n)
virulens
  taudinaiheuttamiskyky, mikrobin kyky aiheuttaa sairauksia

virvaliekki (n)
drakbloss, drakeld, irrbloss, lyktgubbe
  harvoin käytetty virvatulen synonyymi

virvatuli (n)
irrbloss, drakbloss, drakeld, lyktgubbe
  suoperäisen maan pinnalla näkyvä vähäinen liekki, joka syntyy maasta nousevan suokaasun palaessa; sama kuin aarnituli

virvoitusjuoma (n)
läskedryck
  virvokkeena nautittava alkoholiton, yleensä tehdasvalmisteinen hiilihapollinen tai hiilihapoton juoma

visakoivu (n)
masurbjörk
  visautunut koivu

visentti (n)
visent
  eurooppalainen biisoni, ; euroopanbiisoni

visiiri (n)
vezir
  virkamies osmaniajan Turkissa
visir
  kypärän avattava silmien suojus

visio (n)
vision
  tulevaisuuden näkemys, myös tulevaisuuden tahdottu yksi tila

viski (n)
whisky#Ruotsi, whisky
  Britteinsaarilta peräisin oleva viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

viskositeetti (n)
viskositet
  sisäinen kitka, fluidien kyky vastustaa vierekkäisten kerrosten välisiä siirtymiä

vismutti (n)
vismut
  metallinen alkuaine, tunnus Bi

vispilä (n)
visp
  ruoanvalmistuksessa käytettävä väline, jolla vatkataan ainekset kuohkeaksi seokseksi; (kierre)vatkain
vispar
  erityinen harjaksilla varustettu rumpukapula, jolla lyödessä saadaan aikaan hennompi ääni

visti (n)
whist#Ruotsi
  korttipeli, jonka pohjalta kehitettiin bridge

visuaalinen (adj)
visualisk
  näkyvä, nähtävä, näköaistiin liittyvä

vita (n)
nate
  mikä tahansa vitojen sukuun () kuuluva vitakasvien laji tai sellaisen yksilö

vitamiini (n)
vitamin
  kasveille, eläimille ja ihmiselle välttämättömiä orgaanisia yhdisteitä, joita ne tarvitsevat solujen aineenvaihduntaan joko valmiina yhdisteinä tai esiasteina; kasvit syntetisoivat tarvitsemansa vitamiinit itse, eläimet ja ihminen saavat niitä kasveja syömällä tai muita eläimiä ravintona käyttäessään

vitkastella (v)
söla
  hidastella, aikailla, viivytellä

vitriini (n)
monter
  kaappi tai hylly, jossa tärkeät esineet ovat lasin läpi nähtäville asetettuna

vitsa (n)
kvist, ris
  irtain ohut, taipuisa pajun tai muun puun oksa
ris karbas
  edellinen rankaisuvälineenä, piiska

vitsi (n)
vits, skämt
  kirjallinen tai suullinen lyhyt humoristinen kertomus

vitsikäs (adj)
kvick, vitsig
  hauska, hupaisa

vitsiniekka (n)
vitsmakare
  vitsikäs henkilö; henkilö, joka kertoo paljon vitsejä

vittu (interjection)
fan, fittan
  vahva kirosana

vittu (n)
fitta
  naisen ulkosynnyttimet

viuhka (n)
solfjäder
  säleistä ja paperista tai kankaasta tehty, suppuun painuva esine, jolla leyhytellään ilmavirralla kasvoja

viuhkakerttunen (n)
Indisk gräsfågel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viulu (n)
fiol, violin, fela
  4-kielinen, korkeaäänisin jousisoitin, jolla on keskeinen asema kamari- ja klassisessa orkesterimusiikissa

viulukonsertto (n)
violinkonsert
  konsertto viululle ja orkesterille

voi (interjection)
oj, ojdå
  ilahtumista tai ihastusta ilmaiseva huudahdus
också
  kirosanojen yhteydessä vahvistava huudahdus

voi (n)
smör
  kermasta kirnuttu kiinteä ravintorasva

voida (v)
kan
  kyetä, pystyä tai saattaa tehdä jotakin

voihappo (n)
smörsyra
  karboksyylihappoihin kuuluva etovan hajuinen orgaaninen yhdiste (molekyylikaava C₄H₈O₂, rakennekaava CH₃CH₂CH₂-COOH)

voikukat (n)
maskrossläktet
  yksi asterikasvien heimoon () kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

voikukka (n)
maskros
  (erityisesti) eräs voikukkien sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

voilee (n)
voall, voile
  ohut läpikuultava kangaslaatu jota käytetään verhoissa ja etenkin naisten kesävaatetuksessa

voileipä (n)
smörgås, macka, landgång, smörgåsmat
  leipäviipale, jonka pinnalle on sivelty voita tai korvaavaa levitettä ja sillä voi olla päällysteenä leikkeleitä tms.

voima (n)
kraft, styrka
  vuorovaikutus, joka aiheuttaa kiihtyvyyden tai paikallaan pysymisen

voimakas (adj)
kraftig
  henkilö, eläin, moottori tms. jolla on paljon fyysistä voimaa

voimakone (n)
kraftmaskin
  (energiantuotanto) kone, joka muuntaa lämpö-, sähkö-, tuuli-, vesi- ym. energian mekaaniseksi energiaksi, tavallisimmin pyörimisliikkeeksi; myös sähköenergiaa tuottava kone, sähkövoimakone; usein lämpövoimakone

voimalaitos (n)
kraftverk
  sähkön ja/tai lämmön tuotantolaitos, yleisimmin sähkövoimalaitos

voimanosto (n)
styrkelyft
  voimailulaji, joka koostuu kolmesta nostolajista, joiden tulokset lasketaan yhteen, järjestyksessä: jalkakyykky, penkkipunnerrus ja maastaveto

voimapolitiikka (n)
maktpolitik
  poliittisten tavoitteiden ajaminen sotilaallista voimaa esittelemällä tai käyttämällä

voimasana (n)
kraftord, kraftuttryck, svordom
  vihan purkamiseen tai jonkin asian korostamiseen käytettävä, karkea ja yleensä sopimattomana pidettävä sana; kirosana

voimattomasti (adv)
kraftlöst, maktlöst
  voimattomalla tavalla

voimavara (n)
kraft
  jokin abstrakti asia, jota voidaan käyttää hyödylliseen tarkoitukseen

voimistelu (n)
gymnastik
  lihaskuntoa ja notkeutta kehittävä harjoittelu, jumppa

vointi (n)
befinnande, helsa, hälsotillstånd
  (fysiologia) olo, olotila, terveydentila

voitatti (n)
smörsopp
  yleinen Suomessa kasvava ruokasieni ()

voiteluaine (n)
smörjmedel
  tekniikassa koneiden liikkuvien osien välisen kitkan pienentämiseksi, välyksien tiivistämiseksi sekä kulumisen estämiseksi käytettävä aine

voitettu (adj)
utslagen
  sellainen, joka on kukistettu tai lyöty kamppailussa, hävinneeksi tuomittu, löyty

voitonpäivä (n)
Segerdagen 1945
  toisen maailmansodan Euroopan taisteluiden päättymisen (1945) vuosipäivä; eri maissa 8. tai 9. toukokuuta

voittaa (v)
vinna, övermanna
  olla jkta parempi jssk kilpailussa

voitto (n)
seger, vinst
  taistelussa tai sodassa saavutettava vihollisen lyöminen
vinst
  positiivinen tulos, josta on vähennetty kulut

voittokulku (n)
segertåg, triumftåg
  menestyksekäs eteneminen

voittomaa (n)
underkuvat land
  sodassa valloitettu ja valtakuntaan liitetty alue

voiveitsi (n)
smörkniv
  voin levittämiseen tarkoitettu tylppä veitsi

vokaali (n)
vokal, självljud
  (yleensä) soinnillinen äänne, jota äännettäessä ilmavirta pääsee etenemään esteettä suun keskilinjalla ja joka voi toimia tavun ytimenä

vokaalisointu (n)
vokalharmoni
  kielen piirre, joka rajoittaa sanaan sisältyvien vokaalien laatua. Suomessa sanat ovat takavokaalisia tai etuvokaalisia. Vokaalisoinnun vallitessa samassa sanassa voi esiintyä vain etuvokaaleja tai takavokaaleja. Yhdyssanojen osat ovat tässä suhteessa itsenäisiä.

vokalisti (n)
vokalist
  sanoitettuja tai sanoittamattomia säveliä omalla äänellään tuottava henkilö, erityisesti yhtyeen laulaja tai laulusolisti

vokki (n)
wok, wokpanna
  Kiinasta peräisin oleva syvä paistinpannu

volframi (n)
wolfram, volfram
  hopeanvalkea metallinen alkuaine, kemiallinen merkki W

voltti (n)
volt
  voimisteluliike, kuperkeikka, uimahyppy, joka tapahtuu ilmassa.
  jännitteen SI-yksikkö
  vähintään kuuden askelen halkaisijainen ympyrä

votiivilahja (n)
votivgåva
  lupauksen yhteydessä annettava uhrilahja

votka (n)
vodka
  vodka, kirkas maustamaton viina

vouti (n)
fogde
  Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys

vulkaaninen (adj)
vulkanisk
  tuliperäinen, tulivuoriin liittyvä

vulva (n)
blygd, vulva
  häpy, naisen ulkoiset sukupuolielimet

vuo (n)
flöd
  kentän vaikutus pinnan läpi

vuode (n)
bädd, säng
  valmistettu, yleensä pehmustettu makuupaikka, tavallisesti sängyssä

vuodenaika (n)
årstid, säsong
  vuoden osa, joka perustuu säätilan säännölliseen vaihteluun

vuodenaikamasennus (n)
årstidsbunden depression
  masennus, jonka oireet riippuvat vallitsevasta vuodenajasta

vuodenvaihde (n)
årsskifte
  aika jolloin vuosi vaihtuu toiseksi

vuodeosasto (n)
bäddavdelning, vårdavdelning
  sairaalan osasto, jolla potilaat yöpyvät, erityisesti leikkaushoidon jälkeen

vuodevaate (n)
sängkläder
  vuoteessa käytettävät tyynyt, peitot, lakanat ja tyynyliinat

vuohenkello (n)
knölklocka
  kellojen sukuun kuuluva kasvi

vuohenpuksio (n)
jojoba
  vuohenpuksiokasveihin kuuluvan vuohenpuksioiden suvun ainoa laji () tai sen yksilö

vuohenputki (n)
kirskål
  (erityisesti) eräs edellisiin kuuluvista lajeista () tai sen yksilö

vuohi (n)
get
  onttosarvinen sorkkaeläin (Caprinae), jonka uroksilla on tyypillisesti suuret sarvet

vuoka (n)
form
  metallinen, keraaminen tai lasinen astia, jossa paistetaan ruokalaji uunissa ja yleensä tarjoillaan se
  muotti jossa paistetaan kakku tai leipä
gratäng låda
  tällaisessa astiassa uunissa paistamalla valmistettu paistos tai gratiini

vuokra (n)
hyra
  lainattavan asian omistajalle sen käytöstä maksettava korvaus
  asunnon vuokra

vuokra-asunto (n)
hyresbostad, hyreslägenhet, hyresvåning
  vuokrattu asunto

vuokrakasarmi (n)
hyreskasern
  tyypillisesti suuri yksinomaan vuokrahuoneistoja sisältävä asuinrakennus; vuokra-asumista varten rakennettu rakennus, jonka useat vuokrattavat huoneistot ovat erityisesti keskenään samanlaisia, vuokratuoton maksimoivasti rakennettuja ja varustukseltaan vähimmäistasoa

vuokrata (v)
hyra, leja
  ottaa jokin omaan käyttöön maksamalla omistajalle korvaukseksi vuokraa
  antaa jokin toisen käyttöön korvauksena saatavaa vuokraa vastaan

vuoksi (n)
flod, högvatten
  vuoroveden korkein vaihe, nousuvesi

vuolas (adj)
strid
  (virtauksesta) voimakas, runsas, nopea, vapaana virtaava

vuolla (v)
tälja
  irrottaa mekaanisesti leikkaamalla lastuja

vuolukivi (n)
täljsten
  metamorfinen, pääosin karbonaattiryhmän mineraaleista ja talkista koostuva kivilaji

vuono (n)
fjord
  pitkä kapea, usein jyrkkäseinämäinen, syvä ja laakeapohjainen merenlahti

vuorenhuippu (n)
bergstopp
  vuoren korkein kohta

vuorenrinne (n)
bergssida, bergssluttning
  vuoren laen ja juuren välinen viettävä osa

vuori (n)
berg, fjäll
  pinnanmuodostuma, hyvin suuri ja korkea, yleensä kallioinen
foder
  vaatteen, kotelon tms. sisäpintaa peittävä kangas tms.

vuorijalava (n)
alm
  Suomenkin luonnossa esiintyvä jalavien sukuun kuuluva lehtipuu jota kasvaa myös Suomen luonnossa harvinaisena ()

vuorijono (n)
bergskedja
  jonomainen muodostelma vuoria

vuorikiipeily (n)
bergsbestigning, alpin klättring
  Alpeilta alkanut maailmanlaajuinen harrastus- ja urheilumuoto, jossa tavoitteellisesti liikutaan vuorenrinteillä

vuorimunkki (n)
monke
  munkkien sukuun kuuluva kasvi

vuorisinipallo (n)
bergskrabba
  sinipallojen sukuun kuuluva kasvi

vuoristo (n)
bergstrakt
  useiden toisiinsa liittyvien selvästi erottuvien vuorten muodostama alue

vuoristoinen (adj)
bergig
  sellainen, jossa on paljon vuoristoa

vuoristorata (n)
bergochdalbana
  huvipuistoihin yhtä matkustajavaunua tai useamman vaunun yhdistelmää varten rakennettu nopeasti vaihteleva rata, joka nousee ja laskee erityisesti suunniteltujen muotojen mukaan ja vaunut voivat kääntyä jossain radan vaiheessa myös ylösalaisin

vuorittaa (v)
fodra
  varustaa vuorilla

vuoro (n)
tur
  jollekin määrätty määräaika, tai sallittu hetki teolle, esimerkiksi jonossa, pelissä tai keskustelussa
skift
  työaika, työvuoro; aamuvuoro, iltavuoro, yövuoro

vuorokausi (n)
dygn
  valoisan ja pimeän vaihtelun jakso, 24 tunnin aika edellisestä keskiyöstä seuraavaan keskiyöhön, yö ja päivä, Maan pyörähdys akselinsa ympäri

vuorolaulu (n)
antifon, antifoni, responsorium, växelsång
  kahden laulajan tai laulajan ja kuoron tai kahden kuoron esittämä laulu, jossa he laulavat eri säkeistöt tai eri säkeet perättäisessä järjestyksessä esittäjää vaihtaen

vuoroliikenne (n)
linjetrafik
  linjaliikenne

vuoropuhelu (n)
dialog
  vastavuoroinen keskustelu kahden osapuolen välillä

vuorotervehdys (n)
salutation, växelhälsning
  jumalanpalvelusmenojen osa, jossa pappi ja seurakunta vuorollaan laulavat toisilleen liturgisen tervehdyksen

vuorotyö (n)
skiftarbete
  työaikamuoto, jossa työvuorot vaihtuvat säännöllisesti ja muuttuvat ennakolta sovituin ajanjaksoin

vuorovaikutus (n)
interaktion, växelverkan, korrelation, samspel
  kahden (tai useamman) välinen molemminsuuntainen vaikutus, keskinäinen vaikutus

vuorovesi (n)
tidvatten
  Maan liikkeistä Aurinkoon nähden ja samanaikaisesti Kuun liikkeistä Maahan nähden aiheutuvien vetovoimien aiheuttama jaksoittainen merenpinnan vaihtelu. Kuun liikkeillä on ilmiöön ratkaiseva vaikutus.

vuorovesienergia (n)
tidvattenenergi
  Kuun ja Auringon vetovoimien aikaansaaman merenpinnan korkeusvaihtelun (vuoroveden) sisältämästä potentiaalienergiasta hyödyksi saatava energia

vuosi (n)
år
  aika, jossa Maa kiertää Auringon (lyh. v. tai SI-järjestelmässä a); tätä seuraava ajanlaskun yksikkö

vuosikymmen (n)
decennium, årtionde, dekad
  kymmenen vuotta kestävä ajanjakso; erityisesti sellaiset vuosiluvut, jotka ovat viimeistä numeroa lukuun ottamatta samat (esimerkiksi 1960–1969)

vuosisata (n)
sekel, århundrade
  sadan vuoden jakso, erityisesti sellaiset vuosiluvut, joiden alkuosat (numerot kahta viimeistä lukuun ottamatta) ovat samat

vuosittain (adv)
årligen
  joka vuosi tapahtuva

vuosittainen (adj)
årlig
  sellainen mikä esiintyy tai tapahtuu joka vuosi

vuota (n)
hud
  kuolleesta eläimestä nyljetty raakanahka

vuotaa (v)
blöda
  valua nestettä reiästä

vuvuzela (n)
vuvuzela
  stadiontorvi, trumpettia muistuttava muovinen lelusoitin

vyyhti (n)
härva
  lanka, naru, köysi tai kaapeli kiedottuna kehän muotoon
  sekava asia

vyö (n)
bälte, livrem
  vyötäröllä pidettävä asuste, jolla voidaan sitoa esim. housut tai hame pysymään paremmin päällä tai käyttää koristeena

vyöhyke (n)
zon, bälte
  ominaisuuksien, käyttötarkoituksen, hallinnoinnin tms. mukaan määritelty jotenkin rajallinen alue, seutu, sektori tai pinta

vyölaukku (n)
magväska, midjeväska
  vyötäisille kiinnitettävä pieni laukku

vyöruusu (n)
bältros
  vesirokkoviruksen aiheuttama kivulias rakkulaihottuma, joka nimensä mukaisesti esiintyy tyypillisesti vyömäisenä keskivartalon iholla jommallakummalla vartalon puolella kehon keskilinjaan rajoittuen

vyötärö (n)
midja, liv
  uuma, vartalon kapea kohta lantion yläpuolella vatsan korkeudella

väestö (n)
befolkning, population
  tietyllä maantieteellisellä alueella elävä ihmispopulaatio

väestönsiirto (n)
tvångsförflyttning befolkningsgrupp
  tiettyjen alueiden asukkaiden tai kokonaisten kansojen siirtäminen toiseen asuinpaikkaan

väestöpyramidi (n)
befolkningspyramid
  usein pyramidin muotoinen kuvaaja, jolla havainnollistetaan väestön ikärakennetta ja sukupuolijakaumaa

väestötiede (n)
demografi, befolkningsvetenskap
  tiede joka tutkii väestön määrää, maantieteellistä jakaantumista ja rakennetta ja niissä tapahtuvia muutoksia

väestötiheys (n)
befolkningstäthet
  ihmisten lukumäärä pinta-alayksikköä kohden

vähemmistö (n)
minoritet
  vähemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, vähemmän kuin puolet

vähemmistökieli (n)
minoritetsspråk
  kieli jota puhuu jonkin alueen kielellinen vähemmistö

vähennys (n)
minskning, förminskning
  vähentämisen toteutus
avdrag
  se, mitä vähennetään

vähennyslasku (n)
subtraktion
  laskutoimitus, jossa oikeanpuoleisen luvun arvosta vähennetään vasemmanpuoleisen luvun arvo

vähentyä (v)
minska
  vähetä

vähentäjä (n)
subtrahend
  vähennyslaskussa se luku, joka vähennetään toisesta luvusta

vähentää (v)
minska
  ottaa pois, pienentää määrällisesti
subtrahera, dra ifrån
  tehdä vähennyslaskun merkitty laskutoimitus

vähittäiskauppa (n)
detaljhandel
  tuotteiden myyminen niiden loppukäyttäjille

vähäarvoinen (adj)
av ringa värden
  taloudelliselta arvoltaan heikko, lähes arvoton

vähäinen (adj)
liten
  joka ei ole kovin merkittävä

vähäkyröläinen (n)
lillkyrobo
  Pysyvästi Vähäkyrössa asuva henkilö.

vähälaktoosinen (adj)
låg laktos
  sellainen, jossa on vähän laktoosia

vähän (adv)
lite, litet
  (ainoastaan) pienessä määrin tai muutama kappale jotakin
litet, lite
  jonkin verran, hiukan, niukasti

vähäosainen (adj)
vanlottad
  taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti heikossa asemaassa oleva, köyhä, varaton

vähäpuheinen (adj)
fåordig, tystlåten
  sellainen, joka puhuu vähän

vähäpätöinen (adj)
obetydlig, ringa
  merkitykseltään lähes olematon

vähäsuolainen (adj)
lättsaltad
  sellainen, jossa on vähän suolaa

väistin (n)
parerstång
  miekan kahvan osa, joka suojaa kättä osumasta oman tai vastustajan miekan terään

väite (n)
tes
  kielellinen ilmaus, jonka suhteen kysymys totuudesta ja epätotuudesta on tietyin edellytyksin mielekäs

väitellä (v)
disputera
  esittää väitteitä ja puolustaa niitä sekä pyrkiä kumoamaan osapuolten väitteitä, kiistellä

väittely (n)
debatt
  keskustelu, jossa esitetään vastakkaisia mielipiteitä

väittää (v)
påstå
  kertoa asia totena; inttää, vakuuttaa

väive (n)
fjäderätare, pälsätare
  täiden lahkon niitä jäseniä, jotka eivät ime verta (vanhentunut alalahko )

väkipuukko (n)
sax
  miekkaa lyhyempi ja tikaria pidempi yksiteräinen teräase

väkipyörä (n)
block
  vetämisen ja nostamisen apuneuvona käytettävä urallisen kiekon ja köyden yhdistelmästä muodostuva laite, jota käyttäen voidaan muuttaa vedon suuntaa

väkivalta (n)
våld
  ihmiseen tai ihmisryhmään kohdistuva ruumiillinen tai henkinen vahingoittaminen

väkivaltarikollisuus (n)
våldsbrottslighet
  rikollinen toiminta, joka perustuu vä­kivaltarikoksiin

välihuomautus (n)
inkast inpass replik
  lyhyt selitys oman tai toisen henkilön puheenvuoron aikana

välikorva (n)
mellanöra
  ulkokorvan ja sisäkorvan välissä oleva korvan osa, jossa kuuloluut sijaitsevat

välikysymys (n)
interpellation
  yleensä opposition tekemä vaatimus hallitukselle selittää jotain tointa tai vastata kysymykseen, jonka päätteeksi järjestetään yleensä luottamuslauseäänestys, joka voi johtaa epäluottamuslauseeseen, jolloin hallitus kaatuu

väliliha (n)
mellangård
  peräaukon ja sukupuolielimen välinen kehonosa

välimatka (n)
avstånd, distans väg
  kahden paikan tai asian välinen etäisyys

välimerkki (n)
skiljetecken
  kirjoitusmerkki, jolla teksti jaetaan sanaryhmiin ymmärtämisen helpottamiseksi. V

välinpitämätön (adj)
likgiltig
  sellainen, joka ei osoita kiinnostusta; piittaamaton

välipala (n)
mellanmål
  pieni ateria, joka syödään vuorokauden pääasiallisten aterioiden välissä

välipuhe (n)
överenskommelse
  suullinen tai kirjallinen sopimus, joka usein sisältää varauksia

välittömästi (adv)
omedelbart, direkt
  ilman ajallista viivettä, heti

välitunti (n)
rast
  koulussa oppituntien välissä oleva tauko

välitön (adj)
omedelbar, direkt
  sellainen, joka tapahtuu ilman viivettä

välskäri (n)
fältskär
  erityisesti sotajoukkojen palveluksessa haavoittuneita hoitanut henkilö

välttämätön (adj)
nödvändig
  sellainen, joka täytyy tehdä, kohdata tms.

välttävä (adj)
försvarlig, hjälplig, tillräcklig
  riittävä, hyväksyttävä

välttää (v)
undvika
  karttaa, pysyä poissa, väistää

vänrikki (n)
fänrik
  alin upseeriarvo maa- ja ilmavoimissa

väri (n)
färg, kulör
  silmään tulevan näkyvän valon spektristä riippuva näköaistimus

väriavaruus (n)
färgrymd
  abstrakti matemaattinen malli, joka kertoo miten värit voidaan esittää lukujonoina

värikalvo (n)
regnbågshinna, iris
  silmässä värillisenä, yleensä sinisenä, ruskeana tai harmaana, näkyvä rengas mustuaisen ympärillä

värikäs (adj)
färggrann, färgrik, färgstark
  pinta tai asia, jossa useita erivärisiä osia lähekkäin

värimorsinko (n)
vejde
  morsinkojen sukuun kuuluva keltakukkainen kasvi (), jota on viljelty siitä saatavan sinisen väriaineen vuoksi

värinäkö (n)
färgseende
  kyky erottaa näköaistin avulla värejä toisistaan

värireseda (n)
vau
  resedojen sukuun kuuluva kasvi

värisaflori (n)
safflor
  yksivuotinen ruohovartinen mykerökukkainen kasvi, jonka kukista saadaan oranssia väriainetta ja siemenistä terveellisenä pidettyä öljyä

värisokea (adj)
färgblind
  sellainen, jonka väriaisti on häiriintynyt tai se puuttuu kokonaan

värisokeus (n)
färgblindhet
  joillekin ihmisille ominainen tila, jossa väriaisti on häiriintynyt

värisuora (n)
färgstege
  pokerin pelikäsi, jossa kortit ovat numerojärjestyksessä ja samaa maata: esimerkiksi 4♣ 5♣ 6♣ 7♣ 8♣

värittäminen (n)
färgläggning
  kohteen tekeminen jonkin väriseksi

väritys (n)
kolorit
  värittämisen tulos; se millaiset värit jollakin on

värjätä (v)
färga
  muuttaa jonkin väriseksi; kiinnittää väriä johonkin, varsinkin kankaaseen

värttinä (n)
slända, spindel
  langan kehräämisessä käytetty työkalu

västäräkki (n)
sädesärla, ärla
  siro pitkäpyrstöinen musta, harmaan ja valkoisen kirjava hyönteisiä syövä västäräkkien heimon pikkulintu ()

väsynyt (adj)
trött, led, less, matt
  levon tai unen tarpeessa oleva; uupunut

väsyä (v)
trött, tröttna, uttröttad
  menettää henkisiä t. ruumiillisia voimiansa, uupua

vävy (n)
svärson, måg
  oman lapsen aviomies

vääpeli (n)
fältväbel
  ylikersanttia ylempi aliupseerin sotilasarvo

väärennös (n)
falsifikat, förfalskning
  väärentämisen tulos

väärentäminen (n)
förfalskning
  väärennöksen tuottaminen

väärentää (v)
förfalska
  tehdä väärennös

väärin (adv)
fel
  tarkoituksen vastaisesti, virheellisellä tavalla

väärinkäsitys (n)
missuppfattning, missförstånd
  jonkin asian käsittäminen tai ymmärtäminen väärin, virheellisesti tai muuten ei-tarkoitetulla tavalla taikka seuraus edellä mainitusta

väärinkäyttö (n)
missbruk
  lääkeaineen, pesuaineen, kaasun tai vastaavan käyttö päihteenä

vääryys (n)
oförrätt, krumhet
  epäoikeudenmukainen asia

võro (n)
võru
  Kaakkois-Virossa puhuttava suomalais-ugrilainen kieli. Kielitunnus vro.

vöyriläinen (n)
vöråbo
  pysyvästi Vöyrillä asuva henkilö

watti (n)
watt
  tehon, erityisesti sähkötehon, SI-järjestelmän mukainen yksikkö (1 W = 1 J/s), tunnus W.

weber (n)
weber
  magneettivuon SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Wb)

whippet (n)
#Ruotsi
  eräs vinttikoiriin kuuluva koirarotu tai sen yksilö, joka on jalostettu jäniskoiraksi ja on huomattavan nopea juoksija

wienerleipä (n)
wienerbröd
  viineri

wienervalssi (n)
wienervals
  yleinen, melko nopeatempoinen itävaltalaislähtöinen valssi

wieniläinen (adj)
wiensk
  Wienistä peräisin oleva

wieniläinen (n)
wienare
  Wienin asukas tai sieltä kotoisin oleva

wikipedisti (n)
wikipedian
  Wikipediaa säännöllisesti muokkaava henkilö

willemiitti (n)
willemit
  mineraali, jonka mineraalikaava on Zn₂SiO₄

wymysorys (n)
wymysöriska
  Wilamowicen kaupungissa, Puolassa käytettävä yläsaksalainen kieli (kielitunnus: wym)

x-akseli (n)
x-axel
  vaaka-akseli, koordinaatiston vaakasuuntainen akseli

y-akseli (n)
y-axel
  pystyakseli, koordinaatiston pystysuuntainen akseli

ydin (n)
nukleär, kärna
  esineen sisin tai keskeisin osa; asian keskeisin sisältö
kärna, operativsystemskärna
  käyttöjärjestelmän keskeisimmän toiminnallisuuden, kuten prosessien ja muistinhallinnan sisältävä osa

ydinase (n)
kärnvapen
  pommi, jonka sytytyksen jälkeisessä fissioreaktiossa raskaat ytimet hajoavat, tai fuusioreaktiossa kevyet ytimet yhtyvät, vapauttaen valtavan määrän energiaa hetkessä räjähtäen voimakkaasti

ydinfysiikka (n)
atomfysik, kärnfysik
  ydintutkimukseen keskittynyt fysiikan haara, jossa tutkitaan mm. atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia

ydinfyysikko (n)
kärnfysiker
  ydinfysiikan tutkija

ydinperhe (n)
kärnfamilj
  perhe, jossa asuvat yhdessä vain vanhemmat ja heidän yhteiset lapsensa (jotka ovat yleensä korkeintaan varhaisessa aikuisiässä)

ydinpommi (n)
atombomb
  pommi, jossa käytetään ydinreaktiota räjähdyksen aiheuttavana voimana

ydinvoima (n)
kärnkraft
  ydinenergia; energiantuotantoa, joka perustuu atomiydinten fissio- tai fuusioreaktioon tai muihin ydinreaktioihin, kuten radioaktiiviseen hajoamiseen

ydinvoimalaitos (n)
kärnkraftverk
  ydinvoimala; energiaa ydinreaktioilla tuottava voimalaitos

yhdeksikkö (n)
nia
  yhdeksän numero; numerolla yhdeksän merkitty tai järjestetty

yhdeksän (numeral)
nio
  9, roomalaisilla numeroilla merkittynä IX, numero kahdeksan ja kymmenen välissä. Vastaava järjestysluku: yhdeksäs.

yhdeksänkymmentä (numeral)
nittio
  90, luku kahdeksankymmenenyhdeksän ja yhdeksänkymmenenyhden välissä

yhdeksäntoista (numeral)
nitton
  19, roomalaisilla numeroilla merkittynä XIX luku kahdeksantoista ja kahdenkymmenen välissä. Vastaava järjestysluku: yhdeksästoista.

yhdeksänvyövyötiäinen (n)
niobandad bälta
  yksi pitkäkuonovyötiäisten sukuun kuuluvista vyötiäisten heimon () lajeista () tai sen yksilö

yhdeksäs (numeral)
nionde
  numeroa yhdeksän vastaava järjestysluku. Kahdeksannen jälkeen ja ennen kymmenettä.

yhdenmukaisuus (n)
enhetlighet
  esineiden ja asioiden täydellinen vastaavuus

yhdentää (v)
integrera
  yhdistää, tehdä kokonaisuudeksi

yhdessä (adv)
tillsammans
  samassa paikassa, seurassa tai ponnistuksessa

yhdestoista hetki (n)
i elfte timmen
  juuri ennen kuin on liian myöhäistä

yhdiste (n)
union
  unioni, joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkojen A ja B yhdisteeseen kuuluvat ne alkiot, jotka sisältyvät jompaan kumpaan tai molempiin joukoista A ja B.

yhdistelmä (n)
kombination
  kahden tai useamman asian yhteen pantu kokonaisuus

yhdistetty (n)
nordisk kombination
  (talviurheilu) talviurheilulaji, jossa kilpaillaan mäkihypyssä ja maastohiihdossa

yhdistys (n)
förening, sammanslutning, sällskap
  useiden luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, hallinnollinen organisaatio, joka perustuu näiden henkilöiden keskinäiseen sopimukseen ja sopimuksen perusteella laadittuihin sääntöihin

yhdistyä (v)
förena
  muodostaa yhtenäinen kokonaisuus

yhdistää (v)
ena, inkorporera
  liittää yhteen, tehdä yhdeksi kokonaisuudeksi

yhdyskunta (n)
samhälle
  yhteiskunnan sisällä, jollakin sen alueella elävien ihmisten ja yhteisöjen muodostama sosiaalisesti sitoutunut kokonaisuus

yhdyssana (n)
sammansättning
  kahden tai useamman sanan (yhdysosan) muodostama sanakokonaisuus, joka muodostetaan liittämällä osat toisiinsa käyttäen tarvittaessa yhdysviivaa; rakenteena kiinteämpi kuin sanaliitto

yhtaikainen (adj)
samtida, samtidig
  yhtä aikaa tapahtuva, samanaikainen

yhteenkuuluvuus (n)
samhörighet
  se, että on yhteenkuuluva

yhteenlasku (n)
addition
  aritmeettinen laskutoimitus, jossa kaksi lukua yhdistetään kolmanneksi luvuksi niin, että ensimmäisen luvun arvo kasvaa toisen luvun verran

yhteenliittymä (n)
sammanslutning
  yleensä yhteisen tarkoituksen tai päämäärän toteutumiseksi toimijoiden joukkoa järjestäytyneempi ryhmittymä

yhteensopiva (adj)
kompatibel
  jonkin toisen kanssa toimiva/toimeentuleva

yhteinen (adj)
gemensam, samfälld
  sellainen, joka on useamman kuin yhden oma tai usealle kuuluva; yhteisomistuksinen; useamman kuin yhden käytössä tai hallussa oleva

yhteiskunta (n)
samhälle
  tietyllä maantieteellisellä alueella asuvien ja vuorovaikutuksessa olevien ihmisten muodostama yhteisö; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa

yhteiskuntaluokka (n)
samhällsklass
  yhteiskuntaan kuuluvien henkilöiden muodostama koulutuksen sekä taloudellisen, poliittisen, ammatillisen tms. aseman mukainen sosioekonominen, tarkemmin rajaamaton yhtenäinen laaja ryhmä

yhteiskuntatiede (n)
samhällsvetenskap
  yhteisnimitys yhteiskuntaa tutkiville tieteenaloille

yhteismaa (n)
allmänning
  yhteisesti hallittu alue

yhteismetsä (n)
allmänningsskog
  useamman kuin yhden henkilön omistama metsäalue

yhteistupa (n)
gemensam stuga
  sotilaiden kasarmin huone, jossa majoittuu sekä naisia että miehiä

yhteistyö (n)
samarbete, samverkan, kollaboration
  työn tekeminen jonkun muun kanssa

yhteisvaikutus (n)
samverkan
  useamman kuin yhden tekijän vaikutus; samaan asiaan kohdistuva, mahdollisesti samanaikainen

yhteisymmärrys (n)
samförstånd
  laajalti yhteinen näkemys; ajatus siitä että ihmiset tai muut osapuolet ovat samaa mieltä

yhteisö (n)
samfund
  yhteisten etujen tai päämäärien perusteella yhteen luettu ihmisryhmä tai muu joukko

yhteisöllisyys (n)
gemenskaplighet, kollegialitet
  ihmisten sosiaalisten suhteiden muodostama kokonaisuus

yhtenäinen (adj)
homogen, konsistent, enhetlig
  ehyt, koossa pysyvä

yhteys (n)
förbindelse
  eri tahojen liittyminen toisiinsa tai niitä yhdistävien tekijöiden olemassaolo
samband
  tilanne, hetki, konteksti

yhteystiedot (n)
kontakt information
  yhteydenottoon tarvittavat tiedot kokonaisuutena

yhteyttäminen (n)
fotosyntes
  fotosynteesi; biokemiallinen prosessi, jossa kasvisolut tuottavat hiilidioksidista ja vedestä auringon säteilyenergian avulla glukoosia kasvin ravinnoksi

yhtiö (n)
bolag
  yhden tai useamman henkilön taloudellisen edun hankkimiseksi muodostama toiminimellä varustettu yhteenliittymä

yhtiöjärjestys (n)
bolagsordning
  osakeyhtiön säännöt sisältävä asiakirja, jossa Suomen lain mukaan on kerrottava vähintään yhtiön toiminimi, kotipaikka ja toimiala

yhtiömuoto (n)
bolagsform
  yritystoimintaa harjoitettaessa käytettävän yhtiön oikeudellinen muoto

yhtiövastike (n)
bolagsvederlag
  asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöosakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä olevien vastikeperusteiden mukaan määräytyvä maksu, jonka osakkeenomistaja on velvollinen suorittamaan yhtiölle sen menojen kattamiseksi; koostuu yksinomaan hoitovastikkeesta tai hoitovastikkeesta ja rahoitusvastikkeesta

yhtye (n)
ensemble, band, musikgrupp, musikkår
  musiikkia esittävä yhtymä, laulu t. instrumentaaliryhmä

yhtyvät astiat (n)
kommunicerande kärl
  alhaalta yhteydessä olevat astiat, jotka täyttyvät nesteellä samalle korkeudelle astioiden muodosta ja tilavuudesta riippumatta, koska paine vaikuttaa nesteessä saman suuruisena joka puolella

yhtä (adv)
lika
  keskenään vastaavasti, saman määrän verran

yhtäkkiä (adv)
ett tu tre, helt plötsligt
  aivan äkisti, aivan odottamatta, silmänräpäyksessä, vailla varoitusta, äkillisesti

yhtälö (n)
ekvation
  kahden matemaattisen lausekkeen väitetty yhtäsuuruus, joka voi olla joko tosi tai epätosi. Merkitään yleensä kirjoittamalla lausekkeet yhtäsuuruusmerkin molemmin puolin. Usein yhtälö sisältää tuntemattomia muuttujia, jotka halutaan ratkaista.

yhtälöryhmä (n)
ekvationssystem
  joukko yhtälöitä, joilla on yhteiset muuttujat ja jotka ovat kaikki voimassa samanaikaisesti

yhtään (adv)
alls, inga
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran

yhä (adv)
fortfarande, ännu
  vielä tälläkin hetkellä, edelleen

ykkönen (n)
etta
  yhden numero, numero 1; numerolla yksi merkitty tai järjestetty

yksi (numeral)
ett, en
  luku 1, roomalaisilla numeroilla merkittynä I; luku nollan ja kahden välissä; järjestyslukua yhdes vastaava kardinaaliluku

yksijalkainen (adj)
enbent
  sellainen, jolla on yksi jalka

yksijumalainen (adj)
monoteistisk
  yhtä jumalaa palvova

yksikkö (n)
enhet
  sovittu vertailuun käytettävä mitta, jota tarvitaan mittaamiseen, mittayksikkö
  miehistöstä ja kalustosta koostuva organisoitu ryhmä
  suuremman kokonaisuuden toiminnallinen tai rakenteellinen vakiomuotoinen ja usein vaihdettava osa, joka ei ole komponentti
singularis, ental, singular
  singulaari, kieliopillinen luku, jota käytetään yhteen olioon viitatessa

yksikkömuoto (n)
entalsform, singularform
  yksikössä oleva sanan perus- tai taivutusmuoto

yksilö (n)
individ
  populaatioon tai lajiin kuuluva sen yksittäinen us. muista suhteellisesti riippumaton edustaja, yksittäinen organismi
  yksittäinen henkilö

yksilökeskeisyys (n)
individcentrering
  yksilölähtöinen ajatussuunta tai näkökulma erilaisiin asioihin

yksilölaji (n)
individuell idrott, individuell sport
  urheilulaji, jossa tuloksen ratkaisee yksittäisen osallistujan, ei joukkueen, kilpasuoritus

yksilönkehitys (n)
ontogeni, utbildande, utveclande
  kasvi- tai eläinyksilön kehittymisen vaiheet sukupuolisolujen synnystä täysimuotoiseksi

yksimielinen (adj)
enhällig, enig, ense
  ilman vastakkaisia mielipiteitä

yksimielisesti (adv)
enhälligt, enstämmigt, samstämmigt
  siten, että on yksimielinen; yhdessä samaa mieltä ollen

yksimielisyys (n)
enighet, samförstånd
  se, että on yksimielinen

yksin (adv)
ensamt, ensam
  ilman kenenkään muun seuraa

yksinkertainen (adj)
enkel
  sellainen, joka ei ole moninkertainen

yksinkertaisesti (adv)
enkelt
  yksinkertaisella tavalla

yksinlaulu (n)
solo#Ruotsi
  itsenäinen laulusävellys, joka on tarkoitettu yksittäisen laulajan esittämäksi säestyksen kera tai ilman
  yhden laulajan yksinään suorittama laulaminen

yksinoikeus (n)
ensamrätt
  se, että vain yhdellä on oikeus käyttää jotakin, eikä muilla ole tapauksessa vastaavaa oikeutta

yksinäinen (adj)
ensam, ödslig, ensamstående
  yksin oleva, vailla seuraa

yksinäisyys (n)
ensamhet
  yksin olemisen kokemus

yksipyöräinen (n)
enhjuling
  polkupyörää muistuttava kevyt kulkuväline, jossa on vain yksi pyörä

yksisarvinen (n)
enhörning
  kuvitteellinen hevonen, jolla on yksi sarvi päälaellaan

yksisirkkaiset (n)
enhjärtbladiga
  (kasvitiede) kasviluokka, johon kuuluvilla kasveilla on vain yksi sirkka- eli alkeislehti

yksisoluinen (n)
encellig organism
  yksisoluinen eliö

yksitavuinen (adj)
enstavig
  (sanasta) sellainen, joka koostuu vain yhdestä tavusta

yksitoista (numeral)
elva
  11, roomalaisilla numeroilla merkittynä XI, luku kymmenen ja kahdentoista välissä. Vastaava järjestysluku: yhdestoista.

yksittäinen (adj)
enskild
  ainoa lajiaan, erillinen, hajanainen, haja-
enskild, sporadisk
  sellainen, joka ilmenee harvakseltaan, sporadinen, hajanainen

yksituumainen (adj)
enig, ense, enstämmig
  yksimielinen

yksituumaisesti (adv)
enigt, i samråd
  yksituumaisella tavalla; siten, että on yksituumainen

yksityinen (adj)
privat, enskild
  yhden- tai kahdenkeskinen; läheisten keskinen, ei julkiseksi tarkoitettu

yksityiselämä (n)
privatliv
  elämä julkisuuden, virantoimituksen tai muun työnteon ulkopuolella

yksityiskohta (n)
detalj
  yksittäinen seikka tai osa, tarkasti tarkasteltuna havaittava asia, tyypillisesti pieni

yksityiskohtaisesti (adv)
detaljerat, detaljrikt
  yksityiskohtaisella tavalla; pienetkin yksityiskohdat huomioiden, perusteellisesti

yksityisomistus (n)
privatbesittning
  yksityisen henkilön oikeus estää muilta hyödykkeiden ja oikeuksien käyttö

yksityistää (v)
privatisera
  muuttaa yksityiseksi (omaisuutta tms.)

yksityisyritys (n)
privatföretag
  yksityisen henkilön omistama yritys

yksityisyys (n)
intimitet
  se, että jokin on yksityistä eikä muiden asia; yksityiselämä

yksivuotinen (adj)
annuell, ettårig
  sellainen, joka itää, kukkii, siementää ja kuolee yhden vuoden aikana

yksiö (n)
etta, enrummare, enrumslägenhet
  asunto, jossa on yksi huone keittiön tai keittokomeron lisäksi, esim. 1h+k

yleisesti (adv)
generellt, i allmänhet
  siten, että voidaan yleistää; yleisellä tavalla

yleiskieli (n)
högspråk, riksspråk
  kielen kielioppisääntöjä ja sanastoa noudattava kieli, virallinen kielimuoto

yleiskorotus (n)
generell höjning, generell lönehöjning, generell löneökning
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkkojen korotus, jonka saavat kaikki sopimuksen piiriin kuuluvat palkansaajat samansuuruisena

yleislakko (n)
generalstrejk, storstrejk
  useita ammattialoja koskeva lakko, johon osallistuu valtaosa työntekijöistä

yleismaailmallinen (adj)
universell
  koko maailmassa ilmenevä; koko maailmaan liittyvä; universaali; maailmanlaajuinen; globaali

yleisradio (n)
rundradio
  instituutio valtioiden sähköisen, yleensä radiolla tapahtuvan joukkotiedottamisen hoitamiseksi. Tavallisesti toiminta jakautuu ääniradio- ja televisiotoimintaan

yleisradioasema (n)
rundradio
  julkisen palvelun yleisradiotoimintaa harjoittavan yhteisön radioasema

yleistyä (v)
bli allmännare, förallmänligas
  Tulla yleisemmäksi.

yleisurheilija (n)
friidrottare
  urheilija, joka harrastaa yleisurheilua

yleisurheilu (n)
friidrott
  urheilumuoto, johon kuuluvia lajeja ovat sen säännöissä määrätyt juoksu-, kävely-, heitto- ja hyppylajit sekä näistä muodostetut viestit ja moniottelut

ylettää (v)
räcka
  olla riittävän pitkä(raajainen) johonkin; yltää, ylettyä

yli-inhimillinen (adj)
övermänsklig
  inhimillisyyden ylittävä; ihmisen kyvyt ylittävä

yliannostus (n)
överdosering
  liian suuri ja vaarallinen annos lääkettä tai huumetta

yliherkkä (adj)
överkänslig
  liian herkkä

ylihuomenna (adv)
i övermorgon
  huomista seuraavana päivänä

ylihuominen (n)
övermorgon
  puhumishetkellä seuraavan päivän jälkeinen päivä

ylijännite (n)
överspänning
  tavallista suurempi, asetetun raja-arvon ylittävä jännite

ylikonstaapeli (n)
överkonstapel
  Suomen poliisin alipäällystön virka ja ko. virkaa hoitava virkamies

yliluutnantti (n)
överlöjtnant
  Suomessa puolustusvoimien kolmanneksi alin upseeriarvo; nimityksen käyttö vaihtelee maittain

ylimarkkulainen (n)
övermarkbo
  Pysyvästi Ylimarkussa asuva henkilö.
  Syntyperältään ylimarkkulainen.

ylimielinen (adj)
arrogant, övermodig, snorkig, överlägsen, övermaga
  omasta ylemmyydestään varma, muihin väheksyen suhtautuva

yliminä (n)
överjaget
  psykoanalyyttisen teorian mukainen yksi ihmisen psyyken kolmesta kerroksesta

ylinopeus (n)
fortkörning
  tielle tai ajoneuvolle määrätyn suurimman sallitun nopeuden ylittäminen

yliopisto (n)
universitet, högskola
  korkeinta tieteellistä opetusta antava ja tieteellistä perustutkimusta tekevä opetus- ja tutkimuslaitos; korkeinta tieteellistä opetusta antava korkeakoulu

yliopistokaupunki (n)
universitetsstad
  kaupunki, jossa on yliopisto

ylioppilas (n)
student
  lukion oppimäärän suorittanut henkilö, joka on lisäksi suorittanut lukion loppukokeen eli ylioppilastutkinnon

ylioppilaskirjoitukset (n)
studentskrivningar
  lukion loppukoe, johon Suomessa kuuluu neljä pakollista koetta, joista äidinkielen yo-koe on kaikille pakollinen, mutta muut kolme pakollista koetta kokelas saa valita; kokelas voi valita myös näiden lisäksi kokeita ja jakaa kokeiden tekoa syksylle ja keväälle

ylioppilaslakki (n)
studentmössa
  ylioppilaiden käyttämä päähine

ylioppilastutkinto (n)
studentexamen
  ylioppilastutkintolautakunnan laatima lukion päättötutkinto, ylioppilaskoe, joka mittaa lukiossa saavutettuja tietoja, taitoja ja kypsyyttä

ylipainoinen (adj)
överviktig
  normaalipainon ylittävä

ylipuhua (v)
övertala
  saada suostumaan; saada kääntämään päänsä

ylipäänsä (adv)
på det hela taget överhuvudtaget
  kaikin tavoin, kaikin muodoin, kaikissa muodoissa; yleensä, ylimalkaan, ylipäätään, ylipäätänsä

ylipäätään (adv)
över huvud taget
  ylipäänsä

ylireagoida (v)
överreagera
  ottaa kantaa kohtuuttoman vahvasti

ylispuu (n)
överståndare
  ympäröivää metsää korkeampi puu; usein edellisestä puusukupolvesta taimikon tai nuoren metsän päälle jäänyt

ylistää (v)
prisa
  kunnioittaa, kehua, kiittää, erityisesti Jumalaa

ylitorniolainen (n)
övertorneåbo
  Pysyvästi Ylitorniolla asuva henkilö.

ylittyä (v)
överskridas
  tulla ylitetyksi

ylittää (v)
överskrida
  mennä yli(tse)

ylläpitäjä (n)
administratör
  Internet-sivujen ja keskustelufoorumeiden ym. ylläpitoon osallistuva henkilö

yllättyä (v)
bli överraskad, bli överrumplad, överraskas
  tulla yllättyneeksi

yllättäen (adv)
oväntat
  yllättävästi, arvaamattomasti, odottamattomasti

yllättää (v)
överraska
  aiheuttaa odottamattomalla teolla tai ilmestymisellä hämmennystä jollekulle

yllätyksellinen (adj)
överraskande
  yllättävä
oväntad
  odottamaton

yllätys (n)
överraskning
  ilman ennakkovaroitusta tapahtuva asia

ylpeä (adj)
stolt
  joka pitää tekemiään asioita, itseään tai itseensä liittyviä asioita hyvinä; sanalla on usein negatiivinen kaiku ja sillä voidaan tarkoittaa henkilöä, joka pitää itseään muita parempana

yltäkylläinen (adj)
överflödande
  liiankin runsas, ylen määrin kylläinen

yltäkylläisyys (n)
överflöd
  se, että on yltäkylläinen tai yltäkylläistä; materiaalinen runsaus

ylväs (adj)
nobel, ädel
  hohdokas, jalo

yläkerta (n)
övervåning, övre våning
  rakennuksen ylempi tai ylin kerros

yläkoulu (n)
högstadium
  suomalaisen peruskoulun ylemmät vuosiluokat 7–9; entinen yläaste

yläpohja (n)
mellantak
  rakennuksen ylimmän kerroksen yläpuolisen rakenteen muodostama rakennusosa, johon ullakottoman rakennuksen vesikaton tukirakenteet ja eristeet voidaan laskea kuuluvaksi

yläsorbi (n)
högsorbiska
  toinen sorbin kielen kahdesta kielimuodosta (kielitunnus: hsb)

ylävartalo (n)
torso, överkropp
  yläosa vartalosta; yleensä vartalonosa vyötäröstä ylös päin

ylös (adv)
upp
  korkeammalle

ymmärtämys (n)
inblick
  kyky ymmärtää

ymmärtäväinen (adj)
förstående
  sellainen, joka ymmärtää, jolla on ymmärrystä

ymmärtää (v)
förstå, begripa
  tajuta tai käsittää jokin teksti, puhe tai argumentti
  saada selvää
förstå
  suoda ymmärrystä, tajuta tekijän motiiveja ja sitä kautta suvaita tekoja (jollakin tasolla)

ympäri (adv)
kring, runt, omkring
  kierto- tai pyörimisliikkeestä (merkityksessä ympärillä)

ympäri vuoden (adv)
runt om år
  kaikkina vuodenaikoina

ympärileikata (v)
omskära
  tehdä toimenpide, jossa poistetaan esinahka siittimen terskan ympäriltä

ympärileikkaus (n)
omskärelse, cirkumcision
  fimoosin tai uskonnollisen syyn vuoksi tehty miehen esinahan poisto tai lyhennys

ympärillä (postposition)
omkring
  esineen tai asian usealla/jokaisella puolella

ympäristö (n)
miljö, omgivning
  itsen ulkopuolinen tila, elinpiiri

ympäristömerkintä (n)
miljömärkning
  tuotteeseen tehty merkintä, joka kertoo tuotteen tai palvelun vaikutuksista ympäristöön

ympäristötiede (n)
miljövetenskap
  mikä tahansa ympäristötieteiden tieteenalaan kuuluva tieteenhaara

ympäristötieteet (n)
miljövetenskaper
  tieteenala, johon kuuluvat ympäristöön liittyviin kysymyksiin keskittyvät tieteenhaarat

ympäristöystävällinen (adj)
miljövänlig
  sellainen, joka ei ole ympäristölle haitaksi tai on ympäristölle vähemmän vahingollinen

ympäröidä (v)
omringa
  asettua jkn/jnk ympärille

ypsilon (n)
ypsilon
  Kreikkalaisten aakkosten 20. kirjain. Vastaava symboli Υ tai υ.

yrittäjyys (n)
entreprenörskap
  yrittäjänä toimiminen

yrittäjä (n)
företagare
  taloudellista riskiä sisältävän liiketoiminnan harjoittaja, yrityksen omistaja

yrittää (v)
försöka
  pyrkiä tavoitteeseen; koettaa tehdä

yritys (n)
affär, företag
  liikeyritys; yhden tai useamman henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, jolla tähdätään kannattavaan tulokseen

yrityskulttuuri (n)
företagskultur
  yrityksen käyttäytymisnormien, arvojen, toimintatapojen ja muiden vastaavien tekijöiden muodostama kokonaisuus

yrityskuva (n)
företagsbild
  yritysimago

yrtti (n)
ört
  ruohomainen maustevihannes

yskiä (v)
hosta
  uloshengittää äkillisesti alahengitysteiden ärsytyksen vuoksi (toistuvasti)

yskä (n)
hosta
  sairaustila, us. jonkin hengitysteiden sairauden oire, jossa yskänrefleksi saa aikaan voimakkaa ja äänekkään ilmapurkauksen keuhkoista

yskänlääke (n)
hostmedicin
  yskänrefleksin vaimentamiseen ja hengitysteiden limaa irrottamaan tarkoitettu lääke

yskös (n)
upphostning
  yskittäessä hengitysteistä poistuva lima

ystävystyä (v)
bli vän med
  tulla toinen toisensa ystäväksi

ystävyys (n)
vänskap
  ystävysten välillä vallitseva emotionaalinen suhde

ystävä (n)
vän
  se jonka suhteen vallitsee molemminpuolinen mieltymys ja luottamus

ystävällinen (adj)
vänlig, rar
  sellainen, joka on suopea, hyväntahtoinen; ystävän kaltainen

ystävänpäivä (n)
alla hjärtans dag, vändag
  eri maissa vietetty juhlapäivä, jota vietetään Suomessa 14. helmikuuta

ystäväpiiri (n)
vänkrets
  jonkun kaikki ystävät

ystävätär (n)
väninna
  naisystävä, naispuolinen ystävä

ytterbium (n)
ytterbium
  eräs alkuaine

yö (n)
natt
  vuorokaudenaika illan ja aamun välissä

yöailakki (n)
nattglim
  Suomessakin tavattava kohokkien sukuun kuuluva kasvi , joka pitää päivisin kukkansa lepoasennossa, mutta ojentaa terälehtensä yöllä

yöjuna (n)
nattåg
  juna joka lähtee matkaan illalla ja kulkee yön ajan

yökerho (n)
nattklubb
  viihderavintola, joka on auki yleensä ilta- ja yöaikaan

yökkönen (n)
nattfly
  yökkösten () heimoon kuuluva yöperhonen

yökortteeri (n)
nattkvarter
  yöpymispaikka, majapaikka yöksi

yökukkuja (n)
nattuggla
  henkilö, joka on usein valveilla öisin

yökönlehti (n)
tätört
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

yölaina (n)
nattlån
  kirjaston kirjan laina, joka täytyy palauttaa seuraavana päivänä klo 10 mennessä; ko. tavalla lainattavissa erityisesti yliopiston kirjaston kokoelmaan kuuluvia yliopiston kurssikirjoja, joille on suuri kysyntä ennen kurssikoetta ja kirjoja on rajallinen määrä, jolloin tavoitellaan nopeaa kiertoa ja päiväsaikaan kirjaa voidaan lukea kirjaston lukusalissa

yöllä (adv)
nattetid
  öiseen aikaan; illan ja aamun välillä

yömyssy (n)
nattmössa
  nukkumaan mennessä päähän laitettava lämmin myssy
sängfösare
  viinaryyppy ennen nukkumaanmenoa

yönkuningatar (n)
nattens drottning
  köyntelevä kaktus , jonka näyttävät ja tuoksuvat kukat kestävät vain yhden yön

yönmusta (adj)
nattsvart
  täysin musta, erittäin musta

yöpakkanen (n)
nattfrost
  pakkanen joka ilmenee yöllä

yöpuu (n)
nattkvist, vagel
  puu tai puun oksa, jolla lintu viettää yönsä; myös kanalan orsi

yöpymispaikka (n)
nattkvarter, nattlogi
  paikka missä yleensä tai tilapäisesti vietetään yö

yöpyä (v)
övernatta
  viettää yö jonkun luona, asettua yöksi jonkun luokse

yöpöytä (n)
nattduksbord, nattbord, nattygsbord
  sängyn viereen sijoitettu pieni pöytä

yösija (n)
husrum
  paikka, jossa viettää yö

yötariffi (n)
nattariff
  yöaikaan noudatettava tavallisesta poikkeava hinnasto

yötyö (n)
nattarbete
  työ, joka tehdään yöllä

yötä päivää (adv)
dag och natt
  jatkuvasti, lakkaamatta, vuorokauden ympäri

yövartija (n)
nattvakt
  vartija, joka vartioi öisin

yövilkka (n)
knärot
  havuyövilkka, , eräs kämmekkäkasvi

yövoide (n)
nattkräm
  kasvovoide, joka on tarkoitettu ennen nukkumaanmenoa levitettäväksi

yövuoro (n)
nattskift
  yöllä tehtävä työrupeama; vuorotyössä yövuoro on yleensä öisin klo. 22-6.

zeniitti (n)
zenit
  taivaanpallon näennäisesti korkein piste, taivaanlaki

zeoliitti (n)
zeolit#Ruotsi
  mikä tahansa zeoliittien ryhmään kuuluva mineraali

zeppeliini (n)
zeppelinare
  erääntyyppinen jäykkärunkoinen ilmalaiva

zikakuume (n)
zikafeber
  zikaviruksen aiheuttama tartuntatauti, jonka oireet ovat useimmiten hyvin lieviä, mutta voivat joissakin tapauksissa komplisoitua vakaviksi ja jopa hengenvaarallisiksi kuten Guillain-Barrén oireyhtymäksi

zipata (v)
zippa
  pakata zip-tiedostoksi

zirkonium (n)
zirkonium
  metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zr

Ähtäri (pn)
Etseri
  sisämaan kaupunki Etelä-Pohjanmaalla Suomessa.

Ähtävä (pn)
Esse
  entinen Suomen kunta Pohjanmaan maakunnassa, liitetty Pietarsaaren maalaiskuntaan (myöhemmin Pedersören kunta)

Äänislahti (pn)
Onegaviken
  Vienanmeren lahti Luoteis-Venäjällä.

Öölanti (pn)
Öland
  Itämeressä sijaitseva Ruotsin toiseksi suurin saari.

äes (n)
harv
  maanpinnan muokkaamiseen ja rikkaruohojen torjuntaan käytettävä maatalouskone

äetsäläinen (n)
äetsäbo
  Pysyvästi Äetsässä asuva henkilö.

äheltää (v)
stöna
  äännellä raskaasti hengittäen jatkuvan ponnistuksen alaisena; ähistä, ähkiä

ähky (n)
kolik
  hevosen vatsaontelon kiputila

ähtäriläinen (n)
etseribo
  Pysyvästi Ähtärissä asuva henkilö.

äidillinen (adj)
moderlig
  äidille ominainen, mielenlaadultaan ja suhtautumiseltaan äidin kaltainen

äidillisyys (n)
moderlighet
  äidille ominainen luonteenpiirre tai käyttäytyminen

äidinisä (n)
morfar
  isoisä äidin puolelta, äidin isä

äidinkieli (n)
modersmål
  kieli, jonka lapsi omaksuu ensimmäisenä, tavallisesti vanhemmiltaan kotipiirissään ja useimmiten äidiltään

äidinmaito (n)
modersmjölk
  äidin lapselleen tuottama maito

äidinnimi (n)
matronymikon, metronymikon
  henkilön äidin mukaan annettu sukunimen vastine tai yksi etunimistä

äidinäiti (n)
mormor
  isoäiti äidin puolelta, äidin äiti

äijä (n)
gubbe
  vanha mies, ukko
  kaveri

äiti (n)
mor, moder, mamma
  lapsensa synnyttänyt nainen, biologinen äiti
moder, mor
  lapsen naispuolinen kasvattaja perheessä, usein biologinen äiti, myös äitipuoli tai otto-äiti
moder
  katolinen naispuolinen nunnaluostarin johtaja

äitienpäivä (n)
mors dag
  äitien kunniaksi toukokuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

äitipuoli (n)
styvmoder
  isän uusi vaimo, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut äiti

äitiys (n)
moderskap
  äitinä oleminen tai äidiksi tuleminen

äitiysloma (n)
mammaledighet, moderskapsledighet
  äidille työstä myönnettävä loma raskauden loppuvaiheessa ja synnytyksen jälkeen

äkillinen (adj)
plötslig, abrupt, häftig, akut, bråd, hastig
  sellainen, joka ilmaantuu tai tapahtuu nopeasti ja yleensä yllättäen; yhtäkkinen.

äkillisesti (adv)
brådstörtat, häftigt, plötsligt, tvärt
  ennalta arvaamattoman nopeasti

äkkikuolema (n)
plötslig död
  kuolema, joka tapahtuu nopeasti ja yllättäen

äkkiä (adv)
plötsligt
  nopeasti, usein ennakoimattomasti tai yllättäen

äkäpussi (n)
argbigga
  henkilö, joka kiukuttelee ja tiuskii toisille

älykkyystesti (n)
intelligenstest
  testi, jolla määritetään testattavan ihmisen älykkyyttä

älyllinen (adj)
intellektuell
  älyyn liittyvä; älyä korostava

älyllisesti (adv)
intelligent
  älyllisellä tavalla

älypuhelin (n)
smarttelefon, smartmobil
  matkapuhelin, jossa on perinteisten mobiilipuhelintoimintojen lisäksi aikaisemmin käytössä olleita kämmentietokoneita muistuttavia ominaisuuksia, kuten aikaisempaa enemmän laskentatehoa, suuri näyttö ja kosketukseen perustuva käyttöliittymä

ämpäri (n)
hink, ämbar, spann
  sanko; sylinterin muotoinen, vesitiivis ja yleensä isohko astia, jossa on sanka kantamista varten

änkyttäjä (n)
stammare
  henkilö, joka änkyttää

änkyttää (v)
stamma
  puhua toistaen tavuja tai sanan osia tarpeettomasti

äristä (v)
morra
  puhua vihaisella äänensävyllä

ärsyttävä (adj)
irriterande, retfull, retsam, utmanande
  aistien välityksellä provosoiva, reagointia aiheuttava. Negatiivista psyykkistä reagointia psyykkisen tai fyysisen provosoinnin avulla aiheuttava.

ärsyttää (v)
irritera, reta
  aiheuttaa ärtyminen tai tuottaa ärsyke; stimuloida

ässä (n)
ess, äss
  korttipakan ensimmäinen kortti, ykkönen eli ässä, jossa on kirjain A. Ässän arvo määritellään korttipeleissä usein joko suurimmaksi tai pienimmäksi kortiksi, 1 tai 14.
  jossakin tekemisessä erinomainen henkilö

ät-merkki (n)
at-tecken
  eri tarkoituksiin varsinkin tietotekniikassa ja viestinnässä käytettävä kansainvälinen symboli @

ätsih (interjection)
attjo
  kirjoitetussa tekstissä ilmaisee aivastusta

äyri (n)
öre
  alkuaan vanha skandinaavinen painomitta
  raha, 1/100 kruunua
skatteöre
  laskuyksikkö, esim. veroäyri

äyriäinen (n)
kräftdjur, skaldjur
  (eläintiede) niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia (Alajakso ) kiduksilla hengittäviä eläimiä

äyriäiset (n)
kräftdjur
  niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia, kiduksilla hengittäviä eläimiä ()

äyskäri (n)
öskar
  kahvallinen astia, joka on tarkoitettu veneen tyhjentämiseen vedestä

ääliö (n)
dumbom
  älylliseltä suorituskyvyltään alikehittynyt henkilö, tomppeli, typerys, idiootti

ääliömäinen (adj)
idiotisk
  ääliötä muistuttava, ääliön kaltainen

ääneen (adv)
högt
  käyttäen puheääntä

äänekäs (adj)
högljudd
  sellainen, joka aiheuttaa tai josta aiheutuu voimakasta ääntä, tai hälyä, kovaääninen

äänen nopeus (n)
ljudhastighet
  nopeus, jolla ääni kulkee väliaineessa (ilmassa 343 metriä sekunnissa eli 1 230 km/h (20°C) taajuudesta riippumatta); symboli c; riippuu väliaineen fysikaalisista ominaisuuksista; äänen nopeus ilmassa ei ole vakio

äänensävy (n)
ton, tonfall
  sävy (tyyli, tapa, nopeus, rytmi, aksentti, intonaatio, taajuus, voimakkuus, melodia jne.), jolla puhutaan tai jonkalaista jonkun tai jonkin tuottama ääni ja puhe on

äänestys (n)
votering, omröstning
  äänestämisen toteutus, tapahtuma jossa mitataan eri vaihtoehtojen tai henkilöiden kannatus, ja jossa äänestäjät ilmaisevat kantansa ja eniten kannatusta saanut henkilö tai ehdotus valitaan

äänestysaktiivisuus (n)
valdeltagandet
  osanottajien määrä vaaleissa suhteessa äänioikeutettuihin

äänestysalue (n)
röstningsområde, valdistrikt
  alue, joihin vaalipiirit on jaettu vaaleja varten

äänestyspaikka (n)
röstningslokal
  paikka, jossa voi äänestää

äänestystulos (n)
omröstningsresultat, röstningsresultat
  tulos kun kaikki äänet ovat laskettu yhteen

äänestäjä (n)
väljare, röstare
  henkilö joka käyttää äänensä äänestyksessä

äänestäjäkunta (n)
valmanskår, väljarkår, väljarskara röstare
  äänestyksessä jotakin ehdokasta, puoluetta tai näkemystä kannattaneiden henkilöiden joukko

äänestää (v)
rösta omrösta, rösta
  ilmaista kannattavansa jotakuta tai jotakin antamalla äänensä äänestyksessä tai vaalissa
  ratkaista jokin äänestyksellä

äänetön (adj)
ljudlös
  sellainen, josta ei lähde ääntä, täysin hiljainen

ääni (n)
ljud, stämma
  ilman tai muun väliaineen välityksellä kulkeva värähtely, jonka ihminen kuulee, jos se on sopivalla taajuusalueella (n. 20–20000 Hz)
röst, stämma
  ihmisääni
röst
  äänestyksessä ilmaistu kanta

äänielin (n)
röstorgan
  vain selkärankaisilla ja niveljalkaisilla esiintyvä elin, jolla muodostetaan ääniä. Ihmisen äänielin on kurkunpää siellä sijaisevine tärkeine ääntöelimineen.

äänihuuli (n)
stämband
  kurkunpäässä molemmin puolin sijaitseva ääntöväylän osa, joka synnyttää ääntä kun niiden välistä kulkeva ilmavirta saa ne värähtelemään

äänikerta (n)
stämma
  erityisesti uruissa koko äänialan kattava saman sointivärinen pillistö; eräissä muissa soittimissa vastaavia eriäänisiä äänialoja

äänikirja (n)
ljudbok, talbok
  äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos

äänikortti (n)
ljudkort
  tietokoneen laajennuskortti joka on tarkoitettu äänisignaalin tuottamiseen

äänilaji (n)
tonläge
  puheen, keskustelun, poliittisen debatin sävy

äänilevy (n)
skiva, gramofonplatta, gramofonskiva
  mekaaniseen äänen tallentamiseen käytetty kiekko, jonka pinnalle ääni-informaatio on kaiverrettu yhtenäiselle spiraalin muotoiselle uralle, josta informaatio luetaan levyn pyöriessä neulan poikittaisena liikkeenä

ääninäyttelijä (n)
röstskådespelare, dubbare
  henkilö, joka antaa äänensä piirrettyihin, animaatioihin, mainoksiin yms.

äänioikeus (n)
rösträtt
  oikeus antaa äänensä äänestyksessä ja siten vaikuttaa äänestystulokseen

äänittäminen (n)
ljudinspelning
  äänen, äänimuotoisen signaalin, tallentaminen

äänittää (v)
inspela
  taltioida ääntä sähköisesti magneettinauhalle tai digitaaliseen muotoon mikrofonilla tai samantyyppisellä laitteella, joka muuttaa ilman värähtelyn sähköiseksi signaaliksi

äänitys (n)
ljudinspelning, ljudmontage
  äänittämisen toteutus

äänivalli (n)
ljudvallen
  aerodynaamisesta ilmiöstä, jossa ilmamolekyylit kasautuvat äänen nopeudella liikkuvan kappaleen eteen liikettä jarruttavaksi kartiomaiseksi aaltovyöhykkeeksi, ns. sokkiaalloksi; rikkoutuu, kun kappale liikkuu nopeammin kuin ääni kulkee ilmassa (n. 343 m/s)

äänivyöry (n)
röstskred
  huomattavan suuri menestys vaalissa

äänne (n)
ljud
  puhutun kielen pienin kvalitatiivinen rakenneosa

ääntenlaskenta (n)
rösträkning
  tilaisuus tai järjestelmä, jossa lasketaan äänestyksessä tai vaaleissa annetut äänet

ääntenlasku (n)
rösträkning
  tilaisuus, jossa lasketaan äänestyksessä tai vaalissa annetut äänet

ääntäminen (n)
uttal
  ääntämys, yksilön tai kieliyhteisön tapa ääntää jotakin kieltä

ääntöelimet (n)
artikulationsorgan
  ihmisääntä synnyttävät ja artikulaatiota toteuttavat elimet

ääntöväylä (n)
ansatsrör
  äänihuulista huuliin ulottuva alue, jossa ääni suodattuu eli artikulaatio tapahtuu

ääreishermosto (n)
perifera nervsystemet
  keskushermoston ulkopuolinen osa hermostosta

äärioikeisto (n)
högerextremism, ultrahöger
  radikaalisti totalitarismiin pyrkivä osa poliittisesta oikeistosta

äärisiipi (n)
radikal flygel, ytterlighetsflygel
  puolueen vähemmistöryhmä, jonka jyrkät mielipiteet poikkeavat enemmistön mielipiteistä

ääriviiva (n)
kontur, kantlinje
  kohteen rajaava viiva, kun sitä katsotaan jostakin suunnasta

ångström (n)
ångström
  lähinnä kideopissa käytettävä epästandardi mittayksikkö, 0,1 nanometriä

ödeema (n)
ödem
  nesteen kertyminen kudokseen ja siitä aiheutuva turvotus

öinen (adj)
nattlig
  yöllinen, yöllä tapahtuva

öljy (n)
olja
  orgaaninen neste, joka ei ole vesiliukoinen
  ruokaöljy

öljyinen (adj)
fettig, oljig
  Öljyn peitossa oleva.

öljykangas (n)
oljeduk
  vedenpitäväksi hartsilla tai vernissalla imeytetty puuvilla- tai pellavakangas

öljykasvi (n)
oljeväxt
  kasvi, jota viljellään siitä saatavan öljyn vuoksi

öljylamppu (n)
fotogenlampa, petroleumlampa
  jonkin luonnon öljyn tai erityisen valaistustarkoitukseen kehitetyn valoöljyn, valopetrolin, palamiseen ja liekin antamaan valoon perustuva lamppu

öljymaalaus (n)
oljemålning
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä

öljynporaus (n)
oljeborrning
  maaöljyn poraaminen maan sisästä

öljypuukasvit (n)
syrenväxter
  on -lahkoon kuuluva kasviheimo. Heimoon kuuluu noin 23 sukua, yleensä puita tai pensaita ja aina- tai kesävihantia kasveja. Lajeja esiintyy kaikilla mantereilla.

öljytankkeri (n)
råoljetanker, oljetanker
  tankkeri, joka kuljettaa raakaöljyä

öljytynnyri (n)
oljefat
  tynnyri, jota käytetään öljyn kuljettamiseen ja varastoimiseen

öljytä (v)
smörja
  peittää öljyllä, tahria öljyllä
inolja, insmörja
  sivellä öljyllä
olja
  voidella öljyllä

öljyvuoto (n)
oljeläcka
  öljyonnettomuus, öljyn ympäristöön pääseminen

örinä (n)
brummande
  Matala ääni tai laulu.

öristä (v)
brumma
  Puhua tai laulaa matalalla, epämääräisellä äänellä

örsted (n)
örsted
  vanhentunut magneettikentän voimakkuuden yksikkö (tunnus Oe)

öylätti (n)
oblat
  ehtoollisella nautittava vehnätaikinasta tehty happamaton ehtoollisleipä

öölantilainen (n)
ölänning
  Pysyvästi Öölannissa asuva henkilö.

šaahi (n)
schah, shah
  Persiassa ja Iranissa ennen vuotta 1979 käytössä ollut hallitsijan arvonimi

šaali (n)
sjal
  hartioilla pidettävä huivi, hartiahuivi

šakinpelaaja (n)
schackspelare
  henkilö, joka pelaa šakkia

šamaani (n)
schaman
  alkuperäiskulttuureissa henkilö, jonka tehtävänä on toimia parantajana ja henkimaailman asioiden tuntijana; tietäjä, poppamies

šamanismi (n)
schamanism
  uskonnollinen kulttuuri, jossa šamaanilla on keskeinen osa

šeikki (n)
schejk
  arabiankielinen arvonimi, jonka kirjaimellinen merkitys on perheen tai heimon vanhin ja jota käytetään lisäksi mm. opettajien ja uskollisten johtajien arvonimenä

ševát (n)
shevát
  ševátkuu, ševát-kuu juutalaisen kalenterin kuukausi tevét- ja adár-kuun välissä, gregoriaanisen kalenterin tammi-helmikuussa

šokki (n)
chock
  elimistön yhtäkkinen vaikea häiriötila
  järkyttävän yhtäkkisen tapahtuman, ympäristön tai muutoksen aiheuttama voimakas järkytys

’patafysiikka (n)
patafysik
  1800-luvulla pilailumielessä kehitetty näennäistieteellinen kirjallisuuden ja filosofian haara: nykyaikaisen tieteen parodia, jonka esitetään absurdistisesti olevan metafysiikan metafysiikkaa